sou · GVB3103 · 2008-01-01 00:00:00 — Slutsatser av Bostads- marknadsenkäten . , , 2006. Bostadsmarknaden –2008. Med slutsatser av bostadsmarknadsenkäten . , , 2007. Varför kan inte behovet av särskilda boendeformer tillgodoses? Regeringsuppdrag till och . , , 2004. (1976). The contribution of the social environment to host resistance. , 104, 107- 123. (1976). Social support as a moderator to life stress. Psychosomatic Medicine, 38, 300-324. Eglestone, B.L., , M.A. & Brody, J.A. (1999). Prior living arrangements and nursing home resident admission ADL characteristics: a study of two states. , 54B(4), 202-206. Refererad i . Äldrelandskapet. Äldres boende och flyttningar. Det särskilda boendet i ny belysning – Struktur och flyttmönster i . Lokala och regionala flyttningar och boende- karriärer bland äldre. Tillgänglighet och boende, bilagedel D till diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! (SOU 2002:29), 2002. (1996). Family structure and the risk of nursing home admission. , 51(2), 61-59. , J. Befolkningsprognoser om äldre i med utblick mot övriga , i Äldrelandskapet. Äldres boende och flyttningar. (red) , . , 2004, 61-77. Rapport integration 2005. Jahlenius, L. Seniorbostäder. Så bygger man och förbereder för teknikstöd/hjälpmedel och bostadsanpassning. Hjälpmedelsin- stitutet, , 2007. , A.M., Tennstedt, S. & , S. (1995). How does formal and informal community care affect nursing home use? , 50(1), 4-12. , B.H., , J. & , S. (1977). Social support and health. Care, 15 (5, suppl. ), 47-57. , K. Kvarboende eller flyttning – en kunskaps- översikt. & , M. Does gender matter? Differences in patterns of informal support and formal services in a Swedish urban elderly population. Research on Aging 2002; 24(3):308- 337. , S.J., Struyk, R., , P. & , M. (1990). Over- whelming odds: caregiving and the risk of institutionalization. , 45(5), 173-183. (1997). Det nya äldreboendet. Idéer och begrepp, bygg- nader och rum. Avd. Bostadsplanering, . Pearlman, D.N. & Crown, W.H. (1992). Alternative sorces of social support and their inpacts on institutional risk. Geronto- logist, 32 (4), 527-535. Kvarboende + tillgänglighet = god ekonomi? tryckeri, Klippan, 2004. Från särskilt boende till seniorboende. Befolkningens Boende 2003. SCB, 2003. Beskrivning av befolkning 2005. SCB-Tryck, 2006:12. framtida befolkning 2006-2050. , SCB-Tryck 2006. Äldres levnadsförhållanden – Arbete, ekonomi, hälsa och sociala nätverk 1980-2003. , SCB-Tryck 2006. Vad är särskilt i särskilt boende för äldre? En kart- läggning. , , 2001. När man kan bo kvar hemma. Om flytt- ningar till särskilt boende och vårdtyngd i . Äldre – vård och omsorg . Kommunala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen. Hemlöshet i – Omfattning och karaktär. , , 2006c. Vård och omsorg om äldre. , , 2007. Äldre – vård och omsorg . Kommunala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårdslagen. , , 2007c. Kostnadsskillnader inom äldreomsorgen. Vad beror de på? , , 2007b. Ej verkställda beslut och domar enligt LSS och SoL 2006. , , 2007. Hur fungerar bostadsförsörjningen? , Statskontoret, 2006. Stenflo, GA. Äldres omsorgsbehov och närhet till anhöriga. , SCB, 2006. Kommuner och Landsting. Seniorbostäder, 55+, 65+bostäder eller liknande. Szebehely, M. (1999). Särskilt boende – en fråga om klass och kön. Välfärdsbulletinen 1999; 1:11-13. , M , K; Äldres behov. En kunskapsöversikt och diskussion om framtiden. Stiftelsen Äldre- centrum, 2002. , P & , A. Antonovsky inte – för en saluto- gen omsorg och vård. , P & , A. Beviljad ansökan – Om flyttningar till särskilt boende. Wånell, S E & , P. Hem ljuva hem. Stiftelsen , 2005. Seniorbostäder/motsvarande – några exempel. , , 2007. Delegationen för utveckling av bostäder och boende för äldre personer Beslut vid regeringssammanträde . En särskild delegation tillkallas som skall ha i uppdrag att följa och analysera behoven av och utvecklingen av boende för äldre. Dele- gationen skall lämna förslag till åtgärder som kan påverka och sti- mulera utvecklingen av bostäder och boende anpassade för äldres behov både inom den ordinarie bostadsmarknaden och inom sär- skilda boendeformer. genom besök och lokala eller regionala seminarier bilda sig en uppfattning om utvecklingsbehoven, i dialog med kommunerna stimulera dem till inventeringar och till att inom ramen för den kommunala bostadsservicen för- medla goda bostäder för äldre, särskilt identifiera hinder i regelsystemet som gör det svårare att utveckla bostäder och boende anpassade för den åldrande befolkningens behov, analysera och föreslå åtgärder för att stimulera utveckling av särskilda boendeformer för personer med omfattande omvård- nadsbehov och särskilt boende i en mellanform för personer med i första hand behov av trygghet och gemenskap, analysera och föreslå åtgärder för att stimulera utveckling av t.ex. bostäder och boendeformer och gemenskapslokaler som ett sätt att motverka ensamhet och isolering samt sprida goda exempel. Delegationen skall lämna förslag på nödvändiga författningsänd- ringar. Den demografiska utvecklingen innebär att både andelen och anta- let äldre i befolkningen ökar. Antalet personer är närmare 500 000 och beräknas vara i det närmaste fram . Därefter beräknas antalet personer öka till 750 000 fram . () beräknar att både män och kvinnor kommer att öka sin medellivslängd med ytterligare . Denna förändring kan antas innebära förändrade krav på boendeformer för äldre. Kommunerna har stora kostnader för särskilda boenden enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453; SoL) och det är därför viktigt att befintliga resurser används så effektivt och ändamålsen- ligt som möjligt. Det egna boendet är en viktig del av äldrepolitiken. Fler moderna och tillgängliga bostäder har gjort det möjligt för personer i allt högre ålder och med fysiska funktionsnedsättningar att bo kvar hemma eller att kunna skaffa en bostad som svarar mot de egna behoven eller önskemålen. Möjligheterna att få bidrag till bostads- anpassning har ytterligare ökat möjligheterna att bo kvar hemma längre upp . En ökad trygghet i hemmet genom kvalificerade insatser från hemtjänst och hemsjukvård har också bidragit till att det blivit vanligare att människor kan och vill bo kvar i det egna hemmet. Många äldre personer vill emellertid av flera olika skäl förändra sitt boende. Många bostäder är inte tillgängliga för personer med nedsatt rörlighet och i utemiljön kan det finnas hinder för fram- komlighet för äldre personer med funktionshinder. Det allmänna serviceutbudet kan vara svårt att nå utan egen bil. Många söker ett annat boende för att öka sin trygghet eller sina möjligheter till akti- viteter och socialt umgänge. Problem med otrygghet och ensamhet är allvarliga och riskerar att öka med kvarboende i hittillsvarande former för ett allt större antal äldre i hög ålder. En indikation om utvecklingen av äldre personers behov och önskemål i fråga om boende kan fås genom bostads- marknadsenkät till kommunerna om bostadsförsörjningen. Många kommuner märker enligt bostadsmarknadsenkäten en tyd- ligt ökad efterfrågan från äldre personer om en annan bostad. Närmare hälften av kommunerna uppger att de har brist på mindre bostäder som efterfrågas av medelålders och äldre personer. kommuner finns enligt rapporten projekt för att bygga seniorbo- städer. Kommuner och Landsting genomförde en en- kätundersökning som visade att antalet seniorbostäder har ökat kraftigt och finns i nära hälften av landets kommuner. Enkätsvaren visar att många kommuner planerar eller diskuterar att bygga ytterligare seniorbostäder. I fyra kommuner finns också seniorbostäder för etniska eller språkliga minoritets- grupper. Målgrupperna för de särskilda boendeformerna är allt oftare perso- ner med demenssjukdomar och personer med omfattande behov av vård, omsorg och tillsyn. Den enskildes flyttning till en särskild boendeform sker vanligen sent i livet och när behoven är så omfat- tande att andra alternativ ofta är uttömda. Det medför att vänte- tider snabbt kan medföra risker för att väsentliga delar av trygg- heten och kvaliteten uteblir för den enskilde eller dennes anhöriga. Regeringen ser med oro på den snabba minskningen av de sär- skilda boendeformerna för äldre. Platsbrist förekommer vilket leder till att äldre i viss utsträckning inte kan få ett beslut om särskilt boende verkställt inom rimlig tid. Åtgärder som skall leda till att beslut om bistånd för äldre enligt SoL verkställs snabbare föreslås i propositionen Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115). Det finns fortfarande särskilda boenden där de boende delar rum med någon annan än maka eller make. Det är en bostadsstandard som är föråldrad och inte ger utrymme för personlig integritet. Det finns också platser som inte är lämpligt utformade för personer med demenssjukdom. Det finns således ett behov av förändringar av särskilda boendeformer. Särskilt boende utgör en betydande andel av kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre. Kommunerna har ansvar för att deras resurser används så ända- målsenligt som möjligt. Regeringen har i propositionen Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre aviserat sin avsikt att införa ett bidrag för att stimulera byggandet av särskilda boendeformer för äldre, främst för nybyggnad men även ombyggnad till eller ombyggnad av särskilda boenden för att äldre personers behov av särskilt boende faktiskt skall kunna tillgodoses. Stödet skall även kunna lämnas för nybyggnad eller ombyggnad av sådana lokaler som varaktigt skall användas som t.ex. samlingslokaler för äldre, väntjänstcentraler eller för dagverksamhet. Regeringen bedömer i vårpropositionen för att det behövs för att stimulera byggandet av särskilda boendeformer för äldre samt gemenskapslokaler i anslutning till det särskilda boendet. Även om det blivit allt vanligare att de som bor i särskild boende- form har omfattande behov av vård och omvårdnad så har SoL inte ändrats. Enligt SoL kan i vissa fall särskilda boendeformer även erbjudas dem som inte har behov av personlig omvårdnad dygnet runt. De som t.ex. känner stor otrygghet och inte vill leva isolerade utan kontakter med andra bör även fortsättningsvis kunna beviljas särskilt boende. Det kan finnas skäl att överväga om SoL bör för- tydligas eller om det behövs t.ex. stimulansåtgärder för att kom- munerna skall kunna inrätta särskilda boendeformer som kan erbjudas äldre med sådana behov som avses i SoL. Det är i detta sammanhang viktigt att ur ett samhällsekonomiskt perspektiv jämföra olika alternativ. Utveckling av fler boendealternativ Goda möjligheter för äldre personer att kunna hitta ett tryggt boendealternativ genom den reguljära bostadsmarknaden kan skjuta fram den enskildes behov av eller efterfrågan på kom- munernas särskilda boendeformer. Det finns vid nybyggnation möjlighet att genom en ökad medvetenhet om tillgänglighetsfrågor på ett enkelt sätt skapa god tillgänglighet och användbarhet för äldre personer. Regeringen aviserade i propositionen Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre (prop. 2005/06:115) att en delega- tion bör tillsättas för att följa och analysera behoven och utveck- lingen av boendefrågor för äldre. Regeringen bedömer i proposi- tionen att möjligheterna för äldre personer att finna goda boende- alternativ behöver öka. Det finns flera undersökningar som pekar på ett ökat intresse bland äldre personer att söka en långsiktigt fungerande lösning på sin bostadssituation. Det är viktigt att analy- sera behoven och att stimulera den fortsatta utvecklingen av exem- pelvis områdesbaserad service som skapar trygghet för äldre. Ut- vecklad förmedling av bostäder, gemenskapslokaler, förbättring av närmiljöns utformning, samverkan med föreningsliv och andra ide- ella krafter är andra viktiga områden som bör analyseras. Delegationen skall ha i uppdrag att följa och analysera utvecklingen av boendefrågor för äldre både inom den ordinarie bostadsmarkna- den och inom särskilda boendeformer. Delegationen skall med be- aktande av de förutsättningar som den demografiska utvecklingen medför lämna förslag till åtgärder som kan påverka och stimulera nybyggnad och ombyggnad av bostäder anpassade för äldres behov. Delegationen skall arbeta utåtriktat och framåtblickande och kan genom besök och lokala eller regionala seminarier bilda sig en upp- fattning om utvecklingsbehoven. Delegationen skall i dialog med kommunerna stimulera dem till lokala inventeringar och till att inom ramen för den kommunala bostadsservicen förmedla goda bostäder för äldre. Den kan även arrangera idéseminarier för ut- veckling av områdesservice där arkitekter och idégivare kan fungera som inspiratörer för det lokala arbetet. Delegationen skall särskilt identifiera sådana hinder i regelsystemet som gör det svårare att utveckla bostäder och boende anpassade för den åldrande befolk- ningens behov. Delegationen skall analysera och ur ett samhällsekonomiskt per- spektiv jämföra olika lösningar samt föreslå åtgärder för att stimu- lera utveckling av dels särskilda boendeformer för personer med omfattande omvårdnadsbehov, dels särskilt boende i en mellanform för personer med i första hand behov av trygghet och gemenskap. Vidare skall delegationen analysera och föreslå åtgärder för att sti- mulera utveckling av t.ex. bostäder och boendeformer och gemen- skapslokaler som ett sätt att motverka ensamhet och isolering samt sprida goda exempel. Etniska och språkliga minoritetsgruppers behov skall uppmärksammas. De förslag som delegationen för- väntas lägga fram skall vara demografiskt och samhällsekonomiskt motiverade och kan avse såväl kommunala som statliga eller andra åtgärder. Delegationen skall genomföra sitt uppdrag i samråd med kom- munerna, Kommuner och Landsting, , , , pensionärsorganisationer och bo- stadsföretag. Samråd skall även ske med Miljö- och samhällsbygg- nadsdepartementet i deras fortsatta överväganden om ett förslag till förändrad bostadsfinansiering. Delegationen skall lämna författningsförslag om delegationen be- dömer att genomförandet av förslagen kräver författningsänd- ringar. Om förslagen påverkar kostnader för staten, landstingen eller kommunerna skall en beräkning av dessa kostnader redovisas. Om förslagen medför ökade kostnader för staten, landstingen eller kommunerna skall utredaren föreslå en finansiering. Delredovisningar av uppdraget skall lämnas och . Delredovisningarna kan inne- hålla resultat av inventeringsarbetet, problembeskrivningar eller förslag. Uppdraget skall slutredovisas . Tilläggsdirektiv till Delegationen för utveckling av bostäder och boende för äldre personer (S 2006:03) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen utökar uppdraget för Delegationen för utveckling av bostäder och boende för äldre personer. Regeringen ger delegatio- nen i uppdrag att redovisa alternativa bedömningar och förslag till hur fler äldre personer skall få tillgång till bostad i s.k. mellanboen- deformer eller trygghetsboende. Delegationen skall också följa och granska effekterna av det investeringsstöd som regeringen avser införa . Genom direktiv (dir. 2006:63) utfärdade av den dåvarande reger- ingen tillkallades Delegationen för utveckling av bostäder och boende för äldre personer. Uppdraget innebär bland annat att delegationen skall följa och analysera behoven av och utvecklingen av boende för äldre. Vidare skall delegationen särskilt identifiera hinder i regelsystemet som försvårar utveckling av bostäder och boende anpassade för den åldrande befolkningens behov. Uppdraget omfattar även att analysera och föreslå åtgärder för att utveckla dels de särskilda boendeformerna för äldre dels andra boendeformer för äldre. Möjligheterna att bo kvar där man redan bor har förbättrats genom utbyggd hemtjänst och hemsjukvård, bättre bostäder, bostadsan- passning och fler och bättre hjälpmedel. Det har förstärkt en utveckling där särskilda boendeformer enligt 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) för äldre allt mer kommit att bli en boendeform för personer med omfattande behov av vård, omvårdnad eller tillsyn. Personer med andra eller inte lika om- fattande behov har svårt att få plats i särskilt boende. Aktörerna på bostadsmarknaden visar ett ökat intresse för att bredda utbudet av bostäder och tjänster riktat till äldre personer. Det kan inte tas för givet att den utvecklingen kommer alla äldre i hela landet till del och särskilt inte dem med små egna ekonomiska tillgångar. Det ligger i den enskildes och därmed också regeringens intresse att urvalet av alternativa boende- och vårdformer ökar. Regeringen ger delegationen i uppdrag att redovisa alternativa bedömningar och förslag till hur fler äldre personer skall få möjlighet att flytta till bostad i s.k. mellanboendeformer eller trygghetsboende. Med sådana boendeformer kan avses ett flexibelt boende som passar både ensamma och sammanboende. Trygghetsboende skall kunna finnas i samma fastighet som vanligt boende och ett trygghetsbo- ende bör innehålla ett utbud av servicetjänster men där omfatt- ningen och bredden på själva serviceutbudet kan variera. Det bör även vara lätt att anordna efterfrågade servicetjänster eller matser- vering och det bör finnas tillgång till gemensamhetsutrymmen. Det är viktigt att fler får möjlighet att ta del av ett framtida trygghetsboende och det bör skapas goda förutsättningar och bli enklare att bygga olika former av trygghetsboenden. Delegationen skall analysera om nuvarande bestämmelser i socialtjänstlagen är tillräckliga för att åstadkomma ökad flexibilitet och variation vid utformningen av särskilda boendeformer eller om det behövs änd- rade bestämmelser. Delegationen skall också överväga om det är lämpligt att på andra sätt t.ex. genom åtgärder riktade till den van- liga bostadsmarknaden ge äldre personer ökade möjligheter att fortsätta ta eget ansvar för sitt boende. Regeringen avser att införa ett investerings- stöd som stimulans för nybyggnation och ombyggnad till särskilda boendeformer för äldre. Regeringen vill framhålla vikten av att de- legationen i sitt arbete följer och granskar de effekter investerings- stödet får och i sin rapportering till regeringen lämnar förslag till eventuella ytterligare åtgärder. Delegationen skall överlämna en rapport till regeringen . Delegationen skall överväga om åtgärder behövs för att stimulera byggandet av boendeformer för äldre som inte är särskilda boen- deformer för äldre enligt socialtjänstlagen. Delegationen skall lämna författningsförslag om delegationen bedömer att genomförandet av förslagen kräver författningsänd- ringar. Eventuella förslag till författningsändringar skall innehålla en redo- visning av ekonomiska och andra konsekvenser för kommuner, landsting eller staten. Om förslagen medför ökade kostnader för kommuner, landsting eller staten skall delegationen föreslå en finansiering av dessa. Delegationen skall lämna ett delbetänkande om mellanboende- formerna . Delegationen skall slut- redovisa sitt arbete . Äldreomsorgens kostnader på lång sikt Ett försök att belysa hur kostnaderna för äldreomsorgen kan komma att utvecklas har gjorts med stöd av olika metoder. I det följande undviks begreppet demografi. Begreppet har nämligen kommit att få olika innebörd beroende på i vilka sammanhang det används. Det kan ibland, utöver antal, kön och ålder innefatta socioekonomi, utbildningsnivå m.m. I stället används antalsutvecklingen i befolkningen som en del och alla andra möjliga demografiska kopplingar som en annan del. Det åter- speglas i indelningen av framställningen nedan.1 Det första avsnittet, Scenarier baserade på antalsutvecklingen i befolkningen, innehåller en befolkningsprognos. Denna används på olika sätt i avsnittet, bland annat för en framskrivning av kostnader till 2050. Det andra avsnittet, Påverkan utöver antalsutveckling i befolk- ningen, belyser exempel på andra förhållanden som kan påverka hur kostnaderna utvecklas . Det framgår t.ex. av forsk- ning och andra utredningar att den enskilde äldres socioekono- miska bakgrund har betydelse för hur stora kostnader som uppstår i äldreomsorgen. En fråga som ställs i avsnittet är därför om den framtida förändringen av den socioekonomiska strukturen har be- tydelse. Det tredje avsnittet innehåller slutsatser. 1 Indelningen är densamma som i en internationellt renommerad forskningsrapport om kost- nadsutvecklingen till följd av en åldrande befolkning: Schofield D. and . (2006). Projections of Commonwealth Health Expenditure in First Intergenerational Report. In A. Gupta & A. (Eds. ), Modelling Our Future: Population Ageing, Health and Aged Care (Vol. 16, pp. 149–168). : . V. 1.Scenarier baserade på antalsutvecklingen i befolkningen Framskrivningar av kostnadsutvecklingen i detta avsnitt baseras på SCB:s prognos om antalet individer i varje åldersklass. De framskrivna kostnaderna relateras till alterna- tiva scenarier när det gäller BNP-utvecklingen. Avslutningsvis redovisas hur den faktiska kostnadsutvecklingen för perioden –2004 har avvikit från den prognos som antalsbaserade framskrivningar skulle ha resulterat i. Dessutom redovisas resultatet av en skattning av äldreomsorgens kostnader åren 1974–2004 när en modell, som tagits fram i detta samman- hang, tillämpas. Ett viktigt underlag för bedömningarna har varit dels historiskt material över befolkningsutvecklingen –2006, dels SCB:s be- folkningsprognos efter ålder och kön för åren 2007–20502. Den sammanlagda perioden omfattar alltså . Den bild man får av utvecklingen är följande. ökar totalbefolkningen från 7,9 till 10,5 miljoner i en mycket jämn och lugn takt. Ökningstakten för pensionärskollektivet (65+) är mycket snabbare både historiskt och – även om den har mattats av . En förklaring till att ökningstakten mattats är att trettiotalistgenerationen, som relativt sett är liten, nu har gått i pension. Förklaringen till att gruppen åter börjat öka är att fyrtiotalisterna uppnår pensionsålder. Efter en ökning ligger antalet äldre pensionärer (85+) relativt fram till ca 2020. , ungefär , kommer denna grupp sedan att öka med när fyrtiotalistgenerationen blir äldre pensionärer. Fram mot periodens slut (2050), när sextiotalisterna blir äldre pensionä- rer, börjar gruppen åter öka enligt prognosen. Sammanfattningsvis kommer antalet äldre att öka kraftigt, både absolut och som andel av totalbefolkningen. Statistiska Meddelanden BE 18 framtida befolkning 2007–2050. Reviderad befolkningsprognos från SCB Figur 1 Befolkningen i olika åldersklasser. Index 1968–2050 Faktisk befolkning 1968–2006, prognos 2007–2050 SCB:s befolkningsprognoser bygger på dödsrisker i förhållande till ålder och kön. Detta har haft till följd att antalet äldre har under- skattats under en följd av år. Alternativa försök till befolknings- framskrivningar har gjorts där också andra faktorer påverkar döds- riskerna, t.ex. utbildningsbakgrund. De kostnadsframskrivningar som här görs utgår emellertid från den refererade prognosen från SCB. 1.2Framskrivning av äldreomsorgens kostnader 2006–2050 Kommuner och Landsting (SKL) har med hjälp av verk- samhetsstatistik för äldreomsorgen beräknat kostnaderna per per- son i respektive åldersgrupp. Av sammanställningen framgår dels att kostnaderna ökar mycket kraftigt med tilltagande ålder, dels att kostnaderna är högre för kvinnor än för män i motsvarande ålders- grupper. Förklaringen till det senare kan t.ex. vara att kvinnor i hemmet tar hand om sina ofta krassliga män. funktionsnedsättning – dessutom ofta ensamstående – får däremot vända sig till samhället för hjälp och omvårdnad. Kostnaderna per person i åldersgrupperna framgår av tabell 1 nedan. Tabell 1 Kostnad i kronor per person i respektive åldersgrupp Med befolkningsprognosen som grund och med nämnda prislappar har äldreomsorgens kostnader skrivits . Volymen äld- reomsorg kommer nästan att fördubblas, till ca 150 mdkr i reala termer. Figur 2 Äldreomsorgens kostnader 2006–2050. Framskrivning grundad på befolkningsprognos och kostnader 2006