sou · GWB316 · 2008-03-05 00:00:00 — Dit hör först och främst handläggningstider som kränker eller riskerar att kränka rätten i artikel 6.1 till domstolsprövning inom skälig tid (se kapitel 3). Vissa typer av mål och ärenden som handläggs i domstol faller utanför tillämpningsområdet för den artikeln. Även för dessa kan dock krav vara en utgångspunkt för bedöm- ningen av vad som är en orimlig handläggningstid. Uppdraget tar vidare sikte på åtgärder som ska kunna påskynda handläggningen i enskilda fall. Utredningen har alltså inte att över- väga åtgärder som i allmänhet påskyndar handläggningen i domstol. I stället handlar det om att hitta ett sätt att fånga upp de enskilda mål och ärenden där handläggningen av något skäl blivit oskäligt fördröjd samt överväga om dröjsmålet kan avhjälpas genom om- prioritering eller möjligen ett bättre resursutnyttjande. Det finns ett stort antal faktorer som påverkar domstolarnas handläggningstider. Av betydelse är resurstilldelningen till dom- 1TP PT För regeringens verksamhetsmål se t.ex. regleringsbrev för avseende Domstolar. Några utgångspunkter för utredningens arbete stolarna, de processuella regelverkens utformning, tillströmningen av mål, hur domstolarna är organiserade och den enskilde domarens handläggning. Det är inte utredningens uppgift att undersöka skälen till att mål handläggs långsamt. I stället ska utredningen överväga åtgärder som påskyndar handläggningen när en oskälig fördröjning konstateras. En viktig fråga i sammanhanget är om det finns utrymme för att i högre grad än prioritera äldre mål. Domstolars årsredovisningar och tillgänglig statistik, som bl.a. visar olika mål- typers genomsnittliga handläggningstider och åldersstrukturen för balanserade mål, visar att yngre mål i stor utsträckning avgörs före andra äldre mål. Trots att en utgångspunkt bör vara att det äldsta målet avgörs först är en annan prioritering oftast naturlig och i vissa fall helt nödvändig. Exempelvis framgår det av lag att vissa typer av mål ska ges förtur eller avgöras . är omständigheterna i det enskilda målet sådana att det finns skäl att avgöra målet före andra äldre mål av samma typ. Ett annat skäl till att yngre mål avgörs före äldre mål är att det tar olika att bereda skilda typer av mål. Det finns således många godtagbara skäl för att inte alltid avgöra det äldsta målet först. Utredningen bedömer emellertid ändå att det finns ett visst utrymme för att i högre grad än prioritera de äldre målen. De åtgärder utredningen har att överväga tar som nämnts sikte på att påskynda handläggningen i enskilda fall och således inte på att avhjälpa eventuella problem av mer strukturell natur. Med strukturella problem avses här problem som är hänförliga t.ex. till de processuella regelverkens utformning eller till resursbrist. Sådana problem kan tänkas leda till att en stor andel mål av en viss typ handläggs för långsamt. Frågan om hur eventuella strukturella problem ska kunna avhjälpas ligger alltså utanför ramen för utred- ningens uppdrag och får därför övervägas i ett annat sammanhang. Förekomst av strukturella problem utesluter emellertid inte användning av de åtgärder som utredningen har att överväga. Tvärtom innebär eventuell förekomst av strukturella problem en ökad risk för att också handläggningen av enskilda mål oskäligt fördröjs. Ur ett medborgar- och partsperspektiv samt ur en Europarättslig synvinkel är den diskuterade åtskillnaden mellan strukturella och icke strukturella problem dessutom ointressant. Parterna har alltid rätt till domstolsprövning inom skälig tid. Behovet av åtgärder får därför prövas utifrån den totala omfat- tningen av långsam handläggning i domstolarna . 3Europakonventionens krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. ratificerade och har successivt även ratificerat konventionens tilläggsprotokoll. gäller som svensk lag och är därmed direkt tillämplig här i landet (lagen [1994:1219] om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna). Enligt konventionen har en person, vid prövningen av hans eller hennes civila rättigheter och skyldigheter eller vid en anklagelse mot honom för brott, rätt till domstolsprövning inom skälig tid (artikel 6.1). Utredningsuppdraget tar sikte på att påskynda handläggningen främst i fall där det finns risk för kränkning av den rättigheten. Det närmare innehållet i rätten till domstolsprövning inom skälig tid har således stor betydelse för utredningens fortsatta överväganden. I avsnitt 3.1 behandlas innehållet i denna rättighet, såsom den uttolkats av . Av konventionen följer vidare att den vars konventions- rättigheter, däribland rätten till domstolsprövning inom skälig tid, har kränkts, ska ha tillgång till ett effektivt rättsmedel inför en nationell myndighet (artikel 13). Kravet på ett effektivt rättsmedel har betydelse när behovet av att förbättra den enskildes möjligheter att påskynda handläggningen ska analyseras. Innehållet i kravet på ett effektivt nationellt rättsmedel behandlas i avsnitt 3.2. krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. 3.1Kravet på domstolsprövning inom skälig tid artikel 6.1 har följande inledning: Var och en skall, vid prövningen av hans civila rättigheter och skyldig- heter eller av en anklagelse mot honom för brott, vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol, som upprättats enligt lag. I artikeln uppställs ett krav på att förhandling, dvs. domstolspröv- ning, ska ske inom skälig tid. Kravet uppställs enligt Europadom- stolens uttalande i Bottazzi mot för att dels skydda den berörda individen från att leva i osäkerhet om utgången av målet, dels säkerställa att rättvisa tillhandahålls utan dröjsmål som kan riskera dess effektivitet och trovärdighet.TPF1FPT 3.1.1Fastställande av tidsperioden i artikel 6.1 För att kunna avgöra om kravet på ett rättsligt avgörande inom skälig tid har respekterats, måste den tidsperiod som åsyftas i artikel 6.1 beräknas. uttalade i Deweer mot att i brottmål börjar den tid som är relevant att löpa när en person kan sägas vara anklagad för brott.TPF2FPT Som framhölls i Eckle mot kan detta inträffa före det att ett mål anhängiggörs i domstol, t.ex. om en person anhålls eller häktas eller underrättas om att förundersökning har inletts mot honom eller henne.TPF3FPT I tvistemål börjar den relevanta tiden löpa den dag målet anhängig- görs vid domstol. I förvaltningsmål omfattar den tid som ska bedömas även förfarandet hos förvaltningsmyndighet.TPF4FPT Slutpunkten för den tid som ska bedömas enligt artikel 6.1 är enligt uttalande i Mattoccia mot normalt den dag när det finns en slutlig dom eller ett slutligt beslut.TPF5FPT Slutpunkten kan i vissa fall senareläggas. Det gäller bl.a. när ett verkställighetsförfarande är nödvändigt för att domen ska få praktisk effekt eller en part inte fått kännedom om domen eller beslutet förrän (Hornsby mot ).TPF6FPT 1TP PT Avgörande . 2TP PT Avgörande . 3TP PT Avgörande . PT , och , , Att klaga till , 2005, s. 124. Se även Barattelli mot , avgörande . 6TP PT Avgörande . krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. Det kan finnas perioder mellan start- och slutpunkten som inte medräknas vid bedömning av om kravet på avgörande inom skälig tid har respekterats. Bland annat ska inte den tidsperiod som är hänförlig till att en domstol begärt förhandsbesked från EG- domstolen beaktas (Koua Poirrez mot och Pafitis m.fl. mot ).TPF7FPT 3.1.2Omständigheter som ska beaktas vid prövningen Det finns en mycket omfattande rättspraxis från som behandlar rätten till domstolsprövning inom skälig tid. Vid sin prövning beaktar ofta uttryckligen ett flertal omständigheter. De vanligaste bland dessa är målets komplexitet, parternas agerande under förfarandet, domstolarnas och myndig- heternas handläggning av målet samt vad som stått på spel för klaganden (Frydlender mot ).TPF8FPT Ofta poängterar vidare hur många instanser som har prövat målet (mot och Scordino mot ).TPF9FPT Ett mål har av bedömts som komplext bl.a. när det finns många parter, när det finns behov av att höra många vittnen och det föreligger svårigheter att lokalisera dessa eller när det finns behov av översättning av dokument (Mitev mot och mot och ).TPF10FPT har vidare ansett att vissa typer av mål till sin natur är komplicerade. Dit räknas bl.a. mål om expropriation och bedrägeri samt mål om ekonomisk brottslighet med internationell anknytning (Wiesinger mot och Wejrup mot ).TPF11FPT 7TP PT Avgörande och . 8TP PT Avgörande . 9TP PT Avgörande och . 10TP PT Avgörande och . 11TP PT Avgörande och . krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. Parternas agerande under förfarandet Av betydelse för bedömningen av om domstolsprövning har skett inom skälig tid är vidare parternas agerande under förfarandet. I Proszak mot uttalade att konventions- staterna inte kan hållas ansvariga för förseningar som är hänförliga till att en part framställt oprecisa och grundlösa processuella invändningar.TPF12FPT Konventionsstaten kan inte heller hållas ansvarig för tidsutdräkt till följd av att en tilltalad undandrar sig lagföring (mot och ).TPF13FPT Samma sak gäller för dröjsmål som är hänförligt till att en part underlåtit att lämna sin adress till myndigheten (Mitev mot ).TPF14FPT I Ciricosta och mot , som gällde ett italienskt tvistemål där den totala handläggningstiden var , konstaterade att parterna var ansvariga för dröjsmålet.TPF15FPT Parterna hade inte vidtagit någon åtgärd för att påskynda handlägg- ningen utan i stället begärt uppskov vid minst 17 tillfällen. Europa- domstolen ansåg därför inte att rätten till domstolsprövning inom skälig tid hade kränkts. Domstolarnas och myndigheternas handläggning Vid bedömningen av om domstolsprövning har skett inom skälig tid beaktar vidare hur domstolarna och myndig- heterna handlagt målet. Om domstolarna inte har satt ut målet till förhandling inom rimlig tid eller dröjt med att vidta förberedande åtgärder, kan detta tala för att målet inte har avgjorts inom skälig tid. beaktar särskilt om det i handläggningen förekommit oförklarliga perioder av inaktivitet (Corigliano mot ).TPF16FPT Stora balanser av mål brukar inte godtas som skäl för tidsut- dräkt. har i flera mål, t.ex. och mot Schwiez och Sahiner mot , uttalat att artikel 6.1 ställer krav på konventionsstaterna att organisera sina rättssystem så att kraven i artikeln uppfylls.TPF17FPT 12TP PT Avgörande . 13TP PT Avgörande . 14TP PT Avgörande . 15TP PT Avgörande . 16TP PT Avgörande . 17TP PT Avgörande och . krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. Vad som stått på spel för parterna Vid bedömningen av om domstolsprövning har skett inom skälig tid beaktar även vad som stått på spel för parterna, dvs. vilken typ av mål det är fråga om. Domstolen har ansett att särskild skyndsam handläggning krävs bl.a. i fråga om arbetstvister (Doustaly mot ), umgängesmål (H mot Förenade )T ochT skadestånd efter trafikolycka om skadeståndet har stor betydelse för den skadades fortsatta försörjning (Serrentino mot ).TPF18FPT Även förhållanden hänförliga till parterna, t.ex. hälsotillstånd eller ålder, kan påkalla särskild skyndsamhet. Målet X mot FrankrikeT Tgällde handläggningstiden för ett mål om skadestånd till en person som drabbats av AIDS till följd av blodtransfusion.TPF19FPT fann att ett sådant mål, med hänsyn till den smittade partens hälsotillstånd, måste handläggas mycket skyndsamt. Utöver tidigare nämnda omständigheter beaktar hur många instanser som har prövat målet. Målet Lemoine mot rörde en tvist om samägande av en fastighet.TPF20FPT Målet prövades av fyra instanser och pågick och . konstaterade att den totala tidsåtgången i och för sig var relativt lång men att handläggningstiden i varje instans varit som längst strax . Mot bakgrund härav ansåg Europa- domstolen att handläggningstiden var skälig. har, vid sin prövning av om kravet på domstols- prövning inom skälig tid har respekterats, i vissa mål uttryckligen beaktat de ovan nämnda omständigheterna. I andra fall, t.ex. Obermeier mot , har domstolen emellertid inte funnit skäl att göra någon detaljerad bedömning.TPF21FPT Domstolen har i dessa fall 18TP PT Avgörande , och . 19TP PT Avgörande . 20TP PT Avgörande . 21TP PT Avgörande . krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. SOU 2008:16 gjort en mer allmän helhetsbedömning av omständigheterna i målet. Trots att det finns en mycket omfattande rättspraxis från Europa- domstolen som behandlar rätten till domstolsprövning inom skälig tid, är det förenat med stora svårigheter att mer generellt fastställa vad som utgör en skälig handläggningstid. Svårigheten är hänförlig till att , med hänvisning till att omständigheterna i varje mål måste bedömas separat, är ovillig att ange några allmänna principer för vad som utgör skälig tid. I ett antal mål har emellertid uttalat att en grov tumregel är att handläggnings- tiden inte bör överstiga per instans (Rokhlina, Khudoyorov och Ignatov, samtliga mot och Hutchison mot Förenade ).TPF22FPT Comission for Efficiency of (CEPEJ) är ett organ som skapades genom Europa- rådets resolution Res(2002)12. CEPEJ:s syfte är bl.a. att förbättra effektiviteten i medlemsstaternas rättssystem. I en rapport av behandlade CEPEJ frågor hänförliga till kravet på domstolsprövning inom skälig tid.TPF23FPT Den undersökning som presenterades i rapporten syftade till att utröna om det gick att dra några generella slutsatser av praxis beträffande detta krav. Rapporten föregicks av en genomgång av ett mycket stort antal domar från . Efter genomgången tyckte sig CEPEJ kunna finna följande tendenser. En total handläggningstid för hela rättskedjan i normala, dvs. icke kom- plicerade, mål var generellt att bedöma som skälig. När handlägg- ningstiden översteg undersökte noga hur myndigheterna och domstolarna hade handlagt målet. I fråga om prioriterade mål kunde domstolen finna kränkning av artikel 6.1 även om den totala handläggningstiden inte hade överstigit . När det gällde komplexa mål godtog oftast längre handläggningstider än , men fäste särskild uppmärk- 22TP PT Avgörande , , och . 23TP PT Length of court proceedings in the member states of based on the case- law of Court of Human Rights, CEPEJ (2006)15. krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. samhet på av inaktivitet från myndigheternas och domstolarnas sida. Domstolen godtog för komplexa mål dock sällan handläggningstider och nästan aldrig hand- läggningstider . De enda fall där inte fann någon kränkning, trots till synes alltför lång handläggningstid, var mål där klagandens agerande hade bidragit till förseningen. Några av domar mot har i ett flertal domar funnit att kränkt rätten till domstolsprövning inom skälig tid. Eftersom omständigheterna är olika i varje mål går det inte att utifrån dessa domar dra några generella slutsatser om vad som utgör skälig tid. De kan emellertid ändå ge någon vägledning om vad som är att bedöma som oacceptabla handläggningstider. I flera fall har prövat handläggningstiden för mål som rört påförande av skattetillägg. I Wassdahl mot hade förfarandet i fyra instanser tagit totalt och tre måna- der.TPF24FPT konstaterade att skatteprocessen inte rört särskilt komplexa frågor och att klaganden inte kunde hållas ansvarig för någon mer betydande tidsutdräkt. Snarare kunde de av inaktivitet som förekommit särskilt i länsrätten tillskrivas domstolarna och deras hantering av målet ansågs inte ha främjat ett avgörande inom rimlig tid. I sammanhanget noterade att skatteprocessen rört ett för klaganden be- tydande belopp (). fann att det förelåg en kränkning av kravet på domstolsprövning inom skälig tid. Frågan om påförande av skattetillägg var även bakgrunden till målet dödsboet efter Nitschke mot Sverige.TPF25FPT Förfarandet i fyra instanser hade tagit totalt och . Europadom- stolen fann att även om frågorna i målet var i viss mån komplexa och att klaganden i någon utsträckning hade bidragit till den långa handläggningstiden, förelåg det ändå en kränkning av kravet på domstolsprövning inom skälig tid. dom i mot rörde två tvistemålsprocesser.TPF26FPT I den första förde bolaget en skadeståndstalan mot ett annat bolag under påstående om 24TP PT Avgörande . 25TP PT Avgörande . 26TP PT Avgörande . krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. Käromålet ogillades slutligen av (). I den andra och senare processen väckte bolaget skadeståndstalan mot den advokat som företrätt bolaget i underinstanserna i den första processen under påstående om att hon gjort sig skyldig till försumlig processföring. Den andra processen tog totalt och att handlägga i tre instanser. noterade att klaganden visserligen varit ansvarig för en del av fördröjningen men att det också funnits perioder av inaktivitet i handläggningen, särskilt i hovrätten. Domstolen bedömde att hade kränkt klagandens rätt till en domstolsprövning inom skälig tid. I mot hade att pröva om handläggningstiden för ett mål som rörde bl.a. bygglov och för- handsbesked om bygglov var att bedöma som skälig.TPF27FPT Europa- domstolen fann att klaganden inte fått en rättegång inom skälig tid med avseende på frågorna om förhandsbesked och bygglov. Domstolen noterade att det tagit innan frågorna blivit slutligt avgjorda och framhöll att det hade dröjt innan avslagit klagandens ansökan om bygglov, en fråga som i genomsnitt brukade avgöras på mellan sex och . I m.fl. mot hade att pröva om handläggningstiden för ett tvistemål som bl.a. rörde två personers solidariska betalningsansvar för ett bolags skulder till en bank var skälig.TPF28FPT Processen tog totalt och att handlägga i tre instanser. konstaterade att handläggningen i hovrätten och HD varit snabb. Vid tingsrätten hade målet emeller- tid varit anhängigt . fann visserligen att målets omfattning gjorde att det var i viss mån komplext. Vidare hade klagandena i någon utsträckning bidragit till tidsutdräkten, bl.a. genom att åtskilliga gånger begära anstånd. Mot bakgrund av den långa handläggningstiden i tingsrätten fann trots detta att det förelåg en kränkning av kravet på domstolsprövning inom skälig tid. prövade i mot om handlägg- ningstiden för dels ett brottmål, dels ett skattemål var skälig.TPF29FPT Klaganden hade anklagats för grovt skattebrott och grovt bok- föringsbrott. Han var häktad . 27TP PT Avgörande . 28TP PT Avgörande . 29TP PT Avgörande . krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. Tingsrätten meddelade en frikännande dom . Skattemålet avsåg bl.a. påfört skattetillägg. konstaterade att de två näraliggande målen i och för sig var komplicerade till sin natur, både när det gäller sakfrågan samt antalet misstänkta och inblandade bolag. När det gällde brott- målet konstaterade att det tog från det att förundersökningen avslutades till dess att åklagaren väckte åtal. angav att det hade ankommit på tingsrätten att se till att handläggningen av målet fortskred tillräckligt snabbt. Den totala tiden från det att klaganden häktades till dess att tingsrätten meddelade en frikännande dom var . Mot bakgrund av den nämnda fyråriga väntetiden sammantaget med den totala längden om för prövning i en instans, ansåg Europa- domstolen att det stod klart att brottmålet inte hade avgjorts inom skälig tid. När det gällde skatteprocessen noterade Europadom- stolen att målet legat i kammarrätten . Det kunde inte heller anses som skälig tid. fann därför att det hade skett en kränkning av artikel 6.1. 3.2Kravet på ett effektivt rättsmedel Skyddet för konventionsrättigheterna, däribland rätten till dom- stolsprövning inom skälig tid, upprätthålls dels på internationell, dels på nationell nivå. På internationell nivå övervakar Europa- domstolen att konventionsstaterna efterlever sina förpliktelser enligt konventionen. Av artikel 41 framgår att om Europa- domstolen finner att ett brott mot konventionen eller tilläggs- protokollen ägt rum och om konventionsstatens nationella rätt endast till en del medger att gottgörelse lämnas, ska domstolen, om så anses nödvändigt, tillerkänna den förfördelade parten skälig gottgörelse. Denna består vanligen av ekonomiskt eller ideellt skadestånd. Andra former av gottgörelse har dock förekommit.TPF30FPT Överträdelser ska emellertid i första hand rättas till på det nationella planet. Denna subsidiaritetsprincip kommer till uttryck i 30TP PT I Assanidze mot , avgörande , beordrade att offret, som ansågs vara fängslad utan laga grund, skyndsamt skulle friges. förklarade i Boicenco mot , avgörande , att den moldaviska regeringen var skyldig att se till att klagandens advokater och läkare och utan inskränkningar fick träffa klaganden samt få tillgång till klagandens medicinska journal. krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. ett flertal artiklar i konventionen. Redan i artikel 1 fastslås att konventionsstaterna ska garantera var och en, som befinner sig inom deras jurisdiktion, de fri- och rättigheter som anges i konven- tionen. Principen kommer även till uttryck i artikel 35.1, i vilken det föreskrivs att ett mål får anhängiggöras hos först när alla nationella rättsmedel har uttömts. Det kanske tydligaste uttrycket för subsidiaritetsprincipen finns dock i artikel 13, som har följande lydelse: Var och en, vars i denna konvention angivna fri- och rättigheter kränkts, skall ha tillgång till ett effektivt rättsmedel inför en nationell myndighet och detta även om kränkningen förövats av någon under utövning av offentlig myndighet. Ordalydelsen i artikel 13 kan tyckas tyda på att en kränkning av rätten till ett effektivt rättsmedel föreligger endast i fall när också någon annan bestämmelse i konventionen faktiskt har överträtts. Av praxis, t.ex. Silver m.fl. mot Förenande , följer emellertid att det räcker att någon på rimliga grunder påstår sig ha utsatts för ett konventionsbrott.TPF31FPT Alla ska i den situationen ha tillgång till ett rättsmedel för att få sitt påstående prövat och att, i förekommande fall, erhålla rättelse eller gottgörelse i någon form (Klass m.fl. mot TysklandT ochT mot ).TPF32FPT Uttrycket rättsmedel i artikel 13 har således en vidare mening än i svensk rätt, där uttrycket åsyftar de möjligheter som i lag anvisats att få ett rättsligt avgörande prövat på nytt. Artikel 13 uppställer, till skillnad från artikel 6.1, inte något krav på rättsmedel inför domstol (mot Förenande Konunga- riket).TPF33FPT Även administrativa rättsmedel kan uppfylla konventions- kraven. Myndighetens befogenheter samt förfarandereglerna för prövningen är dock av betydelse vid bedömningen av om rätts- medlet är effektivt. Av artikeln framgår inte hur det aktuella rättsmedlet ska vara beskaffat. Detta är i stället överlämnat till konventionsstaternas eget bedömande (Chahal mot Förenande ).TPF34FPT Artikeln uppställer emellertid krav på att rättsmedlet ska vara effektivt. har i ett stort antal domar gjort uttalanden om vilka krav som ska vara uppfyllda för att ett rättsmedel ska 31TP PT Avgörande . 32TP PT Avgörande och . 33TP PT Avgörande . 34TP PT Avgörande . krav på domstolsprövning inom skälig tid m.m. betraktas som effektivt i konventionens mening. Rättsmedlet måste vara tillgängligt och möjligt för den berörda personen att använda (mot ).TPF35FPT Att det formellt finns ett rättsmedel i det nationella rättssystemet är inte tillräckligt. Det måste finnas konkreta exempel i praxis på att användningen av rättsmedlet lett till rättelse eller gottgörelse (mot ).TPF36FPT Om det saknas praxis, kan ett rättsmedel ändå anses effektivt om det klart framgår av författningstextens ordalydelse att syftet med rättsmedlet är att hantera oskäliga dröjsmål i handläggningen (Slavicek mot ).TPF37FPT För att ett rättsmedel ska anses effektivt måste prövningen leda till ett beslut inom rimlig tid (mot ).TPF38FPT Framför allt ska beslut fattas medan det alltjämt kan få en praktisk effekt, t.ex. innan preskription inträder. Rättsmedlet måste vidare vara tillgängligt både för handläggning som avslutats och för hand- läggning som alltjämt pågår (Soc mot ).TPF39FPT