sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — 10Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag 10.1En överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting Vår bedömning: En överenskommelse om en nationell strategi för kompetensförsörjning inom omsorg och vård för äldre bör ingås mellan staten och Kommuner och Landsting. Behovet av en överenskommelse om en nationell strategi för kompetensförsörjning Vi har i uppdrag att lämna förslag på en kompetensreform inom kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre kvinnor och män. Huvuddragen i det förslag till reform som vi presenterar i betänkandet är följande: För att åstadkomma en högre och mer lik- värdig kompetens bland personalen föreslår vi två nivåer för yrkes- kompetens, en grundläggande nivå med nationella yrkeskrav och en nivå för specialistkompetens. För att nå upp till respektive nivå föreslår vi att det finns två vägar, en via utbildning och en via vali- dering och vid behov kompletterande utbildning. för kompetensreformen föreslås till viss del regleras i lag, förordning och föreskrifter. Huvudparten av reformens genomförande bygger dock på att kommunerna i egenskap av huvudmän för omsorg och vård för äldre och utbildning åtar sig ett antal uppgifter. Det är i första hand kommunernas ansvar att nå upp till lagstift- ningens intentioner om att insatserna inom omsorg och vård för äldre ska vara av god kvalitet och att det ska finnas personal med Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag lämplig utbildning och erfarenhet (3 kap. 3 § SoL) respektive att god vård ska ges samt att det ska finnas den personal som behövs för att god vård ska kunna ges (2 e § HSL). I detta ansvar ligger även att se till att personalens kompetens motsvarar framtidens behov inom omsorg och vård för äldre. Med en åldrande befolkning, stora och eventuellt ökande regio- nala skillnader och därmed delvis olika förutsättningar att nå upp till lagens intentioner, kan det emellertid finnas behov av att från statens sida stödja och stimulera kompetensförsörjning för att uppnå en nationellt likvärdig omsorg och vård för äldre. Enligt vår bedömning bör detta ömsesidiga ansvar för framti- dens omsorg och vård för äldre regleras genom en överenskom- melse mellan staten och Kommuner och Landsting om en nationell strategi för kompetensförsörjning. Det finns inget lik- nande . Fördelarna med en överenskommelse är att det ger förutsättningar för en strukturerad dialog där parterna återkom- mande får identifiera och diskutera behov och prioriteringar för att utveckla omsorg och vård för äldre. Den ger utrymme för viss flexibilitet där förnyade behov eller nya prioriteringar lättare kan få genomslag. Återkommande har det genomförts olika statliga stimulansåtgärder för att utveckla omsorg och vård för äldre. senast handlar det om det s.k. Stimulansbidraget till kommuner och landsting för att höja kvaliteten inom omsorg och vård för äldre där regeringen avsatte för och respektive 2008. Regeringen har prio- riterat insatser inom sju områden: läkartillgång, läkemedelsgenom- gångar, förebyggande arbete, demensvård, rehabilitering, kost och nutrition samt det sociala innehållet. Alla landsting och praktiskt taget alla kommuner har sökt bidrag.1 har regeringen t.ex. genom Kompetensstegen gett stöd till kommunernas kvalitetsut- veckling inom kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre genom kompetensutveckling för personalen. En dryg miljard kro- nor har använts för olika kompetensutvecklingsinsatser –2008. Nästan samtliga kommuner i landet har fått stöd och har själva identifierat behov av vidareutbildning när det gäller t.ex. 2008/2009:1 Budgetpropositionen . Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag bemötande/etik/värdegrund, demenssjukdom, rehabilitering, vård i livets slut och måltid/nutrition. När det gäller hälso- och sjukvården förekommer också lik- nande stimulansåtgärder men det finns också, till skillnad från omsorg och vård för äldre, en fast struktur för att stödja utveck- lingen av god vård. Den s.k. Dagmaröverenskommelsen är en över- enskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården. Syftet med över- enskommelsen är att genom riktade satsningar stimulera olika for- mer av utvecklingsarbete i hälso- och sjukvården. Det finns en nationell strategi för god vård som ger uttryck för en mer aktiv och systematisk kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården. Satsningar görs i Dagmaröverenskommelsen inom de delar i kunskapsstyr- ningen som är nödvändiga för att uppfylla målet om en god vård. har avsatts för detta.2 En överenskommelse inom omsorg och vård för äldre skulle kunna begränsas till kompetensförsörjning men utvidgas till att omfatta andra delar, t.ex. forskning och statistik eller stimu- lansbidrag till identifierade utvecklingsområden, dvs. bidrag som liknar dem som givits inom ramen för Kompetens- stegen och genom Stimulansbidraget. När det gäller kompetensförsörjning skulle överenskommelsen kunna innehålla följande: Kommuner och Landstings åtagande En nationell/regional kampanj för att informera om reformen samt lokala unga Äldreassistenter som gör reklam för yrket i skolorna (liknande kampanj har genomförts i ). Initiera diskussioner med och Vårdföretagarna om riktlinjer för introduktion av nyanställda. Medverka till att tillräckligt många platser för APL skapas. 2 Dagmaröverenskommelse 2008 – överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården. & Kommuner och Landsting, 2007. Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag ett stöd för kvalitetssäkring av validering i kommunerna. Medverka till att regionala eller lokala branschråd utser och utbildar yrkesbedömare. Kontinuerligt se över behovet av vilken specialistkompetens som behövs inom verksamheten, enligt samma periodicitet som nuvarande KY-utbildningar. Medverka till att kommunerna ger Äldreassistenter förutsätt- ningar för att specialistutbilda sig. Följa upp strategin kontinuerligt och sprida lärande exempel. Formulera föreskrifter för yrkeskravsnivå. Anpassa utbildningssystemet efter yrkeskravsnivån (gymnasie- skolan och kommunala vuxenutbildningen). Ge stimulansbidrag framförallt i form av stöd för validering och kompetensutveckling. Utfärda nationella riktlinjer för validering. Formulera nationell nivå för specialistkompetens. Tillföra medel till det formella utbildningssystemet på eftergym- nasial nivå för att skapa det utbud av utbildning som motsvarar behovet. Följa upp strategin kontinuerligt som underlag för årliga diskus- sioner och eventuella justeringar av strategins genomförande. Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag Med åtagande avses ett ansvar att se till att utvecklingen för respektive insats initieras, kommer igång respektive slutförs. Ofta ska insatsen genomföras i samarbete med några andra parter, framförallt branschens parter, eller när det gäller staten, av någon av staten utsedd myndighet. Några av åtagandena har vi redan redovisat i tidigare avsnitt. I det följande redogörs för andra delar av genomförandet som är nödvändigt för att kompetensreformen ska få genomslag och där vissa delar också skulle kunna ingå i en sådan överenskommelse som vi här skissat. 10.2Genomslag för de nationella yrkeskraven Vi har under arbetet med att ta fram yrkeskraven vid många tillfäl- len stött på synpunkter att så länge inte ledarskapet är bra, inte omsorgsorganisationen fungerar eller det inte finns tillräckliga resurser så spelar det ingen roll om det införs yrkeskrav för omsorgspersonalen. Dessa är ju helt beroende av att ovanstående fungerar för att kunna göra ett fullgott arbete. Vi instämmer i att dessa faktorer är viktiga och på många håll behöver förbättras. Det ligger dock inte i vårt uppdrag att lägga förslag när det gäller dessa frågor. Vi är däremot övertygade om att ett tydliggörande av omsorgsyrket inte bara leder till ökad kompe- tens bland omsorgspersonalen utan också högre status för yrket. Det kommer att påverka även andra delar av omsorg och vård för äldre på ett positivt sätt. Ledarskapet spelar en viktig roll Ledarna på alla nivåer i verksamheten har nyckelroller i genomfö- randet. Det handlar om att förankra reformen om yrkeskrav hos de anställda, visa på betydelsen av ett nytt yrke med tydliga yrkeskrav och en ny yrkestitel, planera för och leda lärande på arbetsplatsen i nära samarbete med utbildningsanordnare för att möjliggöra för stora grupper redan anställda att uppnå kompetensbevis, Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag skapa utrymme och rum för validering och kompetensut- veckling av stor omfattning, organisera arbetet så att all den kompetens som synliggörs och dokumenteras också tas tillvara i arbetet, så att Äldreassistenter får utföra alla de arbetsuppgifter som motsvarar yrkeskraven samt tydliggöra Äldreassistentens kompetens och ansvar i hela orga- nisationen. I olika sammanhang har påtalats att arbetsledare i omsorg och vård för äldre har alltför många underställda. När ledaruppgiften att utveckla arbetsplatsen till en lärande organisation växer blir det än mer angeläget att varje arbetsledare har ett rimligt antal under- ställda. Acceptans från andra yrkesgrupper I våra förslag ligger att stora delar av omsorgspersonalen kommer att öka sin kompetens för att nå upp till de nationella yrkeskraven. Några kommer att ta steget vidare och specialisera sig inom något område. För att reformen ska få fullt genomslag är det förstås vik- tigt att organisationen tar tillvara den nya kompetens som kommer att synliggöras och utnyttjar den på bästa sätt. Det innebär t.ex. att Äldreassistenter kan bli ett ännu bättre stöd för den äldre och för andra personalkategorier som arbetar i omsorg och vård för äldre. För att kvaliteten ska förbättras och samarbetet mellan olika perso- nalgrupper ska bli bättre och effektiviseras är det viktigt att Äldre- assistentens specifika kompetens erkänns och tas tillvara fullt ut. Ett nära samspel mellan verksamheten omsorg och vård för äldre och utbildningsanordnare som erbjuder kompetensutveckling inom branschen är angeläget för att utbildningen ska motsvara dagens och morgondagens kompetensbehov för Äldreassistenter. Samar- betet måste fungera på alla nivåer för att nå goda resultat i verk- samhetsnära kompetensutveckling. Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag En viktig förutsättning för genomförande av yrkeskraven är att branschens parter utvecklar former för nära samarbete kring frågor om kompetensförsörjning på nationell, regional och lokal nivå. Det måste finnas en organisation för kompetensutveckling som har tillräcklig kapacitet och flexibilitet för att möta ett mycket stort antal enskilda individers behov av komplettering av kunskaper och färdigheter. Planeringen bör utgå från att kompetensutvecklingen genomförs i form av uppdragsutbildning, eftersom flertalet som är anställda och som kommer att anställas redan har en gymnasie- utbildning. De som inte har läst kurser inom omsorg och vård är visserligen behöriga att antas till sådana kurser i vuxenutbildningen, men kommer i en konkurrenssituation att prioriteras lågt i urvals- förfarandet. Om verksamheten kan organiseras så att fler erbjuds heltidsan- ställning minskar antalet som behöver valideras och utbildas, vilket kan underlätta genomförandet av reformen. kan det i sig bidra till en kvalitetshöjning när antalet personer kring varje äldre kan minska. För att kunna attrahera personal att arbeta inom omsorg och vård för äldre räcker det inte med att förtydliga yrket. De anställda måste också få en bättre arbetsmiljö och bättre arbetsvillkor. En viktig del av arbetsmiljön är att arbetet är utvecklande, intressant och att man får positiva omdömen från äldre, anhöriga, chefer och arbetskamrater. Arbetet inom omsorg och vård för äldre kan vara både fysiskt och psykiskt tungt. Omsorgspersonalen, framförallt inom hem- tjänsten, utför tunga lyft i trånga utrymmen, har påfrestande arbetsställningar, riskerar att bli utsatta för hotelser och slag samt har stressiga resor till och från de äldre. Flera av de fysiskt och psykiskt belastande aspekterna av arbetet har ökat i och med att de äldre som får omsorg och vård har blivit allt sjukare. Omsorgs- och vårdarbetet beskrivs ibland också som stressigt till följd av ekonomisk press, ständiga Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag organisatoriska förändringar, nedskärningar och höga sjuktal. Besparingar har lett till att det sällan finns möjlighet att växla mel- lan arbetsuppgifter av olika tyngd som man gjorde . har andelen sjukfrånvarande stadigt minskat men är sjukfrånvaron betydligt högre inom omsorg och vård än genomsnittet för kommunalt anställda.3 Att kunna påverka sin arbetssituation och sina arbetstider är aspekter som ofta lyfts fram som viktiga i detta sammanhang. Att erbjuda heltidstjänster för att möjliggöra för de anställda att försörja sig på sitt arbete och att stanna i yrket är andra aspekter. Vi anser att god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor är av största vikt för att få genomslag för yrkes- kraven, men vi anser också att dessa frågor måste lösas av arbetsgi- varna på lokal nivå. Att genomföra förändringar som gäller största yrkeskår tar – och måste få ta – tid. Vi föreslår därför att regleringen, när det gäller behörighetsfrågan, inte börjar gälla fullt ut . Det innebär att kommunerna och deras entreprenörer har på sig att förbereda sina verksamheter. 3 Vård och omsorg om äldre. Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag En tänkt tidsaxel kan, om våra förslag genomförs, se ut så här. Kommuner och Landsting om en avsätts i budget . geln, träder ikraft. Uppdrag ges till Social- I ett första skede måste , tillsammans med och bran- schens parter, arbeta fram yrkeskravsni- vån och riktlinjer för validering. är gjort kan validering av kompetens mot de nationella yrkeskraven påbörjas och arbetsgivarna kan börja kompetensut- veckling av sin personal. nivån är beslutad bör få i upp- drag att arbeta fram kursplaner i enlighet påbörja arbetet med att precisera specia- Staten stödjer såväl vali- och utfärdar kompetensbevis för Äldre- Den nya gymnasieskolan Programmet för Omsorg och vård med inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre tar emot sina första elever. De första eleverna från Programmet för Omsorg och vård tar examen. gått inriktning mot omsorg och vård för äldre får yrkesexamen Äldreassistent. Förutsättningar för att kompetensreformen ska få genomslag SOU 2008:126 Nyanställda och annan omsorgspersonal som inte har dokumenterad kompetens i enlighet med de nationella yrkeskraven och som arbetar med kommunalt finansi- erad omsorg och vård för äldre är trainees och måste arbeta tillsammans med perso- nal med dokumenterad kompetens. 11 Konsekvenser av våra förslag 11.1Äldreassistent – ett framtidsyrke Enligt direktiven ska utredaren ge förslag på hur kompetensbeho- vet inom sektorn ska kunna tillgodoses i syfte att försörja vården och omsorgen med grundutbildad personal och underlätta den framtida kompetensförsörjningen. Syftet är också att göra arbete inom omsorg och vård för äldre mer attraktivt. Hur leder våra för- slag till en bättre kompetensförsörjning och ökad attraktivitet för yrket? Yrket Äldreassistent signalerar exklusiv kompetens Genom att införa nationellt fastställda yrkeskrav blir det för alla allmänhet, politiker, chefer, omsorgspersonal och kollegor – tydligt att arbete inom omsorg och vård för äldre kräver specifik kompe- tens och att inte vem som helst kan utföra arbetsuppgifterna. Yrket Äldreassistent innefattar bred kunskap och meningsfulla arbets- uppgifter Genom en egen titel – Äldreassistent – tydliggörs dels att den som har titeln besitter specifik kompetens och dels att de specifika kun- skaperna gäller omsorg och vård för äldre. Det ger också en större arbetstillfredsställelse för dem som har god kunskap och förståelse för de uppgifter som ska utföras. De kan utföra fler uppgifter och har en större säkerhet i sin yrkesroll. Äldreassistenterna kommer med bättre grundläggande kompetens att bli en större tillgång för andra yrkesgrupper i lagarbetet kring den äldre. Konsekvenser av våra förslag Yrket Äldreassistent ger frihet och rörlighet på den nationella arbets- marknaden Genom att utfärda särskilda kompetensbevis för dem som har kompetens enligt de nationella yrkeskraven får den enskilde ett konkret bevis på sin kompetens. Rörligheten mellan arbetsgivare och mellan landsändar underlättas då kompetensbeviset blir giltigt över hela landet och alla arbetsgivare vet vilken kompetens indivi- den besitter. Yrket Äldreassistent ger möjlighet till utveckling och karriär Genom att införa nationella specialiseringar för Äldreassistenter förbättras karriärvägarna och det blir enklare att göra karriär utan att behöva byta yrke. Med tydliggjord kompetens på både grund- läggande och specialiserad nivå kommer Äldreassistenterna att få en starkare position på arbetsmarknaden. Yrket Äldreassistent är efterfrågat hos arbetsgivare Genom att införa särskilda krav på kompetens kommer den perso- nal som når upp till yrkeskraven att bli betydligt attraktivare för arbetsgivaren och det kommer att ligga i varje arbetsgivares intresse att försöka behålla kompetent personal. Det kommer också att ligga i arbetsgivarnas intresse att förbättra arbetsvillkoren genom att t.ex. erbjuda heltidsanställningar. Detta för att attrahera kom- petent personal och minimera behovet av att anställa personer som behöver valideras och eventuellt genomgå kompetensutveckling för att nå upp till yrkeskraven. Yrket Äldreassistent har en utbildningsväg som ger tydligt kvitto på kompetens Genom att skapa en särskild gymnasieutbildning som ger en tydlig yrkesexamen – Programmet för Omsorg och vård med inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre – kommer framtidens gymnasieelever på ett tydligare sätt än kunna förutse vilket yrke de utbildas för och vilken arbetsmarknad som ligger öppen. Konsekvenser av våra förslag Sammantaget är det vår bedömning att ett tydliggörande av yrket på det sätt som vi föreslår kommer att få positiva effekter för såväl de äldre som för Äldreassistenterna och på så sätt göra arbete med äldre mer attraktivt och därmed underlätta rekryteringen till yrket . Vi bedömer att våra förslag har positiva konsekvenser för jäm- ställdheten av flera skäl. Ett förtydligande av yrket, införandet av kompetenskrav och karriärvägar leder till ökad status och förbätt- rade arbetsvillkor för största yrkeskår. Omsorg och vård för äldre påverkar jämställdheten på många sätt. Det handlar om äldre kvinnor och män som behöver omsorg och vård, där kvinnor är i majoritet på grund av att de lever än män och därför oftare är ensamboende när behov av hjälp och stöd uppstår. Anhöriga utför ca två tredjedelar av all omsorg och vård för äldre. Anhöriga är oftast makar, både kvinnor och män, och döttrar. av omsorgspersonalen är kvinnor. har i rapporten socialtjänst ur ett köns- perspektiv beskrivit kommunernas omsorg och vård för äldre främst med avseende på äldre och anhöriga.1 Den Jämställdhets- politiska utredningen2 har också redovisat och analyserat omsorg och vård för äldre ur ett jämställdhetsperspektiv. Där beskrivs t.ex. omsorgsarbetets könsmässiga fördelning, förändringar av äldre kvinnors och mäns omsorgsmönster och anhörigvårdares situation. Vårt utredningsuppdrag gäller främst omsorgspersonalens kom- petens. Omsorg och vård för äldre, och då särskilt , har länge uppfattats som en förlängning av traditionellt och oavlönat kvinnligt hemarbete. Vi bedömer att denna traditionella syn delvis bidragit till den sneda könsfördelningen. Arbetet i omsorg och vård för äldre pågår dygnet runt och medför därför obekväma arbetsti- der. Inslagen av korttidsanställningar och deltidsanställningar är stora. av de anställda inom omsorgen om äldre och funktionshindrade var heltidsanställda 2007.3 Möjligheterna att 1Jämställd socialtjänst, . 2Makt att forma samhället och sitt eget liv jämställdhetspolitiken mot nya mål. 3Aktuellt på äldreområdet 2008, kommuner och landsting. Konsekvenser av våra förslag göra karriär är begränsade, särskilt om den anställde inte har behö- righet för högskolestudier. Vi föreslår ett förtydligande av yrkesrollen bl.a. genom införan- de av nationella yrkeskrav för arbete i omsorg och vård för äldre, en ny yrkestitel och karriärvägar. Det är ett tydligt genombrott för att uppvärdera kvinnors arbete med äldre kvinnor och män. Om kompletterande kompetensutveckling knyts till arbetsplat- sen bör det underlätta för anställda att delta. Det kan ha särskilt stor betydelse för kvinnor som förutom arbetet också ofta har en större del av ansvaret för det oavlönade hemarbetet. Förslagen om specialisering för att skapa karriärvägar inom omsorg och vård för äldre innebär att erfarna Äldreassistenter kan göra karriär inom omsorg och vård för äldre och där kunna få nya uppdrag som specialist, förändringsledare, intern lärare, kvalitets- utvecklare m.m. Vi bedömer att nationellt fastställda yrkeskrav och kompetens- bevis som Äldreassistent för alla som uppnår yrkeskraven kommer att höja statusen för både yrket och branschen. Det är av stor vikt för alla de kvinnor som arbetar med omsorg och vård för äldre. Det bör också kunna stimulera fler att utbilda sig för arbete med omsorg och vård för äldre. Vi anser att det finns flera tunga skäl till att det är viktigt att öka andelen män i omsorgen. Det ökar rekryteringsbasen. De äldre i behov av omsorg är till en ökande andel män och det är viktigt att ha med de perspektiv som män kan bidra med i omsorgen för att tillgodose de äldres behov. Vi är övertygade om att en jämnare könsfördelning i personalen skulle öka trivseln, höja statusen och attraktiviteten för arbete i omsorg och vård för äldre. När yrkeskraven blir tydliga bedömer vi att det bör öka förutsätt- ningarna att även kunna rekrytera fler män till utbildning och arbete med omsorg och vård för äldre. Konsekvenser av våra förslag 11.3Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Omkring fyra femtedelar av kommunernas kostnader för omsorg och vård för äldre utgörs av personalkostnader. Omsorgspersonalen utgör i sin tur av hela personalstyrkan. Ska man påverka kvalitet och effektivitet i verksamheten bör man rikta in sig på humankapitalet i verksamheten. Vårt uppdrag har bl.a. varit att för kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre förtydliga de krav på personalens kom- petens som stadgas i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårds- lagen. Den personalgrupp som utredningens förslag berör är Sveri- ges största yrkeskår. Det ligger i sakens natur att om man vill påverka ett så stort antal personer och deras kompetens blir kost- naderna stora. finns det stor potential att utnyttja stor- driftsfördelar och nya metoder för verksamhetsnära kompetensut- veckling. Vi lägger ett antal förslag som förväntas påverka kostnaderna för flera olika aktörer. Nedan görs beräkningar för åtgärder och investeringar som olika aktörer förväntas göra. Beräkningarna utgår från uppgifter från SCB om utbildningsnivå och anställningstid hos befintlig personal (bilaga 4). Förtydligandet i lag, förordning och föreskrifter Vårt viktigaste förslag är tydliggörandet av vad som avses i 3 kap. 3 § i SoL när det gäller personal med lämplig utbildning och erfa- renhet i omsorg och vård för äldre genom införandet av elva natio- nella yrkeskrav. Det säger sig självt att det är svårt att göra beräk- ningar för kostnaderna att nå upp till en ännu ej definierad nivå för yrkeskraven. Vi har i våra beräkningar valt att utgå från hur många i omsorgspersonalen som når upp till utbildningsnivån 1 500 gymnasiepoäng som vi räknar som nära eller över den framtida yrkeskravsnivån. Av dem som saknar omsorgsutbildning men som har arbetat i yrket räknar vi med att de har kompetens motsvarande 750 gymnasiepoäng. Konsekvenser av våra förslag