sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — Det gäller t.ex. lön eller avgångsveder- lag, sjukpenning, föräldrapenning, arbetslöshetsersättning, pension, underhållsbidrag, barnbidrag eller bostadsbidrag. Om den enskilde har banktillgodohavanden, aktier eller någon annan tillgång som går att sälja tas även hänsyn till detta vid den individuella behovs- bedömningen. Makar och sammanboende har en långtgående försörjningsskyl- dighet gentemot varandra. Föräldrar har dessutom ett försörjnings- ansvar för hemmavarande barn till dess att de fyller . Om barnet studerar på grundskole- eller gymnasienivå gäller den skyldigheten till dess att barnet fyller . Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning SOU 2007:2 beslut kring bistånd kan överklagas genom för- valtningsbesvär. Detta gäller samtliga biståndsbeslut.TPF3FPT Social- nämndens beslut gäller om inte en domstol förordnar att beslutet ska gälla först sedan det vunnit laga kraft. I samband med att socialnämnden överklagar en länsrätts beslut till kammar- rätten kan nämnden också begära inhibition, dvs. att länsrättens beslut inte ska gälla med omedelbar verkan.TPF4FPT kan kräva att den som är arbetslös och får eko- nomiskt bistånd ska stå till arbetsmarknadens förfogande på heltid och vara villig att ta anvisat arbete. När det gäller begreppet att stå till arbetsmarknadens förfogande finns ingen klar och entydig definition. En allmängiltig tolkning är att den enskilde ska göra allt som är möjligt för att finna vägar till att bli självförsörjande. Kravet gäller i första hand heltidsarbete om sådant finns att få. Dock måste den enskilde söka och ta varje lämpligt arbete, även deltidsarbete. En person har inte rätt att avstå från att arbeta heltid och kom- pensera eventuellt inkomstbortfall med det ekonomiska bistånd som avses i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen.TPF5FPT Den som är arbetslös ska dessutom vara inskriven på Arbetsförmedlingen och är skyldig att delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som Arbetsförmedlingen anvisar till. Vad som kan anses vara ett lämpligt arbete knyter an till den enskildes personliga förhållanden, anställningsförmånernas skälig- het eller förhållandena på arbetsplatsen. Familjeskäl, medicinska hinder och annat beaktas i den mån det är rimligt. Medicinska hinder måste dock alltid styrkas med läkarintyg. Sammanfattningsvis ställs höga krav på den som är arbetslös att ta de arbeten som erbjuds. Den som är utan arbete och får ekonomiskt bistånd ska vara aktivt arbetssökande och delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, praktik eller arbetsrehabiliterande åtgärderTPF6FPT, om Arbetsförmed- lingen kräver det Att stå till arbetsmarknadens förfogande innebär också att den enskilde ska delta i svenskundervisning, även om det inte är nöd- vändigt att dessa studier bedrivs som heltidsstudier.TPF FPT PT , C. och Thunved, A. (2005), Nya sociallagarna, 18: e upplagan, s. 229 ff. PT Ibid., s. 230. 5TP PT (2003), Ekonomiskt bistånd. Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala , s. 84 ff. 6TP PT (2003), Ekonomiskt bistånd. Stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala . 7TP PT , C. & Thunved, A. (2005), Nya sociallagarna, 18:e upplagan, s. 70. Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning Ett alternativ till det ekonomiska biståndet är introduktions- ersättning. Enligt lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar beslutar kommunerna själva om de ska betala ut introduktionsersättning eller ekonomiskt bistånd.TPF8FPT Kommunerna avgör även introduktionsersättningens storlek. Ett villkor för att introduktionsersättning ska beviljas är att flyktingen förbinder sig att följa en introduktionsplan som fast- ställs i samråd mellan kommunen och flyktingen. En person räk- nas i statistiken som flykting från och med det år han eller hon fått arbets- och uppehållstillstånd samt ytterligare tre kalenderår. Introduktionsersättning används i cirka 125 kommuner inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Speciella regler för ungdomar Socialtjänstlagens 4 kap. 4 § säger att socialnämnden kan begära att den som får ekonomiskt bistånd ska delta i anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om den enskilde inte har kunnat beredas någon annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Denna aktivitet ska syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Praktik enligt samma paragraf är i första hand avsedd för ung- domar under , även om den som är under vissa förutsättningar kan komma ifråga för de insatser paragrafen avser. Regeln har införts för att kunna ge en lagreglerad möjlighet att bryta tendenser till negativ utveckling för de ungdomar som inte funnit lämplig utbildning och inte fått någon fast förankring på den ordinarie arbetsmarknaden. 4 kap. 4 § socialtjänstlagen ska inte tillämpas om den enskildes problem är av mer personlig natur såsom allvarliga missbruks- problem eller beteendemässiga störningar.TPF9FPT har rätt att fatta beslut om att nedsätta eller ta bort det ekonomiska biståndet om en person uteblir från praktik eller kompetenshöjande verksamhet utan ett godtagbart skäl.TPF10FPT Sådana skäl kan vara t.ex. sjukdom eller ohälsa hos den enskilde eller någon närstående, besök på arbetsförmedling, läkarbesök och 8TP PT , Socialtjänst 2006:6, Statistik. 9TP PT , C. och Thunved, A. (2005), Nya sociallagarna, 18: e upplagan, s. 80–81. 10TP PT Ibid, s. 229 f. Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning Ett annat, mer svårdefinierbart, skäl kan vara att prakti- ken inte är anpassad till den enskildes förutsättningar. 5.2Orsaker till ekonomiskt bistånd Det som benämns ekonomiskt bistånd har haft ungefär samma omfattning . Med undantag för depressionsperioden första hälft och krigsåren har det ekonomiska biståndet omfattat av befolkningen.TPF11FPT Både det ekonomiska stödets utform- ning och de grupper som stödet ska omfatta har dock förändrats avsevärt. riktades det till grupper som permanent stod utanför arbetslivet: äldre, personer med fysiska funktionshinder, personer med psykisk sjukdom samt barn som behövde försörj- ning. har generella trygghetsreformer och nya bidrags- former till stora delar mönstrat ut dessa grupper. Orsaker till ett bidragsberoende kan sökas på samhällsnivå, på organisationsnivå eller individnivå. Enskildas behov av ekonomiskt bistånd har sin grund i både strukturella och individuella faktorer, som dessutom ofta samverkar. Exempel på det förstnämnda är bl.a. arbetslöshet och villkoren för arbetslöshetsersättning, socialförsäk- ringarnas funktionssätt samt demografiska förhållanden som åldersfördelning, barnafödande och invandring. På organisations- planet handlar det exempelvis om arbetssättet och medarbetarnas syn på den enskilde. På den individuella nivån påverkar faktorer såsom ålder, familjesituation, socialt nätverk, utbildning, arbets- löshet, boendeförhållanden, etnisk bakgrund, vistelsetid i , ohälsa och missbruk. I tabellen ges en översikt över olika orsaker till ekonomiskt bistånd. 11TP PT (1994). SOU 2007:2 Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning Nivåindelad förklaringsmodell till samhällets ekonomiska bistånd Sysselsättning, socialpolitik, andra politikerområden med det ekonomiska biståndets politiska relevans Organisationsmodeller, regelverk, bidragsnivåer, grad av Demografiska aspekter, personliga egenskaper, sökbenägenhet, Källa: Socialbidrag i forskning och praktik, socialt arbete, 2000, s. 55. De allra flesta bedömare, oavsett om de är forskare, socialarbetare, politiker eller allmänhet, ansluter sig till utgångspunkten att behovet av ekonomiskt bistånd påverkas av alla tre nivåerna sam- tidigt och att det dessutom finns påtagliga samband mellan dem. Oenigheten brukar uppenbara sig när man ska försöka isolera betydelsen av någon enstaka förändring och särskilja dess påverkan på det ekonomiska biståndet i förhållande till alla andra samver- kande faktorer. När orsaker till ekonomiskt bistånd diskuteras är i regel arbets- lösheten den faktor som ägnas störst uppmärksamhet. Detta beror på att arbetslösheten i de allra flesta studier visar sig ha ett större förklaringsvärde än andra faktorer och en behandling av relationen arbetslöshet – ekonomiskt bistånd har därför kommit att bli i det närmaste obligatorisk i forskningen om ekonomiskt bistånd. Sambandet mellan arbetslöshet och ekonomiskt bistånd är också intressant eftersom ett ökat bidragsberoende kan tillskrivas utvecklingen på arbetsmarknaden, som då ger signaler om att arbetslöshetsförsäkringen inte räcker till för att skapa en ekono- misk grundtrygghet.TPF12FPT Denna förklaring till ett behov av ekono- miskt bistånd anses vara speciellt framträdande när det gäller unga och nyanlända utrikes födda personer. Det är välkänt att arbetslösheten i stort sett drabbar de utländskt födda hårdare, eftersom de ofta har en mindre stabil situation på arbetsmarknaden och saknar arbetslöshetsförsäkring i högre grad än svenskfödda. Tidsserieanalyser som gjorts visar genomgående 12TP PT , Å., Arbetslinjen och socialbidrag, SOU 1996:151, s. 105–117. Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning mycket klara samband mellan arbetslöshet och ekonomiskt bistånd, och i vissa studier har av variationerna i bidrags- tagandet kunnat tillskrivas förändringar i arbetslös- heten.TPF13FPT En annan omständighet som påverkar behovet av ekonomiskt bistånd är att vissa grupper till stora delar faller igenom skydds- näten i den generella socialpolitikenTPF14FPT dvs. det socialförsäkrings- system som ska trygga människors försörjningssituation och ge inkomster vid arbetslöshet, sjukdom osv. Systemet har kvalifika- tionsregler som förutsätter att enskilda har haft en förankring på arbetsmarknaden för att de ska bli berättigade till ersättning. Genom arbetsvillkoren skapar således socialförsäkringssystemet en ytterligare segmentering.TPF15FPT Ordningen innebär att personer som inte kvalificerat sig för socialförsäkringssystemet genom arbete blir marginalgrupper i samhället, något som i högre grad drabbar ung- domar, de som är födda utomlands och andra utan en fast position på arbetsmarknaden. Resultaten från olika studierTPF16FPT visar sammantaget att mellan av de vuxna bidragstagarna brukar vara arbetslösa vid bidragstillfället och att arbetslöshet som angiven orsak till försörjningssvårigheterna förekommer i vart tredje ärende. Räknar man in de deltidsarbetslösa blir nivåerna något högre. Olika data pekar entydigt mot att arbetslöshetens betydelse mycket påtagligt förstärkts i takt med att arbetsmarknaden försämrats under 1990- talet. Sammanfattningsvis kan man säga att arbetslöshetsfaktorn successivt utvecklats från marginell till dominerande orsak . I studien från fram- kommer den tydliga skillnad som finns mellan kommunerna i synen på arbetslöshet som orsak till behov av ekonomiskt bistånd. I vissa kommuner ser man arbetslöshet som det främsta skälet till ett bidragsberoende. Ofta finns denna hållning i kommuner med hög arbetslöshet. Andra kommuner menar att om den enskilde inte har funnit något jobb , så beror det ofta på sociala problem hos den enskilde individen. Det finns också kommuner som menar att de som ansöker om ekonomiskt bistånd 13TP PT Se t.ex. Korpi (1974), (1983), (1995). 14TP PT , Ds 1987: 2. 15TP PT (1986). 16TP PT , Å., Arbetslinjen och socialbidrag, SOU 1996:151, s. 105–117. 17TP PT , T. och Ulmestig, R. (2004), Nedersta trappsteget, En studie om aktivering. Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning snabbt behöver aktiveras och få insatser som främjar inträdet på arbetsmarknaden. ForskningenTPF18FPT visar således på starka samband mellan arbetslös- het och behovet av ekonomiskt bistånd, och det är en mängd orsaker som i varierande grad bestämmer vilka möjligheter arbets- lösa personer med ekonomiskt bistånd har att få en förankring i arbetslivet.TPF19FPT 1.Arbetsmarknadens generella efterfrågan på arbetskraft. När efterfrågan är lägre än utbudet blir följden arbetslöshet. När dessa krav inte mot- svaras av den tillgängliga arbetskraftens resurser uppstår strukturarbetslöshet. 3.Individens sociala situation. Ju mer uppenbara problemen är, desto svårare är det i regel för den enskilde att få ett arbete på öppna marknaden. Vittnesmål om att utrikes födda diskrimi- neras av arbetsgivare är välkända. 5.Den individuella motivationen. Bland dem som står utanför arbetsmarknaden finns en relativt stor andel som av olika skäl, t.ex. barnomsorg, är förhindrade att arbeta, t.ex. avsaknad av barnomsorg. redovisas – arbetslösa biståndsmottagare – som en särskild kategori i den nationella statistiken. Registrerad arbets- löshet är den enda orsaken till behov av ekonomiskt bistånd som redovisas på nationell nivå. Statistiken redovisar antalet bi- ståndsmottagare som varit registrerade som arbetslösa vid och som saknar arbetslös- hetsersättning. Arbetslösa personer som av olika skäl inte finns inskrivna på Arbetsförmedlingen finns inte med i denna statistik. 18TP PT (1997) och (1997). 19TP PT SOU 1996:151. Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning 5.3Några viktiga domstolsavgöranden när det gäller rätten till ekonomiskt bistånd En kvinna besökte av sitt forna hem- land. Regeringsrätten, underinstanserna och kommunens socialför- valtning fann i en dom att kvinnan genom sitt agerande inte stått till arbetsmarknadens förfogande och inte heller medverkat aktivt till sin rehabilitering. Hon hade heller inte bedrivit de deltids- studier som hon enligt uppgift skulle ha ägnat sig åt . Genom att vistas utomlands hade hon dessutom misskött sin rehabilitering.TPF20FPT Ekonomiskt bistånd beviljades ej. Skyldigheten att kontinuerligt söka arbeten Att begränsa sökandet till att eller söka en stor mängd arbeten innebär inte att vara aktivt arbetssökande. Sökandet måste pågå kontinuerligt. Detta visar ett ärende där en person sökte ett stort antal arbeten. Kommunens socialtjänst fann att det inte var tillräckligt att söka 15 jobb även om den sökande hävdade att detta antal var vad hon normalt brukade söka under en månad. hade hon i stället komprimerat sin aktivitet till att söka ett stort antal arbeten. liksom överinstanserna gjorde bedöm- ningen att personen ifråga inte gjort vad hon kunnat för att stå till arbetsmarknadens förfogande. Ekonomiskt bistånd beviljades därför inte.TPF21FPT Skyldigheten för den enskilde att själv medverka till att finna varaktiga lösningar De arbeten den sökande tar måste leda till egen försörjning även på , vilket ett avgörande i Regeringsrätten visar. Målet rörde en man som uteblev från anvisad praktik och hade olika tillfälliga anställningar inom framför allt telemarketing. Dessa anställningar varade inte under någon längre 20TP PT Regeringsrätten, mål nr. 1728-03, beslut att inte medge prövningstillstånd meddelat . 21TP PT Kammarrätten i , mål nr. 5051-04, dom meddelad . Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning Sökanden lämnade inte någon godtagbar förklaring till varför anställningarna inte kunde fullföljas och övergå i tillsvidare- anställningar. Han kom heller inte till de trepartssamtal han kallats till. meddelade därför att det ekonomiska biståndet skulle avbrytas om mannen på detta sätt fortsatte att ta osäkra anställningar. I stället anvisades mannen att delta i kommunens aktivitetsprogram för arbetssökande.TPF22FPT Universitets- och högskolestudier innebär att den enskilde inte står till arbetsmarknadens förfogande Den enskilde har själv en skyldighet att delta aktivt i utredningar rörande sin arbetsförmåga liksom att medverka till sin rehabili- tering, vilket exemplifieras genom nedanstående rättsfall. Domen i Regeringsrätten rörde en man som utan förklaring uteblev från den rehabilitering som erbjudits honom. Han hävdade att han haft för avsikt att delta och att han inte hade någon rimlig förklaring till varför han inte infunnit sig. Mannen ville studera vid , , men var inte berättigad till studiemedel eftersom han inte klarat sina tentamina. Socialförvalt- ningen upplyste om att studier på högskolenivå inte kan finansieras via ekonomiskt bistånd. Vidare hade mannen inte kontaktat vare sig rehabiliteringscentret eller sin handläggare vid socialförvalt- ningen. Vid en sammantagen bedömning fann kommunen att mannen inte stått till arbetsmarknadens förfogande. Länsrätt och kammarrätt fastställde detta beslut.TPF23FPT Att stå till arbetsmarknadens förfogande innebär att vara när- varande, tillgänglig och aktiv. Med aktivt arbetssökande menas att man aktivt söker brett, kontinuerligt och inom pendlingsavstånd.TPF24FPT Den som får ekonomiskt bistånd bör också delta i samhällets övriga åtgärder. I ett fall anvisades en arbetssökande sjubarnsfar av sin handläggare på Arbetsförmedlingen att delta i ett projekt för 22TP PT Regeringsrätten, mål nr. 1934-04, beslut att inte medge prövningstillstånd meddelat . 23TP PT Regeringsrätten, mål nr. 1194-06, beslut att inte medge prövningstillstånd meddelat . 24TP PT Regeringsrätten, mål nr. 440-95, dom meddelad . Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning hävdade att sådant deltagande var nödvändigt för att mannen skulle anses stå till arbetsmark- nadens förfogande. Mannen å andra sidan hävdade att han hade deltagit och även sökt arbeten på egen hand. Han ville dock vara hemma för att avlasta sin fru, som var föräldraledig, med skötseln av hemmet och de sju barnen. Kommunen och länsrätten fann att det inte var styrkt att mannen deltagit i någon arbetssökaraktivitet eller sökt arbeten aktivt på egen hand. Han hade inte stått till arbetsmarkandens förfogande. Kammarrätten fastställde de övriga instansernas beslut.TPF25FPT I ett annat avgörande fann regeringsrätten att aktivt deltagande i ungdomspraktik räcker för att den som ansöker om ekonomiskt bistånd ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Kvinnan ifråga hade deltagit i sådan praktik och därmed stått till arbets- marknadens förfogande.TPF26FPT Regeringsrätten beslutade att inte medge prövningstillstånd. I flera domar slås fast att den som är arbetssökande ska med- verka till att bli självförsörjande och höja sin kompetens. I detta kan ingå att delta i både Arbetsförmedlingens och kommunens aktiviteter för att bl.a. förbättra metoderna för sitt arbetssökande. Den som är utan arbete och får ekonomiskt bistånd kan inte ställa alltför höga krav på att de arbeten som erbjuds ska motsvara tidigare arbeten, utbildning, erfarenhet och kompetens. Han eller hon kan inte heller kräva att lönen ska ligga på en viss nivå.TPF27FPT När har den enskilde med ekonomiskt bistånd rätt att tacka nej till föreslagen åtgärd eller erbjudet arbete? En 42-årig man fick rätt när han vägrade att ta en erbjuden praktikplats. Ärendet gällde en man som hade ryggproblem och erbjöds praktikplats på en handelsträdgård. Kammarrätten gjorde bedömningen att praktikplatsen var avsedd för personer samt vissa studerande. Vid den nu aktuella tidpunkten var mannen . Den praktikplats som erbjudits mannen var heller inte att anse som lämplig för honom.TPF28FPT 25TP PT Regeringsrätten, mål nr. Beslut att inte medge prövningstillstånd meddelat . 26TP PT Regeringsrätten, mål nr. 440-95, dom meddelad . 27TP PT Se vidare följande domar och avgöranden. Regeringsrätten, mål nr. 1194-06, beslut meddelat , Regeringsrätten, mål 1934-04, beslut meddelat , Kammar- rätten i , mål nr. 28TP PT Kammarrätten i , mål nr. 3862-1998, dom meddelad . Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning I ett annat ärende hade en man en praktikplats med aktivitets- stöd. Sedan han fått veta att han inte skulle erbjudas anställning vid praktikplatsen avbröt han praktiken tidigare än överenskommet. anmälde mannen sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. ansåg först att mannen inte stått till arbetsmarknadens förfogande och medgav inte ekono- miskt bistånd. När den enskilde överklagat till länsrätten medgav nämnden ekonomiskt bistånd för halva tiden. Kammarrätten ansåg att det faktum att mannen haft aktivitetsstöd månaden innan innebär att han måste ha stått till arbetsmarklandens förfogande. Man fann dessutom att den enskilde gjort vad han kunnat för att bidra till sin försörjning och han beviljades därför ekonomiskt bistånd.TPF29FPT Ett annat fall gällde en nyexaminerad förskollärare som sökte arbete. Hon erbjöds en deltidstjänst omfattande av . Hon tackade nej till erbjudandet efter- som hon fann att det var mer lönsamt och mer utvecklande för henne att fortsätta arbeta som timvikarie i kommunen. Kammar- rätten konstaterade att kvinnans agerande var rimligt. Det erbjudna arbetet var av tillfällig, kortvarig natur. Genom att arbeta som timvikarie har hon bidragit till sin försörjning och utvecklat sin kompetens.TPF30FPT Vilka krav kan den enskilde ställa? Den som får ekonomiskt bistånd kan inte ställa alltför höga krav på ett erbjudet arbetes lön och innehåll, eller att arbetet ska vara kvalificerat eller motsvara tidigare utbildning och erfarenhet. Personen ifråga måste också hålla kontinuerlig kontakt med Arbetsförmedlingen. Ett flertal rättsfall från kammarrätterna och Regeringsrätten visar att den sökande inte självklart kan ställa sådana krav på arbete , utan måste acceptera de arbeten som finns att tillgå.TPF31FPTP,32 29TP PT Kammarrätten i , mål nr. 2457-05, dom meddelad . 30TP PT Kammarrätten i , mål nr. 6716-04, dom meddelad . 31TP PT Regeringsrätten, mål nr. 5319-04, beslut att inte medge prövningstillstånd meddelat 2004- 09-22. 32TP PT Regeringsrätten, mål nr. 6856-04 m.fl. Regeringsrätten meddelade sitt beslut att inte medge prövningstillstånd. Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning Den som är utan arbete och får ekonomiskt bistånd kan inte på egen hand bestämma vilka arbeten han eller hon ska söka och inte heller utifrån egna erfarenheter avgöra vilken framtida kompetens- utveckling som är den mest ändamålsenliga. Under vissa förut- sättningar kan den enskilde, som visats ovan, tacka nej till erbjuden praktik, övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller arbete, t.ex. om personen bedömer att åtgärderna eller arbetet inte kan leda till varaktig försörjning utan att det påverkar rätten till ekonomiskt bistånd. Ett sådant agerande leder dock oftast till att det eko- nomiska biståndet sätts ned eller dras in. Av de ovan beskrivna rättsfallen är rätten till ekonomiskt bistånd från sida inte villkorslös. Ekonomiskt bistånd utgör ett sista skyddsnät när alla andra möjligheter till egen försörjning är uttömda. Den officiella statistiken styrs av bestämmelser i lagen (2001:99) om den officiella statistiken och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Statistikuppgifterna om ekonomiskt bistånd från kommunerna kompletteras med uppgifter från befolknings- registret och Arbetskraftsundersökningarna () hos SCB. är ansvarig för den officiella statistiken över ekonomiskt bistånd. Statistiken ger utrymme för analyser av ålder, kön, varaktighet, ursprung, hushållstyp samt registrerad arbetslös- het och flyktingstatus. Den senaste fullständiga statistiken över kostnader, hushåll och bidragstagare är . kommer den offentliga statistiken avseende kostnaderna för det ekonomiska biståndet och årsstatistik över hushåll och bidragsmottagare. och fram till och med steg kostnaderna för ekonomiskt bistånd, uttryckt i fasta priser, med – från en kostnad på till . Kort kan utvecklingen av det ekonomiska biståndet mellan och beskrivas som en kraftig uppgång av både kostnader och biståndsmottagare fram . När konjunkturen vände och läget på Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning arbetsmarknaden förbättrades, sjönk kostnaderna fram . skedde en liten ökning av kostnaderna och antalet biståndshushåll. Utvecklingen och ligger i stort sett på samma nivå som . Antal biståndsmottagare och biståndshushåll, samt långvariga biståndsmottagare 1983–2005* *Uppgifterna som avser åren 1985 2001 har reviderats för att justera för användning av olika mätmetoder under olika år Källa: , Ekonomiskt bistånd årsstatistik .