sou · GWB3116 · 2008-12-16 00:00:00 — anser att de stora tv-kanalerna har en dominerande ställning på tv-marknaden och att de fristående produktionsbolagen tvingas acceptera tv-kanalernas villkor för produktion, så vill föreningen koppla kvoten för fristående produktion till en definition av vad som ska anses som fristående. En förutsättning för att en produktion ska anses som fristående bör enligt föreningen vara att produktionsbolaget äger rättigheterna till pro654 SOU 2008:116 Bilaga 4 grammet. Det skulle enligt producentföreningen stärka produktionsbolagens ställning gentemot tv-kanalerna. Många programbolag lägger redan ut av sin produktion på fristående produktionsbolag. gör heller ingen hemlighet av att önskemålet ovan riktar sig mot SVT. Rättighetsfrågan är dock gemensam för alla programbolagen som anser att rättigheterna till ett fullfinansierat program bör tillkomma dem. Själv- och samreglerande system AV-direktivets preambel 36 I kommissionens meddelande till och rådet, "Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen", betonades att det är nödvändigt med en noggrann analys av vilken lagstiftningsmetod som är lämplig, särskilt för att fastställa huruvida konventionell lagstiftning är att föredra för den aktuella sektorn och det aktuella problemet, eller huruvida alternativ som samreglering eller självreglering bör övervägas. Erfarenheten har dessutom visat att både samreglering och självreglering som genomförs i enlighet med medlemsstaternas olika rättsliga traditioner i hög grad kan bidra till en god nivå på konsumentskyddet. Åtgärder som syftar till att uppnå mål i allmänhetens intresse inom den framväxande audiovisuella medietjänstsektorn är mer effektiva om de vidtas med aktivt stöd av tjänsteleverantörerna själva. Självreglering är således ett slags frivilligt initiativ som ger ekonomiska aktörer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer eller föreningar möjlighet att själva och för eget vidkommande anta gemensamma riktlinjer. Medlemsstaterna bör i enlighet med sina olika rättsliga traditioner erkänna den roll som effektiv självreglering kan ha för att komplettera befintliga mekanismer inom lagstiftning, domstolsväsende och/eller administration samt dess viktiga bidrag till uppnåendet av målen i detta direktiv. Även om självreglering skulle kunna vara en kompletterande metod för att genomföra vissa av bestämmelserna i detta direktiv, bör den inte ersätta den nationella lagstiftarens skyldigheter. Samreglering utgör, i sin minimala form, en "rättslig länk" mellan självreglering och den nationella lagstiftaren, i enlighet med medlemsstaternas rättsliga traditioner. Samregleringen bör ge fortsatt möjlighet för staten att ingripa om samregleringsmålen inte uppfylls. Även om direktivet inte påverkar medlemsstaternas formella skyldighet när det gäller införlivande, uppmuntras användning av samreglering och självreglering . Detta bör varken innebära att medlemsstaterna åläggs att upprätta system för sam- och/eller självreglering eller att nuvarande 655 Bilaga 4 SOU 2008:116 sam- eller självregleringsinitiativ som redan finns i medlemsstaterna och som fungerar effektivt avbryts eller äventyras. TV4 har kritiserat systemet med en politiskt tillsatt som ska granska frågor som opartiskhet, saklighet, våld och liknande programetiska regler. TV4 har efterfrågat ett system liknande istället.TPF 5 FPT AV-direktivet öppnar upp för sam- och självreglering och i preambel 36 står bland annat att åtgärder som syftar till att uppnå mål i allmänhetens intresse inom den framväxande audiovisuella medietjänstsektorn är mer effektiva om de vidtas med stöd av tjänsteleverantörerna själva. I samma preambel beskrivs vad som menas med själv- respektive samreglering med inte helt tydliga riktlinjer för medlemsstaternas möjligheter att leva upp till direktivets regler med dessa alternativa regleringar istället för lag. I reklambranschen finns två självregleringsorgan där också tv-branschen ingår; mot könsdiskriminerande reklam () samt (). Dessa kommer tillsammans med andra självreglerande organ för marknadsföringsfrågor sammanföras till en gemensam organisation under benämningen , RekO (content&action=view&id=127-177). Även om man i teorin skulle kunna tänka sig att delar av uppgifter kunde tas över av en sammanslagen (som TV4/har föreslagit) samt av den nya , så är ingen av dessa idéer så konkretiserade att de utgör ett reellt alternativ . Själv- och samreglering bygger som sagt på branschens egna initiativ och så konkreta har inte de nämnda självreglerande alternativen blivit . Avslutande kommentarer Den här rapporten är en genomgång av tv-branschens önskemål om förändring av reglerna för linjära sändningar i RTL. Under två punkter ovan har jag hänvisat till det här stycket med avslutande kommentarer. Det gäller branschens klagomål på nuvarande reglering av placering av reklam och produktplacering och otillbörTP 5 PT Se publikationen Medieetik under debatt och bidrag En gemensam och etermedier , 2007. SOU 2008:116 Bilaga 4 ligt kommersiellt gynnande. Branschens behov går kanske inte att möta med enbart en förändring till AV-direktivets formuleringar. Reglerna är inte ens särskilt olika TV-direktivets eller andra länders motsvarande regler. Missnöjet bottnar snarare i en upplevd orättvisa i praxis visavi andra programbolag utomlands. Men hur vet vi med bestämdhet att praxis är så mycket strängare när det gäller placeringen av reklam i cliffhangers än till exempel Ofcom? Eller att nämndens praxis när det gäller otillbörligt kommersiellt gynnande är strängare än andra länders motsvarande förbud? Det finns indikationer på att faktiskt är strängare än sina utländska motsvarigheter. I vissa fall är skillnaderna i praxis lätta att jämföra, för att de är mätbara (i till exempel tid) eller tydliga på annat sätt. I de fall det har varit möjligt att ganska snabbt göra jämförelser så har jag gjort det, då framgår det av ovanstående jämförelser med AV-direktivet och till exempel engelsk rätt och Ofcoms praxis. Men företeelser som kommersiellt gynnande och placering av reklamavbrott måste jämföras på ett grundligare sätt innan man kan veta hur mycket strängare är och på vilket sätt; är det för att den är strängare i sin materiella bedömning, för att den granskar oftare eller kanske för att den ansöker om avgift som sanktion oftare än sina utländska kollegor? Det synes som om skillnaden mellan användningen av avgift som sanktion skiljer sig mellan och t ex Ofcom såtillvida att den svenska nämnden ansöker om avgift oftare än Ofcom som i gengäld verkar ansöka om högre avgift när de väl beslutar om det. Den svenska tv-branschen har länge pekat på att de engelska reklamreglerna är förmånligare än de svenska. De engelska kanalerna menar dock att reglerna är mer lika än vad den svenska tv-branschen påstår. Vid en djupare jämförelse mellan de olika reglerna kanske sanningen finns någonstans däremellan. Olika länder har sina intressefrågor tillgodosedda i sina regelverk. I UK är reglerna strängare avseende naket och svordomar. Likaså menar somliga att Ofcom är lika stränga som när det gäller förekomsten av varumärken som syns i bild. En fråga som inte hör till regelförenklingen i RTL men som hänger ihop med ovanstående jämförelse av de verkliga orsakerna bakom skillnaderna mellan och till exempel UK samt med möjligheterna till sam- och självreglering, är frågan om Gransk657 Bilaga 4 SOU 2008:116 ningsnämndens resurser och instruktion. Används resurser ändamålsenligt? Eller är det den svenska allmänheten som anmäler program flitigare till än folk i allmänhet gör i andra länder? Att granskning behövs är troligen alla i branschen ense om, men mot bakgrund av vad AVdirektivet säger ovan om själv- och samreglering kommer troligen tv-branschen att organisera sig kring ett konkret förslag som alternativ till . Kronologisk förteckning 1. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. Immunitet för stater och deras egendom. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av socialförsäkringen. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. Förtursförklaring i domstol. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. Patentskydd för biotekniska uppfinningar . Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. Ett energieffektivare +Bilaga. språken – förslag till språklag. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering – handläggningsregler. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Lättare att samverka – förslag om förändringar i samtjänstlagen. + Engelsk översättning. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Bredband till hela landet. Människohandel och barnäktenskap – ett förstärkt straffrättsligt skydd + bilaga. Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. Rapporter från en mr-verkstad. Handel med läkemedel för djur. Frågor om hyra och bostadsrätt. En utvecklad havsmiljöförvaltning. Aktiekapital i privata aktiebolag. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. Värdigt liv i äldreomsorgen. Legitimation och skärpta behörighetsregler . Förslag om organisation.N. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Skattelättnader för hushållstjänster. Egenansvar – med professionellt stöd. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Personnummer och samordningsnummer. Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Myndighet för miljön – en granskning av . Förstärkt skydd för företagshemligheter. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . Sekretess och offentliga biträden i utlänningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Bygg – helt enkelt! Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. Kemikalietillsyn – organisation och finansiering. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Ägande och förvaltning av hyreshus. F-skatt åt flera. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? Beskattningstidpunkten för näringsverksamhet. Stalkning – ett allvarligt brott. Vägen tillbaka för överskuldsatta. Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Straff i proportion till brottets allvar. Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. Trygghetssystemen för företagare. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Konkurrens på spåret. Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. Tillval i hyresrätt. Kommersiell radio – nya sändningsmöjligheter. Styr samverkan – för bättre service till medborgarna. Nya ersättningsbestämmelser i expropriationslagen, m.m. Ju. Ny inriktning av frivillig beredskapsverksamhet. Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . Hur ska skogspolitiken genomföras på . Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. Etiken, miljön och pensionerna. Scenarier på lång sikt. En hållbar lärarutbildning. Vägen till ett energieffektivare . Barn som misstänks för brott. Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor. Försörjningskrav vid anhöriginvandring. Rapport från en referensgrupp. En ny radio- och TV-lag. Systematisk förteckning Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. [3] Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. [16] Patentskydd för biotekniska uppfinningar. [20] Avskaffande av revisionsplikten för små företag. [32] Framtidens polisutbildning. [39] Människohandel och barnäktenskap – ett förstärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. [41] Normgivningsmakten. [42] Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. [61] Förstärkt skydd för företagshemligheter. [63] Sekretess och offentliga biträden i utlänningsärenden. [65] Enklare redovisning. [67] Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. [71] Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. [85] Åklagarväsendets brottsbekämpning. Integritet – Effektivitet. [87] Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. [94] Nya ersättningsbestämmelser i expropriationslagen, m.m. [99] Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. [106] Barn som misstänks för brott. [111] Försörjningskrav vid anhöriginvandring. [114] Finansmakten. Rapport från en referensgrupp. [115] Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. [23] Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. [90] Försvarsdepartementet Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. [55] En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. [91] Totalförsvarsplikten . [98] Ny inriktning av frivillig beredskapsverksamhet. [101] Omreglering av apoteksmarknaden. [4] 21+1 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av socialförsäkringen. [10]. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. [15] Evidensbaserad praktik inom – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. [28] Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. [33] Vårdval i . [37] Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. [51] Arbetsförmåga? En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. [66] Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. [78] Brist på brådska – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . [102] Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor [113] Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. [12] Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. [14] Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. [21] Ett stabsstöd i tiden. [22] Lättare att samverka – förslag om förändringar i samtjänstlagen. [34] Svenska Spels nätpoker. [36] EU, allmännyttan och hyrorna. [38] Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. [60] Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. [69] Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. [74] F-skatt åt flera. [76] Beskattningstidpunkten för näringsverksamhet. [80] Styr samverkan – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. [100] . [105] Etiken, miljön och pensionerna. [107] ekonomi. Scenarier på lång sikt. [108] Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. [7] Bidrag på lika villkor. [8] Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. [11] Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. [17] – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. [27] . För yrkeskunnande i förändring. [29] Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. [30] Legitimation och skärpta behörighetsregler . [52] Självständiga lärosäten. [104] En hållbar lärarutbildning. [109] Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. [112] Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. [56] Hur ska skogspolitiken genomföras på . [103] Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. [19] Svensk klimatpolitik. [24] Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering – handläggningsregler. [31] En utvecklad havsmiljöförvaltning. [48] Myndighet för miljön – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! [68] Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. [70] Kemikalietillsyn – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. [86] Barlastvattenkonventionen – om anslutning. [1] Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. [9] Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . [13] Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. [40] Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Styra rätt! Förslag om organisation. [72] Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. [84] Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. [92] Vägen till ett energieffektivare . [110] Integrations- och jämställdhetsdepartementet Könsdiskriminerande reklam. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. [5] Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. [58] språken – förslag till språklag. [26] Digital-TV-övergången. + Engelsk översättning. [35] Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. [59] Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . [64] Kommersiell radio – nya sändningsmöjligheter. [96] En ny radio- och TV-lag. [116] Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler.