sou · GVB330 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt den nya bestämmelsen i 1 kap. 3 § andra stycket får i sam- verkan med elevens hemkommun en del av elevernas utbildning ske i kommunens grundskola eller särskola. Av första stycket framgår att syftet med utbildning i hemkommunen är att ge eleven förutsätt- ningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. Det är som beslutar i frågan om en del av elevens utbildning skall ske i kommunens grundskola eller sär- skola. Frågan kan väckas på olika sätt. Således bör såväl skolans personal, eleven som elevens vårdnadshavare kunna väcka frågan. Innan fattar beslut skall elevvårdskonfe- rensen ha hörts och samråd med hemkommunen ha skett. Dess- utom skall enligt andra stycket elevens vårdnadshavare eller, om ele- ven har fyllt , eleven själv fått tillfälle att yttra sig. Av tredje stycket framgår att elevens bästa skall sättas i främsta rummet vid prövning om del av elevens utbildning skall ske i hem- kommunens grundskola eller särskola. Motsvarande bestämmelse föreslås att införas i 3 kap. 3 § fjärde stycket skollagen (1985:1100). Som framgår av kommentaren till nämnda bestämmelse skall pröv- ningen grunda sig på en objektiv bedömning av barnets helhets- situation. Barnets individuella förutsättningar och hemkommunens möjlighet att ordna utbildning av hög kvalitet skall beaktas. Hän- syn skall även tas till elevens behov av trygghet och vårdnadshava- rens önskemål. Bestämmelser om överklagande av beslut enligt denna paragraf föreslås att finnas i en ny paragraf, 10 kap. 1 a §. Paragrafen, som är ny, motsvarar 10 § andra och tredje stycket för- ordning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscen- ter. Av paragrafen framgår bland annat att Specialskolemyndighe- ten och elevens hemkommun skall gemensamt planera elevens fort- satta utbildning. Hur den enskilda elevens utbildning skall utfor- mas och i vilken omfattning eleven skall gå i kommunens grund- skola eller särskola måste givetvis planeras utifrån elevens indivi- duella förutsättningar. Liksom vid visstidsutbildning skall eleven t.ex. kunna gå i eller särskolan och övriga dagar i specialskolan. Av 7 kap. 4 § skollagen (1985:1100) framgår att staten skall svara för att eleven kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. Föreslagen ändring är en följd av att specialskolans målgrupp ut- ökas till att avse även barn med dels synskada och ytterligare funk- tionshinder, dels grav språkstörning. Paragrafen är ny och innebär att det går att överklaga Specialskole- myndighetens beslut i frågan om del av en elevs utbildning skall ske i hemkommunens grundskola eller särskola. Såväl positiva beslut, dvs. att utbildning skall ske i eller särskolan, som ne- gativa beslut går att överklaga. I likhet med vad som gäller för beslut om mottagande av elev för visstidsutbildning bör överkla- gande ske hos . Vidare bör be- slutet få överklagas endast av elevens vårdnadshavare eller, om ele- ven fyllt , av eleven. Detta framgår av andra stycket. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordning (2000:448) om ändring i specialskoleförordningen Föreslagen ändringen är en följd av att det är Specialskolemyndig- heten och inte längre som efter skall bedriva utbildning för eleverna. För dessa elever innebär förslaget om ändring i specialskoleförordningen också att dem omfattas av de nya bestämmelserna om dels Specialskolemyn- dighetens skyldighet att i slutet av varje läsår underrätta elevernas hemkommun om elevens kunskapsutveckling och sociala utveck- ling, dels att del av elevernas utbildning får i samverkan med ele- vens hemkommun ske i kommunens grundskola eller särskola. Andra punkten är en följd av att specialskolans målgrupp har för- ändrats. 5.3Förslag till förordning om ändring i förordningen med instruktion för Förslaget innebär att det nuvarande andra stycket upphör att gälla. Ändringen är en följd av att inte längre skall bedriva undervisning för i stycket nämnda elever. Det är i stället som skall bedriva undervis- ningen. Föreslagen ändring är en följd av att inte längre skall bedriva undervisning. Föreslagen ändring är en följd av att resurscenterverksamheten enligt nuvarande 1 § andra stycket och 3 § flyttas över till Special- skolemyndigheten. Föreslagen ändring är en följd av att inte längre skall bedriva undervisning. Av andra punkten framgår att äldre bestämmelse om överklagande skall tillämpas på beslut som rektor eller lärare har meddelat enligt föreskrifter i specialskoleförordningen (1995:401) före . 5.4Förslag till förordning om upphävande av för- ordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter och förordningen om ersättning för elever som fullgör sin skolplikt i särskilda resurscenter Förslaget är en följd av att möjligheten till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör . Elever som före nämnda dag har tagits emot till sådan utbildning skall emellertid beredas möjlighet att fullfölja utbildningen i enlighet med äldre bestämmelser. Det föreskrivs därför i första punkten i övergångsbestämmelserna att förordningarna fortfarande skall gälla i fråga om dessa elever. Andra punkten i övergångsbestämmelserna är en följd av att det efter är Specialskolemyndighe- ten och inte längre som bedriver ut- bildningen. Övriga förslag till ändringar är följder av att möjligheten till viss- tidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör . Statliga specialskolor – bättre förutsättningar Regeringen anser att alla elever har rätt till en bra skola där de kan trivas och utvecklas. Elever har dock olika behov. För att kunna tillgodose de olika behoven behövs olika utbildningsalternativ, ibland med specialistkompetens eller specifika hjälpmedel. Re- geringen anser därför att elevers och vårdnadshavares möjligheter att välja skolform bör öka. En särskild utredare skall därför få i uppdrag att utreda och före- slå hur och skall återetableras som stat- liga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funk- tionshinder respektive grav språkstörning. Utredaren skall också kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterli- gare funktionshinder samt lämna förslag på lämplig dimensionering och organisationsform för en sådan specialskola. Utredaren skall vidare granska ansvarsfördelningen mellan staten och kommunen när det gäller utbildning för döva, hörselskadade eller dövblinda elever och om det finns anledning till ändring lämna nödvändiga förslag. Uppdraget omfattar även utbildning vid riks- gymnasieskolor för döva eller hörselskadade elever samt elever med svåra rörelsehinder. Den del av uppdraget som avser återetablering av och som statliga specialskolor skall redovisas till reger- ingen . Uppdraget i övrigt skall redovisas . Enligt 7 kap. 1 § skollagen (1985:1100) skall utbildningen i special- skolan syfta till att ge barn och ungdomar med dövhet eller hörsel- skada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i grundsko- lan. Av 7 kap. 5 § skollagen framgår att utbildningen i specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter samt att regeringen med- delar föreskrifter om enheterna och deras upptagningsområden. Enligt 1 kap. 3 § specialskoleförordningen (1995:401) skall special- skolan ha fem skolenheter med regionala upptagningsområden (re- gionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). Till grund för nuvarande reglering ligger beslut med anledning av förslagen i propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/ 2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Som en följd av beslutet gavs en organisationskommitté i uppdrag att utveckla och lägga fram för- slag om den konkreta utformningen av en förändrad organisation för statens stöd i specialpedagogiska frågor. Beslutet innebar bl.a. att statens råd och stöd i specialpedagogiska frågor skulle samlas till en myndighet – – varvid även verk- samheterna vid och föreslogs överföras till myndigheten. För innebar beslutet att de fasta skoldelarna vid Eke- skolan skulle avvecklas successivt med början fr.o.m. . Beslutet innebar också att verksamheterna vid resurscenter och Tomtebodaskolans resurscenter skulle slås ihop till ett gemensamt resurscenter. Även för innebar beslutet att de fasta skoldelarna skulle avvecklas successivt fr.o.m. som det vid skolan skulle finnas ett resurscenter för barn och ungdomar med grav språkstörning. Både för och innebar beslutet att resurs- centerverksamheten skulle stärkas i takt med att skolverksamheten minskade. Vid resurscentren skulle det dessutom enligt beslut finnas en mindre skoldel för visstidsplaceringar. Med en sådan placering avsågs att en elev, som ett led i sin utbildning i hemkommunens skola, erbjuds insatser från resurscentrets sida. Beslutet innebar att barn och ungdomar med synskada och ytter- ligare funktionshinder samt barn och ungdomar med grav språk- störning inte längre omfattades av specialskolans målgrupp. Specialskola för döva, dövblinda och hörselskadade Gruppen döva, dövblinda och vissa hörselskadade barn har tecken- språket som sitt första språk. Dessa elevers behov av kommunika- tion och undervisning i teckenspråk är, i de allra flesta fall, inte möjliga att möta i den kommunala skolan. Som en följd av den ovan nämnda propositionen förblev staten huvudman för dessa special- skolor och en gemensam myndighet under ledning av en styrelse inrättades. Möjligheten att anordna utbildning i specialskolan i särskilda undervisningsgrupper förlagda till togs sam- tidigt bort. Enligt 7 kap. 6 § andra stycket skollagen i paragrafens lydelse före får ungdomar som efter skolpliktens upphörande inte bedöms kunna gå i gymnasieskolan därför att de är utvecklings- störda, i mån av plats, genomgå annan utbildning i specialskolan intill utgången av vårterminen det år de fyller . Bestämmelserna om förlängd skolgång i specialskolan togs bort eftersom det ansågs saknas skäl för att elever i gymnasieåldern skulle tillhöra specialskolans målgrupp. Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter Enligt 10 kap. 3 a § skollagen får barn som är synskadade eller gravt språkstörda fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter. Utbild- ningen skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i respektive särskolan. Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid sär- skilda resurscenter skall det finnas visstidsutbildning vid Resurs- center syn () och vid Resurscenter tal och språk (). Syftet med utbildningen vid resurscentren är att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje Utbildningen skall vidare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller i hemkom- munen. För vissa elever med funktionshinder har staten åtagit sig ett utökat ansvar genom att stödja riksrekryterande gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever i (RGD/RGH) samt riksre- kryterande gymnasieutbildning med särskilt anpassad utbildning för svårt rörelsehindrade elever (rh-anpassad utbildning) i Kristian- stad, , och . I bedrivs också riksrekryterande verksamhet med statligt stöd för döva och hörsel- skadade elever med utvecklingsstörning. Samtliga riksgymnasier har kommunala huvudmän. För verksam- heten i kommun finns avtal mellan staten och kommunen, och även den rh-anpassade utbildningen bedrivs enligt överenskom- melser mellan staten och respektive huvudman. Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlighet att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder finns sex statliga specialskolor. Fem av dem är regionala skolor för döva eller hörselskadade elever och en är en rikstäckande skola för döva eller hörselskadade elever som dessutom har en utveck- lingsstörning. De fem regionala specialskolorna finansieras dels av statliga anslag, dels av bidrag från elevens hemkommun. Hemkom- munen är skyldig att betala en särskild avgift för en elev som blivit antagen till specialskolan. Det finns också sex regionala hörselklasskolor med kommunen som huvudman. Dessa erbjuder i vissa fall tvåspråkig undervisning, dvs. även en teckenspråkig miljö. De regionala hörselklasskolorna finansieras av kommunen i vilken skolan är belägen, av elevernas olika hemkommuner och i ett fall utgår ett särskilt statligt bidrag till skolan. Hemkommunen har dock ingen skyldighet att betala er- sättning. Hemkommunen är inte heller skyldig att stå för skolskjuts- kostnaden. Framväxten av kommunala skolor som erbjuder elever med döv- het eller hörselskada utbildning som till vissa delar motsvarar utbild- ningen inom den statliga specialskolan innebär att möjligheterna att välja skola ökar för elever och vårdnadshavare. För att få en belys- ning av kunskapsutvecklingen dels för elever i den statliga special- skolan, dels för elever i skolor med kommunen som huvudman, har regeringen gett i uppdrag att i samråd med analysera och redovisa eventuella skillnader i elevernas måluppfyllelse inom dessa skolformer (U2005/9498/). är hemkommunen inte skyldig att betala ersättning för en elev som blivit antagen i en hörselklasskola, vilket riskerar begränsa elevers och vårdnadshavares reella möjligheter att välja en skola med anpassad pedagogik och miljö. Behovet av en utredning Den svenska handikappolitiken utgår från den nationella handlings- planen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). I handlingsplanen slås bl.a. fast att elever med funk- tionshinder bör, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. Till grund för handlingsplanen ligger flera internationella överenskommelser, t.ex. , samt Salamancadeklarationen. Regeringens principiella utgångspunkt är att alla elever, oavsett förutsättningar, har rätt till en bra skola där de kan trivas och ges förutsättningar att nå kunskapsmålen. Elever har dock olika behov. För att kunna tillgodose de olika behoven behövs olika utbildnings- alternativ, ibland med specifik specialistkompetens och specifika hjälpmedel. Regeringen anser därutöver att elevers och vårdnadsha- vares möjligheter att välja skolform skall öka. Enligt skollagen skall alla barn och ungdomar ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Ut- bildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Skollagen anger även att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Utifrån den ovan beskrivna utgångspunkten har regeringen i bud- getpropositionen för (prop. 2006/07:1, utg.omr. 16, s. 103 f.) aviserat att och skall återetableras som statliga specialskolor samt att ett riksgymnasium för elever med synskada och ytterligare funktionshinder skall inrättas. Hur åter- etableringen av och samt inrättandet av ett riksgymnasium för elever med synskada och ytterligare funk- tionshinder skall ske behöver utredas. Regeringen anser därutöver att det finns betydande skillnader i förutsättningarna för de skolor som erbjuder utbildning för döva eller hörselskadade elever. Ersättningsnivåerna varierar beroende på vilken typ av anpassad utbildning det rör sig om, vilket leder till olika finansiella förutsättningar för skolorna. Hemkommunens skyl- digheter varierar dessutom, liksom det ansvar staten tar för finan- sieringen. Gränsdragningen mellan det statliga respektive kommu- nala åtagandet när det gäller utbildningen för döva eller hörselska- dade elever blir därmed oklar, vilket leder till att eleverna ges olika förutsättningar att nå skolans mål beroende på funktionshinder och bostadsort. Hur ansvarsfördelningen mellan staten och kommu- nerna kan förtydligas för att varje elev skall ges förutsättningar att nå målen för utbildningen och få möjlighet att gå i en skola där miljön är sådan att han eller hon får de bästa förutsättningarna att utvecklas. Utgångspunkten för utredningen skall vara elev- och föräldraper- spektivet samt varje elevs rätt till en utbildning som ger henne eller honom möjlighet att nå utbildningens mål. Återetablering av och som statliga special- skolor Utredaren skall utreda och föreslå hur och Hällsbo- skolan skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstör- ning. I uppdraget ingår att kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli. Utredaren skall dessutom analysera och föreslå hur skolorna skall organiseras och på vilket sätt elevernas hemkommuner kan invol- veras i elevernas skolgång i en statlig specialskola. Utredaren skall även redovisa förslagens administrativa och organisatoriska konse- kvenser. Utredaren skall därutöver redovisa både övergripande ekono- miska konsekvenser av förslagen och göra en kostnadsberäkning för berörda myndigheter. Därutöver skall utredaren föreslå nöd- vändiga författningsändringar. En specialskola för elever i gymnasieåldern när det gäller elever med synskada och ytterligare funktionshinder Utredaren skall kartlägga och analysera hur stort behovet av utbild- ningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funk- tionshinder. Utredaren bör beakta huruvida en sådan skola bör kunna ta emot elever som befinner sig i olika skolformer såsom gymnasieskola, gymnasiesärskola eller om eleven är i behov av en förlängd skolgång i specialskolan. Utredaren skall analysera och lämna förslag på en lämplig organisationsform för en sådan special- skola samt vid behov lämna förslag till författningsändringar om möjligheten till förlängd skolgång i specialskolan. Utredaren skall även redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen samt föreslå övriga nödvändiga författningsändringar. Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlig- het att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder Utredaren skall kartlägga och analysera hur utbildningen för döva, hörselskadade eller dövblinda elever utifrån behov och efterfrågan bäst kan organiseras så att eleverna ges möjlighet att få en ändamåls- enlig utbildning av hög kvalitet. Utredaren skall särskilt analysera skillnaderna mellan statliga specialskolor för döva och hörselskada- de elever samt regionala hörselklasskolor med kommunen som huvudman, t.ex. Alviksskolan i . Denna del av uppdraget omfattar även utbildning vid riksgymnasieskolor för döva eller hör- selskadade elever samt elever med svåra rörelsehinder. Utifrån detta underlag skall utredaren överväga om det krävs förändringar i styrning, organisation eller ansvarsfördelning för ut- bildningen. I det fall utredaren lämnar förslag till åtgärder skall ut- redaren redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen samt föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredaren skall i sitt arbete samverka med berörda skolhuvudmän, myndigheter, utredningar och handikapporganisationer samt Kommuner och Landsting. Den del av uppdraget som avser återetablering av och som statliga specialskolor redovisas till regeringen . Uppdragen skall i övriga delar redovisas . (Utbildnings- och ) SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Svenskan i världen. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.