sou · GVB397 · 2008-01-01 00:00:00 — In its Budget for 2008TPF5FPT, the Government has proposed that the funds hitherto allocated under a special grant for setting up national metrology from 2008 should be dealt with differently. Thus, SPs portion is to be transferred to the for Economic and Regional Growth (), while SSIs portion is to be included in its framework grant. For 2008, payment to SP of the same amount as in 2007 and a decrease in the contribution to SSI, to some SEK 2.8m, are proposed. The also states that govern- ment support for the work of NMLs should be adjusted to meet the needs of small and medium-sized enterprises (SMEs), in particular, and that the Government deems that such adjustment is best carried out from a collective SME perspective. One change compared with the current system is that, in the light of the above, is to start actively examining the uses of funds paid to SP. 5TP PT Govt. 2007/08:1, expenditure area 24 (Industry and Trade). Preconditions for long-term of a NML for all present measurands Under its directives, the Commission must consider the needs of and preconditions for attaining the accuracy of a NML, in the long term, for all present measurands. With the framework laid down for the assignment, however, it has not been possible to gauge in any detail the need to set up a NML for individual measurands. The Commissions analysis of the NMLs work is, instead, confined to an overall system level. Pursuant to the directives, the Commission has assumed that it is primarily the central governments commitment to and support for the NMLs work, and the motives for this commitment and support, that should be the focus of its reasoning. In particular, the key question is whether there is any need for a further public commitment in this area. The Commission has therefore laid special emphasis on the NMLs work to maintain and develop measurement standards at highest level of accuracy, with reference to the fact that this work including calibration ser- vices, supportive R&D, etc is the basis of the states commit- ment to and support for activities at the NMLs. This shows, for example, the overarching objective formulated by the state for these activities. Nevertheless, it should be emphasised that the competence required for maintaining and developing measurement standards (with supportive R&D etc) is also used for other functions (such as dissemination of knowledge and metrological assignments), and therefore also affords other benefits to society. According to the Commission, in a modern industrial society like it is essential to have secure access to calibration against highly accurate measurement standards that are traceable to the international, scientifically based definitions of units of measurement in the SI system. One requirement, if such standards are to be developed and maintained, is R&D in measurement technology. In the Commissions view, the need to sustain in activities of the type currently carried out by the NMLs will persist in the future. One reason for this view is that there are likely to be genuinely Swedish metrological needs of essential importance to society that, at present, this countrys NMLs are better equipped to deal with than their foreign counterparts. Nevertheless, it should be added that the Commission has difficulty in determining the precise extent to which it is currently possible to find, at insti- tutions abroad, alternatives that are equivalent (in terms of quality, adaptation to needs, delivery times, etc) to the services offered by the NMLs at present. Full user-charge financing of the NMLs work would entail higher prices for the calibration assignments performed. However, on average, the costs of calibration are a marginal proportion of companies turnover. reactions to raised prices should, moreover, depend partly on how difficult they think it is to find abroad equivalent alternatives to the services now offered by the NMLs. However, the Commissions view based on its overall assessment is that the most likely scenario is that full user-charge financing of NMLs work would, for the time being, result in such a substantial decline in that, compared with the current situation, it would both change the emphasis of the work and reduce its scope and/or scale. It therefore cannot be ruled out that full user-charge financing of the NMLs work would bring about such an orientation and a scale of activities that may entail adverse repercussions on society. Accordingly, the Commissions view is that government support will continue to be needed in the future. The experience obtained in the course of the assignment suggests that the method used to date for defining the orientation of the NMLs work (which standards are maintained etc) is, broadly speaking, correct. Thus, gradual adjustment to the clients needs, rather than an instrumental application of a given set of selection criteria, is taking place. Just as the emphasis of the work is gradually being adapted, so it is also difficult to determine once and for all exactly what the scale of the NMLs work should be, and how much government support they need. Ultimately, needs should be the governing considera- tion. The most appropriate way of identifying the optimal level is likely to be gradual adjustment of the scale of work, as well as its orientation, to the needs. A suitable way for a gradual adaptation of the level of govern- ment support to take place would be for some independent party to carry out recurrent examinations of the needs for the NMLs work. To date, this has taken place largely through the , which has examined national metrology efforts on behalf of the Government, at the highest level of accuracy, and issued recommendations on the level and use of government support. For several years, the Council has put forward the view that the overall level of government support is too low. Never- theless, it has not been the Councils function to value societys needs of metrology in relation to other purposes, for example on the basis of general premises of industrial policy. As stated above, however, the Government has stated in its Budget for 2008 that government support for the NMLs work should henceforth be adjusted on the basis of the needs of SMEs, in particular, and that such adjustment is best done from a coherent SME per- spective. In its , the Government has therefore proposed, first, that the funds allocated to date under a special grant for setting up national metrology from 2008 should be transferred to (with respect to SPs share) or included in SSIs framework grant (SSIs share) and, secondly, that should then carry out an assessment of the purposes of funds paid to SP. Given this background, the Commission has no explicit view on what the right level of government support for the NMLs would be and considers, rather, that this support should be gradually adapted from its present-day level.TPF6FPT Through the changed form of grant distribution proposed by the Government in its Budget for 2008, a start has been made on establishing new institutional limits for such gradual adjustment of the level of support. It is, of course, too early to say what conclusions will draw in the adjustment on the basis of an overall industrial-policy perspective mainly focusing on SMEs needs for which the plan is for to be responsible from 2008. However, the Commissions view is that at present, given the current orientation of activities, there should be scope for a certain increase in calibre- tion charges as a proportion of the financing for maintenance and development of standards. How the level of government support for the NMLs should be developed in the longer term is more difficult to assess. One factor on which this depends is how conditions for these activities develop in general terms. In the context one relevant consideration should, for example, be that the of finding equivalent and easily accessible alternatives to the NMLs outside are probably gradually improving. At the same time, it is 6TP PT In this context, however, the Commission wishes to point out that if the proposals put forward by the special reference group for time and frequency, set up by the Commission, are implemented, the grant for SPs work on time and frequency will increase. This must, of course, be taken into account in such cases when the level of overall support for work at the NMLs is determined. also foreseeable that new, urgent areas may come into being and that demand for traceable measuring techniques will increase. Management of the grant Under its directives, the Commission was to analyse and, where necessary, propose changes with respect to the suitability and fitness for purpose of current responsibility for government support for the NMLs work and how the funds are spent. However, the proposal now presented by the Government in its Budget for 2008 (see above) may be deemed, in the Com- missions view, to have answered the questions regarding handling of the metrology grant that the Commission was to deal with according to its directives. The Commission has therefore not found it necessary to deal further with these questions in its report. Preconditions for any coordination gains from increased European or Nordic cooperation among NMLs European cooperation in metrology has, for some years, been undergoing a process of change. One starting point for this process has been that individual countries national metrology institutes should continue to provide a more or less comprehensive national range of services, but that European cooperation in metrological research and development is to increase. Accordingly, a special European research programme in metrology has been developed and a European research council established. The programme has been granted funds by Commission for the next five- year period as a ERA-NET+ scheme. Commission has also recently embarked on developing an Article 169 Initiative in metrology on a planned scale of some 500 million for the years 2009–16. In addition, collaboration among national metrology institutes has been placed on a more formal legal footing through the formation early in 2007 of a new regional metrology organisation, EURAMET (), to succeed the former joint body EUROMET (European Collaboration in Measurement Standards). In our view, it would be reasonable for ambition to be that of playing an part in the (growing) European R&D cooperation. Under its directives, the Commissions task is to analyse whether there are gains to be made from coordination through increased international collaboration among NMLs whether, for example, the number of measurands within one countrys borders may be reduced as a result of division of labour among various countries in the maintenance and development of standards. In view of the model that has now been selected for European metro- logy cooperation, however, the Commission does not see reasons at present for the Government and Riksdag (Swedish Parliament) to take any initiatives aimed at bringing about, for example, increased European division of labour in the maintenance of stan- dards or complete integration in a single European metrological institute or similar body. Nordic cooperation at NML level is relatively limited. In the Commissions view it cannot, admittedly, be ruled out that certain coordination gains might possibly be attainable through increased Nordic collaboration among NMLs. But the Commission is nonetheless not of the view that it is advisable for the Government and Riksdag to take any initiatives aimed at attempting to establish increased Nordic NML collaboration. First, the Commission considers with reference to current development at European level (see above) that the central arena for increased metrological cooperation, at least in the short to medium term, is rather than the Nordic. Second, the main impression given by the Commissions contacts with responsible bodies in the Nordic countries is that these bodies lack interest in enhanced Nordic NML collaboration that would involve division of labour in the maintenance of standards and work of this kind. The issues of time and frequency that are specified in the Commissions directives were dealt with, by way of introduction, by a special reference group on the Commissions behalf. This work was conducted in two stages. First, a hearing was held with some 15 stakeholders in the area, representing both the business sector and the government agencies concerned. group then continued to work on these issues on the basis of what emerged at the hearing. When the reference group had submitted its report, the Commission found it most appropriate to issue a status report on its assignment concerning time and frequency by submitting to the , Energy and Communications the reference groups report, supplemented with certain comments from the Commission in a special written communication. In practice, the Commissions status report, issued in , contained no detailed proposals for the Commissions part. The approach selected means that the issues of time and frequency have not been dealt with further in this report. lag om ändring i lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1514) om mått- enheter, mätningar och mätdon dels att 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas 1 ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. Tillsyn över efterlevnaden av denna lag och föreskrifter med- delade med stöd av lagen utövas för visst område av den myndighet som regeringen bestämmer. I de fall som regeringen be- stämmer får tillsynsmyndigheten besluta om avgifter på mätdon som omfattas av dess tillsyn enligt första stycket. Sådana avgifter disponeras av myndigheten. Om det behövs för tillsynen avseende mätdon, får tillsyns- myndigheten hos tillverkare, importörer, grossister och detalj- handlare för provning ta ut ett eller flera exemplar av ett sådant mätdon, som har införts eller skall införas på marknaden. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ersätt- ning för uttaget prov och om skyldighet att ersätta tillsyns- myndighetens kostnader för prov- ning. Denna lag träder i kraft den 9 §Den från vilken Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll tagit ut ett mätdon för provning enligt 5 a § lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon har rätt till ersättning för inköpspris eller motsvarande, inklusive mervärdesskatt, samt kostnader för frakt. Ersättningen får jämkas om den framstår som oskälig.39Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll får besluta om avgifter på vågar och bränsle- mätdon som omfattas av styrel- sens tillsyn enligt 7 §. Avgifter- na skall bestämmas så att de täcker kostnaderna för tillsynen över dessa mätdon. Föreskrifter om sådana avgifter meddelas av styrelsen efter samråd med Eko- nomistyrningsverket. förordning om ändring i förordningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon dels att 8 § skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas 3 nya paragrafer, 9 11 §§, av följande lydelse. 8 § Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll får besluta om avgifter på mätdon som om- fattas av styrelsens tillsyn enligt 7 §. Avgifterna skall bestämmas så att de täcker kostnaderna för denna tillsyn. Föreskrifter om sådana avgifter meddelas av styrelsen efter samråd med Eko- nomistyrningsverket. Om ett mätdon vid provning enligt 5 a § lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon inte uppfyller skydds- kraven i berörda föreskrifter, skall tillverkare, importör eller den som har tillhandahållit mätdonet ersätta Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll för dess kost- nader för inköp av mätdonet samt kostnader för provningen. Ersättningen får jämkas om den framstår som oskälig. Avgifter enligt 10 § skall redo- visas mot inkomsttitel på det sätt som bestäms i regleringsbrev för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i förordningen (1994:99) om vatten- och värmemätare Härigenom föreskrivs att 9 § i förordningen (1994:99) om vatten- och värmemätare skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna i lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon samt i denna förordning utövas av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. 5 6 §§ lagen om måttenheter, enheter, mätningar och mätdon. mätningar och mätdon. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i Yrkestrafikförordningen (1998:779) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 1 § i Yrkestrafikförordningen (1998:779) skall ha följande lydelse. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll får efter samråd med meddela föreskrifter om krav på och kontroll av taxameterutrustning samt om fastsättning, installation och plomb- ering av sådan utrustning. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll skall utöva till- syn över efterlevnaden av de före- skrifter som har meddelats enligt första stycket. Bestämmelser om befogenheter vid sådan tillsyn finns i 5 6 §§ lagen (1992:1514) om måttenheter, mätningar och mätdon. Ett sådant föreläggande som avses i 6 § får dock inte för- enas med vite. får meddela föreskrifter om 1.användning av taxameterutrustning, 2.prisinformation i taxitrafik, 3.medicinska krav för innehav av taxiförarlegitimation, 4.prov i sådan lokalkännedom som avses i 2 §, och 5.körprov för taxiförarlegitimation. får också, om inte annat framgår av 3 eller 4 §, med- dela föreskrifter för verkställigheten av yrkestrafiklagen (1998:490) och denna förordning. 1.Konsumentverket i frågor som avser prisinformation, 2.Socialstyrelsen i frågor som avser medicinska krav, och 3.berörd länsstyrelse i frågor som avser prov i lokalkännedom. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering om överförd el Härigenom föreskrivs att 7 § i förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering om överförd el skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll får meddela föreskrifter om krav på och kontroll av mätutrustning. och teknisk kontroll skall utöva och teknisk kontroll skall utöva tillsyn över efterlevnaden av de de föreskrifter som har med- enligt första stycket. delats enligt första stycket. sådan tillsyn finns i 5 6 §§ lagen mätningar och mätdon. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i förordningen (2001:1085) om motorfordons avgasrening Härigenom föreskrivs att 16 § i förordningen (2001:1085) om motorfordons avgasrening skall ha följande lydelse. Tillsynen över efterlevnaden av lagen (2001:1080) om motor- fordons avgasrening och motorbränslen samt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall utövas av 1.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, i fråga om krav på och kontroll av sådan mätutrustning som används vid kontroll av avgasrening hos motorfordon i bruk, och 2.Vägverket i fråga om övrig tillsyn. Bestämmelser om befogenheter vid sådan tillsyn som avses i första stycket 1 finns i 5 6 §§ lagen (1992:1512) om mått- enheter, mätningar och mätdon. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i Naturgasförordningen (2006:1043) Härigenom föreskrivs att 18 § i Naturgasförordningen (2006:1043) skall ha följande lydelse. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll får meddela föreskrifter om krav på och kontroll av mätutrustning som används vid sådan mätning och rapportering som avses i 17 §. och teknisk kontroll skall utöva och teknisk kontroll skall utöva tillsyn över efterlevnaden av de de föreskrifter som har med- enligt första stycket. vid sådan tillsyn finns i 5 6 §§ lagen (1992:1514) om mått- enheter, mätningar och mätdon. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet Härigenom föreskrivs att 4 § i förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet skall ha följande lydelse. kalenderår som avgifterna avser, kalenderår som avgifterna avser, räknas efter antalet elabonnen- räknas efter antalet elabonnen- ter och uppgår per kalenderår ter och uppgår per kalenderår abonnemang och för låg- abonnemang och för låg- Till skall lämnas uppgift om antalet högspännings- och lågspänningsabonnemang som var anslutna till nätet. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i förordningen (2000:672) om naturgasavgift Härigenom föreskrivs att 5 § i förordningen (2000:672) om naturgasavgift skall ha följande lydelse. Avgiften uppgår per kalender- Avgiften uppgår per kalender- år till per normal- år till per normal- innehavare överför naturgas till innehavare överför naturgas till annat fall uppgår avgiften till annat fall uppgår avgiften till Avgiften uppgår per kalender- Avgiften uppgår per kalender- år till per normal- år till per normal- såvitt gäller innehavare av distri- såvitt gäller innehavare av distri- Denna förordning träder i kraft den I detta kapitel ges först en bakgrund till utredningsuppdraget (1.1). Därefter beskrivs innehållet i utredningsdirektiven (1.2) och utred- ningens genomförande (1.3). Slutligen redogörs för betänkandets disposition (1.4). Beslut av olika slag baseras ofta på mätresultat. För att sådana beslut skall bli riktiga måste mätresultaten vara korrekta, vilket kräver rättvisande mätutrustningar och korrekt användning och avläsning av dessa. Läran om hur man genomför mätningar och kontrollerar mätresultat kallas metrologi. Det tekniska utnyttjandet av denna lära benämns mätteknik. Att en mätutrustning visar rätt kan kontrolleras genom kalibre- ring, vilket innebär att utrustningen jämförs med en annan och noggrannare utrustning, vilken i sin tur kontrollerats mot en ännu noggrannare utrustning, osv. På detta sätt bildas en hierarki, där toppen utgörs av internationella – vetenskapligt baserade – defini- tioner av måttenheterna. Mätutrustningar som enbart är avsedda för kalibreringsändamål och som fungerar som referenser för mått- enheter kallas normaler. När ett mätresultat via en obruten kedja av jämförelser, med angivna osäkerheter, kan relateras till lämpliga internationella eller nationella normaler talar man om att det råder spårbarhet. Detta är ett nyckelbegrepp inom metrologin. För att bl.a. säkerställa möjligheterna till spårbarhet till inter- nationell nivå finns ett utvecklat internationellt sam- arbete inom ramen för den s.k. Meterkonventionen, med till- hörande organ, samt internationellt enhetliga måttenheter (för t.ex. längd, vikt, flöde, frekvens, strålning) i det s.k. SI-systemet.TPF1FPT Spårbarhetskedjan förutsätter att det finns metrologiska orga- nisationer som håller normaler på olika noggrannhetsnivåer och ansvarar för att dessa normaler är spårbart kalibrerade mot nor- maler på högre noggrannhetsnivåer. I sista hand skall ett visst kalibreringsresultat alltid kunna spåras till en och samma inter- nationellt antagna enhetsreferens. Normaler på den högsta noggrannhetsnivån inom hålls av s.k. riksmätplatser. Sådana utses genom förordningen (1989:527) om riksmätplatser, med ansvar för en eller flera mätstorheter, såsom t.ex. vikt eller längd. är två organ utsedda till riksmätplatser: SP () och (). Tillsammans ansvarar de för ett fyrtiotal olika mätstorheter, varav SP står för flertalet, medan SSI:s riksmätplatsansvar avser ett mindre antal mätstorheter inom området joniserande strålning. Statens styrning av riksmätplats- verksamhetens inriktning m.m. sker gentemot SP genom ett sär- skilt avtal och gentemot SSI via bl.a. instruktion och regleringsbrev. Regeringen har också inrättat ett särskilt metrologiråd vid SP, med uppgift att bl.a. ge råd om och granska den nationellt bedrivna metrologin på högsta noggrannhetsnivå.