sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — De internationella erfarenheterna visar att speciella program för ungdomar inte är effektiva för utsatta ungdomar när det gäller att få ungdomar i sysselsättning. Det finns dock undantag. Effektiva program har nära anknytning till den lokala arbets- marknaden och ger jobb med ganska hög lön, stark sysselsätt- ningstillväxt och bra utvecklingsmöjligheter. Programmen innehåller en lämplig mix av akademisk utbild- ning, yrkeskunskaper och praktik. Programmen ger ungdomarna möjligheter till vidare utbildning så att de kan fortsätta utveckla sina färdigheter och kompe- tenser. Programmen erbjuder en rad stödjande tjänster som är skräddarsydda för ungdomarnas behov och för deras familjer. Programmen följs upp regelbundet och vidareutvecklas på bas av den insamlade informationen. Programmen sätts in tidigt och är uthålliga. Det innefattar åtgärder så tidigt som i förskolan och . Viktigt att stödja inte bara den unga individen utan hela familjen. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Attityderna bland utsatta ungdomar kan behöva påverkas genom mentorer som ger stöd från en vuxen över . Jobbsökaraktiviteter är ofta mest kostnadseffektiva för ung- domar och ger positiva effekter på både sysselsättning och inkomst. Programmen måste skräddarsys efter målgruppen. Man måste skilja på tonåringar och avhoppare från skolan, respektive unga vuxna. Den bästa lösningen för tonåringarna är att få dem att stanna i skolan medan arbetslösa unga vuxna behöver arbets- livserfarenhet. Hårda krav på jobbsökande leder till kortare arbetslöshets- perioder. Program som integrerar och kombinerar olika tjänster verkar vara mer framgångsrika. Ett större deltagande av arbetsmarknadens parter liksom ett system för certifiering av utbildningsinsatser kan öka effek- tiviteten i programmen. vara tydligt målinriktat på deltagarna vara relativt litet i omfattning (antal deltagare) resultera i ett intyg eller betyg som erkänns och värderas på arbetsmarknaden ha ett betydande praktikinnehåll som ger starka nätverk med lokala arbetsgivare ska jobbsökaraktiviteten upprätthållas för att minimera inlåsningseffekterna programdeltagandet ska inte återkvalificera för en ny ersätt- ningsperiod från arbetslöshetsförsäkringen. och har lyckats sänka arbetslösheten bland ungdomar . Ungdomsarbets- lösheten i är bland de lägsta inom . Vi har därför beskrivit politiska initiativ inom arbetsmarknads- och socialpoli- tiken, där arbetsmarknadsutbildning är centralt, i respektive land. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning I infördes New for . Det är ett brett program för arbetslösa ungdomar där arbetsmark- nadsutbildning är en komponent. Efter sex månaders arbetslöshet med arbetslöshetsersättning är programmet obligatoriskt för alla i åldern 18 . Programmet börjar med en lång Gateway-fas där den unge träffar en personlig rådgivare och minst som ger intensiv rådgivning och vägledning. En individuell plan utarbetas. Om den arbetslöse inte finner jobb under denna fas börjar Options-fasen som innehåller fyra alternativa program: Subventionerad anställning med lön enligt avtal. Arbete inom frivilligorganisation med arbetslös- hetsersättning plus en bonus. Arbete inom kommunens fysiska miljöarbete med arbetslöshetsersättning plus en bonus. Arbetsmarknadsutbildning med arbetslös- hetsersättning. I de tre första alternativen ingår arbetsmarknadsutbildning till . För den som ännu inte fått arbete under fas två går in i en uppföljande Follow Through-fas med stöd och rådgivning i jobbsökande. Utvärderingar visar att programmet har gett positiva effekter på övergången från arbetslöshet till arbete. Övergången för unga män ökade . Effekten verkar avta . Det mest effektiva programmet var subventionerad anställning. De som deltog i arbetsmarknadsutbildning i stället för i subventionerad anställning minskade sin sannolikhet att hitta ett arbete . Jämfört med att fortsätta i Gateway-fasen gav deltagande i arbetsmarknadsutbildning ingen signifikant positiv effekt, men lika eller bättre chanser än av att delta i arbete inom frivilligorganisation eller kommunens miljöarbete. Djupintervjuer med deltagarna visar att deltagarna var mycket nöjda med arbetsmarknadsutbildningsalternativet. Den personliga rådgivaren hade en central roll genom att hjälpa till med kontakter med utbildningsanordnare och med ansökan till olika kurser. De största problemen gällde kursutbudet lokalt och kursernas start- tidpunkter som inte alltid stämde överens med tidpunkten då Gateway-fasen skulle lämnas. Kurserna gav självförtroende och en tydligare yrkesmässig inriktning för deltagarna. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning praktiska kunskaper framför teoretiska. Mindre än hälften av deltagarna hade haft arbetspraktik och de som inte fått möjligheten var missnöjda. Det var ovanligt med jobbsökaraktiviteter . Deltagarna ville avsluta sin utbildning först och sedan söka jobb. I har aktiveringslinjen förstärkts inom både social- och arbetsmarknadspolitiken. Inom socialpolitiken ska socialbidrags- tagare aktiveras och inom arbetsmarknadspolitiken ska arbetslösa ungdomar aktiveras . Det är både en rätt och en plikt. infördes den s.k. ungdomssatsningen i för ungdomar som varit arbetslösa och som inte har en yrkeskompetensgivande utbildning. utökades satsningen till att omfatta alla ungdomar som har arbetslöshetsersättning dvs. inklusive de ungdomar som har formella kvalifikationer. Med formella kvalifikationer menas i att man har gått en yrkesutbildning omfattande 2 antingen på gymnasienivå eller på högskolenivå. Unga arbetslösa med rätt till arbetslöshetsersättning har efter sex månaders arbetslöshet , rätt och plikt till utbildning . Inkomsten under utbild- ningen beror på den enskildes utbildningsval. Om den arbetslösa ungdomen väljer en utbildning inom det ordinarie utbildnings- systemet får han eller hon det ordinarie studiebidraget () eller gällande elevlön, och lämnar AMS system. Den unge måste själv, på samma sätt som andra ungdomar, hitta utbildningsplatsen. Arbetsförmedlingen kan ge vägledning men har ingen skyldighet att tillhandahålla platser i det ordinarie utbild- ningssystemet. Unga som saknar formella kvalifikationer får en halverad arbets- löshetsersättning om de väljer en utbildning utanför det ordinarie utbildningssystemet. Denna aktiveringsersättning motsvarar det studiebidrag de skulle få om de gick i reguljär utbildning. Utbild- ningen som de erbjuds av arbetsförmedlingen är särskilt utvecklad för ungdomssatsningen. De som har formella kvalifikationer har rätt, men inte plikt, till utbildning. De får en aktiveringsersättning motsvarande av arbetslöshetsersättningen. Om de väljer att inte delta i ytter- ligare utbildning, har de plikt att delta i normala aktiveringsinsatser som t.ex. vägledning, korta kurser, praktik och subventionerad anställning. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Den som inte deltar i aktiveringsinsatserna mister rätten till arbetslöshetsersättning och övergår till socialbidrag. Senast efter tre månaders arbetslöshet kallas den unge till ett samtal på arbetsförmedlingen där man värderar om den unge kan förmedlas ett arbete. Kontakten ska ske tidigare om den arbetslöse har kompetens inom ett flaskhalsområde. En s.k. jobplan, en individuell handlingsplan, utarbetas där det framgår vilken typ av erbjudande om utbildning arbetsförmedlingen kommer att ge om personen är arbetslös . Efter fyra månaders arbetslöshet börjar arbetsförmedlingen att förbereda insatsen. För socialbidragsmottagare sker aktivering . Samma regler som för unga med arbetslöshetsersättning gäller, dvs. rätt och plikt till en särskild utbildningsinsats, med socialbidrag som anpassas till studiebidragsnivån (). Om den unge inte deltar sker sanktioner genom reduktion av, eller indraget, socialbidrag. Till skillnad från i är ungdomsprogrammet i således fokuserat på just utbildning. har också en rad nya utbildningar skapats för målgruppen på yrkesskolorna. Den som inte börjar studera inom det reguljära utbildningssyste- met erbjuds oftast en 18 månaders utbildning som utvecklats särskilt för ungdomssatsningen. På yrkesskolorna finns ett antal kurser på 3 18 månader som baseras på verkstads- eller praktikorienterad undervisning. Ett par utvärderingar visar på positiva effekter på utflödet från arbetslöshet till studier eller arbete. Ungdomarnas beteende har förändrats. De söker sig till reguljära studier eller hittar arbete i högre grad redan innan sex månaders arbetslöshet, då det obliga- toriska deltagandet startar. Sannolikheten var högre under arbetslöshetsvecka 24 1998 jämfört med . Den positiva effekten tycks vara mest signifikant för övergången till studier. Det är dock bara de kortsiktiga effekterna som har utvär- derats. Det återstår att se om de långsiktiga effekterna av den reguljära utbildningen är positiva. En positiv effekt är i alla fall att ungdomarna inte blir långsiktigt märkta av långa tider i arbetslöshet vilket tidigare forskning har visat på. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Den danska insatsen startar tidigare än New for . Där är ungdomarna arbetslösa innan Gateway-fasen startar. Det motiveras av att av de arbetslösa ungdomarna lämnar arbetslösheten och de bedöms inte behöva någon ytterligare hjälp att hitta ett arbete.TPF23FPT Särskilt prioriterade utsatta grupper kan dock påbörja Gateway-fasen tidigare. I startar själva utbildnings- insatsen efter sex månaders arbetslöshet och den individuella hand- lingsplanen tas fram . Programmet för unga i är inriktat på utbildning efter- som man där anser att ungdomsarbetslösheten till stor del beror på en bristande matchning mellan ungdomarnas kvalifikationer och de krav arbetsgivarna ställer. Eftersom har en ganska hög lönenivå, ställer arbetsgivarna krav på en hög produktivitet vilket ungdomarna har svårt att leva upp till. I är minimi- lönerna inte lika höga och ungdomarna har lättare att bli rekryte- rade trots låga kvalifikationer.TPF24FPT Därför är ungdomsprogrammet mer inriktat på reguljär sysselsättning och arbetsmarknads- utbildning erbjuds bara om det anses nödvändigt för att finna en anställning. 23TP Programme of Employment Strategy, 12 , 24TP PT Andelen av befolkningen 25 som endast har grundskoleutbildning i är vilket är något över OECD-genomsnittet på . I är denna andel och i enligt Education at a Glance 2006, . Detta bidrar sannolikt till att ungdomar med enbart grundskoleutbildning har lättare att hitta jobb i . 7 Slutsatser och bedömningar 7.1Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning i ett internationellt perspektiv Ungdomar har en relativt svag ställning på svensk arbetsmarknad I ett internationellt perspektiv är situationen relativt besvärlig för ungdomarna på den svenska arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslös- heten, och speciellt ungdomsarbetslösheten i relation till vuxnas arbetslöshet, är bland de högsta inom . Den har dessutom ökat . De ungdomar som får arbete, jobbar i stor utsträckning i tidsbegränsade anställningar och med deltids- arbete (även om det i viss utsträckning är frivilligt). Övergången från skola till arbete tycks ta relativt i , även för ungdomar med högskoleutbildning. Mer positivt är sysselsättningsgraden som ligger på interna- tionellt genomsnittlig nivå. Att den inte är högre kan bland annat förklaras av ett högt studiedeltagande vilket i princip är bra, såvida det inte beror på förlängd skolgång på grund av en svag arbetsmarknad. Andelen ungdomar som varken är i arbete eller studier är låg, trots den höga arbetslösheten, vilket innebär att arbetskraftsdeltagandet upprätthålls. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar har minskat i och ligger på en relativt låg nivå internationellt sett. Positivt är också att andelen ungdomar som lämnar skolan utan gymnasieutbildning är relativt låg i . Den slutsats man kan dra av ovanstående är att svenska ung- domars relativt dåliga situation på arbetsmarknaden inte kan förklaras av att deras arbetsutbud är betydligt svagare än i andra . Tvärtom, har en relativt låg andel unga utan gymnasieutbildning och ett högt arbetskraftsdeltagande. ungdomar skulle däremot kunna vara högre på den svenska arbets- marknaden än i andra länder. I satsas relativt lite resurser på aktiva åtgärder för ungdomar är känt för att en stor andel av de arbetslösa deltar i aktiva åtgärder. Inom EU avsåg av utgifterna för arbetsmarknadspolitiken (exklusive offentlig arbetsförmedling) aktiva åtgärder . I var motsvarande andel . Mätt som andel av BNP var utgifterna för aktiva åtgärder i EU och i . För ungdomsgruppen gäller dock inte detta förhållande. I genomsnitt används av BNP till arbetsmarknads- politiska program för ungdomar inom . I är andelen betydligt lägre, . I genomsnitt läggs av de totala aktiva åtgärderna på ungdomsgruppen inom . I är andelen . som har en betydligt bättre situation för ungdomar på arbetsmarknaden satsar och som har en något lägre ungdomsarbetslöshet än lägger av programverksamheten på ung- domar. I infördes New for . Det är ett brett program för arbetslösa ungdomar där arbetsmarknads- utbildning är en komponent. Efter sex månaders arbetslöshet med arbetslöshetsersättning är programmet obligatoriskt för alla i åldern 18 . Programmet börjar med en lång Gateway-fas där den unge träffar en personlig rådgivare och minst som ger intensiv rådgivning och vägledning. En individuell plan utarbetas. Om den arbetslöse inte finner jobb under denna fas börjar Options-fasen som innehåller fyra alternativa program: Subventionerad anställning med lön enligt avtal, arbete inom frivilligorganisation med arbetslös- hetsersättning plus en bonus, arbete inom kommunens fysiska miljöarbete med arbetslöshetsersättning plus en bonus eller arbetsmarknadsutbildning med arbetslös- hetsersättning. I de tre första alternativen ingår arbetsmarknadsutbildning till . Den som ännu inte fått arbete under fas två går in i en uppföljande Follow Through-fas med stöd och rådgivning i jobbsökande. I har aktiveringslinjen förstärkts inom både social- och arbetsmarknadspolitiken. Inom socialpolitiken ska socialbidrags- tagare aktiveras och inom arbets- marknadspolitiken ska arbetslösa ungdomar aktiveras . Det är både en rätt och en plikt. infördes den s.k. ungdomssatsningen i för ungdomar som varit arbetslösa och saknar yrkeskompetensgivande utbildning. utökades satsningen till att omfatta alla ungdomar som har arbetslöshetsersättning dvs. inklusive de ungdomar som har for- mella kvalifikationer. Med formella kvalifikationer menas i Dan- mark att man har gått en yrkesutbildning omfattande 2 antingen på gymnasienivå eller på högskolenivå. Unga arbetslösa med rätt till arbetslöshetsersättning har efter sex månaders arbetslöshet , rätt och plikt till utbildning . Inkomsten under utbild- ningen beror på den enskildes utbildningsval. Om den arbetslösa ungdomen väljer en utbildning inom det ordinarie utbildnings- systemet får han eller hon det ordinarie studiebidraget () eller gällande elevlön, och lämnar AMS system. Unga som saknar formella kvalifikationer får en halverad arbets- löshetsersättning om de väljer en utbildning utanför det ordinarie utbildningssystemet. Denna aktiveringsersättning motsvarar det studiebidrag de skulle få om de gick i reguljär utbildning. Utbild- ningen som de erbjuds av arbetsförmedlingen är särskilt utvecklad för ungdomssatsningen. De som har formella kvalifikationer har rätt, men inte plikt, till utbildning. De får en aktiveringsersättning motsvarande av arbetslöshetsersättningen. Om de väljer att inte delta i ytterligare utbildning, har de plikt att delta i normala aktiveringsinsatser som t.ex. vägledning, korta kurser, praktik och subventionerad anställning. Den som inte deltar i aktiveringsinsatsen mister rätten till arbetslöshetsersättning och övergår till socialbidrag. Senast efter tre månaders arbetslöshet kallas den unge till ett samtal på arbetsförmedlingen där man värderar om den unge kan förmedlas ett arbete. En s.k. jobplan, en individuell handlings- plan, utarbetas där det framgår vilken typ av utbildning arbetsför- medlingen kommer att erbjuda om personen är arbets- lös . För socialbidragsmottagare sker aktivering . Samma regler som för unga med arbetslöshetsersättning gäller, dvs. rätt och plikt till en särskild utbildningsinsats, med socialbidrag som anpassas till studiebidragsnivån. Om den unge inte deltar sker sanktioner genom reduktion av, eller indraget, socialbidrag. Till skillnad från i är ungdomsprogrammet i således fokuserat på just utbildning. har också en rad nya utbildningar skapats för målgruppen på yrkesskolorna. Den som inte börjar studera inom det reguljära utbildningssyste- met erbjuds oftast en 18 månaders utbildning som utvecklats särskilt för ungdomssatsningen. På yrkesskolorna finns ett antal kurser som omfattar 3 18 månader och som baseras på verkstads- eller praktikorienterad undervisning. 7.2Hur ser utredningens målgrupp ut – vilka är särskilt utsatta? Ungdomar i åldrarna drabbades synnerligen hårt av 1990-talskrisen. Sysselsättningsgraden för dessa föll mycket kraftigare än bland andra åldersgrupper. De unga är också över- representerade bland de öppet arbetslösa. Det sistnämnda gäller även om vi tar hänsyn till att ungdomar i allmänhet är arbetslösa än äldre. Totalt utgör populationen i åldrarna av antalet individer . Andelen unga bland de öppet arbetslösa – räknat på veckobasis – har varit betydligt högre och närmade sig . Detta är emellertid inte någon ny eller unik svensk företeelse. I har ungdomsarbetslösheten varit föremål för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser allt . I de flesta länder har ungdomars arbetslöshet varit dubbelt så hög som arbets- lösheten för medelålders och äldre. Detta har åtminstone gällt så länge som det har förekommit statistiksammanställningar av arbetslöshet i olika åldersgrupper, dvs. under mer än ett halvt sekel. Undantagen är länder med starka lärlingsutbildningstraditioner som och . Antalet ungdomar och unga vuxna som är öppet arbetslösa eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program är mycket stort. Nästan 100 000 i åldrarna har erfarenhet av arbetslöshet och ytterligare knappt 60 000 deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Den stora majoriteten av de arbetslösa ungdomarna är arbetslösa och hittar relativt snabbt ett arbete eller återgår till studier. finns det en grupp unga som har väldigt stora etablerings- och försörjningsproblem. Denna grupp har vuxit i omfattning . Det hänger samman med att de som inte fullföljer gymnasieskolan får allt svårare att etablera sig och att inträdeshindren för utrikesfödda på arbetsmarknaden har ökat. Andelen försörjningsstödsberoende bland dem som inte har fullbordat en gymnasieutbildning, i åldrarna , var cirka fyra gånger så stor som gruppens andel av det totala antalet personer i dessa åldrar första år. Bland dem som deltog i arbetsmarknadspolitiska program sak- nade 13 800 personer fullbordad gymnasieutbildning. Motsvarande antal för de öppet arbetslösa var 16 300. Vi kan urskilja en hård kärna med ungefär 50 000 individer i hela åldersgruppen utan fullbordad gymnasieutbildning och med mycket låg inkomst. Mer än 8 000 personer, eller av programdeltagarna, i åldrarna hade ekonomisk bistånd som sin huvudsakliga inkomst . Till detta kommer en grupp på över 20 000 individer som huvudsakligen försörjde sig på arbetslöshetsrelaterade ersättningar . Räknar vi ihop de som försörjde sig på ekonomisk bistånd bland programdeltagarna och gruppen öppet arbetslösa, utan programdeltagande, kommer vi fram till att andelen som huvudsakligen levde på ekonomiskt bistånd utgjorde strax av det totala antalet per- soner i åldersgruppen. Motsvarande andel som försörjde sig via arbetslöshetsrelaterad ersättning var strax . Vi har redan påtalat att beroendet av ekonomiskt bistånd i väldigt hög grad är kopplat till etnicitet. Utrikesfödda med en bakgrund utanför utgjorde av det totala antalet programdeltagare med ekonomiskt bistånd som huvud- saklig inkomst. Bland de öppet arbetslösa var andelen ännu högre, . Beroendet av ekonomiskt bistånd är också starkt relaterat till utbildning. av dem som hade försörjningsstöd som huvudsaklig inkomst och som deltog i ett arbets- marknadspolitiskt program saknade gymnasieutbildning. Bland de öppet arbetslösa som huvudsakligen försörjde sig via ekonomiskt bistånd var andelen utan fullbordad gymnasieutbildning lika hög, strax . När vi studerar deltagarna i ungdomsgarantin respektive arbets- marknadsutbildning ser bakgrundsbilderna väldigt olika ut. Inom ungdomsgarantin var det ungefär en fjärdedel som saknade fullbordad gymnasieutbildning jämfört med ungefär en femtedel bland dem som deltog i arbetsmarknadsutbildning. I hela åldersgruppen 20 var det som saknade full- bordad gymnasieutbildning. Bland deltagarna i arbetsmarknadsutbildning var det enbart som huvudsakligen försörjde sig via ekonomiskt bistånd jämfört bland dem som deltog i ungdomsgarantin. I åldersgruppen 20 som helhet var det bara ett fåtal procent som huvudsakligen försörjde sig på försörjningsstöd . Uppgifter gällande andelarna utrikesfödda av deltagarna i arbetsmarknadsutbildning och ungdomsgarantin var . Våra uppgifter stärker följaktligen bilden av att det sker en kraftig selektion av unga arbetslösa vid anvisning till olika aktivi- teter. Ungdomsgarantin rymmer i betydligt högre grad än arbets- marknadsutbildning och andra arbetsmarknadspolitiska program unga arbetslösa med särskilda svårigheter att etablera sig på arbets- marknaden och klara sin försörjning. Sammantaget illustrerar våra uppgifter att för de arbetslösa i åldrarna som tillhör gruppen särskilt utsatta, varav en delgrupp på 20 000 individer som huvudsakligen lever på försörjningsstöd måste räknas, är utbildningsbakgrunden ett helt avgörande handikapp. Utrikesfödda är överrepresenterade bland dem som saknar fullbordad gymnasieutbildning, men till detta kommer naturligtvis också andra faktorer som gör att utrikesfödda har svårare att konkurrera om jobben än inrikesfödda. 7.3Dagens system av utbildningsinsatser för ungdomar med särskilda behov I vårt uppdrag har ingått att redovisa en kunskapsöversikt över utbildningsinsatser som ger positiva resultat när det gäller ung- domars ökade möjligheter att få ett arbete. Med utgångspunkt i de utvärderingar och uppföljningar som funnits tillgängliga har vi beskrivit program och insatser för tre huvudkategorier: ungdoms- garantin, AMS-program och kommunernas verksamhet för ung- domar med försörjningsstöd. Dessutom har vi redogjort för samverkansprojekt för unga arbetslösa som finansierats av ESF- Rådet och . Vi har också exemplifierat dessa olika verksamheter med ett antal lokala projekt som arbetslösa ungdomar deltagit i. användes betydligt mer än för att med hjälp av utbildningsinslag i arbetsmarknadspolitiska program och övriga insatser aktivera arbetslösa 20 24-åringar. En samlad nationell bild över vilken verksamhet som ingått i aktuella program och insatser saknas dessvärre. Det har inte varit möjligt att få mer än en mycket schematisk bild över vad som försiggått inom olika aktiveringsprogram. De skilda verksamheter som erbjudits ungdomar har dock haft mycket varierande innehåll och omfatt- ning. 7.3.1Identifierade svagheter på systemnivå Uppföljning, utvärdering, utveckling Varken när det gäller ungdomsgarantin, AMS-program eller kom- munernas aktiveringsprogram för ungdomar med försörjningsstöd framgår det faktiska innehållet i de aktiviteter som anordnats för arbetslösa ungdomar 20 av aktuella uppföljnings- och utvär- deringsstudier. Det saknas uppgifter om och i vilken omfattning utbildning har ingått, vilken nivå eventuella utbildningsinsatser ligger på och vad de innehållit samt uppgifter om utbildnings- anordnare som svarat för utbildningen.