sou · GVB397 · 2008-01-01 00:00:00 — SWEDAC (2001): Kontroll av vågar som används vid torgförsälj- ning. SWEDAC DOC 01:17. SWEDAC (2002): Införande av EG:s direktiv om mätinstrument (MID) i svensk lagstiftning – Redovisning av ett uppdrag. SWEDAC REP 02:6. SWEDAC (2002): Kontroll av vågar i servicehandeln. SWEDAC REP 02:8. SWEDAC (2003): Sammanfattande rapport från 2003-års tillsyn av riksmätplatserna. SWEDAC (2003): Hur mycket rymmer en liter? – Regler för färdig- förpackade varor som säljs efter volym eller vikt. SWEDAC (2003): Hur mycket väger ett kilo? – Regler för vågar i detaljhandeln. SWEDAC (2005): Sammanfattande rapport från 2004-års tillsyn av riksmätplatserna. SWEDAC (2006): Årsredovisning 2005. SWEDAC REP 05:08. SWEDAC (2006): Nya regler för mätinstrument. SWEDAC (2007a): Årsredovisning 2006. SWEDAC REP 07:1. SWEDAC (2007b): Budgetunderlag 2008–2010. SWEDAC (2007c): Önskemål om underlagsmaterial från SWEDAC. Underlagsmaterial framtaget efter önskemål från utredningen. SWEDAC:s dnr 07-699-11. SWEDAC (2007d): Kontroll av vågar i handeln. SWEDAC REP 07:5. , (2006): En ny institutssektor – En analys av indu- striforskningsinstitutens villkor och framtid ur ett närings- och innovationspolitiskt perspektiv. Team (2006): UK Natio- nal – April–. (2006): Regleringsbrev för avseende Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. , m.fl. (2002): The assessment of the economic role of measurements and testing in modern society. Utredningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmätplatser Skrivelse med anledning av krav på preliminär redovisning Utredningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riks- mätplatser (N 2006:14) skall utreda reglering, omfattning, ansvar, finansiering, m.m. avseende legal metrologi, spårbar tid och fre- kvens samt riksmätplatser. Enligt direktiven (dir. 2006:106) skall uppdraget avrapporteras . , , skall dock enligt direktiven en redovisning lämnas av pre- liminära eller indikativa förslag som kan få statsfinansiell påverkan . För att förslag från utredningen skall kunna resultera i åtgärder som – efter en proposition från regeringen och riksdagsbehandling – får statsfinansiell påverkan, så måste förslagen enligt utred- ningens mening vara helt färdiga och genomarbetade. Således torde inte preliminära eller indikativa förslag utgöra tillräckligt besluts- underlag. I det utredningsarbete som bedrivits har det dock inte varit möjligt att för någon av uppdragets delar komma så långt att utredningen skulle kunna redovisa helt färdiga och genomarbetade förslag, varför utredningen inte redovisar några förslag i före- liggande skrivelse. Utredningen avser istället att i sitt betänkande återkomma med samtliga sina överväganden och förslag om reglering, omfattning, ansvar, finansiering, m.m. avseende legal metrologi, spårbar tid och frekvens samt riksmätplatser. Vissa aspekter på finansiering av legal metrologi En fråga som utredningen dock särskilt vill uppmärksamma i samband med denna skrivelse är finansieringen av legal metrologi för . Legal metrologi avser mätteknisk verksamhet om vilken det finns regler i lag eller annan författning. Legala krav på mätningar, mättekniska metoder, mätdons beskaffenhet och/eller kontroll av mätdon kan avse såväl skedet innan nya mätinstrument sätts på marknaden som återkommande kontroller av i drift varande mät- instrument. För skedet innan marknadstillträdet finns harmoni- serade EG-regler. Regleringen har reformerats genom introduktionen av det s.k. mätinstrumentdirektivet, som trädde i kraft den 30 oktober 2006.TPF1FPT Krav på återkommande kontroll av i drift varande mätinstrument innebär att instrumentet med vissa intervall skall genomgå föreskriven verifiering. Sådana krav har liten betydelse för den fria varurörligheten inom EU, varför medlems- staterna kan besluta om dem i huvudsak självständigt. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är ansvarig myndighet för frågor om legal metrologi, vilket bl.a. innefattar att meddela föreskrifter och utöva tillsyn. Genom införandet av mätinstrumentdirektivet har området legal metrologi genomgått stora förändringar. var ansvaret för olika mätinstrument avseende föreskrifter och tillsyn fördelat på fyra myndigheter (, , och ). I samband med införandet av mätinstrumentdirektivet har ansvaret för alla instrument som omfattas av direktivet förts över till SWEDAC. Genom att mätinstrumentdirektivet är ett s.k. nya metoden-direktiv har också krav på offentlig marknadskontroll införts avseende de mätinstrument som omfattas av direktivet.TPF2FPT 1TP PT och rådets direktiv /22/EG av om mätinstru- ment. 2TP PT Krav på marknadskontroll finns avseende icke-automatiska vågar, då Rådets direktiv /384/EG om icke-automatiska vågar också är ett nya metoden-direktiv. Myndighetstillsyn avseende legal metrologi bedrivs – utöver marknadskontroll – bl.a. för att säkerställa att i drift varande mät- instrument lever upp till ställda krav. Behovet av och formerna för sådan tillsyn varierar mellan olika mätinstrument. Erfarenheter från bl.a. SWEDAC:s hittillsvarande tillsyn visar dock att kravupp- fyllelsen i vissa fall kan vara bristfällig. Detta kan tala för att ambitionsnivån beträffande tillsyn och informationsinsatser even- tuellt behöver höjas framöver. SWEDAC:s verksamhet avseende legal metrologi har finansierats genom avgifter som tas ut med stöd av 8 § förordningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon. Den verksamhet som tidigare bedrevs inom området legal metro- logi av , och finansierades däremot med anslag. SWEDAC:s avgiftsintäkter användes ursprungligen endast för nationellt föreskrifts- och tillsynsarbete. Ett sparande uppkom emellertid under de år tillsynsverksamheten inom området var under uppbyggnad och således krävde mindre resurser. Efter dis- kussioner med beslutade SWEDAC, med hänvisning till det då föreliggande intäktsöverskottet, att avgifterna skulle kunna användas även för att bekosta internationell verksam- het inom legal metrologi. För den del av området legal metrologi som SWEDAC ansvarat för, sker således finan- sieringen av såväl den nationella som den internationella verk- samheten med avgiftsintäkter. Avseende finansiering på kort sikt av metrologisk verksamhet för de instrument som SWEDAC tidigare inte haft ansvar för före- ligger följande lösning. får SWEDAC, enligt reg- leringsbrev avseende , rekvirera högst 500 tkr för tillsyn och marknadskontroll av mätinstrument för el och naturgas. I regleringsbrev för kommer, enligt upp- gift från , att införas motsvarande möjlighet för SWEDAC att rekvirera högst 450 tkr för tillsyn och marknadskontroll av taxametrar och avgasmätare. Totalt uppgår detta tillskott således till 950 tkr för . Någon motsvarande överföring från sker inte. I sitt budgetunderlag för åren 2008 2010 har SWEDAC fram- fört att det krävs resursförstärkningar för att myndigheten skall kunna fullgöra sina åtaganden som central förvaltningsmyndighet för legal metrologi. I avvaktan på resultatet av föreliggande utred- ning föreslår SWEDAC i budgetunderlaget att ett ramanslag om skall utgå till verksamheten för (utöver avgiftsintäkterna), dvs. en ökning med ca jäm- fört med . Utredningens analys av lämplig omfattning, finansiering m.m. avseende legal metrologi är ännu inte avslutad. Utredningen avser att återkomma med sådana överväganden och förslag i sitt betänkande . En utgångspunkt för utred- ningens överväganden kommer därvid att vara att samma finan- sieringsform – avgifter eller anslag – framöver bör gälla för hela SWEDAC:s verksamhet avseende legal metrologi. Ett mer per- manent system för den legala metrologin – utformat på basis av utredningens förslag – torde inte kunna införas förrän tidigast . måste verksamheten därför i huvudsak bedrivas enligt dagens riktlinjer. Utredningen kan inte med säkerhet säga vilka resurser som kommer att krävas för det permanenta systemet. Det torde dock komma att behöva handla om en viss resursförstärkning jämfört med vad som gäller , på grund av etableringen av marknadskontroll till följd av mätinstrumentdirektivets införande, eventuell ambitionsnivåhöjning, kompensation för tidi- gare uppgifter m.m. Med stor sannolikhet behövs därför en större omfattning på verksamheten avseende legal metrologi än vad som möjliggörs av SWEDAC:s nuvarande budget, inklusive det tillskott om 950 tkr som myndigheten fått för . Utredningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmätplatser Skrivelse med avrapportering om tid och frekvens Utredningen skall enligt sina direktiv (dir. 2006:106) utreda regle- ring, omfattning, ansvar, finansiering, m.m. avseende legal metro- logi, spårbar tid och frekvens samt riksmätplatser. Uppdraget skall avrapporteras till regeringen . Beträffande spårbar tid och frekvens skall utredningen behandla tre huvudfrågor: Utredningen skall analysera och föreslå dels vem som bör ha samordnings- och/eller huvudansvar för spårbar tid och frekvens i , dels vem/vilka som bör ha ansvar för produktion, distribution och tillhandahållande av spårbar tid och frekvens. Utredningen skall föreslå former och ansvar för finansiering av verksamheten spårbar tid och frekvens. Utredningen skall föreslå åtgärder som kan behövas för att stimulera användning av robust, spårbar tid och frekvens i samt lämplig ansvarsfördelning mellan olika aktörer i detta avseende. Utredningens arbete med dessa frågor har behandlats av en särskild referensgrupp under ledning av utredningens sakkunniga , . Detta arbete har bedrivits i två steg. Först hölls en hearing med ett femtontal intressenter inom om- rådet, representerande såväl näringsliv som berörda myndigheter.TPF1FPT Därefter arbetade referensgruppen vidare med frågorna, utgående från vad som framkom vid hearingen. I referensgruppen ingick, utöver , (), (Netnod), (STUPI), (SP ), (Post- och telestyrel- sen) samt (). Referensgruppen har redovisat sina slutsatser i rapporten tid och frekvens – perfekt tajmat. Av skäl som framgår nedan (se avsnitt 2) har utredningen funnit det mest ändamålsenligt att avrapportera sitt deluppdrag angående spårbar tid och frekvens genom att till över- lämna referensgruppens rapport, kompletterad med vissa kommen- tarer från utredningens sida (se avsnitt 3). Detta tillvägagångssätt innebär att utredningen avser att inte ytterligare behandla frågan om tid och frekvens i sitt slutbetänkande. Spårbar tid och frekvens är av väsentlig betydelse för funktiona- liteten i elektroniska kommunikationsnät och moderna lösningar i IT-system, vilka ofta behöver vara inbördes synkroniserade. Det blir också allt viktigare att alla inblandade system har tillgång till samma tidsangivelse. Tillgång till korrekt och spårbar tid är väsent- lig vid exempelvis tidsstämpling av olika typer av information, från skrivdatum i filer till elektroniska signaturer, krypteringsnycklar och poster i loggdatabaser för uppföljning, t.ex. vid spårning av IT- incidenter. Tid baseras på en global överenskommelse, SI-systemetTPF2FPT, som definierar vissa grundenheter som kilo, meter, volt, ampere och sekund. SI-systemet, som koordineras av Internationella byrån för mått och vikt (BIPM) i , är bl.a. en följd av Meterkonven- tionen som undertecknade . Världstid är definierad som UTC (Time Coordi- nated). BIPM beräknar den internationella atomtidsskalan TAI 1TP PT Vid hearingen, som hölls , deltog representanter från följande orga- nisationer: , , , , Krisbered- skapsmyndigheten, , , , , .SE – , SOS Alarm, SP , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Säkerhetspolisen, Sonera. 2TP PT Förkortningen SI kommer av den franska benämningen dUnités. genom bidrag från mer än 250 atomklockor vid ett 60-tal nationella laboratorier, vilka finns utspridda över hela världen, bl.a. i . TAI är utomordentligt stabil, men tar inte hänsyn till jordens rota- tion, dvs. solens upp- och nedgång. Eftersom jordens rotations- hastighet inte är har ytterligare en tidsskala introducerats (UTC), som baseras på TAI och som då och då kompenseras för detta. International Earth Rotation and () bestämmer genom astronomiska observationer astrono- misk tid, vilken benämns UT1. Skillnaden mellan UT1 och TAI hanterar man genom att lägga till eller dra ifrån skottsekunder och på så sätt skapa UTC. Per skilde det mellan UT1 och TAI. Varje laboratorium som bidrar till TAI håller en egen represen- tation av UTC(k), där k står för respektive labo- ratorium. Den internationella spårbarheten – dvs. kopplingen till UTC – när det gäller tidhållningen i är SP:s representation av UTC(SP). SP ABTPF3FPT i är riksmätplats för tid och frekvens. Efter förslag av regeringen i propositionen Ett informa- tionssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) beslutades också att tid- hållningen för den svenska delen av Internet skall tillhandahållas med spårbarhet från riksmätplatsen för tid och frekvens. Med stöd från och kompetensutveck- ling () och i samverkan med företaget tele- utveckling och produktinnovation AB (STUPI) har SP talet byggt upp kompetens och system inom området. SP har bl.a. byggt tidhållningssystem och ansvarar för tidhållningen i en infrastruktur där de nationella knutpunkterna för Internet i , och är försedda med gruppklock- system och därtill hörande tidsservrar. Till finansieringen av riksmätplatsen för tid och frekvens bidrar också en del av det allmänna anslaget till metrologiTPF4FPT – för får SP via detta totalt ca i bidrag för sin riksmätplatsverksamhet, varav ca går till tid och frekvens. 3TP PT SP blev aktiebolag , efter ombildning av den tidigare statliga myndigheten , vilken etablerades . Aktiebolaget gick först under namnet SP . Det nuvarande namnet infördes . 4TP PT Anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. under utgiftsområde 24 Näringsliv. Produktion av svensk, spårbar tid och frekvens sker hos SP och STUPI i nära samarbete. Distributionen sköts företrädes- vis av företaget , som via sina svenska Internetknutpunkter fritt och utan kostnad tillhandahåller spårbar tid. Netnod är ett helägt dotterbolag till utveckling (), som är en oberoende, neutral part som har till uppgift att främja drift och utveckling av elektroniska kommunikationer i . () har av regeringen givits uppdraget att öka robustheten i de elektroniska kommunikationsnäten. Inom ramen för detta har PTS beslutat om ett antal åtgärder vid riksmät- platsen för tid och frekvens vid SP. Således har PTS investerat i såväl utrustning som forskning vid enskilda tillfällen . har PTS bidragit med för investeringar. Statens styrning av riksmätplatsverksamhetens inriktning m.m. (avseende såväl tid och frekvens som andra grundenheter som SP ansvarar för) sker genom ett särskilt avtal mellan staten och SP. För en oberoende bedömning av verksamheten har regeringen också inrättat ett särskilt metrologiråd vid SP, med uppgift att bl.a. ge råd om och granska den verksamhet som bedrivs. Vidare står riksmät- platsverksamheten under teknisk tillsyn av Styrelsen för ackredite- ring och teknisk kontroll (SWEDAC). 2Skäl för att redovisa frågan om tid och frekvens i särskild ordning Flera skäl har samlat lett utredningen till slutsatsen att den mest ändamålsenliga hanteringen av deluppdraget om spårbar tid och frekvens är att till överlämna referens- gruppens rapport, kompletterad med vissa kommentarer från utredningens sida. Till att börja med kan sägas att frågan om tid och frekvens är relativt tekniskt komplicerad. Genom referensgruppens arbete, med föregående hearing, kan dock bedömas att de centrala intres- senterna inom området har fått komma till tals. Utredningen kan också konstatera att referensgruppen är enig i sina slutsatser. Vidare visar referensgruppen på ett övertygande sätt i sin rapport att frågan om tid och frekvens skiljer sig från övrig riks- mätplatsverksamhet, och går att behandla separat. referensgruppen på bl.a. följande omständigheter som skiljer tid och frekvens från övrig riksmätplatsverksamhet: Som riksmätplats arbetar SP bl.a. med s.k. normaliehållning, dvs. underhåll och utveckling av s.k. normaler på den högsta nationella nivån för olika SI-enheter. Normaliehållningen utgår vanligen från verksamhet i SP:s egna laboratorier i , men inom området tid och frekvens ingår också atomklockor på flera andra platser i i samverkan med andra aktörer. Normaliehållning förutsätter att internationella jämförelsemät- ningar genomförs. Detta sker normalt med intervall . Inom området tid och frekvens sker dock jämförelsemätningar- na kontinuerligt, enligt ett schema fastställt av BIPM i . Inom den övriga riksmätplatsverksamheten bedriver SP relativt omfattande avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet, framför allt i form av kalibreringsuppdrag. Inom området tid och frekvens förekommer dock sådan uppdragsverksamhet i mycket begrän- sad utsträckning. Jämfört med övrig riksmätplatsverksamhet ställer verksamheten både i SP:s tid- och frekvenslaboratorier och tidsservrarna vid de nationella knutpukterna mycket högre krav på tillgänglighet. De drivs dygnet runt – för tidsservrarna i de nationella knut- punkterna sker driften i samverkan med som även driver själva knutpunkterna. Servrarnas noggrannhet övervakas kontinuerligt och deras stabilitet redovisas på en webbplats för kvalitetssäkrad uppföljning. Verksamhet som den att tillhandahålla tid över Internet från publikt tillgängliga servrar i de nationella knutpunkterna samt från SP har ett mycket stort antal användare, däribland flera med samhällsviktiga funktioner både i och utanför landets gränser. Någon enkel och praktisk metod för att ta ut ersättning av användarna för en sådan publik tjänst har inte kunnat skapas. I övrig riksmätplatsverksamhet är det däremot i allmänhet möjligt att delfinansiera verksamheten genom att tydligt definie- rade kundgrupper har behov av att utnyttja SP:s kalibrerings- tjänster, vilka erbjuds mot betalning. Genom att verksamheten med tid och frekvens skiljer sig från övrig riksmätplatsverksamhet, och därför går att behandla separat från denna, så bedömer utredningen vidare att en förtida redovisning av frågan om tid och frekvens inte på något menligt sätt påverkar vilka överväganden som utredningen i övrigt kan göra om riks- mätplatsverksamheten. Att redan nu redovisa frågan om tid och frekvens har också den fördelen att den fortsatta beredningen kan påskyndas. Efter hearingen och referensgruppens arbete torde det bland intres- senterna finnas en förväntan om snabbt agerande från regeringens sida. Genom det valda tillvägagångssättet kan Näringsdepartemen- tet (om man så önskar) låta remissbehandla referensgruppens rapport, inklusive utredningens skrivelse, , och behöver således inte vänta tills utredningens slutbetänkande presenterats. 3 Utredningens kommentarer till referensgruppens rapport har en relativt väl utvecklad verksamhet med tid och frekvens. Den bild utredningen fått av besök vid metrologiskt ansvariga organ i övriga är exempelvis att jämfört med övriga nordiska länder satsar förhållandevis mycket på tid och frekvens; detta visar för övrigt också referensgruppens rapport. Vid de kontakter utredningen haft med referensgruppen har också framkommit att dagens verksamhet i huvudsak fungerar väl i praktiken, men att ansvarsfördelningen och de institutionella ramarna i övrigt till viss del är oreglerade och därför behöver for- maliseras. Mot denna bakgrund förefaller flera av referensgruppens förslag vara väl motiverade att genomföra enligt utredningens mening. Detta gäller bl.a. för referensgruppens förslag om lämplig ansvars- fördelning inom området tid och frekvens. Således förefaller det exempelvis enligt utredningens mening vara rimligt att SP, liksom , fortsatt bör ha ansvar för att realisera en sekund och koppla denna till den internationella tidsskalan UTC, för att övervaka kvalitet och spårbarhet till användare samt för att leda forskningen inom detta område, och att PTS bör ges ett övergripande myndig- hetsansvar för tillämpningsområdet tid och frekvens samt för att utöva tillsyn av distributionen av tid och frekvens eftersom det är en grundfunktion i elektronisk kommunikation. Vidare redovisar referensgruppen enligt utredningens mening en rimlig syn på vilka åtgärder som kan behövas för att stimulera användning av robust, spårbar tid och frekvens i . hänsyn till att spårbar tid och frekvens är av väsentlig betydelse för funktionaliteten i elektroniska kommunikationsnät och moderna lösningar i IT-system, förefaller det således finnas goda skäl för regeringen att utarbeta en rekommendation om att endast tidskällor med säkerställd spårbarhet och robusthet skall komma i fråga för användning som primärkälla för exempelvis samhälls- viktiga funktioner och e-förvaltning. Likaså förefaller det vara rimligt att, som referensgruppen föreslår, ge PTS i uppdrag att utarbeta ett vägledningsdokument som klargör hur en användare kan få tillgång till spårbar tid, vad den skall användas till och varför – som sektorsansvariga myndigheter inom enskilda samhällssektorer bör bära ansvaret för att formulera krav på användning av spårbar tid och frekvens med den noggrannhet som krävs med hänsyn till verksamheten och de behov som finns i respektive sektor. Referensgruppen diskuterar tre alternativa ambitionsnivåer för den fortsatta verksamheten med tid och frekvens i , med stigande grad av resursbehov: en nivå som i princip motsvarar en verksamhet av dagens kvalitet (alternativ 1), en nivå som innebär att ytterligare en tidsfabrik tillskapas (och placeras i skyddat utrymme) i syfte att ytterligare öka redundansen och robustheten i systemet (alternativ 2) samt en där utökade satsningar görs på forskning och utveckling inom området, så att kommer att ligga i internationell framkant när det gäller utveckling av primärklockor och tidsöverföring (alternativ 3). Av dessa alternativ förefaller alternativ 1 vara att föredra enligt utredningens mening, med hänsyn till att dagens resurstilldelning ger en verksamhet som i huvudsak tycks fungera väl i praktiken. Alternativ 1 innebär en tilldelning av ca via det statliga metrologianslaget samt ett fortsatt stöd från PTS om ca plus vissa investeringsmedel. Det bör noteras att alternativ 1 i princip motsvarar en verksam- het av dagens kvalitet, vilket enligt referensgruppen kräver en viss höjning av bidraget via det statliga metrologianslaget jämfört med . Enligt referensgruppen beror detta bl.a. på att verksamheten till en del finansierats via frivilliga insatser från ett antal deltagande organisationer, vilka enligt referensgruppen nu av staten måste få rimlig ersättning för de driftkostnader som kan knytas till tid- och frekvensverksamheten. Till utredningen har från referensgruppen framförts att om inte dessa frivilliginsatser ersätts, så kommer verksamheten att minska i En följd av detta kan exempelvis bli att den robusthet som byggts upp riskerar att avta. I rapporten anges också att en ambitionsnivå lägre än alternativ 1 innebär enligt referensgruppens mening att i praktiken förlorar sin förmåga att tillhandahålla korrekt tid till svenska användare i takt med informationssamhällets behov. vill utredningen emellertid uppmärksamma att referensgruppens analys är väl kortfattad beträffande vilka konse- kvenser en nivå lägre än alternativ 1 egentligen skulle medföra. Utredningen förutsätter att diskussionen kring detta vidareutveck- las i den fortsatta beredningen. Vad beträffar alternativ 2 har utredningen utifrån resonemangen i referensgruppens rapport inte övertygats om att det för när- varande skulle finnas behov av att öka redundansen och robust- heten i systemet på det sätt som detta alternativ innebär. Alternativ 3 innebär en kraftigt utökad satsning på forskning och utveckling inom området, så att kommer att ligga i internationell framkant när det gäller utveckling av primärklockor och tidsöverföring. En bedömning av om det finns behov av en sådan forskningssatsning är närmast en fråga av forskningspolitisk karaktär och därmed knappast en fråga för denna utredning. Spårbar tid och frekvensperfekt tajmat