sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — 2.2Tillväxtbokföring för näringslivet i – I detta avsnitt redovisas resultat från tillväxtbokföring för det svenska näringslivet för perioden –2005. Den korta tidsperioden är en konsekvens av begränsningar i tillgänglig statistik. På grund av den korta tidsperioden är det inte meningsfullt att korrigera utvecklingen för konjunkturella variationer. Tillväxtbokföringen avser därför den faktiska utvecklingen. Som vi såg i kapitel 1 växlade produktivitetstillväxten i det svenska näringslivet upp och den snabba teknologiutvecklingen i IKT-branschen var en viktig förklaring till detta. Näringslivet delas upp i fyra olika branscher, se avsnitt 2.2.1. I avsnitt 2.2.2 beskrivs beräkningarna av kvalitetsjusterade timmar, medan beräkningarna av kapitaltjänster inom respektive bransch beskrivs i avsnitt 2.2.3. Avslutningsvis redovisas resultaten av tillväxtbokföringen, både för näringslivet som helhet och för de fyra branscherna var för sig, i avsnitt 2.2.4. Produktivitetsutvecklingen har sett mycket olika ut i olika branscher i näringslivet 1997–2005. För att öka precisionen i tillväxtbokföringen och för att skapa bättre underlag för framskrivningar av produktiviteten, delas näringslivet upp i fyra olika branscher vilka analyseras var för sig (se appendix B för en beskrivning av indelningen):TPF13FPT Tjänstebranschen exklusive IKT-branschen. I IKT-branschen ingår både varuproducerande branscher, som t.ex. elektroindustrin, och tjänsteproducerande branscher, som t.ex. 12TP PT Alla nationalräkenskapsuppgifter är . 13TP PT I IKT-branschen ingår SNI 30–33, 64.2, 72. I tjänstebranschen exklusive IKT ingår SNI 50–95. I tillverkningsindustrin exklusive IKT ingår SNI 15–29, 34–37. I övriga varubranschen ingår SNI 01-14, 40–41, 45. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 telekommunikation och datakonsulter. Övriga varubranschen innehåller jord- och skogsbruk, gruvindustrin, energibranscherna och byggindustrin. Branschindelningen har valts dels utifrån tillgänglig data, dels för att de fyra branscherna skiljer sig åt betydligt vad gäller produktivitetsutveckling (se diagram 2.1). IKT- branschen har haft en exceptionell produktivitetsutveckling och är därför intressant att studera separat. Även tillverkningsindustrin exklusive IKT har haft en betydligt starkare produktivitets- utveckling än näringslivet som helhet, och har troligen i högre grad än de mer hemmamarknadsorienterade branscherna (övriga varubranschen och tjänstebranschen exklusive IKT) påverkats av en ökande internationalisering. Diagram 2.1 Produktivitet i olika branscher Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring 2.2.2Kvalitetsjustering av arbetade timmar De personer som ingår i arbetskraften bidrar i olika hög grad till produktionen. En välutbildad person med lång erfarenhet bidrar vanligen mer till förädlingsvärdet än en ung, oerfaren person med lite relevant utbildning.TPF14FPT Den förra är därmed i denna bemärkelse mera produktiv. Om andelen välutbildade personer med lång erfarenhet i arbetskraften stiger, ökar sannolikt också den genom- snittliga produktivitetsnivån. Vid en kvalitetsjustering av antalet arbetade timmar beaktas att olika delar av arbetskraften är olika produktiva, dvs. att de skapar olika mycket förädlingsvärde per arbetad timme. I denna studie delas arbetskraften upp i tre dimensioner: Åldersindelningen sker i ettårsklasser för åldrarna 18–. I utbildningsdimensionen beaktas fyra nivåer som högsta utbildning: grundskola, gymnasium, eftergymnasial utbildning samt forskar- utbildning. Examen är inte ett nödvändigt krav för att ingå i de olika kategorierna och indelningen följer klassificeringen i svensk utbildningsnomenklatur (SUN 2000), vilken också används i Lönestrukturstatistiken för privat sektor, som är den databas som används. Lönestrukturstatistiken beskrivs i appendix B. I tabell B.2 i appendix B redovisas fördelningen mellan de fyra olika utbildningsgrupperna, samt undergrupper, för sysselsatta i näringslivet 2005. Indelningen har valts i syfte att spegla skillnader i lön, och därmed i antagen produktivitet (se nedan), mellan olika grupper med olika utbildning. Indelningen är i huvudsak i linje med andra studier som tillämpar tillväxtbokföring på svensk data, se bl.a. (2004) och Hagén & Skytesvall (2005), även om den senare studien delar upp utbildning i fem nivåer. I ursprungsdimensionen delas arbetskraften upp i fyra grupper: födda i , födda i exklusive , födda i exklusive samt födda utanför . Uppdelningen i ursprungsdimensionen har bl.a. styrts av uppdelningen i SCB:s arbetskraftsundersökning (), vilken används som utgångs- 14TP PT Se , E. F. [1962]. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 punkt för framskrivningarna, se kapitel 3. Indelningen skiljer sig något åt från Hagén & Skytesvall (2005) som delar upp de sysselsatta i fem ursprungsgrupper. Även i denna dimension har indelningen gjorts i syfte att spegla skillnader i lön, och därmed i antagen produktivitet, mellan olika grupper av de sysselsatta i näringslivet. Totalt sett delas alltså arbetskraften upp i 752 (47×4×4) olika grupper.TPF15FPT Resultaten från kvalitetsjusteringen är naturligtvis avhängiga av hur detaljerat arbetskraften delas upp. I praktiken måste dock uppdelningen begränsas och de 752 olika grupperna av arbetskraft kan inte betraktas som homogena i alla avseenden. Gruppen födda utanför innehåller t.ex. både personer med engelska som modersmål och personer som inte kan tala engelska alls. De med goda kunskaper i engelska har sannolikt lättare att ta sig in på arbetsmarknaden i . Å andra sidan är det möjligt att högutbildade utlandsfödda i relativt stor utsträckning utgörs av personer med spetskompetens inom olika områden.TPF16FPT Om sammansättningen inom gruppen utlandsfödda ändras över tiden i dessa avseenden kan det därför påverka produktiviteten i gruppen som helhet, utan att det fångas i kvalitetsjusteringen. Det är också möjligt att inte bara utbildningsnivån utan också utbildningens inriktning påverkar produktiviteten. Resultaten från kvalitets- justeringen ska därför tolkas med dessa homogenitetsaspekter i åtanke. (2004) visar dock, med data för för åren 1994–2000, att produktivitetsbidragen från ökad utbildning inte påverkas särskilt mycket om också hänsyn tas till utbildningsinriktningen. Ålder kan påverka produktiviteten av flera olika skäl. Å ena sidan ökar den relevanta arbetslivserfarenheten ofta med tilltagande ålder. Å andra sidan kan det finnas en tendens till att äldre orkar mindre, vilket kan hålla tillbaka produktiviteten. Dessutom kan det vara så att yngres produktivitet gynnas av att deras formella utbildning är av färskare datum. Ursprung kan också påverka produktiviteten av flera olika skäl.TPF17FPT Det är bl.a. tänkbart att utlandsfödda i genomsnitt har mindre relevant arbetslivserfarenhet för svenska förhållanden än 15TP PT Arbetskraften delas inte upp efter kön eftersom det inte finns några uppenbara skäl till varför kön skulle påverka produktiviteten. 16TP PT I Ds 2007:4 redovisas utbildningsnivåer för olika grupper av invandrare. 17TP PT Ett urval av studier som behandlar löneskillnader och olika lönepåverkande faktorer mellan svenskfödda och utlandsfödda är , P-A., P. [2003], Nekby, L. [2002], , D-O. [2007], SOU 2004:73 & Wadensjö, E. [1996]. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring svenskfödda personer med samma ålder och utbildningsnivå. Dessutom kan vissa utbildningar vara svåra att applicera på svenska förhållanden, exempelvis inom juridik. Bristande kunskaper i det svenska språket kan ha en återhållande effekt på vissa utlands- föddas produktivitet. En rad faktorer kan bidra till att vissa utlandsfödda har svårare att finna arbeten inom områden de är utbildade för och att utlandsfödda därför i högre grad än svenskfödda är överkvalificerade i termer av utbildningsnivå för de arbeten de har.TPF18FPT Även om det kan finnas flera faktorer som kan påverka arbetsmarknadssituationen och lönenivån för utlands- födda, kan skillnader i jämförelse med svenskfödda också bero på olika former av diskriminering. Produktiviteten förutsätts även bero på utbildningsnivån. I den ekonomiska litteraturen kan i stora drag två olika teorier om nyttan av utbildning urskiljas. Båda utgår ifrån att mer utbildning är förknippad med högre lön. Enligt den s.k. humankapitalteorin förbättras arbetsresultatet hos en individ när denna får mer utbildning och längre arbetslivserfarenhet.TPF19FPT Humankapitalteorin betonar alltså utbildningens produktivitetshöjande effekt. Den s.k. signaleringsteorinTPF20FPT bortser från den produktivitetshöjande effekten och fokuserar i stället på utbildningens roll som informationsspridare. Denna teori utgår ifrån att individers ursprungliga produktivitet skiljer sig åt. Genom högre utbildning signalerar individen att hon har högre ursprunglig produktivitet och individen får därmed högre lön.TPF21FPT Enligt humankapitalteorin går mer utbildning hand i hand med såväl högre produktivitet som högre lön. Enligt den s.k. signaleringsterorin leder dock mer utbildning inte till högre produktivitet för en enskild individ, men utbildning går ändå hand i hand med högre lön. Men signaleringsteorin är i sin renodlade form inte en särskilt realistisk beskrivning av verkligheten. Det mest rimliga är trots allt att mer utbildning, i mer eller mindre grad, går hand i hand med högre produktivitet. 18TP PT Enligt . & A. Omarsson [2001], hade av utrikes födda akademiker som anlände till 1991–1997 relevant arbete med utgångspunkt från deras utbildning. En lite ljusare bild ger , J. & D-O [2003] som rapporterar att av de utrikes födda har ett arbete som motsvarar deras kvalifikationer. 19TP PT Humankapitalteorin finns bl.a. beskriven i , A., m.fl. [2006]. 20TP PT Se t.ex. Arrow, K. [1973], , M. [1973]. 21TP PT Sambandet mellan lön och utbildning enligt humankapitalteorin respektive signaliserings- teorin problematiseras i bl.a. ,. A [1995]. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Relativ lön som mått på relativ produktivitet I denna studie används relativ lön som ett mått på relativ produktivitet hos olika grupper i arbetskraften. Detta är ett normalt antagande som har stöd i den ekonomiska teorin. Förutsatt att varumarknader och faktormarknader kännetecknas av perfekt konkurrens, kommer ett vinstmaximerande företag att anställa personal i sådan omfattning att arbetskostnaden (lönen) blir lika med värdet av marginalproduktiviteten.TPF22FPT Enligt denna grundläggande konkurrensmodell för lönebildning bestäms lönenivån helt och hållet av arbetstagarnas produktivitet. Löneskillnader mellan olika arbetstagare beror i denna modell enbart på att produktiviteten mellan arbetstagare skiljer sig åt. Den grundläggande modellen är starkt förenklad och det finns flera skäl till varför den relativa lönen inte nödvändigtvis speglar skillnader i olika individers produktivitet fullt ut. Många företag agerar exempelvis på varumarknader som inte kännetecknas av perfekt konkurrens, dvs. där företagen har marknadsmakt i en eller annan form. Resultatet från den grundläggande konkurrens- modellen att företagen anställer tills lönen är lika med värdet av marginalproduktiviteten gäller då inte nödvändigtvis längre. Imperfekt konkurrens på arbetsmarknaden kan också medföra att lönen inte alltid speglar produktiviteten. Så kan exempelvis bli fallet om arbetsgivare har monopsonimakt. För att lönen ska spegla produktiviteten krävs att arbetsmarknaden kännetecknas av hög flexibilitet, både i termer av geografisk rörlighet och av löne- sättning. Dessutom förhandlas en del av löneavtalen i fram på förbundsnivå med bara mindre inslag av lokala förhandlingar. Dessa inslag i den svenska löneförhandlingsmodellen kan tänkas bidra till att lönen inte alltid speglar olika individers produktivitet. Det finns ytterligare ett uppenbart skäl till varför lönen inte nödvändigtvis alltid speglar produktiviteten; diskriminering. All diskriminering innebär i och för sig inte att lönen inte speglar produktiviteten. Diskriminering som tar sig uttryck i form av att t.ex. individer med utländsk bakgrund har svårt att få jobb som motsvarar deras kompetens, kan innebära att både produktiviteten och lönen påverkas. Vid renodlad lönediskriminering, dvs. när individer får lägre lön t.ex. just för att de är födda utomlands, speglar 22TP PT Vinstmaximeringsprincipen innebär att arbetskostnaden blir lika med värdet av marginal- produktiviteten. Arbetskostnaden avviker i praktiken från lönen, t.ex. till följd av olika lönebikostnader. Skillnaden mellan lön och arbetskostnad spelar dock mindre roll när den relativa produktiviteten approximeras med relativ lön. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring däremot lönen inte produktiviteten. I vilken omfattning löne- skillnader beror på diskriminering respektive faktiska skillnader i produktivitet är svårt att avgöra och analyseras inte i denna studie, och skillnader i lön antas spegla skillnader i produktivitet. Det finns således ett antal skäl till varför lönen i praktiken kan skilja sig åt mellan två individer som är lika produktiva. Trots att relativ lön inte är ett exakt mått på relativ produktivitet är det trots allt den bästa tillgängliga approximationen och också den som vanligen används i den ekonomiska litteraturen.TPF23FPT De problem som belyses ovan är sannolikt också betydligt mera påtagliga på individnivå och för enskilda branscher än på mer aggregerade nivåer. Men resultaten av kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna ska tolkas med dessa problem i minnet. Information om utbildningsnivå, löner och tjänstgörings- omfattning för sysselsatta uppdelade på ålder och födelseland tas från individdata i Lönestrukturstatistiken för privat sektor, som beskrivs i appendix B. Detta är en årlig urvalsundersökning med registerdata från företag som publicerats av SCB.TPF24FPT Lönestruktur- statistiken täcker sysselsatta individer och innehåller detaljerad information om bland annat utbildningsnivå, ålder, födelseland, yrke, bransch, löneform, län och kommun, överenskommen arbetstid och övertidstimmar, olika lönebegrepp, med mera. För var och en av de 752 grupperna av sysselsatta approximeras den relativa produktiviteten med hjälp av den relativa lönen för gruppen i förhållande till den genomsnittliga lönen för alla sysselsatta individer. Lönen mäts som heltidsekvivalent månads- lön.TPF25FPT Det totala antalet arbetade timmar för varje enskild grupp approximeras med hjälp av den genomsnittliga tjänstgörings- omfattningen och antalet sysselsatta i gruppen. Tjänstgörings- omfattning anger hur mycket en person arbetar uttryckt i procent av motsvarande heltid och sträcker sig därför mellan . Tjänstgöringsomfattningen multipliceras med det 23TP PT Se t.ex. , A., m.fl. [2006]. 24TP PT I denna studie används enbart åren 1996–2005 bland annat pga. bristande information om utbildning för vissa grupper . 25TP PT Heltidsekvivalent månadslön innebär att månadslönen är beräknad utifrån en heltidstjänst. För en individ som arbetar deltid räknas lönen upp så att den motsvarar heltidslön. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 normala antalet arbetade timmar för en heltidsanställd för att beräkna ett implicit mått på arbetade timmar.TPF26FPT I tabell 2.1 redovisas hur den heltidsekvivalenta månadslönen i genomsnitt skiljer sig åt för personer med olika utbildningsnivå för perioden –2005. Som väntat har individer med högre utbildning i genomsnitt högre lön än individer av samma ursprung med lägre utbildning. Individer med grundskoleutbildning tjänar i genomsnitt mindre än individer med gymnasium som högsta utbildning. För individer med eftergymnasial utbildning är skillnaden betydligt större och den varierar dessutom påtagligt beroende på individens ursprung. En svenskfödd person med eftergymnasial utbildning tjänar i genomsnitt mer än en svenskfödd person med gymnasium som högsta utbildning. För personer födda utomlands är skillnaden mindre, framför allt för personer födda utanför där motsvarande siffra är kring . En svenskfödd person med forskarutbildning tjänar i det närmaste dubbelt så mycket som en svenskfödd person med gymnasium som högsta utbildning. För individer från övriga är motsvarande siffra ungefär lika hög, medan den är något lägre för individer födda utanför . Sammantaget finns det ett tydligt samband mellan månadslön och högsta utbildningsnivå. Dessutom är det värt att notera att den lönespridning som följer av skillnader i utbildningsnivå har snarlik profil inom de fyra olika ursprungsgrupperna. 26TP PT Det finns information om arbetade timmar i Lönestrukturstatistiken. Informationen är dock inte strukturerad på ett sådant sätt att den går att använda i denna studie. Vid kvalitetsjusteringen av arbetade timmar används därför implicit beräknade timmar med utgångspunkt från redovisad tjänstgöringsomfattning för varje enskild kategori av sysselsatta. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Anm.: Heltidsekvivalent månadslön, medelvärde 1996–2005, 18–. Varje årskull ges lika stor vikt vid beräkningen. Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. Detta innebär dock inte att personer med samma utbildning i de olika ursprungsgrupperna har lika mycket i lön. I tabell 2.2 redovisas hur månadslönen i genomsnitt skiljer sig åt för personer med olika ursprung för perioden –2005. Oavsett utbildnings- nivå kan det konstateras att en person som är född i exklusive i genomsnitt tjänar något mindre än en svensk- född person. För personer födda utanför är lönegapet gentemot svenskfödda i allmänhet större. Eftersom siffrorna är beräknade som ovägda genomsnitt för olika åldrar, dvs. varje årskull ges lika stor vikt, är det inte skillnader i ålderssamman- sättning som driver resultaten. Som diskuterades ovan är det möjligt att personer med utländsk bakgrund av olika skäl kan ha lägre produktivitet än svenskfödda med samma utbildningsnivå, vilket kan motivera en lägre lön. Men det är också möjligt att skillnaderna beror på olika former av diskriminering. I vilken omfattning löneskillnaderna beror på diskriminering respektive faktiska skillnader i produktivitet analyseras inte i denna studie och skillnader i lön antas spegla skillnader i produktivitet. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Månadslön och lön som andel av svenskföddas Anm.: Heltidsekvivalent månadslön, medelvärde 1996–2005, 18–. Varje årskull ges lika stor vikt vid beräkningen. Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. Lönen påverkas även av skillnader i ålder. I tabell 2.3 visas hur månadslönen i genomsnitt varierar med åldern för personer med eftergymnasial utbildning för perioden –2005. För 20–24 åringar är månadslönen i stora drag densamma oavsett ursprung, dvs. För personer födda i ökar lönen snabbt med tilltagande ålder och personer som är 25–tjänar mer än personer som är 20–. Löneökningen är betydligt mindre för personer födda utanför de nordiska länderna där motsvarande siffra är för personer födda i utanför och för personer födda utanför . För åldrarna 40–fortsätter skillnaden att vidgas mellan personer födda i och utanför . En förklaring till att lönen inte stiger lika mycket med tilltagande ålder för personer födda utanför kan vara att de har en sämre karriärutveckling. Detta skulle kunna vara en konsekvens av diskriminering, även om så inte måste vara fallet. Den lägre uppmätta senioritetspremien för utlandsfödda kan också bero på att de av olika skäl har arbetat i , t.ex. till följd av fler och längre arbetslöshetsperioder, vilket i så fall gör att åldern sämre avspeglar deras arbetslivs- erfarenhet. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Månadslön och lön som andel av 20–24 åringars lön, eftergymnasial utbildning 20–24 år 25–39 år 40–54 år 55–64 år Anm.: Heltidsekvivalent månadslön, medelvärde för näringslivet 1996–2005. Varje årskull ges lika stor vikt vid beräkningen. Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. I appendix B redovisas motsvarande tabeller som tabell 2.3 för grundskoleutbildning, gymnasieutbildning och forskarutbildning. Generellt sett ökar de åldersrelaterade löneskillnaderna med stigande utbildningsnivå. Med undantag för forskarutbildade kvarstår mönstret av att lönen ökar mest med stigande ålder för personer födda i de nordiska länderna. Ovan har data beskrivits som genomsnitt över perioden – 2005. Om sammansättningen av dem som utför de arbetade timmarna är över tiden i de dimensioner som kontrolleras för vid kvalitetsjusteringen, och om inte heller relativlönerna förändras, kommer kvalitetsbidraget till produktivitetsutvecklingen per definition att vara noll. Kvalitetsjusteringen kommer däremot att bli positiv om de som utför de arbetade timmarna gradvis förskjuts mot jämförelsevis mer högavlönade (högproduktiva) grupper av de sysselsatta. Det är därför intressant att studera hur sammansättningen av de sysselsatta har förändrats i de dimensioner som beaktas. I diagram 2.2 redovisas hur andelen sysselsatta i näringslivet har utvecklats i ursprungsdimensionen –2005. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 2.2 Sysselsatta uppdelade efter ursprung Procent av totalt antal sysselsatta 18–64 år Källa: Lönestrukturstatistiken, . Andelen sysselsatta med utomeuropeiskt ursprung har ökat från 1996 till 2005. Andelen sysselsatta från exklusive har också ökat, men inte riktigt lika mycket: från 2005. Detta innebär att andelen sysselsatta som är födda i och i exklusive har minskat , från 2005 för svenskfödda och från till för personer födda i exklusive . Som redovisades i tabell 2.2 har personer födda i och i exklusive i genomsnitt högre lön, och förutsätts därmed ha högre produktivitet, än personer födda utanför . Det är därför troligt att utvecklingen med en minskande andel sysselsatta födda i och i exklusive har haft en återhållande effekt på produktivitetstillväxten 1997–2005. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Diagram 2.3 Sysselsatta uppdelade efter utbildning Procent av totalt antal sysselsatta 18–64 år Forskarutbildning (höger) Källa: Lönestrukturstatistiken, . I diagram 2.3 delas de sysselsatta upp i utbildningsdimensionen. Andelen med eftergymnasial utbildning har ökat snabbt , från av de sysselsatta 2005. Dessutom har andelen forskarutbildade ökat något från till . Andelen med gymnasium som högsta utbildning har i pendlat kring . Andelen med grundskola som högsta utbildning har däremot minskat snabbt, från 2005. Som visades i tabell 2.1 går högre utbildning hand i hand med högre lön och därmed högre antagen produktivitet, och den stigande andelen med högre utbildning kan därför väntas ha gett ett positivt bidrag till produktivitetsutvecklingen –2005. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 2.4 Sysselsatta uppdelade efter ålder, 18–64 år Procent av totalt antal sysselsatta , årsklasser Källa: Lönestrukturstatistiken, . I diagram 2.4 redovisas slutligen utvecklingen i åldersdimensionen. Utvecklingen är här mera svårtolkad. Åldersfördelningen hade 1996 en topp kring och en topp kring , dvs. det fanns en relativt stor andel sysselsatta som är födda respektive . Dessa toppar har av naturliga skäl flyttats fram i takt med att åren har gått och 2005 fanns det en topp för personer kring och en lite mindre accentuerad topp kring . Medelåldern för sysselsatta har ökat från till . Som visades i tabell 2.3 ökar lönen, och därmed sannolikt även produktiviteten, med stigande ålder. Det är därför möjligt att utvecklingen med en stigande genom- snittsålder har haft en positiv inverkan på produktivitets- utvecklingen –2005. Metod för kvalitetsjustering av arbetade timmar