sou · GVB330 · 2008-01-01 00:00:00 — Syftet med att utbildningen skall ske i kommunens skola skall 12TP PT Senaste lydelse 2000:448. vara att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. Innan ett beslut enligt första stycket meddelas skall elevens vårdnadshavare eller, om eleven har fyllt , eleven få tillfälle att yttra sig i frågan. Vid prövningen om del av elevens utbildning skall ske i hemkommunens grundskola eller särskola skall elevens bästa sättas i främsta rummet. och elevens hemkommun skall gemensamt planera elevens fort- satta utbildning inför elevens övergång till utbildning i hem- skolan eller hemkommuen. Ele- vens vårdnadshavare skall hållas informerad om elevens utbild- ning. Eleven och elevens vård- nadshavare skall beredas tillfälle att delta i Specialskolemyndighe- tens och hemkommunens plane- ring. Vid utvecklingssamtal skall företrädare för hemskolan eller hemkommunen medverka i den utsträckning som behövs för att syftet med utvecklingssamtalet skall kunna uppnås. När betyg sätts efter det att ett ämne eller ämnesblock har avslutats, skall betyget bestämmas med hjälp av 13TP PT Senaste lydelse 2007:55. 1.de mål som eleverna enligt kursplanerna skall ha uppnått i specialskolan, och 2.de betygskriterier som har fastställts för ämnena och ämnes- blocken. Betyget Godkänt skall motsvara de mål som eleverna enligt kurs- planerna skall ha uppnått i ämnena i slutet av det tionde skolåret. får meddela föreskrifter om betygskriterier för be- tygen Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Betygskriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanerna som krävs för respek- tive betyg. Om det finns särskilda skäl får läraren vid betygssättningen bortse från enstaka mål som ele- ven skall ha uppnått i slutet av det tionde skolåret. Med sär- skilda skäl avses funktionshin- der, utöver dövhet eller hörsel- skada, eller andra liknande per- sonliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven skall kunna nå ett visst mål. Om det finns särskilda skäl får läraren vid betygssättningen bortse från enstaka mål som ele- ven skall ha uppnått i slutet av det tionde skolåret. Med sär- skilda skäl avses funktionshin- der, utöver synskada och ytterli- gare funktionshinder, dövhet, hörselskada eller grav språkstör- ning, eller andra liknande per- sonliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven skall kunna nå ett visst mål. beslut i fråga som avses i 6 kap. 8 § denna förordning om att del av elevs utbildning skall ske i hem- kommunens grundskola eller sär- skola får överklagas hos Skol- väsendets överklagandenämnd. Beslutet får överklagas endast av elevens vårdnadshavare eller, om eleven har fyllt , av eleven. Om inte något annat sägs i punkt 3 skall bestämmelserna i 1 kap. 4, 5 och 10–12 §§ samt 3–10 kap. tillämpas även i fråga om elever som avses i punkterna 2, 3, 7 och 8 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100). Vad som sägs om Specialskole- myndigheten skall i dessa fall avse . Om inte något annat sägs i punkt 3 skall bestämmelserna i 1 kap. 4, 5 och 10–12 §§ samt 3–10 kap. tillämpas även i fråga om elever som avses i punkterna 2, 3, 7 och 8 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100). 1.Denna förordning träder i kraft . 2.I fråga om synskadade eller talskadade elever som avses i punk- terna 2, 3 och 7 i övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) skall punkten 2 i över- gångsbestämmelserna till förordning (2002:238) om ändring i specialskoleförordningen (1995:401)fortfarande gälla. 14TP PT Senaste lydelse 2002:238. förordning om ändring i förordningen (2001:286) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:286)TPF15FPT med instruktion för dels att nuvarande 3, 4, 12, 15, 16 och 20 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1, 7, 11 och 14 §§ skall ha följande lydelse. skall i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för –förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, –utbildning inom det offentliga skolväsendet, –sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn enligt 9 kap. skollagen (1985:1100), –sådan utbildning som avses i 10 kap. 1 och 2 §§ skollagen, och –utbildning som motsvarar förskoleklassen och inte bedrivs av en godkänd fristående skola. Institutet skall därutöver be- driva undervisning för barn och ungdomar som enligt 10 kap. 3 a § skollagen får utbildning vid ett särskilt resurscenter och för barn och ungdomar som avses i punk- terna 2, 3, 7 och 8 i övergångs- bestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen. Med funktionshinder avses i denna förordning fysiska funk- tionshinder, medicinskt, psykiskt eller neurologiskt betingade funktionsnedsättningar, svåra läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) samt utvecklingsstörning och andra funktionshinder som avses i 1 kap. 16 § skollagen. 15TP PT Senaste lydelse av 12 § 2004:202. 16TP PT Senaste lydelse 2004:202. Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på institutet med undantag av 2, 4, 5, 17, 21, 27, 28 och 33–35 §§. Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på institutet med undantag av 2, 4, 5, 17, 21, 27, 28, 33 och 34 §§. Institutets huvudkontor skall ligga i . Regionkontor skall finnas i , , , och . Vid varje regionkontor skall det finnas en regionchef. Vid institutet skall det finnas sådana resurscenter som avses i 1 och 3 §§. ärenden som inte skall avgöras ärenden som inte skall avgöras av styrelsen, personalansvars- av styrelsen eller personal- nämnden eller någon annan enligt föreskrifter i specialskole- förordningen (1995:401). Om sådana ärenden som avses i första stycket inte behöver av- göras av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänste- man. Hur detta skall ske skall anges i arbetsordningen eller i sär- skilda beslut. Andra stycket gäller inte föreskrifter och sådana ärenden som avses i 13 § 1–3 verksförordningen (1995:1322). 1.Denna förordning träder i kraft . 2.7 § i sin äldre lydelse och 20 § gäller fortfarande för beslut som rektor eller lärare har meddelat enligt föreskrifter i special- skoleförordningen (1995:401) före . förordning om upphävande av förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter och förordningen (SKOLFS 2000:156) om ersättning för elever som fullgör sin skolplikt i särskilda resurscenter Regeringen föreskriver att följande förordningar skall upphöra att gälla : 1.förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter, och 2.förordningen (SKOLFS 2000:156) om ersättning för elever som fullgör sin skolplikt i särskilda resurscenter.TPF17FPT 1.De upphävda förordningarna gäller fortfarande i fråga om elever som före har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100). 2.Vad som i förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter föreskrivs om skall efter i stället avse . 17TP PT Senaste lydelse SKOLFS 2007:3. förordning om ändring i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (1997:702) om kvali- tetsredovisning inom skolväsendet skall ha följande lydelse. Det som sägs om skolor i Det som sägs om skolor i 1–4 §§ gäller även för 1–4 §§ gäller även för 9 kap. 1, 9 kap. 1, (1985:1100), och sådana särskilda resurscenter som anordnar utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen. Det som sägs i 1–3 a §§ om skyldighet för en kommun gäller också i tillämpliga delar för andra huvudmän inom det offentliga skolväsendet. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.I fråga om resurscenter som anordnar utbildning för elever som före har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) tillämpas äldre bestämmelse. 18TP PT Senaste lydelse 2006:279. förordning om ändring i förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offentliga skol- väsendet m.m. skall ha följande lydelse. får meddela föreskrifter om skyldighet att lämna uppgifter dels för uppföljning och utvärdering av skolväsendet, för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, dels för Föreskrifterna får omfatta upp- Föreskrifterna får omfatta upp- gifter som lämnas av gifter som lämnas av 1. skolhuvudmännen inom det 1. skolhuvudmännen inom det 2. skolhuvudmännen för så- 2. skolhuvudmännen för så- dana fristående skolor som avses dana fristående skolor som avses i 9 kap. 1, 5, 8 och 8 b §§ skol- i 9 kap. 1, 5, 8 och 8 b §§ skol- lagen (1985:1100), lagen (1985:1100), 3. skolhuvudmännen för så- 3. skolhuvudmännen för så- dana fristående skolor som har dana fristående skolor som har ställts under statlig tillsyn med ställts under statlig tillsyn med stöd av 3 kap. 1 § förordningen stöd av 3 kap. 1 § förordningen (1996:1206) om fristående skolor, (1996:1206) om fristående skolor, 4. huvudmannen för utbild- ningen vid sådana särskilda resurs- 4. en kommun, om det gäller center som avses i 10 kap. 5. en kommun, om det gäller Föreskrifterna skall begränsas till vad som behövs för en effektiv uppföljning och utvärdering av de mål för skolverksamheten, för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen som har bestämts av 19TP PT Senaste lydelse 2005:610. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.I fråga om huvudmannen för utbildningen vid resurscenter som anordnas för elever som före har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) tillämpas äldre bestämmelse. förordning om ändring i förordningen (2002:1160) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2002:1160) med instruktion för skall ha följande lydelse. skall ha tillsyn över 1.det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna an- ordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, 2.kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning, 3.utbildning vid sådana skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som avses i 9 kap. skollagen (1985:1100), 4.utbildning vid riksinternat- skolor, 5.utbildning vid särskilda ung- domshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 6.särskild undervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen för skol- pliktiga elever på sjukhus eller motsvarande, 7.visstidsutbildning vid sådana särskilda resurscenter som avses i 10 kap. 3 a § skollagen, 8.hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar i fråga om verk- samhet som avses i 2 a kap. 13 § skollagen och i 2 b kap. 6 § skol- lagen, skall ha tillsyn över 1.det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna an- ordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, 2.kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning, 3.utbildning vid sådana skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som avses i 9 kap. skollagen (1985:1100), 4.utbildning vid riksinternat- skolor, 5.utbildning vid särskilda ung- domshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 6.särskild undervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen för skol- pliktiga elever på sjukhus eller motsvarande, 7.hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar i fråga om verk- samhet som avses i 2 a kap. 13 § skollagen och i 2 b kap. 6 § skol- lagen, 8.kommunernas handläggning av frågor enligt 10 kap. 4 § skol- lagen, 20TP PT Senaste lydelse 2005:612. 9. kommunernas handläggning av frågor enligt 10 kap. 4 § skol- flexibelt lärande, när det gäller utbildning som kompletterar den flexibelt lärande, när det gäller 10. vissa andra statsstödda utbildning som kompletterar den skolor och utbildningar för barn, ungdomar och vuxna i den om- 11. vissa andra statsstödda fattning som följer av särskilda skolor och utbildningar för barn, bestämmelser eller särskilda be- ungdomar och vuxna i den om- fattning som följer av särskilda bestämmelser eller särskilda be- av 1 kap. 18 § skollagen. av 1 kap. 18 § skollagen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.I fråga om tillsyn över visstidsutbildning vid resurscenter som anordnas för elever som före har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) tillämpas äldre bestämmelse. 1Utredningens uppdrag och arbete Jag skall enligt utredningens direktiv Statliga specialskolor – bättre förutsättningar och tydligare ansvarsfördelning (dir. 2006:127) utreda och föreslå hur och skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. I uppdraget ingår att kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli. I uppdraget ingår vidare att analysera och föreslå hur skolorna skall organiseras, analysera och föreslå hur elevernas hemkommuner kan involve- ras i elevernas skolgång i en statlig specialskola, redovisa förslagens administrativa och organisatoriska konse- kvenser, redovisa övergripande ekonomiska konsekvenser, redovisa en kostnadsberäkning för berörda myndigheter, samt föreslå nödvändiga författningsändringar. Förutom utredningsdirektiven har vårt arbete i utredningen i första hand utgått ifrån beslut om propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) samt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter. I propositionen och förordningen lades grunden för den organisation som gäller för elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning. har vi haft ett gemensamt halvdagsmöte med experterna. Utredningens uppdrag och arbete För att höra synpunkter från personalen och ledningen vid och har utredningen besökt skolorna/ resurscentren. Vidare har vi träffat ledningarna för Specialpedago- giska institutet och . Utredningen har därutöver haft kontinuerliga kontakter och samtal med och (SKL), i syfte att få synpunkter från berörda kommuner. För att höra synpunkter från olika intresseorganisationer har vi träffat (), Unga synskadade (US), , Ungdomar och Vuxna (FUB), , hörselskadade och språkstörda barn (DHB), /Talknuten samt . Mitt primära syfte och strävan under utredningen har varit att komma fram till långsiktigt hållbara förslag samt att öka dels lik- värdigheten i utbildningen för elever med funktionshinder, dels elevers och vårdnadshavares möjligheter att i ökad omfattning kunna välja skolform. De genomförda träffarna och besöken har varit till stor hjälp i mina ställningstaganden. beslut med anledning av regeringens proposition Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (1998/99:105) innebar förändringar i organisation och målgrupp för specialskolan. Förändringarna trädde i kraft . De två resurscenter som kan ta emot elever för visstidsplaceringar, Resurscenter syn och Resurscenter tal och språk, var tidigare statliga special- skolor. Målgruppen för den statliga specialskolan var barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada eller talskada. För döva och hörselskadade elever fanns liksom fem regionala skolor. Dessutom fanns tre riksskolor med hela landet som upptagnings- område: Åsbackaskolan, samt . Vid varje riksskola fanns i enlighet med då gällande specialskole- förordning (1995:401) ett specialpedagogiskt resurscenter. För synskadade elever fanns dessutom Tomtebodaskolans resurscenter. Varje specialskola, samt Tomtebodaskolans resurscenter, var en egen statlig myndighet med egen styrelse. Varje skolas styrelse be- slutade bl.a. om mottagandet av elever till skolan. När en elev tagits emot i specialskolan övertog denna ansvaret från hemkommunen för elevens skolgång. Hemkommunen hade t.ex. inget uppfölj- ningsansvar för elevens skolsituation. var enligt 1 kap. 7 § då gällande specialskoleförordning avsedd för synskadade elever, samt elever som också var döva, hör- selskadade eller utvecklingsstörda. I praktiken erbjöd dock Eke- skolan en individuellt anpassad skolgång för elever med synskada och ytterligare funktionshinder. var enligt 1 kap. 7 § då gällande specialskoleförord- ning avsedd för dels talskadade elever, dels döva eller hörselskadade elever som inte kunde gå i en regionskola på grund av beteende- störningar eller av andra speciella skäl än synskada eller utvecklings- störning. Åsbackaskolan var enligt 1 kap. 7 § då gällande specialskoleförord- ning avsedd för döva eller hörselskadade elever som också var ut- vecklingsstörda. I propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (1998/99:105) lade regeringen fram förslag till ändringar av specialskolan. Förslagen antogs av 1999 och trädde i kraft . De viktigaste förändringarna för specialskolan var: Specialskolan som skolform bibehålls endast för döva, hörsel- skadade eller dövblindfödda barn och ungdomar. Specialskolans målgrupp omfattar inte längre syn- eller talskadade barn. Den fasta skoldelen vid resp. avvecklas successivt. Möjligheten att efter fullgjord skolplikt erbjudas annan utbild- ning i specialskolan tas bort. En mindre skoldel för placeringar skall finnas i anslutning till verksamheten vid resurscenter och resurscenter. beslut innebar således att specialskolans målgrupp av- gränsades till döva, hörselskadade och dövblindfödda barn som be- höver en teckenspråkig miljö för sin kommunikation. För dessa skolor finns en myndighet, . Inom myn- digheten finns de sex nuvarande statliga specialskolorna. utgör det tidigare re- surscenter, tillsammans med det tidigare Tomtebodaskolans resurs- center, Resurscenter syn. Det tidigare resurscenter utgör Resurscenter tal och språk. Dessa båda resurscenter ingår i . bildades som enligt spe- cialskoleförordningen (1995:401) skall ha fem skolenheter med re- gionala upptagningsområden (regionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte behöver särskilda insatser vid riksskolan. Regionskolorna skall finnas i , , , och (2000:448). Riksskolan skall finnas i och är avsedd för döva eller hörselskadade elever som på grund av utvecklingsstörning inte kan få sin utbildning i en regionskola (2002:238). Vid riksskolan skall också tas emot elever som är dövblindfödda (2000:448). inrättades som enligt sin instruktion (2001:286) skall i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för bl.a. förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg, utbildning inom det offentliga skolväsendet samt sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. I institutets uppdrag ingår bl.a. specialpedagogisk rådgivning, kompetensutveck- ling och information. Därutöver ingår i uppdraget fyra resurscenter, bl.a. Resurscenter tal och språk () och Resurscenter syn (). Utöver skolverksamhet genomför resurs- centren också specialpedagogiska utredningar och erbjuder s.k. träningsbesök. 2.3Kommunernas ansvar för skolan Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skall alla barn och ung- domar ha lika tillgång till utbildning oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden. Barn som är bosatta i landet har skolplikt och skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom enligt 3 kap. 1 § skollagen. I 5 kap. 1 § grundskoleförordningen (1994:1194) och 5 kap. 1 § särskoleförordningen (1995:206) föreskrivs att om det genom upp- gifter från skolans personal, en elev, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att eleven kan ha behov av särskilda stödåt- gärder, skall rektorn se till att behovet utreds. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd, skall rektorn se till att ett åt- gärdsprogram utarbetas. Av programmet skall det framgå vilka be- hoven är, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas. Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet utarbetas. För grund- skolan gäller också enligt 5 kap. 4 § grundskoleförordningen att en elev skall ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. Stödundervisningen kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplan eller som komplement till sådan ut- bildning. Enligt 5 kap. 5 § grundskoleförordningen skall särskilt stöd ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall i första hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör. Om det finns särskilda skäl får sådant stöd i stället ges i en särskild undervisningsgrupp. Enligt 6 kap. 1 § skollagen syftar särskolan till att ge utvecklings- störda barn och ungdomar en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. I 5 kap. 3 § särskoleförordningen anges att särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpeda- gogiska insatser. Sådant stöd skall ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör eller i en specialklass. Kommunen har således ett långtgående ansvar men också en stor frihet att organisera undervisningen i sina skolor. Det statliga stödet bör ses som ett komplement till det stöd som kommunerna svarar för. 2.4Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Regeringens proposition Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) antogs av . Enligt handlingsplanen bör elever med funktionshinder, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. Enligt handlingsplanen kommer en av specialpedagogikens mest angelägna uppgifter att vara att bidra till utveckling av den vanliga pedagogiken så att beredskapen i skola och förskola ökar att möta variationen av behov hos barn och ungdomar. () generalförsamling antog 1989 enhälligt konventionen om barnets rättigheter, som är en överenskommelse mellan konventionsstaterna. har ratificerat konventionen och har därigenom en folkrättslig förpliktelse att följa konventio- nens bestämmelser. innehåller såväl medborger- liga och politiska rättigheter som ekonomiska, sociala och kultu- rella rättigheter. Alla barn har enligt konventionen lika värde och samma rättigheter, bl.a. rätt till utbildning. Två av konventionens principer anses vara av särskild vikt i na- tionell lagstiftning. Den ena principen uttrycks i artikel 3 och inne- bär att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Den andra principen uttrycks i artikel 12 och gäller barnets rätt att komma till tals vilket innebär att barnet eller dess företrädare skall beredas möjlighet att höras i alla administrativa förfaranden som rör barnet. antog 1993 standardregler om jämlikhet och delaktighet för människor med funktionshinder inom sam- hällets alla områden. Reglerna är inte juridiskt bindande men inne- bär ett moraliskt åtagande. För del har standardreglerna varit en utgångspunkt för den nationella handlingsplanen för han- dikappolitiken. Standardreglerna uttrycker konkreta förslag hur ett land kan undanröja hinder för personer med funktionshinder och skapa ett tillgängligt samhälle. I standardreglerna föreskrivs bl.a. att utbildningen för personer med funktionshinder bör vara en inte- grerad del av den ordinarie utbildningen. Vid en världskonferens i den spanska staden om undervisning av elever i behov av särskilt stöd antog representanter för 92 regeringar och 25 internationella organisationer en gemen- sam deklaration. Deklarationen utgör en handlingsram för special- pedagogiska åtgärder. Salamancadeklarationen uttrycker uppfatt- ningar hos deltagarna i konferensen, men har ingen rättsligt tving- ande innebörd.