sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Utredningen anordnade tillsammans med ett seminarium om effekterna på av en klimatförändring. Resultaten från seminariet finns sammanfattade i bilaga B 33. Redovisningen nedan bygger på detta seminarium samt på Helsing- forskommissionens sammanfattning (Commission, 2007). är ett brackvattenhav där det biologiska livet har sitt ursprung antingen i saltvattenmiljöer eller i sötvattenmiljöer. Många arter lever på randen av sitt utbredningsområde och är utsatta för stress och därför känsliga för förändringar. Det finns en gradvis förändring från en låg salthalt i med relativt låg artrikedom till en betydligt högre salthalt i sydväst, väster om . Resultatet av RCAO-EA2-scenariet visar att i slutet av seklet kommer salthalten i ytvattnet att minska kraftigt. Haloklinen, språngskiktet mellan salt djupvatten och sötare ytvatten, kommer att ligga minst 20 m djupare , vilket får stora effekter på det biologiska livet. Effekterna av RCAO-HB2-scenariet blir betydligt mindre. En sådan förändring av salthalten i ger mycket stora förändringar av det biologiska livet. Arter med marint ursprung som är beroende av en viss salthalt kommer i stort sett att försvinna från norr och öster om , se figur 4.48. Torsken försvinner med stor sannolikhet. Större delen av kommer att domineras av ekosystem som mer liknar insjöförhållanden och den biologiska mångfalden minskar. Denna utveckling bygger dock på ett globalt scenario som är relativt extremt vad gäller nederbörd och vind, Echam4. Om dagens vindförhållanden fortsätter gälla och nederbördsökningen blir mindre i enlighet med de scenarier som bygger på den andra globala modellen som vi använt i utredningen, HadAM3H så blir förändringarna mindre dramatiska. Vi saknar dock modellresultat som kan visa salthalten enligt detta scenario. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.48 Salthalten i ytvattnet i dagens klimat och 2071 2100 enligt scenariet RCAO-EA2 Källa: et al, 2006 med tillstånd av Springer Science and Business Media. Alla scenarierna vi använt oss av visar en uppvärmning av Öster- sjön. Uppvärmningen av ytvatten beräknas bli i genomsnitt över året för olika scenariekörningar i olika delar av . Detta ger bland annat en förändring i artsam- mansättningen och en förskjutning från kallvattenarter till varm- vattenarter. Det kan också förväntas leda till invasion av främ- mande arter. Förändringar i omsättning och tillförsel av näringsämnen De historiskt sett stora utsläppen av kväve och fosfor har skapat problem med övergödning i som beskrivits ovan. Hur en klimatförändring påverkar omsättningen av kväve och fosfor i är komplicerat och flera olika processer, delvis motver- kande, är inblandade. Tillrinningen beräknas öka totalt för hela , mest i de centrala och norra delarna. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Eftersom det finns en samvariation mellan ökade flöden och ökad tillförsel av näringsämnen talar detta för en ökning av tillförseln av näringsämnen från dessa delar. Nya modellresultat från SLU, se bilaga B 33, visar dock att retentionen, dvs. upptaget av närings- ämnen i sjöar och vattendrag ökar vid en förhöjd temperatur. Relativt lite av det ökade läckaget från jordbruksmark skulle därför nå och istället leda till en ökad övergödning av sjöar och vattendrag. Förutom utsläppens storlek påverkar en rad andra faktorer tillförseln av kväve och fosfor till . Bl.a. bestämmer tidpunkter och omfattning av isläggning, snötäcke, vårflod, vegeta- tionssäsong m.m. hur mycket kväve och fosfor som når . Klimatförändringen kan också väntas påverka omsättningen och fördelningen av näringsämnen i genom förändringar i haloklinens djup, syrgashalter, förändringar i omblandning m.m. En klimatförändring som leder till en sänkning av haloklinen bör leda till att kvävehalterna ökar och fosforhalterna minskar. Det är svårt att beräkna förändringarna i totalbalansen och det finns ingen övergripande vetenskaplig samsyn om klimatförändringens påverkan på den totala näringstillförseln till . Syrehalter, kväve- och fosforhalter samt planktonförekomst i ett förändrat klimat har modellerats av . Resultaten från model- leringen med RCAO-EA2 visar att minskar syrehalterna i ytskiktet som följd av lägre syremättnadsnivåer. Syreförhållandena förbättras i norra på grund av att haloklinen ligger djupare. Syrehalterna minskar i södra och i de djupare delarna av Egentliga Öster- sjön. Resultaten visar vidare att fosforhalterna minskar något i Egentliga medan kvävehalterna ökar. Resultaten från modelleringen av fytoplankton och cyano- bakterier enligt samma scenario visar att biomassan kommer att minska i norra medan biomassan ökar i den södra delen. Andelen cyanobakterier minskar i norra medan den ökar i den södra delen av området. Se figur 4.49. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.49 Fytoplankton (till vänster) repektive andelen cyanobakterier (till höger) enligt RCAO-EA2 jämfört med dagens nivå, säsongsmedelvärde för . Enligt SCOBI-modell, dagens kväve- och fosforbelastning från atmosfären och dagens koncentrationer i sjöar och vattendrag har använts i modellen Phytoplankton Seasonal mean (0 10 m june-september 1969 1998 Källa: , 2007. Problemen i är stora och har funnits . Klimatför- ändringen kommer sannolikt att medföra stora förändringar som påverkar biologin i kanske dramatiskt. Det som står klart är att om salthalten minskar , enligt ett av våra scenarier, så kommer förändringarna att bli dramatiska. I detta fall kommer att likna och domineras av sötvattenarter. Utvecklingen enligt det andra av de scenarier vi utgår ifrån, kommer inte att innebära någon sådan dramatisk förändring av salthalten. Temperaturen kommer dock att stiga med 2 och istäcket minska kraftigt. Detta leder också till stora föränd- ringar i biologin, men det är svårt att närmare precisera dessa. Algblomningen kan både öka och minska. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser omsättningen av närsalter påverkas är komplicerat och några säkra slutsatser verkar inte kunna dras utifrån nuvarande kunskap. Det är svårt att nå miljömålen i dagens situation och det kom- mer sannolikt att bli svårare mot bakgrund av klimatförändringen. Detta ökar trycket på att genomföra de åtgärder som tagits fram inom ramen för Helcom. Särskilt angeläget mot bakgrund av en klimatförändring är att minska utsläppen av näringsämnen samt att minska överfiskningen. De potentiella effekterna i är mycket omfattande med stora konsekvenser för bl.a. fiske, turism och friluftsliv. Det är därför angeläget att öka kunskapen. Det behövs enligt vår mening mer forskning kring klimatförändringarna och effekterna på biogeokemi. Vi anser också att forskningen bör sam- ordnas i ökad utsträckning. På grund av de komplicerade sam- banden inom och mellan olika processer bör inriktningen vara att skapa modeller som kan samverka. Till detta behövs en ökad satsning, men också ett fokus som kan ge ökad samverkan. Detta avsnitt bygger till stor del på rapporten av en klimatförändring i , bilaga B 34. Vissa sjukdomar och befolkningsgrupper är av speciellt intresse när man talar om hälsokonsekvenser av en klimatförändring. De viktigaste av dessa sjukdomar och grupper och deras samband med klimatförändringen beskrivs närmare i bilaga B 34. Allt färre insjuknar och dör i hjärt- och kärlsjukdomar. Det är dock den grupp sjukdomar som orsakar flest förtida dödsfall, som dessa sjukdomar ofta innebär långvariga hälsoproblem och funktionsnedsättningar. Allergierna fortsätter att öka. av männen och av kvinnorna i uppges ha astma, allergier eller Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Dessa besvär har mer än fördubblats de senaste 20 30 åren. Hälsan förbättras för äldre, men detta gäller inte för de allra äldsta. De äldres sjukdomar kommer att ställa allt större krav på samhället och hälso- och sjukvården. Infektionssjukdomarna är fortfarande ett väsentligt samhälls- problem. De var förr en dominerande dödsorsak, men har minskat drastiskt . har emellertid antibiotika- resistens gjort det svårare att behandla vissa infektionssjukdomar. Tillförlitliga data om förekomsten av infektionssjukdomar finns framför allt för de sjukdomar som omfattas av smittskyddslagens anmälningsskyldighet. ansvarar för frågor som rör bland annat hälso- och sjukvård, hälsoskydd, smittskydd och epidemiologi. har till uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. Utöver dessa myndigheter så har uppgifter vad gäller folkhälsan. Sjukvården tillhandahålls naturligtvis i först hand av landstingen, men också privat. Kommunerna har ansvar för omvårdnad, bland annat hem- vården. Perioder med höga temperaturer blir vanligare och de högsta tempe- raturerna högre än , vilket leder till en ökad dödlighet, särskilt för sårbara grupper. Framtida värmeböljor kan bli ett betydande problem som kräver motåtgärder. Olika gruppers känslighet för höga temperaturer Extrem värme medför olika stora risker för olika individer beroende på deras hälsotillstånd. Det är framförallt äldre personer som löper stor risk. Denna grupp uppvisar flest antal dödsfall i samband med värmebölja. Sjukdomar som innebär särskild känslig- het för värme är främst hjärt- och kärlsjukdomar, lungsjukdomar Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser och försämrad njurfunktion. Vissa läkemedel kan också förändra värmereglering, cirkulation och vätskebalans, särskilt betablocke- rare (hjärtmedicin) och vätskedrivande mediciner. Psykiska funk- tionshinder, inklusive demenssjukdomar, kan medföra att man inte uppfattar riskerna med värmen. Beroende på dagens klimat och på lokal anpassning är den ur hälsosynpunkt, dvs. i detta fall det lägsta antalet dödsfall, optimala temperaturen olika för olika delar av världen. I är den opti- mala temperaturen beräknad till , i , i . Den första svenska studien av hur temperaturen och värme- böljor påverkar dödligheten har genomförts och fokuserar på 41 församlingar inom med cirka 1,1 miljoner invånare 2003 (Rocklöv och , 2007). Studien visar att dödligheten som beroende av dygnsmedel- temperaturen sett över helår har ett V-format utseende, se figur 4.50. Dödligheten är justerad för andra faktorer som influensa, säsong, tidstrend och veckodag. Vid den lägsta relativa risken enligt figuren har man en optimal temperatur motsvarande den temperatur där dödligheten är lägst, för 11 . Av figuren framgår att snittet av den procentuella ökningen av dödligheten är och vid -. Det framgår också att dödligheten ökar betydligt kraftigare för höga temperaturer än för låga. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.50 Effekten av dygnsmedeltemperaturen på dagligt antal dödsfall justerad för årstid, tidstrend, veckodag och influensa Riskökning (%) Källa: Rocklöv och , 2007. Konsekvenser av höga temperaturer Då drabbades av en svår värmebölja beräknas över 33 000 personer ha avlidit som en direkt följd av värmen, ett antal som inte kunde förutsägas av normaldata. Vid framtida värmeböljor med högre temperaturer än vi varit vana vid kan effekterna komma att bli mer dramatiska än vad befintliga data förutsäger. En tydligt ökad dödlighet har iakttagits redan efter 2 dagars ihållande värme. Perioder med höga temperaturer förväntas bli vanligare i och de högsta temperaturerna högre än . I de sydligaste delarna av landet kommer temperaturen under de varmaste dagarna proportionellt sett öka mer än medeltempera- turen. Antalet tropiska nätter, dygn då temperaturen aldrig går , kommer att öka kraftigt i södra och mellersta delarna av landet och utmed och kan 2100 komma att motsvara dagens antal i , se figur 4.51. Scenariet som åskådliggörs i figuren bygger på den modell och det utsläppscenario som ger den största temperatur- ökningen, RCA3-EA2. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.51 Antal tropiska nätter . Övre vänstra kartan visar perioden 1990, därefter följer modelleringar för perioderna 2011 2040, 2041 2070, och 2071 2100. Källa: , 2007. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Effekten av ett varmare klimat på dödligheten i Stockholms- området har studerats av Rocklöv och , 2007, se figur 4.52. Figur 4.52 Fördelning av sommartemperaturer i 1990 (grått) och 2071 2100 (rött). Den vänstra figuren bygger på IPCC:s utsläppsscenerio A2 och den högra på utsläppsscenario B2. Blå medianer 1961 1990 och 2071 2100. Källa: Rocklöv och , 2007. Utgående från datamaterialets temperaturer för 2003, så kan sommartemperaturerna i tänkas öka med ytterligare 3 i scenario A2 och 2 i scenario B2 fram . Den ökade dödligheten redovisas i tabell 4.35. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.35 Ökad dödlighet i för ökade sommartemperaturer, jämfört med 2003, och vid vilka år denna temperatur uppnås enligt scenarierna A2 och B2 Källa: Rocklöv och , 2007. En viktig osäkerhet i skattningen är antagandet att människornas känslighet är densamma utan hänsyn tagen till ålders- fördelning i populationen eller acklimatisering. Detta kan innebära att effekterna överskattas. Å andra sidan kan man förvänta sig en kraftig underskattning av effekter av temperaturer som överskrider de som använts vid framtagandet av modellen, i synnerhet vid längre sammanhängande perioder med höga temperaturer. Likaså torde antal fall underskattas att den genomsnittliga åldern ökar. Vi kan inte heller vara säkra på att den fördelning av sommar- temperaturer som uppmätts i datamaterialet är representativ för framtiden. Det är sannolikt att temperaturen ökar mer de allra varmaste dagarna än den gör i genomsnitt. Färre köldknäppar ger positiva hälsoeffekter Kyla är också förknippat med dödsfall och hälsoeffekter. Ett mildare vinterklimat i , med färre så kallade köldknäppar, kommer därför att innebära positiva effekter med en minskning av antalet direkt köldrelaterade dödsfall och förfrysningar. Mildare vintrar bidrar också till att minska antalet episoder med försämring av hälsotillståndet hos personer med kärlkramp, kroniska hjärt- och lungsjukdomar samt reumatiska besvär. Färre riktigt kalla vinterdygn kan å andra sidan ge en ökad förekomst av fästingar och parasiter. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Det höga antalet dödsfall som förekom på kontinenten i samband med värmeböljan 2003 visar på ett behov av snabb anpassning. Detta gäller även om de temperaturer vi har att vänta i inte blir lika höga, eftersom känsligheten för höga temperaturer är större hos oss. införde redan året därefter ett varnings- system där meteorologiska prognoser kopplades direkt till hälso- och sjukvårdsresurser. I har noterats markant lägre antal dödsfall i områden med effektiv kylning inomhus. Det är väsentligt att möjligheter till kylning finns på sjukhus, sjukhem och andra lokaler där sjuka eller äldre vistas, så att inomhustemperaturen kan hållas inom rimliga värden även om det blir en värmebölja. Detta kan åstadkommas genom att nya lokaler planeras så att höga temperaturer förhindras, t.ex. genom bygg- nadstekniska åtgärder eller genom luftkonditionering. I befintliga lokaler kan luftkonditionering behöva installeras. Solavskärming, markiser, skuggande träd är andra alternativ. I stadsplaneringen bör även de ökande temperaturerna sommar- tid beaktas vid utformningen av bebyggelsen. Detta kan kräva ett nytänkande eftersom det framtida klimatet högst sannolikt kommer att medföra extrema värmeböljor som vi tidigare i vårt land inte har någon erfarenhet av. Byggnader har en mycket lång livslängd och en omställning bör därför inledas tidigt för att anpassningen ska kunna göras vid nybyggnation och vid reno- veringar och ombyggnader, se avsnitt 4.3.5. Avkylningsmöjligheter på akut-, intensiv- och hjärtavdelningar bör införas som standard över hela landet. Behovet av avkylning bör inventeras för andra lokaler än de ovan nämnda. Energi- effektiva lösningar som fjärrkyla bör eftersträvas. Beredskapen för värmeböljor bör ses över och sårbara grupper bör identifieras. Exempelvis bör handlingsplaner utarbetas för hur t.ex. kan bistå utsätta grupper i samband med en värmebölja. Ett tidigt varningssystem för värmeböljor motsvarande det som infördes i men skräddarsytt utifrån svenska förhållanden skulle kunna utvecklas av i samarbete med kommuner och landsting. Ett sådant varningssystem bör sam- ordnas med de etablerade varningssystemen som utvecklats av och , se avsnitt 5.3.1. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Det behövs mer forskning kring höga temperaturer och hälso- effekter, bl.a. för att precisera vilka temperaturvariabler som bäst uttrycker riskförändring i olika delar av landet. I instruktionen till ska framgå att myndigheten får ansvar för anpassning till ett förändrat klimat inom sitt ansvarsområde, se avsnitt 5.10.2 bör få i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag för kommuner och landstings beredskap för värmeböljor. Underlaget bör innefatta förslag på åtgärder för att kyla lokaler och för att identifiera och nå känsliga grupper. bör få i uppdrag att utreda möjligheterna till varnings- system, se avsnitt 5.3.1. Luftföroreningarna kan väntas öka något på grund av klimatföränd- ringen, men andra faktorer ger större förändringar. Koncentrationen av luftföroreningar och depositionen av för- surande och övergödande ämnen kommer inte vara densamma jämfört med . En rad internationella överenskom- melser, senast det så kallade Göteborgsprotokollet talar för signifikanta minskningar i utsläpp, . Även utsläppsförändringar i och kommer att påverka luftföroreningshalter och deposition i . En klimatförändring kommer att påverka vindriktningar och nederbördsmönster liksom många andra väderberoende processer i atmosfären, som kemisk och fysikalisk omvandling som styr halten av luftföroreningar. En framtida klimatförändring kommer dess- utom sannolikt leda till förändringar av mänskliga och naturliga utsläpp. Hälsoeffekter av luftföroreningar är ett stort problem i . Utsläppen kommer att påverkas av många faktorer fram- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser I nedanstående avsnitt har endast hänsyn tagits till effekter av en framtida klimatförändring utifrån dagens utsläppsnivå. Klimatförändringens påverkan på marknära ozon Förhöjda ozonhalter försämrar hälsan för astmatiker och andra känsliga grupper. Ozonhalten kan samverka med höga tempe- raturer, som är en risk för gamla och svaga personer, och på så sätt påverka dagligt antal dödsfall. Utsläppen av kväveoxider och kolväten (flyktiga organiska ämnen), som bildar marknära ozon, förväntas minska i , liksom i övriga , framöver. Modellsimuleringar av effekterna på luftmiljön av ett förändrat klimat, antyder en möjlig ökning av ozonhalten med 1 per decennium i centrala och södra , framförallt vid oförändrade utsläpp och bakgrundshalter. Maxhalterna ökar mer än medelhalterna. I beräknas ozonkoncentrationerna ändra sig endast lite. kan möjligen få en svag ökning av ozonhalterna under vår, sommar och höst medan norra kan vänta sig minskade ozonhalter. Se figur 4.53. (och , 2007) Klimatförändringens påverkan på partiklar Sambandet mellan partikelhalten och mortaliteten är liksom sambandet med lung- och även hjärtbesvär mer väldokumenterat än motsvarande samband för ozonhalter. Redan måttligt förhöjda partikelhalter ökar antalet fall av akut hjärtsjukdom. Modellsimuleringar som enbart visar effekten av förändringar i klimatet, se figur 4.53, visar att halten av sekundära oorganiska partiklar (), bestående av sulfat, nitrat och ammonium, kan komma att öka signifikant, med 3 per decennium, . Detta gäller i hela kontinentala under alla årstider förutom vintern. torde få en måttlig ökning av per decennium under framför allt vår och sommar, medan de norra delarna av uppvisar minskande SIA-halter under alla årstider enligt scenarierna. Den totala mängden partiklar i atmosfären kan dock komma att påverkas ännu kraftigare av klimatförändringarna, eftersom upp- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser virvlat stoft från uttorkade marker i södra och centrala förväntas öka då nederbörden beräknas minska i dessa områden. (och 2007; et al. Figur 4.53 Modellerad förändring i sekundära oorganiska partiklar () och marknära ozon Vänstra kartsekvensen visar relativ procentuell förändring av dygnsmedel-koncentrationen av sekundära oorganiska partiklar () över mellan dagens och framtida klimat under olika säsonger. Högra kartsekvensen visar modellerad 3-månaders medelhalts (dag + natt) förändring av marknära ozon. Kartraderna från topp till botten visar följande perioder: vinter (dec-feb), vår (), sommar (juni-aug), höst (sep-nov). Inom kartsekvenserna visar vänstra kartraden förändringen mellan 1960 1991 och 2021 2050, samt den högra förändringen mellan 1960 1991 och 2071 2100. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Marknära ozon 1960-1991 2071-2100 Källa: och , 2007. I är cirka 15 av unga vuxna allergiska mot pollen. Totalt står pollenallergierna, för av alla allergier i . , al och framkallar flest allergier av lövträden. Många olika gräsarter kan ge upphov till allergi, även om mängden producerad pollen varierar avsevärt mellan olika arter. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser , gräs och gråbo är de vanligaste enskilda allergi- framkallande växterna i . Ett flertal rapporter från och har visat att pollensäsongen startar allt tidigare (IPCC, 2007; Menzel et al, 2006). Laboratorieförsök har visat att en ökad halt av koldioxid i luften ökar mängden pollen hos ambrosiaarter, främst malörtsambrosia eller ragweed, som i är en av de mest allergiframkallande av de pollenproducerande växterna (et al., 2002). Malörtsambro- sia har kommit till via förorenat utsäde och har med början i respektive i spridits kraftigt, framför allt i Öst- och . Överallt där den fått fäste, bidrar den till sensibilisering, dvs. ökad benägenhet att få allergier. Malörtsambrosia finns nu också på många olika platser i och upp längs . Förändrade årstider och en förlängd växtsäsong kan komma att ge en förändring i utbredningen av pollenproducerande arter och i pollensäsongens start, längd och intensitet. I de södra och framför- allt mellersta delarna av landet kommer lövträd att bli alltmer konkurrenskraftiga gentemot barrträden. Detta kan resultera i en större förekomst av lövträd, se avsnitt 4.4.1 och leda till en ökning av pollenallergier. har tillsammans med övriga nordiska länder och världens tätaste bostäder. En ökning av utomhustemperaturen kommer att betyda en ökad fuktbelastning inomhus, vilket kan medföra mer mikrobiell belastning och mer husdammskvalster. Detta, tillsammans med effekter av ökad nederbörd och frekven- tare översvämningar ökar risken för mögel- respektive kvalster- allergier. Klimatförändringarna kommer att ändra förutsättningarna för arbetet med att minska luftföroreningarna. Det är viktigt att scenarier för klimatförändringar integreras i modeller och åtgärds- planer för framför allt marknära ozon och partiklar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser bör effekter av klimatförändringen beaktas vid arbete med miljö- målet luft, som ansvarar för. Ökad fönstervädring , eller ventilation på annat sätt, kan motverka ökad fukthalt och därmed mögel- och kvalsterproblem. bör bevaka problemet och om det ökar, informera kring frågan. bör vid utformningen av regelverk och rekommen- dationer beakta behovet av att använda andra material i bostäder och arbetsplatser i områden där problem med fukt kan uppkomma. Se avsnitt 4.3.5 och bilaga B 17. Det behövs mer forskning kring den samlade effekten av förändrade emissioner och förändrat klimat för den framtida luftkvaliteten i . En kritisk faktor i beräkningarna är också prognostiseringen av regional nederbörd i .