sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — Även i den danska arbetsgruppens rapport [7] ligger tyngdpunkter på avnämare och kommersialisering. Viktning tycks dock inte ha behandlats i denna arbetsgrupp. Det nämns dock att eftersom patentering ofta innebär stora kostnader, måste viktning av intäkter från patent och licenser balanseras för att inte ge samhällsekono- miskt oönskade effekter. Vi föreslår en liknande viktning som i det norska förslaget mellan parametrar (dvs. olika aktiviteter eller andra bidrag) och indikatorer. Nedan diskuteras mer detaljerat mätning, dokumen- tation och viktning för varje tänkbar indikator och parameter. 4.3Mätning av samverkan med allmänheten som målgrupp Skrivna publikationer, massmedia, envägskommunikation populärvetenskapliga artiklar (även på nätet) forskningspublikationer i (vetenskapliga) open-access-tidskrif- ter, dvs. helt öppna för allmänhet och brukare debattartiklar, krönikor, understreckare, och liknande i dags- tidningar medverkan i populärvetenskapliga TV- och radioprogram, även webbsända medverkan vid produktion av museiutställningar Skrivna artiklar m.m. ska vara publicerade och kvalitetsvärderade av en oberoende redaktör utanför egen organisation. Elektroniska artiklar behandlas förslagsvis som tryckta alster, dvs. ska vara publicerade av oberoende redaktör (utanför univer- sitetet). Artiklar, böcker m.m. kan dokumenteras av universiteten på samma sätt som vetenskapliga artiklar, och ingår i många av de befintliga databassystemen. Den danska genomgången av möjliga indikatorer (2007) föreslår att kommersiella tjänster för mediebevakning, exempelvis Cision (tidigare ), utnyttjas för denna dokumentation [7]. Kanske kan det även i vara ett komplement, speciellt för sådan mediemedverkan som inte enkelt fångas upp i universitetens databaser – till exempel radio och TV. Artiklar i dagstidningar kan eventuellt hanteras olika beroende på vilken typ av artikel det är. Den norska utredningen föreslår att rena debattartiklar inte alls räknas, utan bara mer ämnesinriktade och sakliga artiklar [3]. Svenska exempel är essäer i Dagens Nyheters kulturdel eller understreckare i . Eftersom det är viktigt att forskare deltar i samhällsdebatten anser vi det olyckligt att undanta debattartiklar i dagspress. Därför föreslår vi att även dessa räknas med. En intressant fråga är hur artiklar med flera författare bör hanteras. Ska varje författare få poäng, eller ska varje artikel ges poäng, som då måste delas mellan författarna? På samma sätt uppstår frågetecken om flera universitet samarbetar om en publi- kation. Vårt förslag är att varje författare får tillgodoräkna sig poäng för artikeln, utan viktning för antalet författare, för att inte göra den administrativa hanteringen alltför tung. Detta kommer att premiera samarbete mellan forskare och mellan universitet, vilket i sig kan vara positivt. Medverkan i TV och radio. Det är inte självklart hur den här typen av massmedial medverkan kan kvalitetssäkras, och hur den bör viktas. Det kan handla om allt från en kort kommentar i ett nyhetsprogram till långa inslag i olika vetenskapsprogram, vilket kräver olika stor insats från forskaren i fråga. Vi föreslår att rena omnämnanden liksom enstaka uttalanden i tidningsartiklar såväl som i TV/radioinslag – dvs. forskare som kommenterar en aktuell händelse – inte medräknas. Det skulle bli ohanterligt rent administrativt att hantera all denna mediemed- verkan, och det kan dessutom slå väldigt snett eftersom det ofta är kändisforskare som ombes att uttala sig. Ytterligare ett argument för att undanta denna typ av kommentarer är att provokativa eller rent felaktiga uttalanden liksom kommentarer till uppdagade affärer (t.ex. fusk eller akademiska bråk) tenderar att få stort utrymme, vilket skulle slå oproportionerligt i ett meriterings- system. Artiklar och inslag dokumenteras i mediearkiv och liknande. Att dokumentera dem i lärosätets publikationsdatabas påför lärosätena visst extra arbete, och det behövs en ny kategori för den här typen av mediemedverkan. Ett intressant alternativ, som nämns ovan, är att använda kommersiella mediebevakningstjänster. Museerna tar ibland forskare till hjälp i arbetet med att göra utställningar. Medverkan i sådant arbete kan dokumenteras genom ett samarbetsavtal mellan museet och lärosätet, men måste registre- ras i exempelvis ovan nämnda databassystem för att kunna räknas in i samverkansindikatorn. Det påför lärosätet extra arbete att registrera dessa, och de hamnar i en egen kategori jämfört med publicerade alster. En modell är att lägga in dem tillsammans med andra typer av aktiviteter och samarbetsprojekt, se nedan. Universitetens och högskolornas egna hemsidor har mycket skif- tande kvalitet och är därför svåra att hantera i ett system som detta. I och för sig är det värt att uppmuntra en positiv utveckling av tjänster och information på lärosätenas hemsidor, eftersom dessa når en bred publik och har potential att tillföra mycket i form av folkbildning, men det är svårt att värdera, kvalitetsmäta och vikta insatser på detta område. Vårt förslag är därför att tills vidare inte inkludera hemsidor i indikatorsystemet. Detta är i linje med vad den norska utredningen föreslår. Samma resonemang kan föras kring enskilda forskares egna hemsidor, varför vår rekommenda- tion blir densamma för dem. Open access, dvs. att göra artiklar och rapporter fritt tillgängliga i elektronisk form, är ett hett ämne inom den akademiska världen. Än så länge är det främst vetenskapliga publikationer som riktar sig till en akademisk läsekrets – inte till den bredare allmänheten – som görs tillgängliga på detta sätt. Dessa alster har redan räknats in på annat håll i systemet och bör därför inte räknas med även som en samverkansaktivitet. Å andra sidan har open access-publicerade artiklar potential att nå en bred publik, vilket i sig är värt att uppmuntra. Men så länge utvecklingen av open access pågår, föreslår vi att avvakta med att värdera dessa publikationer. Expertsvar är en tjänst för journalister som vill komma i kontakt med forskare. Vid en förfrågan till Expertsvar letar informatörerna vid lärosätena upp en eller flera lämpliga forskare på sin högskola och skickar deras kontaktuppgifter till journalisten som sedan tar direktkontakt med forskaren/na. Huruvida kontakt faktiskt uppstår eller om det blir någon artikel/något inslag i slutänden registreras inte (däremot registreras förstås dessa på annat sätt när de väl publiceras). Därför föreslår vi att medverkan i Expertsvar inte ingår bland indikatorerna för samverkan. Aktiviteter som ger direktkontakt och möjliggör dialog öppet hus på /högskolan under en eller medverkan i aktiviteter där dialog och/eller hands-on-erfaren- heter uppnås, exempelvis vetenskapscaféer, vetenskapsfestivaler, m.m. deltagande i s.k. chatt eller diskussionsforum på nätet Dialogaktiviteter med allmänheten (föreläsningar, dialoger, andra aktiviteter) bör kunna dokumenteras i publikationsdatabaser på samma sätt som skrivna publikationer. Här är problemet kvalitetssäkringen och viktningen. Bör till exempel medverkan i egen öppet-hus-dag viktas annorlunda än medverkan i evenemang som extern aktör anordnar (t.ex. , ForskarFredag, Science café etc.)? Vårt förslag är att universitetens egna Öppna hus räknas som en enda aktivitet, som tillgodoräknas lärosätet, och att de enskilda forskare som med- verkar premieras på samma sätt som medverkan vid annan aktivitet. Öppet Hus på lärosätet når dock oavsett målgrupp oftast framför allt en intresserad publik, och inte den breda allmänhet som externa evenemang i allmänhet riktar sig till. Därför skulle en lägre viktning vara önskvärd, men blir troligen administrativt svår att genomföra. Att forskare medverkar i chattfora, bloggar och liknande är ett sätt att åstadkomma dialog med omvärlden, och dessutom en modell som passar unga, vilket bör uppmuntras. Chattar på webben förekommer till exempel anordnade av TVs nyhetsprogram, dagstidningar, barnprogram och olika intresseorganisationer. LunarStormTPF3FPT erbjuder regelbundet chattar med olika slags personer. Det blir allt vanligare att forskare, universitetsrektorer m.fl. har egna bloggar, även det ett sätt att öppna upp akademin för en bredare publik och möjliggöra direkta frågor. Problemet är att kvalitetssäkra den här typen av aktiviteter, varför det kan diskuteras om de ska ingå som en indikator på samverkan. Dokumentation bör dock kunna ske på samma sätt som med skrivna publikationer i en databas. Den här typen av aktivitet bör då ha en egen rubrik/kategori. 4.4Mätning av samverkan med avnämare som målgrupp nystartade företag, avknoppningsföretag samarbetsprojekt mellan näringsliv m.m. och universitet studentprojekt i samarbete med näringslivet, industridokto- Aktiviteter med brukare/omsättare/användare av forskningsresultat medverkan i aktiviteter riktade mot avnämare av forsknings- resultat (exempelvis företag eller andra organisationer); före- drag, poster på fackkonferenser etc. Gästforskarvistelse i annan samhällssektor Patent är förstås ett mått på innovationer vid lärosätet. Som indikator kan det dock ifrågasättas, dels eftersom även dåliga innovationer kan patenteras och dels för att patent inte alltid används utan till och med kan ligga och blockera vidare utveckling. Den brittiska pekar också på att en svaghet med patent är att man inte vet om de får något ekonomiskt eller socialt värde [1]. Vidare kan lärosätena lockas att registrera fler patent än 3TP PT LunarStorm är en s.k. community, dvs. en virtuell mötesplats, för ungdomar på nätet. vad som är motiverat. Den norska utredningen föreslår av liknande skäl att inte använda patent som indikator [3]. Dessutom, påpekar den danska genomgången, kan patentprocesserna medföra stora kostnader, varför det finns risk för samhällsekonomiskt oönskade effekter [7]. Patent kan å andra sidan enkelt dokumenteras i samma publikationsdatabassystem som andra skrivna alster. I den databas som använder registreras patent , så det innebär inget merarbete. Patenten ska vara registrerade hos PRV eller annan patentmyndighet. Licenser vore en bättre indikator eftersom de reflekterar en efterfrågan. Men den brittiska rapporten varnar för att de är helt marknadsstyrda och att olika licensavtal ger helt olika inkomstnivåer. Genom att räkna antal avtal särskiljs inte alls mellan en mycket värdefull och en mindre viktig innovation. Licensiering dokumenteras genom skriftliga avtal, som förmodligen kan dokumenteras i databas på samma sätt som patent, se ovan. Royalties är ett tredje sätt att mäta innovationer. Mer om detta under avsnitt 4.6 nedan. Nya företag registreras hos PRV eller motsvarande. (t.ex. konsulter) bör enligt den norska utredningen ej räknas in för att undvika strategiska företagsstarter [3]. I är det fullt möjligt att ha ett registrerat företag med flera delägare (handelsbolag, till exempel) som inte har någon verksamhet. En bättre modell kan därför vara att endast räkna aktiebolag (ej enskild firma eller handelsbolag) med fler än en anställd person. Aktiebolag kräver också ett aktiekapital, vilket bör ge bättre förutsättningar för riktig omsättning. En annan möjlighet är att endast räkna med företag som har omsättning över en viss nivå, men detta kommer förstås att innebära en ökad administration. Dessutom kan det ofta ta innan ett nytt företag genererar positivt resultat – ett faktum som också påpekas i den brittiska rapporten från [1]. Näringslivssamverkan, uppdragsforskning, uppdragsutbildning m.m. dokumenteras genom avtal med berörd part. Eventuellt bör EU-finansierade projekt hanteras i särskild ordning. Premieras dessa på annat håll, så bör de inte räknas dubbelt. På samma sätt kan diskuteras huruvida deltagande i samverkansprojekt av den typ som till exempel finansierar ska räknas med. Dessa har genomgått en urvalsprocess och lärosätet har tilldelats pengar för projektet, varför det kan ifrågasättas om samma projekt även ska premieras i samverkansindikatorerna. Däremot kan och bör den enskilde forskaren som hanterar projektet premieras för sin insats. Premiering av den här typen av samarbeten kan, som den danska genomgången (2007) också påpekar, ge särskilda fördelar till vissa områden och vissa regioner [7]. Gästforskarperioder, dvs. att forskare vistas inom näringslivet (eller annan avnämare) som gästforskare, eller att en forskare från en icke-akademisk organisation tjänstgör som lärare eller forskare inom akademin, bör uppmuntras. Vistelsen dokumenteras genom avtal, där omfattning och företagets/orga- nisationens och forskarens namn framgår. Endast samman- hängande vistelser bör räknas, och sam- verkanspoängen ges först när forskaren återgått till sin ursprungliga tjänst. Sker utbytet inom ett program som finansieras genom extern anslagsgivare bör inte lärosätet premieras dubbelt genom att få poäng även för samverkan. Däremot bör forskaren få tillgodo- räkna sig gästforskarperioden som merit. Industridoktorander är ett bra sätt för både företag och akademi att knyta värdefulla kontakter och utbyta kunskap. De bör dokumenteras genom avtal med företaget där det framgår att samarbetet sträcker sig över hela doktorandperioden, ansvarig person på företaget samt examinator på . Studentprojekt, examensarbeten och liknande dokumenteras genom skriftligt avtal med berört företag, som visar deltagande students namn och att universitet, student och företag har deltagit genom hela projektet. Eventuellt kan en kvalitetssäkrande gräns sättas, i form av att arbetet måste uppgå till ett visst antal högskole- poäng, eller att projekten ska vara antingen på bachelor- eller masternivå. Studenten måste också ha erhållit godkänt betyg för att lärosätet ska kunna tillgodoräkna sig projektet. Dokumentation och registrering av företag, samarbetsprojekt, student- och doktorandprojekt måste göras vid respektive lärosäte, och kommer troligen att medföra extra administration. 4.5Mätning av samverkan med skolan som målgrupp Författande av (eller medverkan i) läromedel Samarbetsprojekt av långsiktig karaktär med grund- eller gymnasieskola Läromedel bör kunna dokumenteras på samma sätt som andra skrivna alster. De bör ha en egen rubrik/kategori i dokumenta- tionssystemet (databasen), men när en sådan finns med i systemet bör inte merarbetet för registrering vara stort. Läromedel kan vara av olika karaktär: böcker, arbetshäften, Internetbaserade tjänster, m.m. Därför är det viktigt att diskutera vidare hur kvalitets- säkringen kan hanteras, eller om det ska finnas begränsningar i vilka typer av läromedel som kan räknas med. Samarbetsprojekt med grund- och gymnasieskolor kan vara av olika slag, varför det kan bli svårt att kvalitetssäkra dem. Projekt som är uppenbart av engångskaraktär bör uteslutas för att undvika att en uppsjö av studiebesök och liknande engångsföreteelser arran- geras bara för att tjäna poäng. Däremot bör medverkan i lång- siktiga samarbeten och projekt som syftar till att öka barns och ungdomars intresse för vetenskap uppmuntras. Forskare som deltar som exempelvis mentorer eller ledare bör få tillgodoräkna sig detta som merit. Projekten bör dokumenteras med någon form av avtal, där tids- ramar och ansvariga personer vid lärosätet såväl som skolan/sko- lorna tydligt framgår. Försäljning av publikationer, intäkter från konferensarrange- mang och liknande Intäkter från uppdragsforskning, uppdragsutbildning, utförda tjänster, etc. Intäkter från licensförsäljning eller royalties Försäljningsintäkter är i sig ett kvalitetsmått i och med att det är ett mått på efterfrågan. Att ta fram siffrorna kräver visst merarbete för lärosätena, men eftersom de redan finns i ekonomisystemen – som genomgår sedvanlig kvalitetssäkrande revision – bör den extra administrationen vara relativt liten. Den danska genomgången (2007) påpekar dock att det kan bli problem med gränsdragningen, dvs. att i nuvarande kontosystem avgöra vilka intäkter som är relevanta [7]. Försäljning av publikationer är ett tecken på ett intresse från omvärlden, och kan härröra från avnämarsidan såväl som allmän- heten i stort. Däremot bör viktningen beaktas, för att inte riskera en styrning mot att ta betalt för tillgång till forskningsresultat i större utsträckning än nödvändigt. Eventuella intäkter från konfe- renser, exempelvis sådana inriktade på särskilda avnämargrupper, föreslås också räknas in även det ett tecken på intresse och efterfrågan. Däremot bör förstås inte anordnande av rent vetenskapliga konferenser räknas som samverkansaktivitet, vilket kan medföra problem om lärosätet bokför intäkterna på samma konto. Försäljning av licenser och royalty-intäkter. Den brittiska rappor- ten påpekar att royaltyintäkter reflekterar en reell efterfrågan, och därför är en bättre indikator än både antal patent och antal licenser – särskilt på lång sikt då den troligen blir ganska stabil. Men eftersom intäkter från olika licenser kan vara väldigt olika, menar man att det bästa är att använda medianvärdet för royaltyintäk- terna. På så sätt undviks snedvridande effekter från extremfallen. Dock är royalties styrda av marknadsförhållanden inom respektive område vid en viss given tidpunkt, vilket innebär att temporärt heta branscher får en fördel. Dessutom, påpekas i den danska genomgången att patent kan medföra stora kostnader för lärosätet (och därmed samhället). Därför är det viktigt att skapa en balans så att innovationsindika- torerna inte ger samhällsekonomiskt oönskade effekter. Lämpliga indikatorer för lärosätena som grund för resurs- tilldelningen skiljer sig något från de indikatorer som bör gälla på individnivå, dvs. för den enskilde forskarens meritering. Vetenskap & Allmänhets förslag till indikatorer på dessa båda nivåer lämnas nedan. 5.1Indikatorer på lärosätesnivå () Vårt förslag är att på lärosätesnivå införa fyra indikatorer, som var och en består av några olika parametrar. Skälet till att dela upp indikatorerna är att åstadkomma ett system där en mångfald i samverkansaktiviteter belönas, och undvika styrning mot ensidig koncentration på till exempel kommersialisering. Tanken är att varje parameter ger poäng, viktad enligt tydliga principer. adderas poängen till en sammanlagd siffra för var och en av de fyra indikatorerna. Viktning är ett svårt område, varför det i sig kan kräva ytterligare beredning. Inom var och en av de fyra indikatorerna får således lärosätet en poängsumma. Poängsättningen bör naturligtvis konstrueras för att passa in i resurstilldelningssystemet som helhet. Samverkan med samhälle/allmänheten Inom denna indikator föreslår vi att följande parametrar räknas in: a)Öppet Hus på lärosätet, dvs. större evenemang riktade till en bred allmänhet b)Öppna föreläsningar (ej kopplade till större evenemang vid lärosätet) c)Populärvetenskapliga böcker/artiklar d)Medverkan i arrangemang där dialog med allmänheten möjlig- görs e)Medverkan vid produktion av museiutställning f)Medverkan i reportage i TV, radio, tidning – enstaka uttalanden undantaget g)Eventuella forskare som bloggar, forskare som medverkar i chattforum, etc. Här ges förslagsvis varje parameter samma vikt, och har författare från flera lärosäten samarbetat om en bok eller artikel ges varje lärosäte poäng för publikationen för att minimera administra- tionen. Eventuellt ska böcker ges högre vikt än övriga parametrar, med tanke på arbetsinsatsen. Påpekas bör också att arbetsinsatsen för en publikation/föreläsning eller liknande är väsentligt mindre än för exempelvis att starta ett företag, varför dessa bör viktas klart lägre än avnämarindikatorerna nedan. Samverkan med näringsliv/avnämare Inom denna indikator föreslår vi att följande parametrar räknas in: a)Licensavtal eller patent b)Startade (avknoppnings)företag med mer än en anställd c)Samarbetsprojekt med näringsliv/avnämare d)Industridoktorandavtal (varje doktorand kan bara räknas en gång) e)Examens-/projektarbeten inom näringslivet f)Medverkan i konferens riktad mot avnämare g)Person från icke-akademisk organisation gästar lärosätet som lärare/forskare under längre sammanhängande tid h)Forskare tjänstgjort som gästforskare i en icke-akademisk organisation under längre sammanhängande tid och är åter på lärosätet Här ges förslagsvis punkterna e, g och h en lägre vikt relativt punkterna a–d, och punkten f ännu lägre vikt. Dessa parametrar bör dock alla, med undantag för punkten f som är att jämföra med medverkan i allmänhetsinriktad konferens eller föreläsning, viktas högre än allmänhetsparametrarna ovan. Inom denna indikator föreslår vi att följande parametrar räknas in: a)Författande av (eller medverkan i) läromedel b)Samarbetsprojekt av långsiktig karaktär med grund- eller gymnasieskolan Här ges varje läromedel eller projekt samma vikt. Inom denna indikator föreslår vi att följande räknas in: a)Intäkter från försäljning av publikationer, konferensarrange- mang, m.m. b)Intäkter från uppdragsforskning, uppdragsutbildning, tjänster, etc. c)Försäljning av licenser, och eventuella. Intäkterna summeras och ger en siffra som används som indikator. 5.2Indikatorer på individnivå () Vårt förslag är att införa två indikatorer på samverkan för den enskilde forskaren indikator består av ett antal olika parametrar. Avsikten är att åstadkomma ett system där en mångfald i samverkansaktiviteter belönas, och där vi inte styr mot en ensidig koncentration på till exempel kommersialisering. Tanken är att varje parameter ger poäng, som viktas enligt tydliga principer, och sedan adderas dessa till en sammanlagd poäng för var och en av indikatorerna. Inom de två indikatorerna får således forskaren en poäng- summa. Denna bör naturligtvis konstrueras för att passa in i meri- teringssystemet som helhet. Samverkan med samhället/allmänheten Inom denna indikator föreslår vi att följande parametrar räknas in: a)Populärvetenskapliga böcker/artiklar b)Öppna föreläsningar c)Medverkan i arrangemang där dialog med allmänheten möjliggörs d)Medverkan vid produktion av museiutställning e)Medverkan i reportage i TV, radio, tidning f)Blogg, medverkan i chattforum, etc. g)Författande av (eller medverkan i) skolläromedel Här viktas förslagsvis a och g något högre än b, c och d, som i sin tur viktas högre än e. Elektronisk kommunikation, parameter f, är svår att kvalitetssäkra, men om denna tas med i systemet bör en egen blogg ges ungefär samma vikt som b och c. Medverkan i chatt bör viktas som medverkan i massmedia (e). Har forskaren varit medförfattare till en artikel, bok, läromedel, ges varje forskare ändå samma poäng, för att minimera administra- tionen. Samverkan med näringsliv/avnämare Inom denna indikator föreslår vi att följande parametrar räknas in: c)Ansvar för samarbetsprojekt med näringslivsdeltagare d)Handledare/examinator för industridoktorand (dokumenteras med signerat avtal där namn tydligt framgår; varje doktorand kan bara räknas en gång.) e)Medverkan i konferens riktad mot avnämare f)Medverkan som , ambassadör eller ledare i (lång- siktigt) projekt med syfte att stimulera ungas intresse för vetenskap g)Genomförd gästforskarvistelse i icke-akademisk organisation . Här viktas förslagsvis a–d, f och g lika. Medverkan i konferens bör ges klart lägre vikt. 1.Measuring Third Stream Activities, SPRU, , 2002. 2.Sammen om Kunnskap – Nytt system for dokumentasjon av formidling, Instilling fra UHRs Formidlingsudvalg, , 2005. 3.Sammen om Kunnskap II – Operasjonalisering av indikatorer for formidling, Instilling fra UHRs Formidlingsudvalg II til KD, , 2006. 4.Fra forskning til faktura, CO industri og , 2001. 5.Nye veje mellem forskning og erhverv – fra tanke til faktura, Handlingsplan baserad på den f.g. rapporten, från danska regeringen . 6.Fremgang, fornyelse og tryghed. Strategi for i den globale økonomi, där den danska regeringens globaliserings- strategi presenteras, . Kap. 7 behandlar universitets roll: Universiteter i verdensklasse. 7.Gennemgang af videnspredningsindikatorer til brug for fordeling af universiteternes basismidler, Notat, Universitets- og Byg- ningsstyrelsen, , .