sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Källa: TNO/IEEP/CAIR (personbilar); Costs and Potentials of CO2 Emissions Abatement in (personbilar); Möjligheter och kostnader för att minska växthusgasutsläpp i (lastbilar och bussar) Modell för energieffektiviseringsavtal med kommuner och landsting Energieffektivisering som en språngbräda för kommuner Åtgärder med utgångspunkt i Energitjänstdirektivet (2006/32/EG Om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster) Förslag till arbetsmodell för frivilliga avtal 1)Undertecknande av avtal viljeförklaring 2)En enkel potentialanalys genomförs 3)Utifrån analys sätts effektiviseringsmål 4)Genomförande av åtgärder Övriga incitament Etc. AVTAL - Parterna kommer överens om åtagandets storlek och Värdera verktyg: Energideklarationer Övergripande planering ex energiplaner och översiktsplaner Energikicken – verktyg Energitjänster Här sätts mål och preciseras vilka åtgärder som ska genomföras Genomförande av åtgärder samt medverkan i nätverk, utbildningar mm Uppföljning och inrapportering av resultat (sker på årsbasis) energieffektivisering som en språngbräda för kommuner Xstad kommun har undertecknat denna avsiktsförklaring gällande samarbete inom ramen för programmet Ett energi- effektivare . Avsiktsförklaringen har upprättats i två exem- plar. Detaljer om samarbetet framgår nedan och i bifogade bilagor. Datum och ort . Enligt EG-direktivet (2006/32/EG) om effektiv energianvändning och om energitjänster ska medlemsstaterna aktivt verka för att användningen av energi blir effektivare. Effektiviseringsarbetet berör i stort sett alla sektorer i samhället. har i enlighet med direktivet beslutat om ett nationellt energieffektiviseringsmål för . mål kommer att faställas av . En bärande princip i EG-direktivet är att offentliga aktörer ska vara ett föredöme för övriga aktörer när det gäller att effektivisera sin energianvändning. Det innebär att de offentliga aktörerna ska gå före, visa vägen och vara goda exempel i effektiviseringsarbetet. Enligt direktivet är medlemsstaterna skyldiga att se till att den offentliga sektorn intar en sådan vägledande roll. De är också skyldiga att sprida information, nationellt och internationellt, om hur detta går till på nationell nivå och om resultaten av den offentliga sektorns effektiviseringsinsatser. Klimatfrågan har fått påtaglig uppmärksam- het. Enligt en undersökning från Kommuner och Lands- ting är av ordförandena i kommun- och landstings- styrelser beredda att arbeta för att deras kommun/landsting ökar sina egna insatser i klimatarbetet. av landets kommuner och av landstingen har antagit eller arbetar på hand- lingsplaner för klimatfrågan. Detta visar att det finns en klar vilja att arbeta med klimatfrågor och energieffektivisering. Uppskattningar gjorda av den statliga energieffektiviseringsutredningen (SOU 2008:25) visar på en eko- nomisk effektiviseringspotential i de byggnader som kommunerna äger på . Utgångsläget varierar dock mellan olika kom- muner och det är därför viktigt att alla kommuner ges stöd i energieffektiviseringsarbetet utifrån sina lokala förutsättningar. som kommunerna står inför en stor utmaning när det gäller att energieffektivisera är det viktigt att peka på att kom- munerna kan bidra till det globala och nationella klimatarbetet genom en långsiktig och systematisk hantering av energi på lokal nivå i den kommunala verksamheten. Utmaningen ska med andra ord även ses som en möjlighet. I översiktsplaneringen sätts ramarna för det framtida samhällets struktur och energianvändning. Alla kommuner hanterar och för- brukar energi i sina dagliga verksamhet. En långsiktig och systematisk hantering av energifrågorna ger positiva värden för de som bor och verkar i kommunen i form av bl.a. en bättre miljö, minskade kostnader och ökad attraktionskraft. I programmet Ett energieffektivare – energieffektivisering som en språngbräda för kommuner (nedan kallat energieffektivi- seringsprogrammet) kompletterar och stödjer staten deltagande kommuners eget arbete med energieffektivisering i olika delar av den kommunala verksamheten. Härigenom påverkas den kommu- nala verksamheten direkt. Övriga delar av lokalsamhället, såsom näringsliv, organisationer och de enskilda medborgarna, påverkas indirekt. De kommunala verksamheter som är extra intressanta att arbeta med är: Kommunens fastigheter/lokaler, både byggande och fastighets- förvaltning Transportplanering, främst kommunens transporter och tjänste- resor Programmet innebär att kommunen genom sitt deltagande ges tillgång till nätverk, kompetens, stöd, kunskap samt information om resultat som kommer fram inom programmet. I sitt löpande arbete med energi- och klimatstrategier utvecklar kommunen de frågeställningar inom ovanstående områden som är relevanta och som ges prioritet med hänsyn till lokala förutsätt- ningar. Programmet genomförs i enlighet med nedanstående inten- tioner: 1.Programmet bygger på varje kommuns egna lokala förutsätt- ningar och initiativ grundade i strategier för ett långsiktigt och uthålligt energieffektiviseringsarbete 2.Programmet präglas av en helhetssyn där energifrågan integreras i den kommunala verksamhetens olika delar, inklusive kom- munala bolag. 3.Programmet är väl politiskt förankrat. 4.Programmet bygger på samverkan mellan olika förvaltningar och mellan kommunen och andra aktörer som näringsliv, myn- digheter och organisationer. 5.Programmet leder till erfarenhetsutbyte mellan deltagande kom- muner. 6.Programmet leder till långsiktig verksamhet inom kommunen som bedrivs även efter att avslutats. 7.Programmet samordnas med kommunens övriga pågående utvecklingsarbete och samarbete, exempelvis inom Uthållig kommuner, klimatkommunerna etc. Staten åtar sig att driva det samlade programmet på övergripande nivå och sörja för den centrala administrationen. I detta ingår bland annat att sköta kontakten mot deltagande kommuner. Staten svarar för central övervakning och uppföljning av det kommunala energieffektiviseringsprogrammet. Detta sker med hjälp av framtagna (elektroniska) energieffektiviseringsformulär som fylls i och administreras av staten. Formulären ska innehålla bland annat kommunens besparingsmål, resultaten av energikart- läggningen samt tidplan. Staten svarar för rådgivning till kommunerna genom en särskild supportfunktion om energieffektivisering. Supporten omfattar tekniska, metodologiska och ekonomiska frågor i samband med programmets tillämpning. Staten ansvarar också för att hjälpmedel, metodstöd och handböcker som är särskilt anpassade för att underlätta för kommunerna att effektivisera sin energianvändning tas fram, distribueras och implementeras. Staten åtagande består även i att skapa kommunikationskanaler och mötesplatser så att alla aktörer kan få och ge information, utbyta erfarenheter, presentera resultat, få tillgång till kunskap och kompetens på ett effektivt sätt . En av de viktigaste delarna för att lyckas med ett långsiktigt och ut- hålligt energieffektiviseringsarbete är kompetensuppbyggnad. Staten ansvarar för att inom programmet: föra ut myndighetens samlade kompetens inom utvalda om- råden till deltagande kommuner bistå deltagande kommuner med kunskap och kompetens- utveckling utan kostnad för kommunerna anordna gemensamma aktiviteter och utbildningar initiera och bekosta gemensamma kompetenshöjningsinsatser, t.ex. inom utvalda temaområden underlätta och stödja samarbete mellan kommunerna där kommunerna finner det angeläget att samverka Staten ska sprida information om hur arbetet med energieffekti- visering bedrivs i medverkande kommuner och om resultaten härav. Staten ska också ansvara för att information om erfarenheter och goda exempel sprids mellan kommunerna samt via kommis- sionen, till offentliga aktörer i andra medlemsstater. I det ligger också att i nära dialog med deltagande kommuner fånga upp frågeställningar som utvecklas under programmets genomförande och där så är möjligt föra in dem i programmet. Inom ramen för programmet ska staten: Bistå deltagande kommuner så att den samlade kunskapen utnyttjas samt att resultat och effekter samlas och görs till- gängliga utan kostnad för kommunerna. Svara för en samlad information gentemot externa parter om programmet och dess resultat. Staten åtar sig att redogöra för resultaten av det statliga energi- effektiviseringsprogrammet samt bidra med praktiska erfaren- heter. Kommunens övergripande åtagande är att skapa ett långsiktigt och uthålligt energieffektiviseringsarbete inom de verksamhetsområden som ingår i programmet Ett energieffektivare . I detta ingår att inventera och ställa upp konkreta mål samt att genomföra aktiviteter och redovisa utfallet. Kommunen åtar sig att efter överenskommelsens underteck- nande på lämpligt sätt politiskt förankra och fastställa en energi- effektiviseringsstrategi med mål och tidsatt handlingsplan som inklu- derar de aktiviteter som ingår. Kommunen åtar sig att genomföra en översiktlig kartläggning av sin energianvändning enligt de riktlinjer som följer av tillsynsmyn- dighetens allmänna råd om energikartläggning i samband med kommunala energieffektiviseringsprogram. Konkreta hjälpmedel i denna del är energideklarationerna samt kommunens energiplan. Detta arbete kommer sedan att ligga till grund för en energi- effektiviseringsstrategi och sedermera ett avtal. Kommunen åtar sig att utse en person som ska vara kontaktperson och i förhållande till motparten ansvara för genomförande av inventeringsarbetet samt det kommunala energieffektiviserings- programmet. Kommunen ska, med utgångspunkt från energikartläggningens resultat, sammanställa en energibesparingspotential utryckt som en procentandel och i MWh av den samlade energianvändningen i kommunen som organisation. När den inledande fasen är genomförd skrivs ett avtal med utgångspunkt i den framtagna energieffektiviseringsstrategin. Kommunen preciserar här vilka av de framtagna åtgärderna som kommer att genomföras och vilka besparingsmål som ska uppnås. Målet ska uppnås och kommunen ska även fast- ställa ett mellanliggande energibesparingsmål, som ska uppnås . Kommunen åtar sig i avtalet att välja minst 2 av de åtgärder i samband med offentlig upphandling, som förtecknas i bilaga 6 till EG-direktivet (2006/32/EG) om effektivare energianvändning och energitjänster. Kommunen ska , , med början år xxxx, redovisa hur energianvändningen utvecklas i kommunen och hur denna förhåller sig till de besparingsmål kommunen fastställts i Redovisningen ska ske enligt de anvisningar, och rapporte- ras på det sätt, som tillsynsmyndigheten föreskriver. Kommunen ska också beräkna det ekonomiska utfallet av energieffektiviseringsåtgärderna och ange vilket nettobelopp som kommunen föregående kalenderår sparat genom deltagande i programmet. med negativt utfall ska istället programmets nettokostnad för kommunen anges. Tillsyns- myndigheten tillhandahåller anvisningar om hur en sådan ekono- misk beräkning ska ske. Viktigt är att sådana åtgärder som inte med lätthet kan kvan- tifieras och/eller som kan förväntas ge effekt på kan beaktas. Exempel på sådana åtgärder kan vara planeringsåtgärder inom ramen för den fysiska planeringen. En viktig del i programmet är att informera allmänheten om de besparingsmål som fastställs samt de resultat som uppnås. Detta kan exempelvis göras via en webbsida. Detsamma gäller detta avtal och de kommunala energieffektiviseringsplaner som upprättas i enlighet med avtalet samt det ekonomiska utfallet av deltagandet för kommunen. Programperioden löper mellan och . Kommunen fastställer själv hur mycket effektivi- teten i kommunens energianvändning ska öka som ett resultat av deltagandet. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 101.Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . 103.Hur ska skogspolitiken genomföras på . 106.Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. 107.Etiken, miljön och pensionerna. Scenarier på lång sikt. 109.En hållbar lärarutbildning. 110.Vägen till ett energieffektivare . Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. +Bilagedel A – Enkätundersökningar. +Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. Etiken, miljön och pensionerna. [107] ekonomi. Scenarier på lång sikt. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. [104] En hållbar lärarutbildning. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Hur ska skogspolitiken genomföras på . Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. Vägen till ett energieffektivare . Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . – nya sändningsmöjligheter. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler.