sou · GWB369 · 2008-07-03 00:00:00 — Det optimala, utifrån en önskan om att mäta kvalitet, vore att också genomföra centrala kunskapsprov när studenterna påbörjar sin utbildning, vilket skulle göra det möjligt att direkt mäta utbildningens bidrag. Ett potentiellt problem med det föreslagna fördelningssystemet skulle kunna uppstå om universitet och lärosäten inte väljer att tillhandhålla utbildningar där det finns marknadsefterfrågan på utbildad arbetskraft. Men om information om livsinkomster för de olika utbildningarna sprids till framtida studenter får vi, med en viss fördröjning, ändå ett efterfrågestyrt utbildningssystem med koppling till produktivitet och till efterfrågan på arbetskraft. En annan möjlighet är att tillåta att räntan på studielånet avspeglar risken för arbetslöshet efter avslutad utbildning. Om det behövs en snabb ökning av arbetskraft inom ett område där lönerna ännu inte har anpassats till arbetskraftsbristen kan beslutsfattare välja att öka resurserna inom detta specifika område och fördela resurser utifrån tidigare resultat på kunskapsproven. 14 I budgetproposition 2008 användes fördelning av forskningsbidrag för att också fördela direkta forskningsanslag till lärosätena. I (SOU 2007:81) förslag föreslås, förutom publiceringar, citeringar, andel kvinnliga professorer, att också extern finansiering via forskningsråden ska utgöra kvalitetsindikatorer för fördelning av de direkta anslagen till lärosätena. Bilaga 8 till LU 2008 Under arbetets gång har vi noterat ett dataproblem som enligt vår mening borde leda till en förändring i datainsamlingen. Vi finner att kodningen av utbildningsinriktningarna på gymnasienivå är mycket bristfällig i de databaser som vi har använt. Mer specifikt hamnar en alltför stor andel av utbildningarna inom den allmänna inrikt- ningen. Dit räknas t.ex. gymnasiestudier inom naturvetenskap. Enligt de kontakter som vi har haft med beror detta på att naturprogrammet (men även andra program) bedöms vara så brett att det anses allmänt. Men vi menar att detta är mycket olyckligt för forskningsändamål och att det borde rättas till. Det finns redan en naturinriktning på gymnasiet enligt SUN nomenklaturen och individer som har gått naturprogrammet bör naturligtvis inkluderas där, och inte tillsammans med andra program i den allmänna inriktningen. Visserligen är det möjligt att använda data över gymnasieprogram direkt och inte via SUN men jämförbarheten av olika utbildnings- inriktningar mellan gymnasie- och högskoleutbildningar blir i så fall inte tillfredställande. Dessutom försvåras beräkningar av förändringar över tiden eftersom gymnasiet har genomgått förändringar t.ex. när det gäller programmens utformning. Detta borde ändras om det är så att man skulle vilja presentera information kring t.ex. inkomster eller löner för dessa olika inriktningar på gymnasiet motsvarande den vi vill att man ska tillhandahålla för de högre studierna. För att uppnå god ekonomisk tillväxt är det väsentligt att arbetsgivare kan finna lämplig arbetskraft för det arbete som ska utföras. Om det saknas rätt utbildad arbetskraft påverkar det tillväxten negativt. Finns det å andra sidan ett överskott av en viss typ av arbetskraft innebär detta också kostnader för både individ och samhälle i form av arbetslöshet. I och med den ständiga strukturomvandlingen i ekonomin är det dels viktigt att underlätta matchningen mellan lediga jobb och arbetssökande, dels att utforma incitament som leder till att arbetskraftens samman- sättning och kompetens passar väl ihop med arbetsgivarnas behov. Ett möjligt sätt att underlätta matchningen på arbetsmarknaden är att öka den geografiska rörligheten både lokalt och regionalt men också internationellt.15 Arbetskraftsinvandring från länder utanför EU är en mycket aktuell fråga som anknyter till detta. En långsiktig strategi som syftar till att tillgodose samhällets efterfrågan på kvalificerad arbetskraft är att se till att individer väljer rätt utbildning. Vidareutbildning och omskolning är kostsamt oavsett om den ordnas av arbetsgivaren, eller den kommunala vuxenutbildningen. För individens del är det också kostsamt, denna kostnad består av den monetära kostnaden för och av obehaget i samband med arbetslöshet, men också av andra indirekta kostnader förknippade med omskolning. Eftersom utbildning tar tid och struktur- omvandlingen är snabb är det svårt för samhället att direkt styra individerna att välja rätt utbildning. Det är dock viktigt att individer har möjlighet att fatta informerade beslut. För samhället är det viktigt att incitamenten (se faktaruta 1.1 Ordlista) för utbildning är sådana att de skapar drivkrafter; (1) för utbildning, Bilaga 4 till (SOU 2007:35) för en genomgång av flyttning och pendling i . Bilaga 8 till LU 2008 (2) så att kompetens tas till vara och (3) för att utbildningen håller hög kvalitet. För att kunna åstadkomma detta är det viktigt att förstå hur individer väljer utbildning, dvs. vilka de väsentliga drivkrafterna för utbildning som kan styras med incitament eller andra direkta styrmedel är.16 De val av utbildning som individerna kan göra beror på samhällets institutioner (dvs. marknad, stat, familj m.m.), och beror till stor del på hur resurser fördelas till utbildning via staten. Fördelningen av antalet utbildningsplatser till varje lärosäte sker enligt en budgetprocess. Detta innebär att varje lärosäte lämnar in ett budgetunderlag till regeringen där man specificerar ett önskemål om att utbilda en viss mängd helårsstudenter.17 Utgångspunkten i detta system är inte att undvika felaktiga utbildningsval, vilket gör det intressant att fundera över alternativa resursfördelningssystem som skulle kunna skapa drivkrafter för en kvalitativ utbildning men som också skulle ta hänsyn till arbetsmarknadens behov. Avkastningen på utbildning18 är ett ekonomiskt incitament (den beror av många faktorer, t.ex. kostnader för utbildning, skatte- systemet och det sociala skyddsnät som finns vid avsaknad av arbete) som påverkar individens val av utbildning. Valet styrs dock inte enbart av ekonomiska incitament utan också av social 16Ett incitament kan t.ex. vara en sänkning av skatten på höga inkomster vilken innebär att utbildningar som leder till högre inkomst blir mer attraktiva. En ökning av antalet platser på en viss utbildning är å andra sidan ett mer direkt styrmedel. 17I budgeten kan universiteten också utrycka särskilda önskemål om pengar för att förstärkta specifika utbildningsområden. Budgetförhandlingar resulterar i ett takbelopp som motiveras av antalet helårsstudenter som ett lärosäte maximalt får betalt för. Om ett universitet examinerar fler studenter får det dock föra över resterande belopp till nästkommande år. Regeringen specificerar också mål om antal examina för vissa utbildningar (t.ex. antal civilingenjörer, antal läkare etc.) men för övrigt kan lärosätena disponera budgetmedel ganska fritt. Enligt , utbildningsledare och biträdande kanslichef för humaniora och samhällsvetenskap vid , är det för universitets del inga större skillnader i tilldelning av pengar mellan olika vetenskapsområden över åren. Däremot kan det ske en omdisposition inom varje vetenskapsområde beroende på söktryck (d.v.s. studentefterfrågan). Vid denna omdisposition tas således ingen direkt hänsyn till arbetskraftsefterfrågan inom de olika områdena. 18Card, D. [1999] sammanställer resultat av skattningar av den privatekonomiska avkastningen studier. påstås det att de samhällsekonomiska effekterna inte skulle vara lika stora som de privatekonomiska. Det främsta argumentet för detta är att utbildning i sig inte ökar produktiviteten utan endast signalerar förmåga. I en svensk undersökning finner , G. [2005] dock, i likhet med en del amerikanska studier, att det inte finns någon skillnad mellan samhällets och individens avkastning på utbildning. Denna slutsats stärks också i genomgången av empirisk evidens i , A. & , M. [2005]. Bilaga 8 till LU 2008 bakgrund, värderingar och normer. Från samhällets sida är det angeläget att närmare analysera betydelsen av dessa två typer av faktorer (ekonomiska och sociala) för utbildningsvalet. Trots detta är insikterna om vad som verkligen styr individens val av utbildningsinriktning och utbildningslängd relativt begränsade. Det primära syftet med denna bilaga till är att den ska fungera som ett diskussionsunderlag för hur incitament kan utformas så att felaktiga utbildningsval undviks men också för hur resursfördelningen mellan olika lärosäten bör utformas så att den skapar incitament för en kvalitativ undervisning som också tar hänsyn till arbetsmarknadens krav på utbildad arbetskraft.19 Bilagan ger ett kunskapsmässigt tillskott på flera sätt. Den sammanfattar den nuvarande kunskapen i två litteraturöversikter: en om val av utbildning och en om val av lärosäte. Vidare ges en utförlig beskrivning av olika aspekter av den svenska befolkningens utbildning. Bilagans främsta bidrag är dock de nya empiriska resultat angående både utbildningsval och effekter av lärosätesval som presenteras.20 För både val av utbildning och val av lärosäte skattas orsakssamband. Detta innebär att vi undersöker hur individer ändrar sina utbildningsval vid förändrade ekonomiska incitament samt hur val av lärosäte påverkar individens framtida inkomst. I bilagan beskrivs och diskuteras de metodologiska problemen med att skatta orsakssamband med registerdata utförligt. Vid våra analyser har vi gjort vissa avgränsningar. Generellt använder vi svensk utbildningsnomenklatur (SUN) vilket begränsat oss till att endast analysera valet av utbildningsinriktning på högskolenivå. (För mer detaljer kring data och dataproblem se Appendix A.) Våra analyser utesluter också utbildningar i Arbetsförmedlingens regi, personalutbildningar samt utbildningar som finansieras med privata medel. Vidare beskriver vi inte de initiativ till att främja mobilitet och anställningsbarhet som gjorts 19 I dagens system finns ett inslag av incitament för kvantitet snarare än kvalitet i undervisningen. 20 Vi är tacksamma för all hjälp som vi har fått under arbetets gång. har lämnat många värdefulla råd och därmed förbättrat slutprodukten. Vi riktar även ett stort tack till , , och från bilagans referensgrupp för givande diskussioner och till , , och från för löpande kommentarer under arbetets gång. Bilaga 8 till LU 2008 inom ramen för Bolognaprocessen.21 Vi diskuterar inte heller litteratur som berör överutbildning22 eller sekundära effekter av utbildning, t.ex. effekter på minskad kriminalitet, förbättrad hälsa m.m.23 Då det i bilagan förekommer en hel del begrepp av teknisk natur har vi, för att underlätta läsningen, i slutet av denna inledning sammanställt en ordlista. I kapitel 2 ges en kunskapsöversikt av den tidigare litteraturen om vad som bestämmer individers val av utbildning med avseende på utbildningens nivå och inriktning. Vi har här, i huvudsak, begränsat oss till den ekonomiska och den sociologiska litteraturen. I kapitel 3 jämförs utbildningsnivåer och inriktningar i med de i andra länder. I kapitel 4 beskriver vi hur den svenska befolkningens utbildningsnivå och utbildningsinriktning har förändrats över tiden. Vi beskriver också den sociala sned- rekryteringen till högre utbildning, där analysen omfattar skillnader i snedrekrytering mellan olika lärosäten. Vi analyserar även skillnader i ingångslöner, sysselsättningsgrad och livsinkomster samt risken för arbetslöshet för olika utbildningsinriktningar och lärosäten. Betydelsen av ekonomiska incitament för individers utbildningsval analyseras i kapitel 5. Denna analys genomförs med hjälp av två olika typer av modeller. Den första modellen förklarar hur individerna väljer längden på utbildning.24 I den andra modellen förklaras typen av högskoleutbildning.25 Dessa empiriska analyser har inte tidigare gjorts på svenska data. Kapitel 6 undersöker om det finns systematiska skillnader i inkomster och löner för tidigare studenter från olika lärosäten. 21Se f3d5914ec800059481.html för mer information om Bolognaprocessen. 22Se t.ex. le Grand, C., Szulkin, R. & Thålin, M. [2004] samt , M. & , R. [2007]. Den primära anledningen är att det av flera skäl är mycket svårt att tolka resultat från denna typ av studier. Definitioner av yrken och utbildningar innebär problem eftersom det sker förändringar i klassifikationer men också av att kraven för ett yrke förändras . Det är också svårt att tolka enkätsvar där arbetstagare får svara på frågor kring om de är överkvalificerade eller underkvalificerade för sitt yrke. 23På senare tid har indirekta effekter av utbildning som påverkar samhällets effektivitet, t.ex. iform av förbättrad hälsa, ökad politisk medvetenhet och minskad kriminalitet, rönt ett stort intresse inte bara bland sociologer utan också bland ekonomer t.ex. , A. & , M. [2005] och Heckman, J. & Masterov, D. [2007] för en genomgång av tidigare studier. Slutsatsen är att utbildning kan medföra stora samhällsekonomiska vinster även om de privatekonomiska vinsterna kan vara små. 24Se , S. & Heckman, J. [1998]. 25Se Angelov, N, Dagsvik, J.R. & , P. [2008]. Bilaga 8 till LU 2008 empiriska problemet med att uppskatta dessa s.k. lärosätespremier och att tolka dessa som skillnader i undervisningskvalitet lärosäten emellan diskuteras. Vi avslutar kapitlet med en empirisk analys av kvalitetsskillnader mellan lärosäten baserat på löner och inkomster. Faktaruta 1.1 Ordlista i bokstavsordning Omvandla framtida belopp (t.ex. inkomst, kostnader, etc.) till nutida belopp. Den s.k. diskonteringsräntan som används speglar det faktum att individer föredrar att konsumera en viss mängd framför samma mängd . En (oftast) matematisk, stiliserad representation av en del av ekonomin, t.ex. av individens konsumtionsval. Om modellen och verkligheten i relevanta avseenden liknar varandra kan modellen användas för att analysera olika typer av politik. En egenskap som är svår (eller omöjlig) att observera. Två exempel på sådana egenskaper är förmåga och motivation. När en icke-parametrisk metod används för att skatta relationer eller parametrar görs inga antaganden om modellen. Detta är en skillnad jämfört med t.ex. regressionsmodeller där en funktionell form antas mellan utfallsvariabel och förklarande variabler. Ett incitament är något som stimulerar en viss handling. Lönen är ett incitament som utgör drivkraften för individer att arbeta (direkt) eller studera (indirekt via förväntade inkomster). Ett instrument är en variabel som slumpmässigt tilldelar individer t.ex. en viss utbildning. Villkoret för att en variabel ska fungera som ett instrument är att den endast påverkar utfallet indirekt via, i detta fall, själva utbildningen. Exempelvis skulle en variabel som påverkar individers utbildningslängd men som inte har en direkt inverkan på studenternas framtida lön (utfall) fungera som instrument för att skatta avkastningen på utbildning. Avståndet till närmaste utbildningsort har använts i detta sammanhang. Bilaga 8 till LU 2008 forts. Faktaruta 1.1 Ordlista i bokstavsordning Om man på statistisk väg vill få fram effekter av t.ex. en viss utbildning, och använder sig av data från register kan resultaten bli felaktiga på grund av att individer i data själva valt sin utbildning. Genom att i analysen använda sig av variabler som bestämmer sannolikheten att en individ skaffar sig en viss utbildning (t.ex. kön och föräldrars utbildning) kan man, förhoppningsvis, få icke felaktiga skattningar. Vi säger då att vi kontrollerar för dessa variabler. Detta görs oftast genom att använda skattade parametrar (se nedan). I denna bilaga definieras livsinkomsten som summan av alla framtida diskonterade (via diskonteringsränta) inkomster för en individ. Ett lärosäte avser i bilagan separat högskola eller universitet. En högskola inom ett universitet definieras således inte som ett lärosäte. En egenskap som går att observera i data, t.ex. kön eller utbildning. En parameter är en storhet som i vårt sammanhang betraktas som okänd men , t.ex. konsumtionsbenägenhet, utbildningsbenägenhet eller helt enkelt den genomsnittliga utbildningsnivån i en population. Den förda politiken inom ett specifikt område, t.ex. när det gäller skatter eller studiemedel. En policysimulering är en uppskattning av ett kommande utfall, en s.k. prediktion, om vad som skulle hända vid en förändring av för modellen relevanta variabler. De modeller som vi använder i bilagan resulterar bland annat i uppskattningar av andelen studenter med en viss utbildning, givet en förändring av förväntade livsinkomster, t.ex. via förändrade skatter. En population definieras som hela den mängd individer som man vill dra slutsatser om, t.ex. hela befolkning. En prediktion är en uppskattning av ett kommande utfall. Bilaga 8 till LU 2008 forts. Faktaruta 1.1 Ordlista i bokstavsordning Vid ett randomiserat experiment kan individen inte själv göra något val (av t.ex. utbildning) utan valet sker slumpmässigt. En regressionsmodell är en ekonomisk modell som formuleras matematiskt. Regressionsmodellen används för att testa hypoteser om ekonomiska samband, t.ex. hur ekonomiska incitament påverkar individers utbildningsval. Hypoteserna testas med hjälp av data. Selektion uppstår när individer gör val som på något sätt är beroende av t.ex. deras preferenser eller egenskaper. Selektionen kan ibland beskrivas med för analytikern observerbara variabler (t.ex. att det är mer vanligt att en kvinna väljer högre utbildning än en man) men i bland sker den på för analytikern icke observerbara variabler (t.ex. motivation eller förmåga). Selektion på icke observerbara variabler Om individer med hög kognitiv förmåga väljer högre utbildning i större utsträckning än individer med låg kognitiv förmåga har vi selektion baserat på en icke-observerad variabel eftersom vi inte har tillgång till data på kognitiv förmåga. Detta medför att vi har selektionsproblem. Vi kan mildra problemet om vi har tillgång till variabler som, imperfekt, mäter denna förmåga t.ex. gymnasiebetyg. En parameter som är okänd kan skattas med data, t.ex. är medelvärdet av antal år i utbildning i ett stickprov en skattning av en populations genomsnittliga utbildningsnivå. En skattning som med en viss risk om felaktighet skiljer sig från ett antagande om vad som är sant sägs vara statistiskt säkerställd. I denna bilaga väljer vi en risk på som mest att göra ett felaktigt beslut. En del av en population som antingen har valts ut slumpmässigt (t.ex. genom obundet slumpmässigt urval) eller enligt specifika kriterier (t.ex. alla som har skaffat högskoleutbildning ) Bilaga 8 till LU 2008 forts. Faktaruta 1.1 Ordlista i bokstavsordning De ytterligare intäkter vilka utbildning ger upphov till. Detta kapitel behandlar tidigare genomförd forskning om faktorer som kan påverka valet av utbildning. De studier som presenteras hör främst hemma inom nationalekonomi och sociologi, vilka är två forskningsområden som delvis överlappar varandra. Detta medför att vi i genomgången nedan blandar ekonomiska och sociologiska studier. För att öka läsbarheten har vi dock valt att strukturera kapitlet utifrån ett antal centrala forskningsfrågor, som presenteras i skilda avsnitt. På det sociologiska området riktas mycket fokus kring forskning runt utbildningsval mot det som kallas social snedrekrytering (se faktaruta 2.1 Social sned- rekrytering). Kapitlet börjar därför med en internationell jämförelse av social snedrekrytering i avsnitt 2.1. I avsnitt 2.2 diskuteras betydelsen av föräldrars utbildning och socialklass och i avsnitt 2.3 några övriga familjebakgrundsfaktorer. Från och med avsnitt 2.4 fokuseras på mer institutionella faktorer och deras betydelse för utbildningsvalet. I avsnitt 2.4 diskuteras skola och socioekonomisk omgivning, i avsnitt 2.5 högskolans antagnings- system och geografiska spridning, i avsnitt 2.6 studiefinansiering, i avsnitt 2.7 skattesystem samt i avsnitt 2.8 avkastning på utbildning. I synnerhet den sista frågan är mycket central inom national- ekonomisk forskning. I det sista avsnittet, 2.9, sammanfattas resultaten från den tidigare forskningen. Genomgående presenteras i huvudsak empiriska studier. Faktaruta 2.1 Social snedrekrytering Social snedrekrytering innebär att barn från olika samhällsklasser rekryteras till utbildning i olika hög utsträckning. Graden av snedrekrytering beror på hur starkt sambandet mellan social bakgrund och utbildning är. Bilaga 8 till LU 2008 På makronivå finns det i den empiriska litteraturen ett antal studier som undersöker hur social snedrekrytering till utbildning har förändrats över tiden i olika länder.26 En ofta citerad jämförande studie är Shavit & Blossfeld (1993), i vilken resultaten från undersökningar gjorda i 13 länder sammanställs. Författarna konstaterar att mönstret för social snedrekrytering är mycket lika mellan länderna. Effekten av social bakgrund har en allt mindre betydelse för utbildningsvalet ju högre utbildning en individ har, den sociala bakgrunden är med andra ord mer betydelsefull vid valet till gymnasium än vid valet till universitet och högskola. Detta fenomen kallas ibland dynamisk selektion och förklaras av sociologer med att individer från lägre socialklasser möter större ekonomiska begränsningar när de ska välja utbildning. Individer från lägre socialklasser som fortsätter att studera har, utifrån teorin om rationella val,27 därför en högre förmåga än individer från högre socialklasser. Shavit & Blossfeld konstaterar att den dynamiska selektionen har varit relativt under de sex studerade decennierna. har effekten av social bakgrund minskat över tiden i två länder, och Nederländerna.28 och (1998) visar att om studenters val av utbildning beror på förväntningar om framtida inkomster (nyttor) är den sociologiska teori om rationella val som använts för att beskriva dynamisk selektion inte lämplig. Utifrån en teori om att individen är framåtblickande visar de att familjebakgrund nästan enbart påverkar det initiala utbildningsvalet, det vill säga från grundskola till gymnasium. och Heckmans slutsats är att det inte är ekonomiska begränsningar som förklarar resultatet utan snarare skillnader i uppväxtvillkor. De menar därför att politiska förändringar som är tänkta att öka antalet högskolestuderande genom ekonomiska bidrag till familjen när barnen är äldre endast begränsat bidrar till att minska den sociala snedrekryteringen. 26Se t.ex. , R. & , J. [1996]. 27Se nedan för en diskussion om den sociologiska teorin om rationella val. 28Se Breen, R. & Goldthorpe, J. [1997] för en möjlig förklaring. Bilaga 8 till LU 2008 2.2Föräldrars utbildning och socialklass Enligt Boudon (1974) finns det två effekter som ligger bakom social snedrekrytering: den primära effekten och den sekundära effekten (se faktaruta 2.2 Primär och sekundär effekt). Båda dessa effekter finns belagda för i Härnqvist (1993) och i SOU 1993:85. Enligt (2002) hänger den primära effekten troligtvis ihop med det tidiga samspelet mellan föräldrar och barn. Detta samspel är till en del beroende av olika familje- faktorer, såsom föräldrarnas utbildning och socialklass. Dryler (1998) studerar olika familjefaktorers inverkan på den sociala snedrekryteringen. Resultaten visar att föräldrarnas utbildningsnivå är den i särklass viktigaste faktorn för social snedrekrytering till högre studier. Familjens ekonomiska situation och socialklass är också betydelsefull men i betydligt mindre omfattning. Resultatet stöds av SOU 1993:85. Dryler (1998) visar också att barn väljer en utbildningsinriktning som ligger nära antingen mammans, pappans eller båda föräldrarnas utbildning/yrke. Sambandet är något starkare mellan far och son än mellan mor och son. För flickor är sambandet lika mellan far och dotter och mor och dotter. Ytterligare resultat i studien visar att det i högre socialklasser är vanligare att göra utbildningsval som inte är typiska för det egna könet. Faktaruta 2.2 Primär effekt och sekundär effekt