sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Det finns ett behov av driftpersonal med bredare kunskaper som behärskar olika funktioner i de alltmer komplexa värmesystemen. En återkommande iakttagelse är att driftpersonalen i många fall saknar tillräcklig kunskap om den egna anläggningen och utrust- ningen. Detta är också en observation från s.k. BETSI- projekt.TPF6FPT Det framkommer också i Elforsks rapport att den interna kommunikationen mellan driftspersonal och fastighetsförvaltare inte alltid fungerar när det gäller brister och behovet av åtgärder. En viktig förutsättning för att undanröja detta hinder för effekti- viseringsmöjligheterna är att driftpersonalens status i fastighets- företagen höjs, vilket är relaterat till personalens kompetensnivå och kunnande. Många mindre kommuner och allmännyttiga bostadsföretag har enligt en driftorganisation, som traditionellt är inriktad på fastighetsförvaltning. Driftpersonalen är inte utbildad inom energieffektivisering och kan därför inte bidra tillräckligt till att optimera energianvändningen. Dessutom står driftteknikerna inom de allmännyttiga bostadsföretagen inför stora pensions- avgångar . För stora offentliga fastighetsägare ser bilden annorlunda ut när det gäller kompetensförsörjningen och deras möjligheter att utveckla och upprätthålla kompetens inom energiområdet. Energiföretagens roll för energieffektivisering i fastigheter I Swedevals intervjuer framkommer att många fastighetsägare vill utveckla samarbetet med fjärrvärmeföretagen genom överföring av kunskap om effektiviseringar och andra energilösningar. De inter- vjuade i Swedevals undersökning menar att fjärrvärmeföretagen skulle kunna göra mycket mer, t.ex. visa på alternativ, bidra till 6TP PT står för Byggnaders energianvändning, tekniska status och innemiljö. Se vidare kapi- tel 13. kompetensutveckling eller bättre kompetensutnyttjande, lämna mer förslag om effektiviseringar, ha bättre dialog med kunder, öppna för andra energilösningar vid nybyggnation. 16.2.2Energihushållning vid ny- och ombyggnad – nuläget Swedevals intervjuer visar att energianvändning och energiberäk- ningar ofta kommer in för sent i processen. Orsaker till detta kan vara att kunskap saknas om hur dessa frågor ska hanteras eller att beslut med specificerade krav på energianvändningen saknas. Bristen på personer med bred kompetens för energitjänster har i detta sammanhang framhållits som ett problem. Arkitekterna har lyfts fram som nyckelaktör med stort inflytan- de över projektet även från energisynpunkt. I Swedevals intervjuer har dock framhållits att arkitekter överlag har begränsade bas- kunskaper om energifrågor och att de låter andra mål väga tyngre i sitt arbete. Därför måste krav på energianvändning och energi- beräkningar komma in från beställaren i detta skede för att de tillräckligt väl ska kunna beaktas i projektet. Även konstruktörerna har ett betydande inflytande över energi- frågorna i projekteringen. Detta kräver bl.a. särskild kunskap om effekter på energianvändningen vid olika åtgärder för isolering och tätning. Konstruktören ställs också inför avvägningar mellan lokalers funktionalitet och energibesparande åtgärder. Konstruk- tören behandlar energifrågorna utifrån de krav och förutsättningar som kommer från beställare och arkitekt. Övriga projektörer som ingår i projekteringen, VVS, el etc., kommer längre ner i hierarkin med sitt inflytande och sin kom- petens i energifrågorna. Trots detta behöver särskild kompetens inom energihushållningsområdet förstärkas även hos dessa kate- gorier, då de kan ha stora möjligheter att föreslå effektiva lösningar. 16.2.3Behov av ökad utbildning och kompetens Utredningen ser behov av kunskaps- och kompetenshöjningar beträffande flertalet av de aktörstyper som är verksamma i fastig- hetsförvaltning respektive vid ny- och ombyggnad. Nedan redo- görs närmare för dessa behov. Behov i fastighetsföretag som förvaltar befintligt bestånd Många fastighetsföretag behöver, enligt Swedevals analys, utveckla sin organisatoriska kompetens och integrera energifrågorna i före- tagens ledningssystem och verksamhetsstyrning. I många fastig- hetsföretag måste ledningen öka sin kunskap om såväl potentialen som de ekonomiska incitamenten för att initiera effektiviserings- insatser. De tre områden som pekats ut i Swedevals intervjuer är investeringar, driftoptimeringar och brukarnas användning av energi. Fastighetsägarna behöver också utveckla sin roll och kompetens som beställare och upphandlare av program och åtgärdspaket för energieffektivisering. Detta gäller i första hand de mindre fastig- hetsföretagen, i både privat och offentlig regi. Alternativt behöver företagen kunna tillföra denna kompetens genom att kunna anlita externa energitjänster i större utsträckning. I många företag har fastighetsförvaltaren en nyckelroll med avseende på energieffektivisering. Flera av Swedevals intervjuer har framhållit vikten av att förbättra den s.k. cross over-kompetensen i organisationen, dvs. en förmåga att överbrygga barriärer mellan olika roller och yrken i en effektiviseringsprocess. Internt måste det finnas en ömsesidig förståelse mellan tekniker och ekonomer. I sammanhanget bör påpekas att det förekommer olika former av samarbeten och nätverk för att stärka offentliga fastighetsägare och främja deras energieffektiviseringar. De offent- liga fastighetsägarna samarbetar i projektet tillsammans med i utvecklingsfrågor för att främja ökad energi- effektivisering genom att särskilt stödja projekt med denna inrikt- Stort rekryteringsbehov i fastighetsföretagen Fastighetsbranschens analyser visar att pensionsavgångar leder till ett rekryteringsbehov av bl.a. fastighetsförvaltare, motsvarande cirka 3 000 personer. Den kritiska frågan är om utbildningsbehovet kommer att kunna tillgodoses, då det endast finns cirka 1 000 utbildningsplatser. Ungdomars intresse att söka utbildning och anställning inom fastighetsbranschen är lågt. 7TP PT UFOS står för Utveckling av fastighetsföretagande i offentlig sektor. kompetent personal är besvärlig, eftersom högre utbildad personal inom tenderar att gå till näringslivet i industrisektorn och till energiföretagen. bedöms att det behövs cirka 400 ingenjörer på mellannivå och i vissa fall civilingenjörer som kan gå in i rollen som driftingenjör. De är tekniska specialister som har huvudansvaret för att optimera de tekniska systemen. Det har framhållits i Swedevals intervjuer att fastighets- och driftingenjörernas utbild- ningar borde vara mer tvärfackliga och innehålla förutom teknik även inslag av ekonomi och juridik. Driftpersonalens kompetens behöver höjas Generationsväxlingen måste också kombineras med en högre kom- petensnivå hos driftpersonalen. Driftpersonalen kommer i fram- tiden att arbeta mer med övervakning och fjärrstyrning av tekniska system än . Det skapar ett stort behov av högre kvalificerad personal med kunskaper om installation, drift och underhåll av alltmer komplexa anläggningar som styr värme, vatten och venti- lation. Det är en helt annan roll och kompetensnivå än vad som traditionellt har gällt för denna personalkategori. Fastighetsföretagen ställs här inför utmaningen att kunna konkurrera med industrin och energiföretagen om dessa kvalifice- rade drifttekniker. Svårigheterna att rekrytera och behålla egen kompetens leder till att man behöver utveckla organisatoriska modeller för att kunna köpa kompetens utifrån. Företagen står inför ett strategiskt vägval att lägga ut driften på entreprenad eller att behålla den i egen regi. Ett problem som uppmärksammats är att driftentreprenader inte alltid fungerar effektivt för att driva driftoptimering. Därför kan det behövas en ny typ av entreprenörer som introducerar ny teknik, exempelvis Energy Performance Contracting (EPC). Det gör det också möjligt att överföra kompe- tens till företagets egen driftpersonal i de fall som man upphandlat externa energitjänster utifrån. Behov av ökad energikompetens vid ny- och ombyggnad Fastighetsägarna måste som beställare i ökad utsträckning kunna knyta energikompetens till projektledningen, som i sin tur måste ha kompetens att tidigt i processen formulera krav på effektiva energilösningar och driva dem genom processen gentemot övriga aktörer. Bred aktuell kunskap om integrerade system är också en kritisk kompetens i större byggprojekt. Projektledaren måste kunna bidra till att den nödvändiga energisamordningen utvecklas i byggprojekten, såväl avseende funktions- som komponentkrav. Arkitekterna behöver utveckla sina kunskaper och en större medvetenhet om hur krav på effektiva energilösningar kan förenas med funktionella och estetiska krav. Arkitekterna behöver därför få ett större inslag av energieffektivisering i både sin grundutbildning och fortbildning. Kraven på övriga konsulter i projekteringsarbetet skärps också enligt Swedeval. Det handlar om att bygga upp sin kunskap och följa utvecklingen av ny teknik, bredda sitt kompetensområde och kunna samordna energilösningarna med övriga fackkonsulter. Konsulterna bör komplettera sin utbildning med särskild inriktning på energieffektivisering och energiberäkningar. Denna kunskap behöver spridas på övriga aktörer i ombyggnadsprojekten. Konsulterna måste även i ökad utsträckning kunna integrera energifrågorna med växande miljökrav. Frågor om inomhusmiljö och inneklimat hör nära samman med energifrågorna. Kunskaps- överföringen från tillverkarna blir viktig. Behovet av bättre energisamordning i projekteringsarbetet mellan olika konsulter har betonats i Swedevals intervjuer. Men kravet på energisamordning gäller hela ombyggnadsprocessen. Ett stort ansvar för bättre samverkansformer faller även på entrepre- nörerna som driver processerna i utförandet. Myndigheterna har genom kommunernas byggnadsinspektörer också en roll för att främja energihushållning i samband med att ärenden om ny- och ombyggnader prövas. Även här finns ett behov av kompetensutveckling i energifrågor. Resultaten av en energikartläggning är en viktig utgångspunkt för energieffektiviserande åtgärder i t.ex. byggnader och industrier och förekommer i flera olika sammanhang, tex. i samband med energi- deklarationer och vid energitjänster. Den snabbt växande energitjänstmarknaden innebär, enligt Swedevals intervjuer, att energitjänstföretagen har ett kontinuerligt och stort behov av tekniker och ingenjörer. Ett hinder är dock bristen på utbildad arbetskraft för dessa tjänster. För att uppfylla kompetens- kraven för energitjänster behöver personalen även ha yrkeserfaren- heter och praktik. Detta ger ytterligare en begränsning i rekryteringsunderlaget. Swedeval pekar på att även energiföretag som erbjuder drift- entreprenader har svårt att rekrytera gymnasieutbildad driftper- sonal inom VVS-området. Det är stor personalrörlighet i branschen och energitjänstföretagen konkurrerar med andra konsultföretag, driftentreprenörer och fastighetsbolag. Det förekommer även att högskolor och företag knutna till deras forskare genomför uppdrag avseende energikartläggning inom exempelvis industriella processer. Det är dock oklart vilken omfattning denna verksamhet har. Energideklarationerna bidrar till ökad efterfrågan på energi- tjänster. Pågående arbete med energideklarationerna binder betydande resurser i uppdragsverksamheten även för energiföretagen. Det finns en risk med en alltför snabb tillväxt i efterfrågan på energitjänster eftersom, många nya aktörer dras till marknaden . Kundernas beställarkompetens är också en viktig förutsättning för att energitjänsterna ska ge goda resultat. Kunderna anser, enligt Swedeval, att utbudet av energitjänstföretag är för begränsat för att möjliggöra kvalificerade energikartläggningar och medverka vid beställningar av åtgärdsprogram. Företagen har också svårt att hitta kvalitetssäkrade konsulter på den växande marknaden. har sällan kunskap om vilka som är kapabla att genomföra effekti- viseringsåtgärder.TPF8FPT Vissa erfarenheter hos slutanvändare med stor energianvändning är att man uppfattar sina energileverantörer som naturlig sam- arbetspart, men att energibolagen inte aktivt marknadsför dessa tjänster. Ett annat problem som lyfts fram är att vissa energitjänst- företag uppfattas ha en alltför teoretisk inriktning och för liten kännedom om praktisk fastighetsdrift.TPF9FPT De offentliga fastighetsägarna handlar upp merparten av energitjänsteprojekten. De använder sig i allt högre grad av EPC, Energy Performance Contracting, som affärsmodell. Det har i Swedevals intervjuer påpekats att det är ett problem att det finns för få energikonsulter på marknaden som kan hjälpa fastighets- ägaren att starta projekten och handla upp entreprenörer. Sammantaget ger Swedevals intervjuer en något splittrad bild över hur stark efterfrågan är på energitjänster. Den verkar variera mellan olika samhällssektorer och vara beroende av typ av tjänster. I vissa segment är efterfrågan liten. De stora allmän- nyttiga bostadsföretagen redovisar inga svårigheter att köpa dessa tjänster. Lokaler och flerbostadshus ska energideklareras . finns det cirka 600 certifierade energi- experter och ytterligare cirka 100 icke-certifierade, men godkända energiexperter, som får utföra energideklarationer. Den senare kategorin tillhör ackrediterade företag där det finns minst en certi- fierad energiexpert. Ackrediteringen ska säkerställa att företagen har viss kompetens för att utföra deklarationerna. Energiexperterna hämtas i huvudsak från energitjänstföretag och andra energikon- sulter. I vissa fall kan även större bostadsföretag få egna experter certifierade. Efterfrågan på energideklarationer har varit stor inledningsvis som expertkåren är under uppbyggnad. Det råder därmed stor brist på certifierade energiexperter för att kunna genomföra energideklarationerna . Uppskattningsvis behövs det minst en fördubbling av antalet energiexperter för att 8TP PT Styrmedel för effektiv energianvändning. Elforsk rapport 08:35s. 9TP PT Ibid. klara detta åtagande. Flaskhalsproblemet förklaras bl.a. av att den omfattande rekryteringen och utbildningen av energiexperter släpar efter. Certifieringen begränsar utbytbarheten och möjligheterna att jämka kvalifikationskraven. Rekryteringsbasen är begränsad. I praktiken tas experterna från en knapp resurs på konsultsidan. Rekryteringen av energiexperter tränger därmed undan konsultresurser från energitjänstföretagens övriga verksamhet. SABOS erfarenheter visar energideklarationerna inte verifierar andra än redan kända åtgärdsförslag. kan energidekla- rationerna underlätta för driftpersonalen att kommunicera åtgärds- förslagen internt inom företaget, Energideklarationernas åtgärds- förslag är i praktiken en lista över åtgärder som är lönsamma i byggnaden. Enligt en översiktlig analys, som gjorts av konsult- företaget , har energideklarationerna i de första drygt 12 000 deklarerade byggnaderna visat på potential för lönsamma åtgärder om i genomsnitt per byggnad. Energikartläggning i icke energiintensiva företag Frågan om energi och energianvändning ökar dock i betydelse för företagen, när det gäller såväl produkternas egenskaper som själva produktionsprocessen. Swedeval konstaterar att, även om förut- sättningarna varierar, så har många små och medelstora företag begränsade kunskaper och resurser att arbeta med energieffekti- visering. Även kunskapen om den egna energianvändningen är ibland begränsad. Branschorganisationen Teknikföretagen har inlett ett arbete med att informera och stödja sina medlemsföretag om hur de kan inleda energieffektiviseringsarbete. Det handlar i detta skede om att ge kunskapsstöd och verktyg för hur man initierar och beställer en energikartläggning. Förutsättningarna för att lyckas är att företagen kan avsätta personalresurser och även investeringsmedel för detta ändamål. Enligt Swedeval prioriterar företagen dock ofta att lägga sina personella insatser på produktion och försäljning. Ett arbete med energieffektivisering måste dessutom integreras i företagets ledningssystem och verksamhetsstyrning med någon som driver frågan. energi- och klimatrådgivning och myndigheters tillsyn m.m. Swedevals undersökning visar att det finns stora variationer i olika kommuners energi- och klimatrådgivning. Rådgivningen styrs av förordningen (1997:1322) om bidrag till energi- och klimatrådgivning. administrerar och utbetalar bidraget för den kommunala rådgivningen men det är kommunerna själva som anställer och utgör arbetsgivare. För att säkerställa kompetensnivån hos de kommunala energi- och klimatrådgivarna arrangerar utbildningar, både obligatoriska och frivilliga fortsättningskurser. De statliga kraven på hur energi- och klimatrådgivningen behöver utvecklas. Energi- och klimatrådgivarna har traditionellt arbetat mot bostads- sektorn och kanske främst åt mindre bostadsrättföreningar och småhusägare. Rådgivarna erbjuds utbildning via Energimyndig- heten. I viss mån kan de regionala energikontoren fungera som stöd för kommunernas rådgivning. Hos många av de regionala energikontoren finns också bredare energirådgivningskompetens. Kommunerna har även tillsynsansvar över att fastighetsägarna fullföljer kraven på energideklarationer av sina fastigheter. Vidare har kommunernas VVS- och byggnadsinspektörer till uppgift att granska hur energihushållningskraven uppfylls i samband med ny- och ombyggnader. Swedeval bedömer ålderssammansättningen på denna kategori handläggare vara sådan att en stor del närmar sig pensionsåldern , och att de måste ersättas med nyrekryteringar. I vissa kommuner är det svårt att rekrytera per- sonal med rätt kompetens. Kommunernas och länsstyrelsernas miljötillsyn har kommit att allt mer integrera krav på energikartläggningar i sin tillsyn. Hand- läggarna på dessa tillsynsenheter saknar dock, enligt Swedeval, överlag närmare kunskaper i energiteknik och energikartläggning. 16.3.2Behov av ökad utbildning och kompetens Efterfrågan på olika typer av energitjänster bedöms fortsätta att växa, men marknadsutvecklingen bromsas av brist på personal. Det finns ett behov av fler energikonsulter på marknaden och även entreprenörer som behärskar EPC och annan typ av funktions- upphandling. Resultatet av energideklarationerna bedöms komma att öka efterfrågan på energitjänster för att kunna genomföra de effekti- viseringsåtgärder som framkommit i deklarationen. Om ytterligare styrmedel för energieffektivisering introduceras kommer behovet av energikartläggning och energitjänster att öka ännu mer. med expansionen av marknaden höjs kompetens- kraven. Ett ökat behov av personal med kvalificerad utbildning, exempelvis civilingenjörer, förutses beroende på att energisystemen blir alltmer komplexa. Personalen måste också behärska fler kom- petensområden, och ha vana att sätta sig in i olika tekniker. Detta gäller inte minst om energikartläggningar i ökad utsträckning kom- mer att efterfrågas av företag inom industrisektorn. Dessutom behövs mer av tvärfacklig utbildning som kombinerar teknik med ekonomi och juridik. Det framtida rekryteringsbehovet inom energitjänstföretagen gäller även ingenjörer på mellan- och gymnasieingenjörer. Energi- analyser har ett betydande mått av fältarbete där behovet av kom- petens på gymnasieingenjörsnivå är efterfrågad. Behovet att kvalitetssäkra energitjänster och de konsulter som erbjuder dessa tjänster har diskuterats i Swedevals intervjuer. Ett alternativ är att vidga certifieringssystemet för energiexperter för energiföretagens insatser i steget efter energideklarationerna. Det skulle underlätta för kundföretagen att hitta kvalificerade energi- tjänstföretag om dessa varit utsatta för granskning av tredje part. Långsiktigt kommer behovet av energiexperter för energideklara- tioner att stabiliseras på en lägre nivå från och med årsskiftet 2008/09, även om energideklarationerna ska förnyas minst . finns ett behov av energikompetens för att kunna besluta om och genomföra sådana åtgärder som framkommit i energideklarationen. Fastighetsägarna bedöms komma att efter- fråga kvalificerad rådgivning och hjälp med att genomföra en djupare energianalys. Bedömningen är att detta kommer att öka efterfrågan på tjänster från energikonsulter och energitjänstföretag, som i många fall redan har resursbegränsningar i sin verksamhet. många fall också att energiexperterna kan byta roll och erbjuda fastighetsföretagen sina energitjänster. I Swedevals intervjuer har tanken väckts om inte det finns behov av mera obundna energi- experter som gör bedömningarna och undertecknar deklarationen med vissa garantier. Detta aktualiserar frågan om man på andra vägar kan tillföra kvalificerad rådgivning och stöd som uppfattas som mera opartisk. Kommunernas energi- och klimatrådgivning har lyfts fram som ett sätt att svara för sådan rådgivning. Frågan är om kommunerna har kapacitet för en utvidgad rådgivning eller om det kräver en utbyggnad av resurser och kompetens. Energieffektivisering i icke-energiintensiva företag Utredningens övervägande om att inrätta ett program med stöd för energieffektivisering i icke energiintensiva företag bygger på att företagen äger förmågan att genomföra avsedda effektiviserings- åtgärder. Med ett särskilt program för energieffektivisering i de icke-energiintensiva företagen kommer behovet av utvecklad kom- petens inom energiområdet att förstärkas. De större företagen har egna resurser och kunskaper. Behovet av fortsatt kunskapsuppbyggnad gäller, enligt Swedeval, i första hand de mindre företagen med begränsade resurser. Men framför allt behöver företagen integrera energifrågorna i sin verksamhets- styrning och börja inse att energieffektiviseringar kan vara en viktig del i företagens produktivitetsutveckling. Företagen måste själva äga processen för att åtgärder ska kunna genomföras. Det finns då ett behov av externa informationsinsatser med råd och stöd som riktas till dessa företag. Det har i Swedevals inter- vjuer påpekats att energi- och klimatrådgivningen riktad till industri- sektorn inte alls är lika utvecklad som den som ges till bostads- sektorn. En utbyggd energirådgivning till dessa företag bedöms kräva mer kvalificerade kunskaper inom vissa områden till följd av mer komplexa system och delvis andra frågeställningar. energi- och klimatrådgivning och myndigheters tillsyn m.m. Kompetensen inom den kommunala energi- och klimatrådgiv- ningen bör, enligt Swedeval, utvecklas . Det krävs dels en utökad kompetensutveckling av rådgivarna i takt med teknikutvecklingen och ökad komplexitet i systemen. Dessutom kommer kraven på rådgivningsresurserna att öka när energieffekti- viseringarna ökar i omfattning och betydelse. En särskild efter- frågan på opartisk energirådgivning bedöms komma att uppkomma som ett resultat av energideklarationerna. Fastighets- ägarna behöver råd inför besluten att genomföra de åtgärdsförslag som energideklarationerna har resulterat i. De kommunala energi- och klimatrådgivarna kan spela någon roll inom nya samhällssektorer. De får rikta sig mot små- och medelstora företag och arbeta med råd- givning till kommunernas egna fastigheter. För att kunna möta ett ökat behov av rådgivning mot företag skulle uppdraget för råd- givarna, och eventuellt även för de regionala energikontoren kunna utvecklas inom dessa områden. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen kommer att vara viktig för den stora gruppen småhusägare, som endast i mindre omfattning får kunskap via energideklarationer och inte heller kan knyta energitjänster till sig. Många småhusägare som står inför t.ex. konvertering av värmesystem eller olika klimatskärms- åtgärder saknar kunskap inför sina beslut, och efterfrågar en spe- cifik rådgivning och information från en opartisk och kompetent rådgivare. Om de kommunala rådgivarna ska få en större betydelse förut- sätter det att kommunerna ställer tillräckliga resurser till för- fogande, och att energi- och klimatrådgivarna följer med i teknik- utvecklingen.