sou · GVB360d6 · 2008-01-01 00:00:00 — Sammantaget kan en grov uppskattning vara att av de enskilda/privata brunnarna (ca 90 000 brunnar) har behov av åtgärder på grund av ett successivt förändrat klimat. Åtgärderna kan vara olika skyddsåtgärder för att förhindra att ytligt grundvatten eller markvatten tränger ned i brunnen, behandling/avskiljning av olika ämnen som tillkommit via vittring i marken eller att en ny bättre brunn behövs när brunnar sinar eller salthalten ökar. En snittkostnad för åtgärder kan uppskattas till ca per brunn, men varierar stort på grund av åtgärdens art. Totalt erhålls en sammanlagd kostnad i denna uppskattning. De ökande problemen med såväl tillgång som kvalitet hos de enskilda brunnarna kommer att leda till ökat behov av information och kunskap. Även har sannolikt många privata brunnsinnehavare alltför höga halter av exempelvis radon, fluorid, uran, arsenik, m.m. vilket många är ovetande om. Behov av information bedöms dock öka till följd av klimat-förändringarna. Krav på ökade informationsinsatser kan ställas på såväl centrala myndigheter som länsstyrelser och kommuner. Någon kvantifiering av den kostnaden är dock svår att ange. Förändringarna i vattenkvalitet kommer att öka kostnader för analyser. En analys kostar från några till flera beroende på vilka ämnen som analysen omfattar. Det bör noteras att vissa kommuner erbjuder stöd för analys av vatten i enskilda brunnar. 7 Behov av information, föreskrifter, myndighetsåtgärder och forskning Informationsbehov och utbildning För vattenförsörjning finns ett informations- och utbildningsbehov för kommuner att hantera möjliga och troliga förändringar/effekter av ett förändrat klimat. Ansvariga myndigheter, branschorganisationer med flera bör bidra med utbildningar, SOU 2007:60 Bilaga B 13 89 informationsmaterial och rådgivning för att både öka medvetenheten och kunskaperna om pågående klimatförändring och dess behov av anpassning. Sannolikt kommer även den tekniska konsultbranschen att upptäcka klimatanpassning som ett teknikområde att sälja konsulttjänster inom. Därför kan det även finnas ett behov av att säkerställa och kvalitetssäkra kompetensen hos olika konsulter i dessa frågor. För enskild vattenförsörjning är lättläst information och rådgivning mycket viktig. Ansvariga myndigheter bör ta fram informationsmaterial för utskick och även vara beredda att svara på frågor och ge information. och tog 2005 fram en broschyr som riktade sig till fastighetsägare som har eller tänker anlägga en egen brunn. Vid till exempel nästa revidering av broschyren bör effekter av klimatförändringarna och råd om hur man kan undvika negativa effekter ingå. De lokala miljökontoren bör också kunna ge råd. Föreskrifter Skydd av vattentäkt är helt avgörande för om i ett långsiktligt perspektiv ska ha en bra, robust och säker vattenförsörjning. Det bör noggrannare utredas om kraven att inrätta bra vattenskyddsområden för viktiga kommunala vattentäkter bör skärpas. I de nationella miljömålen är ett delmål att alla vattentäkter som försörjer mer än 50 personer eller producerar mer än 10 m³/dygn ska ha vattenskyddsområde, men det finns inget absolut krav. Vägledningar för framtagande av skyddsområden bör kompletteras med ytterligare vägledning för att undvika ökande risker i samband med klimatförändringar. Ett viktigt arbete på det lokala planet är att göra risk- och sårbarhetsanalyser för de lokala vattenförsörjningssystemen ur ett klimatperspektiv. Speciellt bör mikrobiologiska risker, risker för kemiska föroreningar i vattentäkter samt leveranssäkerhet, inklusive beredskap, värderas. Denna utredning kan vara ett exempel på fakta och information som kan ligga som grund i en sådan analys. Det kan också vara så att föreskrifter kan behövas för att få fart på ett sådant arbete, men också för att genomdriva nödvändiga åtgärder. En översyn av föreskrifter som behandlar mikrobiologiska krav i dricksvatten behövs, det gäller exempelvis mikrobiologiska Bilaga B 13 SOU 2007:60 90 barriärer i grundvatten och i vattenverk samt provtagnings- och övervakningsrutiner. När det gäller vattenkvalitetsfrågor för råvattenkvalitet i vattentäkt har trenden gått mot mindre kontroll av denna i kommunerna. Konsekvenser av klimatförändringarna, både avseende skyfall, översvämningar och långsiktiga förändringar av vattenkvaliteten, kräver att dricksvattenproducenten håller sig uppdaterad när det gäller råvattenkvaliteten. Detta för att både kunna möta akuta förändringar med snabba åtgärder men också för att bedöma mer långsamma förändringar som successivt kan kräva ombyggnader i vattenverken. Det finns regelverk, bland annat förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön (EG:s ramdirektiv för vatten) och dricksvattendirektivet, som indirekt kräver kontroll på råvattenkvaliteten för att uppfylla kraven i dessa regelverk, med betydelse för bland annat tillsyn och egenkontroll. Ansvariga myndigheter har i samråd med ansvarigt departement tillsammans konstaterat att det inte finns något behov av ny författningsändring. Det finns dock ett stort behov av att förtydliga vad dagens regelverk innebär och formulera en vägledning för kontroll av råvattenkvaliteten i svenska vattentäkter. Viktigt är också att denna vägledning tydligt omfattar den mikrobiologiska råvattenkvaliteten och andra effekter på råvattenkvaliteten på grund av successiva klimatförändringar. Myndighetsansvar Ansvaret för vattenförsörjning är delat mellan olika nationella, regionala och lokala myndigheter. På det nationella planet har ansvaret för frågor om skydd av vattentäkter. SGU har ansvar för grundvatten som naturresurs och är miljömåls-ansvarig myndighet. Vattenmyndigheterna ansvarar för att ta fram förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för svenska vatten. ställer krav på vattenkvalitet från vattenverket och hos konsument. hanterar också säkerhets- och beredskapsfrågor för vattenförsörjning. har rekommendationer om tryck på vatten i kranen hos konsument och vid behov krav på återströmningsskydd för att förhindra att förorenat vatten kan tränga baklänges in på vattenledningsnätet från en fastighet. ansvarar också för den övergripande SOU 2007:60 Bilaga B 13 91 miljömålsfrågan om fysisk planering och hushållning med mark och vatten. På det lokala/regionala planet har miljökontoren eller länsstyrelser ansvaret för skyddsfrågor för vattentäkter, miljökontoren har också tillsynsansvar för vattenkvalitet från vattenverk och hos konsument lokalt. Det finns dock några luckor mellan dessa olika ansvar. Exempelvis är det ingen myndighet som ser till vattenledningsnätet med dess tillhörande anläggningar. Totalt sett i är det en mycket stor anläggning, samlade vattenledningsnät är . Här finns ingen myndighet som ställer krav mer än Livsmedelsvekets krav på vattenkvalitet hos konsumenten och att det lokala brandförsvaret kan ha synpunkter på brandposter. Skötsel och underhåll av vattenledningar med tillhörande anläggningar och ledningsgravar har betydelse för exempelvis riskerna för att få in vattenburen smitta. Hur distributionsanläggningen byggs och underhålls har stor betydelse för redundansen och leveranssäkerheten i systemet. är det helt upp till den enskilde kommunen att själv bestämma underhållet, säkerhetstänkandet och risktagandet på vattenledningsnätet. Resurserna som avsätts kan variera från att bara vara akut avhjälpande vid större läckor till att följa ambitiösa och långsiktliga underhålls- och utvecklingsplaner för att till exempel minska vattensvinn, öka redundansen, bygga bort risker, säkra vattenkvaliteten, mm. För att komma till rätta med olikheterna bör bland annat ansvarsfördelningen på central myndighetsnivå ut. och lämnade på uppdrag av regeringen förslag om ansvarsfördelning mellan centrala myndigheter för att säkerställa beredskapen för hela dricksvattenkedjan. Förslagen togs fram i samråd med . I flera fall har förslagen genomförts. Frågan om att precisera vad som är skälig säkerhet ifråga om leveranssäkerhet (nödvattenförsörjning) bereds inom . Beredskapsfrågorna hanteras i samverkan mellan myndigheterna inom ramen för krishanteringssystemets samverkansområden. är den myndighet som håller samman verksamheten. ingår ca 30 centrala myndigheter i samarbetet där också regional och lokal nivå är representerade. Det är viktigt att denna samverkan fördjupas på dricksvattenområdet på grund av de ökande risker som finns i samband med klimatförändringarna som motiverar en ökad Bilaga B 13 SOU 2007:60 92 beredskaps- och krishanteringsförmåga, inte minst inom vattenförsörjning. Skyddet av vattentäkter kommer som tidigare påpekats att vara en avgörande faktor för en säker och robust vattenförsörjning i det framtida klimatet, tillsammans med utformningen av robusta distributionssystem och en säker beredning i vattenverket är det helt avgörande för hur allvarliga kriser som kan uppstå i ett samhälles vattenförsörjning. Därför är en hänsynsfull fysisk planering i tillrinningsområden för vattentäkter också en mycket viktig och grundläggande faktor för dricksvattnets säkerhet. Det finns skäl att förtydliga detta och även att möjlighet ges att klassa viktiga vattenförekomster som riksintresse. Forskningsbehov De utmaningar för dricksvattenförsörjningen som ett förändrat klimat innebär ställer ökade krav på en helhetssyn från vattentäkt till konsumentens tappkran. Det finns ett behov av att noggrant följa vattenförsörjningskonsekvenserna av klimatförändringarna, för att både samla erfarenheter och som underlag för vilka nya kunskaper som behövs. pågår inget sådant samlat arbete. För att undvika vattenburna sjukdomsutbrott är det speciellt viktigt att noggrannare utreda de mikrobiologiska risker, möjliga spridningsvägar och reduktion av smittämnen i naturen och i marken samt effekter av olika behandlingsmetoder i vattenverk, och . Hur kan man till exempel minska riskerna för tillförsel av mikrobiologiska föroreningar i vattentäkter på ett kostnadseffektivt sätt? Traditionellt har dricksvattenförsörjningssystemet i stor utsträckning hanterats som olika separata delar och så även inom stora delar av den forskning som bedrivits. De förändringar och hot som ett förändrat klimat innebär påverkar hela försörjningssystemet. Detta ställer krav på en helhetssyn vid prioritering av insatser. För att åstadkomma en bra grund för rätt prioriteringar krävs att förändringar och risker analyseras över hela försörjningskedjan med så goda kunskaper som möjligt om de nya förutsättningarna. För att samhällets resurser skall kunna användas effektivt krävs också att de resurser som sätts in för att till exempel minska risker används där de gör bästa nytta. Här kan det finnas ett behov av SOU 2007:60 Bilaga B 13 93 forskningsstöd för att utveckla användbara metoder och underlag för att kartlägga lokal risker och lokala anpassningsbehov. Det kan gälla scenariobeskrivningar för dricksvattensystem, systematiska metoder för identifiering och bedömning av risker och det kan också gälla identifiering och värdering av åtgärder som reducerar riskerna, osv. Föroreningsriskerna i tillrinningsområdena för många svenska vattentäkter är inte tillräckligt kartlagda, vilket naturligtvis är av vikt för att kunna bedöma både kemiska och mikrobiologiska föroreningsrisker. Det finns också tillrinningsområden för många vattentäkter med okända föroreningsrisker. Det har hänt att när ett nytt ämne har tillkommit som krav att analysera på svenskt dricksvatten så har det upptäckts att det funnits förorenade vattentäkter, som sannolikt varit det . Metoder och riktlinjer kan behöva tas fram som stöd för att bedöma lokala föroreningsrisker samt om och hur klimatförändringarna påverkar riskbilden. Det gäller både kemiska föroreningar och mikrobiologiska föroreningar. För att åtgärder i vattenverk inte ska leda till mycket kostsamma och komplexa reningsprocesser med dyra driftkostnader måste principen om åtgärder vid föroreningskällorna tillämpas så långt som möjligt. kommer vi sannolikt att behöva hantera mer humusämnen och fler mikroorganismer av olika typer, mm. Forskningsbehovet inom dricksvattenberedningen kan till exempel vara att finna lämpliga kombinationer av processer som fungerar bra tillsammans och som till exempel ger hög avskiljning av mikroorganismer, färg och organisk substans. Viktigt är också att studera olika desinfektionsmetoder och dess möjligheter för att kunna anpassa en bra desinfektion efter olika lokala förhållanden och risker. För att kunna hantera situationer med snabba vattenkvalitetsförändringar är det nödvändigt med utveckling av snabba analysmetoder, om möjligt on-line. Dagens provtagning och analyser av dricksvatten bygger på stickprovtagning med relativt långa analystider på laboratorium (dagar till veckor), det innebär oftast att vattnet är konsumerat när analyssvaren kommer. När allvarliga störningar har inträffat i dricksvattenförsörjningen, speciellt om människor blivit sjuka, har allmänhetens förtroende för den allmänna vattenförsörjningen sjunkigt. Det finns exempel på hushåll som fortfarande efter att ha blivit magsjuk av det kommunala dricksvattnet fortfarande kokar allt Bilaga B 13 SOU 2007:60 94 dricksvatten. Andra exempel där förtroende har sjunkigt är när mindre men frekventa störningar som lukt-, färg- och smakstörningar inträffat. Ofta med tidningsartiklar som följd, som skriver om det dåliga vattnet. Hur påverkas konsumtionsmönstret och hur ser förtroendet egentligen ut? Hur kan man ta tillbaka ett förlorat förtroende? Dessa frågor kan bli högst påtagliga om vi inte fullt ut lyckas anpassa svensk vattenförsörjning till ett nytt klimat. I klimatförändringens tidevarv kommer vi också att få uppleva brist på vatten i många länder, även inom EU. Kommer det att påverka även vårt konsumtionsmönster i , blir konsumenterna mer sparsamma? Det är viktiga frågor, även för den lokala producenten av dricksvatten. Om till exempel konsumtionen av dricksvatten minskar kraftfullt så minskar också omsättningen i ledningsnäten och därmed försämras ofta vattenkvaliteten på grund av längre uppehållstider i ledningarna. Det tar dock tid och är kostsamt att anpassa ett ledningsnät, då det ofta handlar om många 10-tals mil ledningar för en medelstor tätort. Eller är det tvärt om att trycket på svenskt kranvatten ökar , när vattenförbrukande näringar flyttar till på grund av brist på vatten i andra länder? Det kommer att behövas ett nära samarbete mellan forskare och ansvariga för vattenförsörjningssystem. För den mer övergripande strategiska dricksvattenforskningen som behövs för klimatanpassningen måste staten också ta ett ansvar som pådrivare och finansiär. Av lag (2006:412) om allmänna vattentjänster framgår det att det finns begränsningar i vad VA-kollektivets kostnader får användas till. Det är inte säkert att VA-kollektivets resurser får användas till långsiktlig strategisk forskning om till exempel klimatanpassning. Bland länder som bedriver en tydligare strategisk dricksvattenforskning än kan nämnas , och .