sou · GWB312 · 2008-02-28 00:00:00 — Flera EU-länder har kommit ikapp när det gäller konsolidering, men den svenska banksektorn har fortfarande lägst antal bankkontor och anställda per capita i EU15. Få bankkontor och anställda kan innebära få finansiella tjänster, dvs. att den svenska banksektorn är begränsad snarare än effektiv. Att den svenska banksektorn är förhållandevis liten förklaras inte av liten utlåning, den är genomsnittlig, utan i stället av att har relativt sett låg inlåning i jämförelse med övriga EU15-länder. Detta beror till viss del på att svenska hushåll i högre grad än hushåll i många andra länder använder andra sparformer än bankkonton. I ett tidigare avsnitt togs upp att efterfrågan på bank- tjänster är relativt lågt i också beroende på de offentliga 235TP PT Graden av konkurrens i banksektorn inom EU kan mätas genom att använda s.k. Lerner- index. Lerner-index mäter till vilken grad ett företag med monopol kan sätta ett pris som överstiger marginalkostnaden. Om det råder perfekt konkurrens är värdet på indexet noll. Se de , J., Maudos, J. & , F. [2007]. En översikt över olika mått på konkurrens i banksektorn finns i Carbo, S. m.fl. [2006]. 236TP PT Se bl.a. Europeiska kommissionen [2007]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 socialförsäkringssystemen, dvs. behovet av privat sparande minskar. Eftersom svenska banker är betydande aktörer inom fond- och livförsäkringssparande är få bankkontor och få anställda inte nödvändigtvis ett tecken på att tjänsteutbudet är sämre än i andra länder. Den höga svenska Internetanvändningen, både när det gäller företag och hushåll, i kontakten med bankerna förklarar också till viss del detta, tabell 5.10. Tabell 5.10 Användare av Internetbank i Antal kunder per 1 000 invånare Källa: [2006]. 5.5.3Skattesystemets betydelse för finansiella sektorn Strukturen på ett lands skattesystem har betydelse för konkurrens- kraften i dess finansiella sektor. Svenska kapitalskatter är inte högre än genomsnittet inom EU. Fördelningen av skatterna är dock något annorlunda, med högre skatt på reavinster för individer och lägre skatt för institutionella och utländska investerare. Dessa skillnader kan påverka hur svenska och utländska investerare väljer att fördela sitt kapital mellan och utlandet. Behandlingen av kapitalinkomster skiljer sig åt mellan olika länder. Vissa länder adderar kapitalinkomsterna till övriga inkomster och beskattar totalinkomsten. Andra länder har särskilda skatter för kapitalinkomster. Att gynna vissa typer av investeringar är ofta ett politiskt mål och detta medför olika typer av specialskatter och undantag i olika länder. De flesta länder har genomfört betydande skattereformer och skatterna har förändrats för att undvika nackdelarna med höga marginalskatter som skattebasen breddats. Beskattningen av finansiella intermediärer har varit en viktig fråga för att underlätta etablering av finansiell verksamhet i konkurrens Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn med andra länder. genomförde flera länder förändringar i kapitalskatten och separerade den från inkomst- skatten (i ). Denna förändring var nödvändig mot bakgrund av ett allt mer lättrörligt kapital. Genom förändringen kan kapitalinkomster beskattas lägre och till en fast skattesats. Syftet med en skillnad i skatt på kapitalinkomster och inkomster såsom lön är också att minska negativa effekter från en progressiv skattsats och stärka incitament för sparande. Skattesystemets betydelse för finansiell integration Ett hinder mot finansiell integration är stora skillnader i beskattning mellan olika länder inom EU. Skillnaderna rör både nivåer och system, där skillnader i skattenivåer sannolikt är av mindre betydelse än skillnader i skattesystemens utformning, t.ex. vad gäller de utgångspunkter som används för skatteberäkning. Vid produktionen av finansiella tjänster är skillnader i skattesystem ett problem i samband med företagssammanslagningar över gränserna genom att skillnader i skattesystem kan göra det svårare att utnyttja stordriftsfördelar på ett effektivt sätt. Betydande skillnader mellan olika länder i fråga om möjligheterna att kvitta förluster mot vinster, beskattning av reavinster och direktavkastning m.m. är faktorer som också försvårar gränsöverskridande konsolidering. Företag har också kostnader som är förknippade med att sätta sig in i flera olika skattesystem och att utveckla interna rutiner för att ta hänsyn till skiftande beskattningsgrunder och skattesatser. Skatteskillnader är ett hinder för ett effektivt gränsöver- skridande utbud av finansiella tjänster på retailmarknaderna. Skillnader i beskattning av kapitalinkomster och avkastning på värdepapper varierar mellan olika länder och dessa skatteskillnader gör att det blir svårt att erbjuda ett enhetligt produktutbud över gränserna. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Koncentrationsgraden i den svenska banksektorn är hög i ett internationellt perspektiv. Konkurrensen på den svenska marknaden som helhet har ökat, men inte inom alla produkt- områden. Betydande vinster i banksektorn kan delvis vara ett tecken på svag konkurrens. Det är få utländska banker verksamma på den svenska marknaden och forskning visar att det finns en koppling mellan konkurrens från utländska finansiella företag och banker och effektivitet, kvalitet, och utveckling av den inhemska finansiella sektorn. Ökad konkurrens och ökad närvaro av utländska aktörer är också positivt för konsumenter och företag som kan få ett bredare tjänsteutbud. Det verkar finnas utrymme för en förbättring på retailmarknaden med potential för ökad konkurrens, högre effektivitet och lägre priser. 5.6Finansiella sektorn och de svenska hushållen Finansiell ekonomi för hushåll handlar om hur hushåll använder finansiella instrument för att nå sina mål. I jämförelse med forskningen kring företag och finansiella marknader är antalet studier som handlar om hushållens agerande betydligt färre. För hushållen gäller speciella förutsättningar. Ett hushåll har en betydande andel tillgångar som det inte går att handla med: humankapital, och ett hushåll har ofta en betydande andel illikvida tillgångar: hemmet. Ett hushåll har också begränsningar i hur mycket det kan låna. Till skillnad från ett företag måste också ett hushåll planera för en begränsad tidshorisont. Forskningen om finansiell ekonomi för hushåll kan delas upp i studier som fokuserar på hur hushållen agerar, och på hur de borde agera.TPF237FPT Att studera hur hushållen agerar kräver betydande mängder data medan studier av hur de borde agera har en teoretisk utgångspunkt. För flertalet hushåll är det ingen större skillnad mellan observerat och optimalt beteende. För en del hushåll, oftast med färre tillgångar och sämre utbildning, kan det dock vara stor skillnad mellan observerat och optimalt beteende vilket medför betydande negativa konsekvenser.TPF238FPT Om hushåll gör investerings- misstag finns det sätt att reducera välfärdskostnaderna för dessa. Ett sätt är att utbilda hushåll i finansiell ekonomi. 237TP PT , J. [2006]. 238TP PT I , J. [2006] kallas detta för investeringsmisstag. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn erbjuder den finansiella sektorn ett brett urval av möjliga investeringar. Hushåll i de mogna ekonomierna kan bygga upp en portfölj med likvida tillgångar i bankkonton, penningmarknads- fonder, obligationsfonder, aktiefonder, enskilda obligationer och aktier, finansiella produkter med försäkringsinnehåll som t.ex. kapitalförsäkringar, och olika typer av derivat. Därutöver har hushållen tillgångar i form av bl.a. fastigheter och privata företag. I en studie om hushållens deltagande på aktiemarknaden visas att (1) det har skett ett ökande deltagande över tiden, (2) att det är stora och kvarstående skillnader mellan hushåll i olika länder, (3) att en betydligt större andel av hushållen är verksamma på aktiemarknaden i , , och än i t.ex. , , och , (4) att det finns en stark korrelation mellan valet att delta på marknaden och storleken på tillgångarna och utbildningsnivån, (5) och att utbildningsnivån och tillgångarna endast har en liten effekt på hur stor andel av tillgångarna som placeras i aktier, givet att man deltar på marknaden.TPF239FPT Faktaruta 5.3 Svenska hushålls finansiella beteende För att studera hushålls faktiska beteende krävs betydande datamängder. Det sannolikt främsta dataunderlaget över hushålls finansiella beteende finns i . behövde svenska hushåll betala förmögenhetsskatt och därför finns det detaljerad statistik över hushållens finansiella tillgångar. I en studie konstrueras en databas med tillgångs- och inkomststatistik för hela befolkning.1P P Databasen innehåller information om inkomst, finansiella tillgångar, demografisk sammansättning, utbildning, och bostadsort för alla hushåll i . Hushållens tillgångar kan studeras på detaljnivå, dvs. varje enskilt värdepapper, fond, och fastighet ingår i databasen. Data avseende inkomster finns och avseende finansiella tillgångar . var fördelningen av hushållens förmögenhet i genomsnitt i finansiella tillgångar och i fastigheter. Av de finansiella tillgångarna utgjorde kontanter (dvs. bankkonton och penningmarknadsfonder) , fonder och kapitalförsäkringar , och enskilda tillgångar (aktier, obligationer, och derivat) . Vid slutet av 2002 deltog av de svenska hushållen på de finansiella marknaderna. I hushållens portföljer var medianvolatiliteten och den systematiska risken (beta) var nära ett. Den genomsnittliga avkastningen utöver den riskfria räntan var . 239TP PT Guiso, L., Haliassos, M. & Jappelli, T. [2003]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Faktaruta 5.3 Svenska hushålls finansiella beteende, forts. Studien redovisar fyra resultat. För det första uppvisar en stor del av hushållen en begränsad förlust p.g.a. för lite diversifiering i portföljerna med fonder, aktier, och kontanter. Förklaringen till att kostnaden för begränsad diversifiering är låg är att innehaven i fonder och kontanter dominerar över enskilda aktier. En övervägande andel av hushållen presterar bättre än Sharpekvoten2P P för den svenska marknaden, vilket förklaras av den betydande andel utländska aktier som finns i fonderna. För det andra visar studien att mer finansiellt sofistikerade hushåll, mätt som utbildning eller storlek på tillgångarna, tenderar att investera mer effektivt men också mer aggressivt. Dessa hushålls portföljer har en högre Sharpekvot, men också högre volatilitet. I är kostnaden för underdiversifiering högre för mer sofistikerade hushåll. För det tredje bekräftar studien tidigare empiriska resultat. Bl.a. att hushåll exponerade för andra risker, såsom entreprenörer och stora familjer, tenderar att investera mindre aggressivt och mer effektivt. Att rika hushåll har en högre Sharpekvot stämmer med tidigare studier som visar en positiv koppling mellan rationalitet och storleken på tillgångarna. För det fjärde visar studien att variabler som traditionellt associeras med icke-deltagande (av hushållen), såsom låg utbildning och små tillgångar, är sammanknippade med låg diversifiering. Resultatet visar att icke-deltagande hushåll sannolikt skulle göra dåliga investeringar om de skulle investera på de finansiella marknaderna. I studien visas att välfärdskostnaden av att inte dessa hushåll deltar på de finansiella marknaderna minskar när kostnader för dålig diversifiering tas med. icke-deltagande bland dessa hushåll är ett mindre investerarmisstag än vad det verkar vid en första anblick. Ytterligare en studie använder svenska data för att studera svenska hushålls beteende. En begränsning är att det endast ingår detaljerade data för hushållens aktieinnehav. Studien visar att hushållen inte sprider riskerna i sina finansiella tillgångar (aktier i detta fall), utan investerar i aktier som är nära relaterade till hushållens icke-finansiella inkomster. Detta är en följd av att hushållen väljer aktier utifrån vad de känner till i form av geografisk eller professionell närhet, eller i form av aktier som de har haft . Agerandet förklaras som informationsdrivet snarare än beteendedrivet, dvs. hushållen väljer att investera i aktier där de har bra information. Detta agerande bidrar till högre avkastning än om hushållen hade investerat i aktier baserat på riskspridning.3P 1P P Cavet, L., , J. & Sodini, P. [2006]. 2P P Sharpekvoten (Sharpe ratio) är ett riskjusterat mått som beräknas med hjälp av standardavvikelsen och avkastningen över den riskfria räntan (t.ex. tre månaders statsskuldsväxel) för att identifiera avkastning gentemot risk. Ju högre Sharpekvot för en tillgångsportfölj, desto bättre är dess riskjusterade utveckling. Med Sharpekvot kan man jämföra två tillgångsportföljer och se hur stor risk de tog för att uppnå avkastning över den riskfria räntan. 3P P Massa, M. & Simonov, A. [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Givet komplexiteten i hushållens finansiella optimeringsproblem är det inte konstigt att det begås misstag. Ett exempel är valet mellan fast och rörlig ränta på hushållets bolån (se faktaruta 5.4). En studie konstaterar att det är något förvånande att en stor del av de finansiella kontrakt som är till för hushållen belönar sofistikerat beslutsfattande och kontinuerlig bevakning av utvecklingen på de finansiella marknaderna.TPF240FPT Författaren till studien förväntar sig att det finns enklare alternativ som minskar utrymmet för kostsamma misstag. Finansiella innovationer på marknaden för hushåll sker dock i långsam takt. Några förklaringar i studien till den lång- samma utvecklingen kan vara en stor andel osofistikerade hushåll. Dessa hushåll tenderar att använda de typer av kontrakt som finns på marknaden (hushållen gör som vänner och grannar, alternativt vad banken rekommenderar). För innovatörer är det dyrt att nå dessa hushåll, särskilt om det är en komplex ny finansiell produkt som ska förklaras. Bidragande är också avsaknaden av möjligheten att patentera en produkt i den finansiella sektorn. Detta innebär att ett enskilt företag kan få ta kostnaden för att utbilda konsumenterna, men sedan inte har ensamrätt på produkten. 240TP PT , J. [2006]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Faktaruta 5.4 Hushållens bolån Statistiken över sammansättningen av hushållens tillgångar, där fastigheter utgör , visar betydelsen av fastigheter och hushållens skulder för dessa. Trots den stora betydelsen för hushållen finns det relativt få studier om bolån ur hushållens perspektiv. Finansiella kontrakt för finansiering av bostäder finns i två huvudtyper, fast eller rörlig ränta (som också kan kombineras). Det finns en variation över tiden där andelen nytecknade lån med fast ränta varierar. Andelen hushåll som väljer en rörlig ränta ökar när den fasta räntan stigit, och omvänt väljer många hushåll en fast ränta när den fasta räntan fallit. Hushållen verkar också påverkas av skillnaden, räntespreaden, mellan fasta och rörliga räntor. Ränta (vänster axel) Ränta 3 mån. (vänster axel) Räntespread (vänster axel) Andel fast ränta (höger axel) Anm.: Andelen nya bostadslån (höger skala) med fast ränta (eller längre bindningstid) och räntan på rörligt bostadslån (3 månader) och fast bostadslån () samt räntespreaden mellan fast och rörlig ränta (räntorna på vänster skala). Källa: Bostadslån från Finansmarknadsstatistik [SCB], räntorna från EcoWin (räntor). Valet av den optimala bostadsfinansieringen är relativt komplext. Hushållen måste ta hänsyn till den reala ränterisken, inflationsrisken, hushållets riskaversion, sannolikheten för att de ska sälja bostaden (det medför en kostnad att lösa ett lån med bunden ränta ), och sannolikheten för en optimal refinansiering av ett bundet lån när det löper ut (dvs. risken för att ränteläget är betydligt högre när lånet ska sättas om). Det går inte att rationalisera valet av fast eller rörlig ränta utifrån variationen över tiden i diagrammet. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Faktaruta 5.4 Hushållens bolån, forts. Ett hushåll som ska flytta kan utnyttja ränteskillnaden mellan fast och rörlig ränta och välja ett rörligt lån om skillnaden är stor. Men att fatta ett räntebeslut utifrån om den fasta räntan stigit eller fallit är inte rationellt eftersom en ränteförändring inte förutsäger hur räntan kommer att röra sig . Andra viktiga finansiella frågor som hushållen står inför är t.ex. sparandebeslut, kreditskulder, och avgifter som fonder, banker och andra intermediärer debiterar. Investeringsmisstag kan få betydande välfärdskostnader för hushåll. Sannolikheten för dessa misstag ökar när nya finansiella marknader skapas och när hushåll får ansvar för nya uppgifter i den finansiella planeringen. För att begränsa misstagen kan hushållen informeras om de finansiella marknaderna för att kunna genomföra en effektiv finansiell planering.TPF241FPT I det här kapitlet har den svenska finansiella sektorn beskrivits ur olika perspektiv. I jämförelse med flertalet andra mogna ekonomier är andelen av de sysselsatta som arbetar i den finansiella sektorn relativt låg i . Enligt gängse mått på specialisering blir därför graden av specialisering riktad mot finansiell sektor i också låg, även om den ökat i relativt hög grad i jämförelse med flertalet andra länder. Specialiseringsgraden mätt på detta sätt tar dock ingen hänsyn till utbudet av tjänster, vilka sorts tjänster som tillhandahålls, eller vad de anställda i den finansiella sektorn faktiskt gör. Det här måttet på specialisering måste därför tolkas med försiktighet. Relativt få anställda i den svenska finansiella sektorn ger ett lägre bidrag till BNP i jämförelse med andra länder, dvs. förädlings- värdesandelarna från den finansiella sektorn är lägre i . Detta säger inte något om den finansiella sektorns absoluta betydelse, eftersom den finansiella sektorn i hög grad tillhandahåller insatsvaror till andra branscher, eller om hur effektiv eller produktiv den svenska finansiella sektorn är i jämförelse med 241TP PT Lusardi, A. & , O.S. [2006]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 sektorn i andra länder. Ökningstakten i förädlingsvärdesandelen i hör dock till de högsta bland de jämförda länderna. För den svenska finansiella sektorn som helhet var produk- tivitetstillväxten högre än genomsnittet i EU15. Generellt ökade produktiviteten mest i gruppen banker medan utvecklingen var svagare i försäkringsbolag och övriga finansiella företag. Detta gäller även där de två sistnämna grupperna hade en mycket svag produktivitetsutveckling. När det gäller effektivitet finns det tecken på att den finansiella sektorn hör till de mest effektiva branscherna i . Sektorn verkar också vara effektiv i en jämförelse med andra länder, även om svårigheter att göra jämförelser innebär att resultaten bör tolkas försiktigt. Ökad finansiell integration bidrar till att det blir lättare för företag att få kapital till investeringar. Om ett företag inte får tillgång till kapital på den svenska marknaden innebär integrationen att det blir lättare att få kapital på andra marknader. Riskkapital- marknaden i är den näst största i mätt som andel av BNP och har stor betydelse för framväxten av nya företag. Koncentrationsgraden i den svenska banksektorn är hög i ett internationellt perspektiv. Konkurrensen på den svenska marknaden som helhet har ökat, men inte inom alla produkt- områden. Det finns en koppling mellan konkurrens från utländska finansiella företag och banker och effektivitet, kvalitet, och utveckling av den inhemska finansiella sektorn. Ökad konkurrens och ökad närvaro av utländska aktörer är också positivt för konsumenter och företag som får ett bredare tjänsteutbud. 6Stockholm som finansiellt centrum Globalisering och finansiell integration medför att länders ekonomier blir mer ömsesidigt beroende när handels- och investeringsflöden ökar. Ny teknologi och utvecklingen i tillväxt- ekonomierna medför ökade möjligheter för effektiva producenter av finansiella tjänster att bli verksamma på en större marknad. Eftersom ett enskilt land inte behöver ha en inhemsk produktion av finansiella tjänster – det viktiga är att ha tillgång till kvalificerade tjänster – kan det ske en specialisering i några länder. Urbaniseringen har ökat och passerade antalet människor som bor i städer antalet som bor på landsbygden. En följd av den utvecklingen är att städerna blir större och att antalet stora städer ökar. fanns det 161 städer i världen med en befolkning över 2,5 miljoner.TPF242FPT Utöver storleken är det städernas ekonomiska funktioner som gör att städer har blivit viktigare . Många städer är globala i meningen att de sammankopplar marknader och handel över världen. Ett ökande antal städer i mogna ekonomier genererar hälften eller mer av landets BNP. , , och . , , , och är exempel på städer som svarar för en tredjedel eller mer av respektive lands BNP. Att städer får en allt mer betydelsefull roll är en följd av att det i allt högre grad är i städer som välstånd skapas, där finns personalen med störst kunskap, de mest innovativa företagen, och även de bästa offentliga och privata institutionerna. En följd av koncentrationen är att både företag och anställda uppnår en högre produktivitet, i jämförelse med om de var mer utspridda. Den här klustereffekten medför hög produktivitet inom specifika områden, på specifika platser. Detta gäller även den finansiella sektorn. Bilaga 5 till LU 2008 och integrationen av de finansiella marknaderna är två faktorer som bidrar till att fler städer kan vara finansiella centra. kommer konkurrensen om en sådan roll att öka och det bidrar till ett ökat fokus på vilka faktorer som är avgörande och inom vilka områden existerande finansiella centra behöver förstärka konkurrenskraften. I det här kapitlet redovisas några rapporter som rangordnar och andra städer utifrån en roll som finansiella centra. En översiktlig bedömning av som finansiellt centrum görs också. För att göra bedömningen mer intressant jämförs med som är den närmaste konkurrenten i . Bedömningen av är övergripande och det behöver göras djupare studier om för- och nackdelar för att kunna dra slutsatser om vilka åtgärder som kan genomföras för att stärka konkurrenskraft som finansiellt centrum. 6.1Stockholm i en internationell jämförelse I en rapport från konstrueras ett index, Index (GFCI), som rangordnar städer efter deras konkurrenskraft som finansiellt centrum.TPF243FPT Indexet är sammansatt av 5 indikatorer. Arbetskraft som omfattar tillgången på personal, arbetsmarknadens flexibilitet, utbildning, och utvecklingen av humankapital. Forskning visar att detta är den viktigaste faktorn för ett finansiellt centrums konkurrenskraft. Affärsmiljön omfattar reglering, skattenivåer, korruptionsgrad, ekonomisk frihet, och hur lätt det är att göra affärer. Av dessa faktorer visar forskning att regleringen är avgörande för konkurrenskraften i ett finansiellt centrum. Tillgång till marknader utgörs av bl.a. volymen och värdet av handeln med aktier och räntebärande tillgångar, och klustereffekten av att många företag är verksamma inom ett finansiellt centrum. 243TP PT [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 Infrastruktur rör kostnader för och tillgång till byggnader och kontor. Generell konkurrenskraft omfattar den övergripande konkurrenskraften i en stad och hur staden bedöms vara att leva i. GFCI rankar städerna baserat på en faktormodell. I modellen används dels olika faktorer (sammanlagt 47 stycken) samman- ställda från olika källorTPF244FPT och dels bedömningar av olika finansiella centra i en enkät baserad på 491 enkätsvar. Av 46 städer rankas på plats 29 och på plats 34. I rapporten från görs en bedömning av hur stabil nuvarande ranking kommer att vara i kommande rapporter (rankingen publiceras ). För detta delas städerna upp i fyra grupper: Ledare, städer som och men även städer som har starka delsektorer eller betydande inhemska marknader, som t.ex. och . Små, städer som rankas lågt och som inte förväntas stiga i rankingen , t.ex. och .