sou · GVB362 · 2008-01-01 00:00:00 — Orsaken till detta är att p g a den begränsade tid som stod till förfogande för undersökningen det inte var möjligt att begära in uppgifter, som inte redan var tillgängliga i kommunen. För en del hjälptagare har det aldrig varit aktuellt att registrera några uppgifter, eftersom detta inte haft betydelse för insatsbeslu- ten. Bortfallet i behovsgrupp varierar från (, ) till hälften eller mer (, ). Kon- troll har visat att bortfallet inte skiljer från populationen i övrigt med avseende på fördelningen på personkrets. Eftersom det finns ett klart samband mellan personkrets och behov (jfr tab. 3.5 och 3.6 nedan) talar detta för att bortfallet inte påverkar behovsbilden i någon högre grad. När det gäller andelen med insatser avviker bortfallet endast när det gäller boende för vuxna och daglig verk- samhet-LSS, där andelen med insats är väsentligt lägre i bortfallet. Avsikten med indelningen i behovsgrupper är att kunna se hur andelen personer med olika typ av insats och insatsernas storlek varierar med graden av behov, sådant det mäts genom de registre- rade variablerna. Eftersom bortfallet alltså torde vara relativt jämnt fördelat med avseende på behoven saknar det i detta sammanhang större betydelse. En annan fråga är givetvis om de valda variablerna på ett uttömmande sätt fångar in hela behovsbilden. Denna fråga tas upp till behandling i diskussionsavsnittet. Tabell 3.5 nedan visar fördelningen på behovsgrupper per personkrets. Som man kan förvänta sig är andelen av behovs- grupperna 4 och 5 betydligt högre i personkrets 2 och 3 än i krets 1 och för personer utanför personkretsen. Omkring två tredjedelar i kretsarna 2 och 3 faller i de två högsta behovsgrupperna mot endast en av fem av dem som inte tillhör någon LSS-personkrets. Bilaga 3 SOU 2007:62 Tabell 3.5 Fördelning på behovsgrupper per personkrets Omvänt kan man se hur behovsgrupperna fördelar sig på person- kretsar. Tabell 3.6 visar att i den lägsta behovsgruppen dominerar personer utanför LSS-personkretsarna. I samtliga övriga grupper är personkrets 1 den mest talrika. Krets 2 är en minoritet i samtliga behovsgrupper beroende på att de totalt är så få till antalet. Krets 3 utgör omkring en tredjedel av den högsta behovsgruppen. Tabell 3.6 Fördelning på personkrets per behovsgrupp I den följande tabellen 3.7 visas fördelningen på behovsgrupper i de deltagande kommunerna samt genomsnitt för LSS-index – det index som legat till grund för gruppindelningen. Man ser här att det också råder betydande skillnader mellan kommunerna när det gäller fördelningen på behovsgrupper. Några kommuner – , , – har mer än hälften av de registrerade personerna i de två högsta behovsgrupperna. Andra såsom och har omkring en tredjedel i dessa grup- per. Tabell 3.7 Fördelning på behovsgrupp per kommun Medelvärdet för LSS-index skiljer också i mycket hög grad. De kommuner som har en större antal hjälpta personer i relation till befolkningen (dvs. de som är överst i tabellen) har en något högre genomsnittlig behovsnivå för de som får hjälp än de med mindre antal hjälpta. Sambandet är dock inte entydigt. En förklaring till skillnaderna skulle kunna vara skillnader i fördelningen på person- krets. Det kan därför vara av intresse att se om skillnaderna kvar- står efter uppdelning på personkretsar. Att så är fallet framgår av tabell 3.8 som visar medelvärdet för LSS-index per personkrets och kommun. Tabell 3.8 Medelvärde för LSS-index per personkrets och kommun Som man kan se handlar det om mycket stora skillnader. Detta kan tolkas på så sätt att kriterierna för att bli inkluderad i en person- krets skiljer mellan kommunerna, vilket naturligtvis skulle vara ett problem i sig. En annan fråga är förstås om dessa skillnader i behov förklarar de ovan observerade skillnaderna i insatser. Det är också värt att notera att det skiljer mycket mellan personkretsarna. En kommun, som har ett högt medelvärde för en personkrets, kan ha ett lågt medelvärde för en annan. Inte heller kan man se något tyd- ligt mönster så att kommunerna med den högsta andelen med LSS- insatser, dvs. de överst i tabellen, skulle ha lägre medelvärden, som skulle antyda en större generositet när det gäller att bevilja LSS- insatser. Avvikelserna mellan kommuner verkar alltså inte syste- matiska på något uppenbart sätt. Vid den fortsatta analysen av insatser i förhållande till behov kommer att användas dels indelningen efter personkrets, dels indelningen i behovsgrupper. Tillsammans bör dessa två begrepp något så när kunna fånga in den komplicerade behovsbilden hos de funktionshindrade personerna. 4 Resultat – insatser i förhållande till behov Tabell 4.1 nedan visar fördelningen på antal insatser per person- krets. Som redan visats i tabell 2.4 skiljer det genomsnittliga antalet insatser ganska starkt mellan personkretsarna. Av de som inte till- hör LSS-personkrets är naturligt nog det mycket få som har LSS- insatser (Det rör sig om totalt 42 personer. Man kan eventuellt varför det är några överhuvudtaget). Flest LSS-insatser har man som genomsnitt i personkrets 1. Att det förekommer så många personer, som tillhör personkrets men inte har några LSS-insatser, beror till största delen på att personerna har . Huvuddelen () av de med saknar insatser enligt LSS. Mycket få per- soner har 5 eller fler insatser – även fyra insatser är ovanligt i samtliga personkretsar. Tabell 4.1 Fördelning på antal LSS-insatser per personkrets Andelen personer i respektive personkrets som har de olika typerna av insatser framgår av den följande tabell 4.2. Som man ser är det återigen stor skillnad mellan personkretsarna. En hög andel av dem, som inte tillhör LSS-personkrets, har som man kan vänta sig SoL- insatser. LSS-insatser förekommer endast mycket sparsamt och kan vara en felregistrering. Bilaga 3 SOU 2007:62 Tabell 4.2 Andel med olika typer av insats per personkrets I personkrets 1 är daglig verksamhet, boende för vuxna och kontaktperson de vanligaste insatserna. För krets 2 är daglig verk- samhet enligt LSS mest förekommande. Nästan hälften har . Boende för vuxna är också en ganska vanlig insatsform i denna personkrets liksom ledsagarservice. Mest förekommande i person- krets 3 är . Bland LSS-insatserna förekommer mest ledsagar- service och personlig assistans. Insatser enligt SoL är relativt ovan- liga för personer som tillhör personkrets för LSS - mest förekom- mande är hemtjänst och i personkrets2 särskilt boende. Den följande tabellen 4.3 visar för varje personkrets den genom- snittliga omfattningen – uttryckt som timmar – av vissa insatser: , personlig assistans, ledsagarservice, avlösarservice och hemtjänst för de personer som har insatsen ifråga. Det bör noteras att det, som framgått ovan, är mycket få personer utanför personkretsarna, som har och här aktuella LSS-insatser. De siffror som anges för denna grupp måste därför betraktas som mycket osäkra. Tabell 4.3 Genomsnittligt antal timmar/vecka av olika insatser för de med insatsen per personkrets De största insatserna vad gäller och personlig assistans till- faller personkrets 2. Insatserna i de två andra LSS-kretsarna skiljer här som genomsnitt mycket lite. För övriga insatstyper är skillna- derna mellan personkretsarna relativt måttliga. Personer i krets 2, som får hemtjänst, verkar få en mindre tilldelning än personer i de övriga kretsarna, men detta kan vara en tillfällighet, eftersom anta- let personer i krets 2 är så litet och det endast rör sig om ett 15-tal personer som varit tilldelade hemtjänst. Motsvarande beskrivning som i mom.4.1 har gjorts per person- krets, kan också göras per behovsgrupp enligt den definition som presenterats ovan i avsnitt 3. fördelningen på antal LSS-insatser per behovsgrupp. Tabell 4.4 Fördelning på antal LSS-insatser per behovsgrupp Det framgår av tabell 4.4 att det genomsnittliga antalet LSS-insatser ökar med stigande behovsgrupp till en viss gräns. En förklaring härtill kan vara att i den lägsta behovsgruppen dominerar personer utanför LSS-personkretsarna (jfr tabell 3.6). Dessa personer har naturligt nog få LSS-insatser. I behovsgrupp 5 är det omvänt många personer som har och därmed relativt få LSS-insatser, varför det genomsnittliga antalet insatser sjunker. Bortsett från behovsgrupp 1 är dock skillnaderna mellan behovsgrupperna små. I tabell 4.5 visas på samma sätt som i tabell 4.2 ovan andelen personer med respektive typ av insats, men uppdelat på behovsgrupper. Tabell 4.5 Andel med olika typer av insats per behovsgrupp Vad man kan se i tabell 4.5 är att det i allmänhet råder ganska stor skillnad mellan behovsgrupp 1 och de övriga när det gäller andel med insats. Denna beror som påpekats ovan till stor del på skillna- derna mellan de i personkrets och de utanför. För övrigt är skillna- derna i andel med insats påfallande små på några undantag när. Sålunda ökar andelen med mycket starkt med behovs- gruppen. Detsamma gäller fast på en lägre nivå andelen med personlig assistans. Andelen med kontaktperson minskar vid ökande behovsgrupp. En närmare analys visar att detta i stort gäller för samtliga kretsar. Detsamma är fallet med minskningarna i andelen med SoL-insatser. Orsaken är förmodligen att dessa insat- ser för personer med stora behov ersätts av andra såsom , per- sonlig assistans etc. Hur stora insatserna är som genomsnitt i de olika behovs- grupperna framgår av den följande tabell 4.6. Insatserna avser som ovan , personlig assistans, ledsagarservice, avlösarservice och hemtjänst. Tabell 4.6 Genomsnittligt antal timmar/vecka av olika insatser för de med insatsen per behovsgrupp Här framträder nu tydliga ökningar med graden av behov – mätt enligt det använda indexet. Detta gäller dock i första hand , personlig assistans och hemtjänst och är klarast för behovsgrupp 1 i förhållande till de övriga. För ledsagar- och avlösarservice är det svårt att avläsa tydliga tendenser. Man skall också ha klart för sig att och personlig assistans är mycket ovanliga i de lägre behovsgrupperna, varför siffrorna för dessa är osäkra, samt att det är fråga om genomsnitt. Som kommer att visas längre fram är de individuella variationerna mycket större än variationen mellan behovsgrupper. Ett syfte med undersökningen har varit att jämföra de tolv delta- gande kommuner med avseende på insatser och behov – uttryckt som personkrets respektive behovsgrupp. Tabell 4.7 visar för de deltagande kommunerna antalet i respektive personkrets per 10 000 innevånare. Det bör observeras att här också ingår registrerade personer utanför LSS-personkretsarna. Totalandelen stämmer alltså inte med den som angavs i tabell 1.1 ovan, som avsåg andelen med LSS-insatser enligt den officiella statistiken. Som man ser avviker också andelen personer med LSS-personkrets något, vilket kan ha flera orsaker. Skillnaderna mellan kommunerna är som man kan se stora. När det gäller LSS ligger, som också framgick av tabell 1.1, och högst. När de funktionshindrade utanför personkret- sarna lagts till kommer dock nära och även hamnar högre än . , och ligger fortfarande lägst efter det att man inklu- derat de funktionshindrade personer som ej tillhör personkret- sarna. För de flesta kommunerna är det inte fråga om ett mönster, där insatser utanför personkretsarna kompenserar LSS-insatserna i endera riktningen. kan möjligen sägas vara ett undan- tag. har extremt många utanför personkrets, men ligger högt även när det gäller andelen inom personkretsarna. SOU 2007:62 Bilaga 3 Antal per 10 000 innevånare i respektive personkrets per kommun I den följande tabell 4.8 visas för respektive kommun den motsva- rande andelen per 10 000 innevånare per behovsgrupp enligt den definition som redovisats ovan. De personer för vilka det saknats underlag för bestämning av behovsgrupp redovisas separat. Tabell 4.8 Antal per 10 000 innevånare i respektive behovsgrupp per kommun Värt att notera i tabell 4.8 är att de kommuner som ligger högt när det gäller andelen i befolkningen, som tillhör personkrets, också ligger högre än de övriga med avseende på andelen i de högsta behovsgrupperna. Det verkar alltså inte vara så att dessa kommuner ligger högt beroende på att de sträckt ut definitionen av funktions- hinder till att omfatta personer med mindre grad av nedsättning. Det förefaller dock som att den stora andelen personer i utanför personkrets huvudsakligen omfattar personer med en lägre grad av behov mätt enligt det här använda LSS-index. Som framhållits i inledningen var ett syfte med undersökningen att undersöka skillnaderna mellan kommunerna när det gäller andelen med insats och insatsens storlek givet behoven. I avsnitt 2 ovan redovisades en tabell 2.1 över andelen vårdtagare som hade olika typer av insatser per kommun. Tabellen visade på stora skill- nader mellan kommunerna i detta avseende. En orsak till dessa skillnader kan vara skillnader i behov. Behovet av insatser kan uttryckas genom personkrets eller behovsgrupp eller en kombination av båda. Eftersom fördelningen på personkretsar och behovsgrupper skiljer mellan kommunerna blir en jämförelse inte rättvisande om man inte tar hänsyn till dessa olikheter. Ett enkelt sätt att göra detta är att beräkna medelvärden standardiserat för personkrets eller behovsgrupp. Detta innebär att man beräknar medelvärdet av andelen med insatsen ifråga under antagandet att fördelningen på personkrets respektive behovsgrupp är densamma för alla kommunerna och lika med genomsnittet över samtliga kommuner i undersökningen. I tabellerna 4.9 och 4.10 visas först resultatet av en sådan standardiserad medelvärdesberäk- ning per personkrets avseende dels andelen med respektive insats, dels storleken av vissa insatser. Tabell 4.9 Andel av vårdtagarna med olika insatser per kommun – standardiserat med avseende på personkrets Bilaga 3 SOU 2007:62 Värt att notera i tabell 4.9 är först och främst de mycket stora skill- naderna i andelen med insatser även efter det att hänsyn tagits till skillnader i fördelningen på personkrets. Regelmässigt skiljer det med en faktor tre till fyra mellan de högsta och de lägsta – ibland betydligt mer. Det tycks också vara så att det utbildats olika kultu- rer när det gäller vilka insatser som ges. Vissa kommuner satsar på ledsagning och avlösning eller daglig verksamhet – i andra före- kommer dessa insatser knappast. Även när det gäller , som beslutas av , är skillnaderna mycket stora – upp till fyra gånger. I vissa fall är skillnaderna så stora att man måste ifrågasätta om data är korrekta – t.ex. andelen med personlig assi- stans i eller andelen med daglig verksamhet i . En förklaring kan vara att insatser, som till innehållet egentligen är desamma, rubriceras på olika sätt – som t.ex. personlig assistans eller ledsagning, hemtjänst eller boendestöd. Man kan knappast se något mönster som att kommuner med hög andel personer med insatser har färre insatser per hjälpt person. Högkommunerna skiljer sig mycket inbördes, men har alla tre har högre andel med kontaktperson, boende vuxna och daglig verksamhet-LSS än genomsnittligt. Omvänt har lågkommunerna lägre andel kontaktperson, boende för vuxna och särskilt boende-SoL än genomsnittet men i stället högre andel med boendestöd. Insatsernas genomsnittliga storlek - för de personer som får insatsen – varierar, som kan man se i tabell 4.10, också i hög grad mellan kommunerna även efter standardisering per personkrets. Variationen är relativt måttlig när det gäller antal timmar , men betydligt högre för personlig assistans, där speciellt står ut, avlösning och ledsagning. Också för hemtjänst är variationen stor även om man utesluter , som inte rapporterar några insatser av detta slag. Liksom tidigare är skillna- derna stora även bland hög- kommunerna, medan låg-kommu- nerna uppvisar en mer samlad bild med genomgående mindre insat- ser än genomsnittligt utom för . Genomsnittligt antal timmar/vecka av olika insatser för de med per kommun – standardiserat med avseende på personkrets Ett annat sätt att jämföra kommunernas insatser med hänsynsta- gande till skillnaderna i behov är att beräkna standardiserade medelvärden med avseende på behovsgrupp. En begränsning härvidlag är tyvärr det ovan nämnda bortfallet. Detta påverkar framförallt andelen med boende för vuxna och daglig verksamhet- LSS som överskattas. I övrigt saknar bortfallet nämnvärd inverkan. Tabell 4.11 visar resultatet i vad avser andelen med olika typer av insatser. Tabell 4.11 Andel av vårdtagarna med olika insatser per kommun - standardiserat med avseende på behovsgrupp Resultatet skiljer inte på något avgörande sätt från det som visades i tabell 4.9 även om enskilda siffror kan avvika. handlar det om mycket stora skillnader mellan kommunerna - skillnaderna är snarare större än de tidigare visade. Genom att fördelningen på personkrets och behovsgrupp skiljer sig mellan kommunerna påverkas resultaten i olika riktningar beroende på om standardise- ringen görs med avseende på den ena eller den andra faktorn. Motsvarande resultat avseende insatsernas storlek visas i tabell 4.12. Genomsnittligt antal timmar/vecka av olika insatser för de med per kommun - standardiserat med avseende på behovsgrupp Bilden är här densamma som visats ovan i tabell 4.10. Avvikelserna är måttliga med avseende på LASS-insatserna, men betydligt större för de övriga typerna av insatser. Vissa kommuner får här högre värden, andra lägre men helhetsbilden av variation förändras inte. Som sammanfattning av resultatet i tabell 4.9–4.12 kan man konstatera att det är uppenbart att skillnaderna mellan kommu- nerna i andelen med respektive insats och insatsernas omfattning inte kan förklaras med skillnader i behov vare sig detta uttrycks som fördelning på personkrets eller behovsgrupp. Det andra frågan, som ställdes i inledningen gällde de individuella variatio- nerna givet något mått på behovet. Detta tas upp i följande avsnitt med behovet uttryckt dels som personkrets, dels som behovs- grupp. 5Individuella variationer i insatserna storlek givet behovet 5.1Behovet uttryckt som personkrets Den individuella variationen i antalet insatstimmar vecka per personkrets för de som fått insatsen framgår av tabell 5.1 nedan. Värdena P5, P25, P75 samt P95 avser det värde som respektive , och av hjälptagarna understiger. Detta innebär att ligger mellan P5- och P95-värdena samt mellan P25- och P75-värdena. Tabell 5.1 Individuell variation - percentiler för antal timmar/vecka för de med insatsen per personkrets Det är här slående hur vida intervallen är för samtliga typer av insatser. Genomgående är P75-värdet dubbelt så stort eller mer som P25-värdet och P95-värdet 5–10 gånger högre än P5-värdet. Variationen i timmar avlösarservice för personkrets 2 är dock obetydlig. Skillnaderna mellan personkretserna är på några undantag när små och också här gäller samma mönster i stort sett genomgående. Såväl maximi- som minimiinsatser är på i stort sett samma nivå oavsett personkrets. Ett undantag är personkrets 2, som avviker från de övriga genom större maximala LASS-insatser. Det omvända gäller för dem som står utanför personkrets när det gäller och personlig assistans. Dock skall man hålla i minnet att det senare rör sig om mycket få personer. De individuella skillnaderna är alltså betydligt större än skillnaderna som genomsnitt mellan personkretsarna (jfr också tabell 4.3). Variationen förblir i stort sett lika stor om man kontrollerar för personkrets som om man inte gör det! Ett likartat resultat får man om man i stället jämför per behovs- grupp. Som framgår av tabell 5.2 skiljer sig dock här grupp 1 tydligt från de övriga grupperna genom dels lägre insatser, dels något mindre spännvidd. För de övriga behovsgrupperna är mönstret ungefär detsamma som visades ovan i tabell 5.1. Även här är spänn- vidden mellan P25- och P75-värdet två gånger eller mera i de allra flesta fall och P95-värdena är 5–10 gånger högre än P5-värdena. Inte heller att kontrollera för behovsgrupp resulterar alltså i någon minskad variation! Tabell 5.2 Individuell variation - percentiler för antal timmar/vecka för de med insatsen per behovsgrupp 6 Sammanfattning av resultat och diskussion Som framhölls i inledningen har fältundersökningen 2006 avseende kommunernas LSS-verksamhet haft tre syften: att bestämma vilka och hur stora insatser en person som genomsnitt får givet olika grad/typ av funktionshinder. att kartlägga variationer mellan kommunerna när det gäller insatsernas omfattning givet olika mått på behoven samt att belysa den individuella variationen i insatser givet behovs- mått. För att ge en helhetsbild av den kommunala servicen till de funk- tionshindrade personer har undersökningen inte enbart varit begränsad till dem med LSS-insatser utan också omfattat , som enbart har SoL-insatser eller insatser enligt lagen om personlig assistans (). Denna grupp omfattade omkring en tredjedel av de registrerade personerna. Som mått på behovet har dels använts indelningen i personkrets enligt LSS-lagen, dels en indelning i fem behovsgrupper som skapats med hjälp av ett index. Detta index – benämnt LSS-index – består av tre komponenter avseende ADL-beroende, rörelsehinder och kommunikativa hinder. Den senare komponenten innefattar variabler, som beskriver behov av tillsyn, svårhanterligt beteende, kommunikation, syn och hörsel. De båda behovsmåtten har i resultatredovisningen använts parallellt. Det är också möjligt att kombinera dem för en mer ingående analys. Tyvärr finns det ett relativt stort bortfall när det gäller index, eftersom det på den korta undersökningstiden inte varit möjligt att kräva in uppgifter, som inte tidigare varit kända i kommunen. Resultatet av undersökningen visar att det råder ganska stora skillnader mellan personkretsarna när det gäller graden av funktionsnedsättning. Personer i personkrets 2 (personer med hjärnskada som erhållits vid vuxen ålder) är som genomsnitt mer nedsatta än personer i övriga personkretsar. När det gäller kom- munikativa hinder är dock personkrets 1 (utvecklingsstörda) som genomsnitt mer nedsatta. Minst nedsatta är de som inte tillhör någon personkrets enligt LSS. Antalet LSS-insatser per person är högst i personkrets 1 och – naturligt nog – lägst bland dem som inte tillhör personkrets, där det endast förekommer enstaka LSS-insatser. SoL-insatser bland dem som tillhör LSS-personkretsen är betydligt vanligare. Insats- profilen skiljer ganska starkt mellan personkretsarna: är van- ligast förekommande i krets 2 och 3 (övriga med varaktiga, bety- dande funktionshinder), personlig assistans i krets 3, kontaktper- son, avlösarservice och korttidsvistelse samt boende för vuxna och daglig verksamhet-LSS i krets 1, verksamheter enligt SoL (hem- tjänst, boendestöd, daglig verksamhet och särskilt boende) bland dem utanför personkretsen. Omfattningen av insatserna – uttryckt som genomsnitt timmar för de med insatsen – skiljer dock som genomsnitt inte mycket mellan personkretsarna. Delar man i stället upp de undersökta personerna efter behovs- grupp (för dem som sådan grupp gått att fastställa) finner man inga större skillnader i antalet LSS-insatser utom när det gäller den lägsta behovsgruppen som domineras av personer utanför person- krets. Däremot skiljer andelen med och personlig assistans starkt mellan behovsgrupperna. Genomgående är dock skillnaderna i andelen med insatser mycket mindre mellan behovsgrupperna än mellan personkretsarna. Det omvända gäller dock när man jämför insatsernas storlek för dem som får insatser. Där skiljer ganska starkt beroende på behovsgrupp. Detta gäller i särskilt hög grad , personlig assistans, avlösningsservice och hemtjänst. Jämförelserna mellan kommunerna har avsett dels andelen av de registrerade, som haft olika typer av insatser, dels insatserna omfattning för de som fått respektive insats. De deltagande kom- munerna skiljer sig starkt när det gäller andelen i befolkningen som får LSS-insatser. Inkluderandet av de funktionshindrade med enbart SoL-insatser har inte förändrat denna bild nämnvärt.