sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — De översiktliga översvämningskartorna är främst avsedda som underlag för kommunens översiktsplanering och för övergripande planering av räddningstjänstens arbete. Översvämningskarteringen omfattar naturliga flöden i både reglerade och oreglerade vattendrag. De visar inte flöden eller översvämningar som uppkommit genom till exempel dammbrott eller isdämningar. Kartorna visar vilka områden utmed vattendragen och sjöarna som riskerar att översvämmas. I bedömningen utgår man från två olika flöden, dels 100-årsflödet, dels beräknat högsta flöde, motsvarande ca 10 000-årsflöde. Figur 5.1 Exempel på kartbild ur en översiktlig översvämningskartering Teckenförklaring Översvämningsområde för högsta beräknade flöde enligt beräkningar Översvämningsområde för 100-års flödet Tätortsområde SOU 2007:60 Bilaga B 14 37 5.3 Analys av bebyggelse som riskerar att översvämmas utmed vattendrag och längs havskusten För att beräkna hur stor andel kust- och vattendragsnära bebyggelse som är lokaliserad till de områden som kan komma att översvämmas har en analys av befintlig bebyggelse inom de ytor som riskerar att översvämmas av dagens 100 års-flöde utförts. Som bas för analysen användes den översiktliga översvämningskarteringen. En liknande analys har utförts för den kustnära bebyggelsen vilken är lokaliserad lägre än den första höjdkurvan, +5 m enligt GSD-Terrängkartan. De genomförda analyserna är översiktliga och bygger på befintligt material och kunskap. har utfört analysen utmed vattendragen och Lantmäteriet har utfört analysen utmed havskusten. 5.3.1 Underlagsmaterial Områden för 100-årsflödet är hämtade ur de till framställda översiktliga översvämningskarteringarna. 56 vattendrag med en sammanlagd längd av är karterade och berör 181 kommuner. En förteckning över utförda karteringar redovisas i Bilaga 1. Markanvändning och bebyggelseklasser är hämtade från den allmänna . Beskrivning och definitioner anges i Bilaga 2. För både vattendrags- och kustanalysen har GSD-Terrängkartan, version 2006, använts. Samtliga värden är angivna i höjdsystemet RH 70 och positionssystemet RT 90 2,5 gon Väst. Bilaga B 14 SOU 2007:60 38 Tabell 5.1 Följande markslagsklasser, vilka innehåller bebyggelse, har använts vid beräkningarna Markslagsklass Datalager Sluten bebyggelse Marklager från Terrängkartan T5 Hög bebyggelse Marklager från Terrängkartan T5 Låg bebyggelse Marklager från Terrängkartan T5 Fritidsbebyggelse Marklager från Terrängkartan T5 Industriområde Marklager från Terrängkartan T5 Byggnader, Hus, m.m. Bebyggelsepunkter, antal, från Terrängkartan, ej inkluderade i bebyggelsearean och ej arealuppskattad 5.3.2 Analysmetod Som underlag till analysen utmed vattendragen har polygonerna för 100-årsflödets översvämningsområde och GSD-Terrängkartan använts. För kustområden har en polygon framställts för det område som begränsas av strandlinjen och höjdkurvan för + 5 m. Den översvämmade mark- och bebyggelsearealen har beräknats för samtliga kustområden och översvämningskarterade vattendrag. Till dessa har GSD-Terrängkartans markklasser relaterats. På så sätt har andel översvämmad areal uppdelad per markslagsklass kunnat erhållas för respektive översvämningsområde. Antal översvämmade byggnader i form av punktobjekt har beräknats på samma sätt. Följande steg ingick i analysen: GSD-Terrängkartans markslagsklasser klipptes med översvämningspolygonerna. Areal för respektive markslagsklass med bebyggelse beräknades. Antal friliggande bebyggelsepunkter beräknades. Ytorna för markslagsklasserna med bebyggelse i GSD-Terrängkartan motsvarar inte byggnadernas yta utan visar hela den markareal som byggnaderna är belägen på och som klassas som bebyggt område. Därför har en verifiering av areal byggnadsyta inom respektive markslagsklass utförts. SOU 2007:60 Bilaga B 14 39 5.3.3 Verifiering av byggnadsyta inom respektive bebyggelseklass I GSD-Terrängkartan redovisas markslagsklasser inom vilka bebyggelse förekommer; se Tabell 5.1. I markslagsklasserna med bebyggelse ingår förutom byggnader även ytor för gator, parker, torg och andra ytor som inte upptas av byggnader. En beräkning av andelen bebyggd yta utfördes för GSD-Terrängkartan med byggnader inom GSD-Fastighetskartan som referens. För varje bebyggelseklass i Terrängkartan bedömdes utifrån denna beräkning sedan en genomsnittlig procentuell bebyggelseyta per bebyggelseklass. Andelen bebyggelseyta som upptas av byggnader varierar mellan de olika bebyggelseklasserna och mellan olika orter i landet samt även inom olika stadsdelar inom tätorterna. För att bedöma hur stor areal byggnadsyta det finns inom respektive markslagsklass utfördes en beräkning av detta. De tätorter som legat till grund för beräkningarna är , , , , och . För dessa orter har 45 olika representativa ytor i de olika markslagsklasserna med bebyggelse valts ut för beräkningar. Generellt är andelen byggnadsyta högre ju större tätorten är. För att verifiera ovanstående genomfördes vissa beräkningar på det material som användes för delbetänkandet för de där uppgifter om både översvämningsarealer och bebyggelseyta från GSD-Fastighetskartan finns. För sluten bebyggelse beräknas att av bebygglseytan är byggnadsyta. De flesta ytorna har byggnadsyta med extremvärden på 40 och . Medelvärdet bedöms ligga på . För hög bebyggelse beräknas att bebyggelseytan är byggnadsyta. De flesta ytorna har intervallet byggnadsyta med extremvärden på 10 och . Medelvärdet bedöms ligga på . För låg bebyggelse beräknas att av bebyggelseytan är byggnadsyta. De flesta ytorna har intervallet byggnadsyta med extremvärden på 3 och . Medelvärdet bedöms ligga på . Bilaga B 14 SOU 2007:60 40 För friliggande byggnad har 100 kvm yta per byggnad beräknats. För fritidsbebyggelse har av fritidsbebyggelseområdet räknats som byggnadsyta. För industribyggnad har av industriområde räknats som industribyggnad 5.3.4 Skadekostnadsberäkningar Skadekostnader har beräknats på samma sätt som i delbetänkandet för de SOU 2006:94. Kostnaderna som använts bygger på beräkningar efter översvämningarna 2001, se tabell 5.2. De återspeglar de faktiska försäkringskostnaderna för de olika bebyggelseslagen under översvämningarna 2001. De genomsnitt som använts är en grov uppskattning och omfattar främst saneringskostnader. Försäkringsbolagen uppger att lösöre i de flesta fall kunnat flyttas undan. I industribyggnader kan däremot ofta tunga maskiner inte flyttas undan. Värden för skadade maskiner etc. ingår inte i schablonvärdet. Värdet för industrilokaler är behäftade med stora osäkerheter eftersom det finns stora variationer i mängden inventarier i de olika lokalerna. Tabell 5.2 Kostnader vid översvämningsskador (kronor/m2 byggnadsyta) prisnivå Typ av bebyggelse Värde kr/m2 Sluten bebyggelse 3 500 Hög bebyggelse 3 500 Låg bebyggelse 4 950 Friliggande byggnad 4 950 Fritidsbebyggelse 2 850 Industribyggnad 1 000 5.4 Analys och resultat för vattendrag Bebyggelse som kan komma att översvämmas vid dagens 100årsflöde har beräknats för respektive vattendrag. Arealen har sedan beräknats med ovan angiven kostnadsschablon för att kunna få en bild av skadekostnader fördelat över landet. För att koppla denna SOU 2007:60 Bilaga B 14 41 kostnad till klimatförändringarna har en beräkning gjorts av hur ofta detta flöde förväntas inträffa . 5.4.1 Klimatförändringens inverkan på återkomsttider I kapitel 4.2 redovisas hur ofta dagens 100-årsflöde förväntas återkomma i ett framtida klimat . Dessa beräkningar pekar på en ökad variabilitet och visar på större förändringar i extremvärdena än för medelklimatet. Beräkningarna är dock osäkra och har kunnat utföras endast för oreglerade vattendrag och vattendrag med låg regleringsgrad. När det gäller de större älvarna med hög regleringsgrad saknas uppgifter om en framtida tappningsstrategi, vilket innebär att någon beräkning av förändrad återkomsttid inte har kunnat utföras. För den lokala avrinningen avseende små avrinningsområden finns en tendens att dagens 100-årsflöden väntas för delar av fjällen återkomma oftare . Denna tendens kan fortplanta sig i hela vattendragen ända ner till mynningen. Ett försök till beräkningar har utförts för . Beräkningen pekar på att dagens 100-årsflöde kan återkomma med tätare intervaller i ett framtida klimat. I Figur 5.2 redovisas hur dagens 100-årsflöden för de oreglerade översvämningskarterade vattendragen kan komma att förändras i ett framtida klimat, perioden 20712100. Kartan visar att 100årsflödena för de oreglerade vattendragen blir mycket vanligare eller vanligare i och sydvästra . För och sydöstra kommer flödena att återkomma ungefär lika ofta eller mindre ofta . För södra beräknas 100-årsflödet återkomma mindre ofta och i norra ungefär lika ofta som eller oftare. För övriga delar av landet har vattendragen så hög regleringsgrad så att beräkningar om förändrad återkomsstid ej kunnat utföras. För förändringar i den lokala tillrinningen, se kap 4 och Klimat- och sårbarhetsutredningens delbetänkande för de , Översvämningshot, SOU 2006:94. Bilaga B 14 SOU 2007:60 42 Figur 5.2 Förändring av frekvens för dagens 100-årsflöde i ett förändrat klimat år 20712100. Beräknat för vattendrag som är oreglerade eller har låg regleringsgrad ingående i rapportserie Översiktlig översvämningskartering SOU 2007:60 Bilaga B 14 43 5.4.2 Ekonomiska värden som hotas av översvämning Om dagens 100-årsflöde skulle inträffa i alla översiktligt översvämningskarterade vattendrag skulle den totala skadekostnaden för bebyggelsen uppgå till ca per översvämningstillfälle. Detta motsvarar ca per km vattendrag och det drabbar främst kategorierna låg bebyggelse och friliggande bebyggelse. Kostnaderna har beräknats med schablonvärden enligt Tabell 5.2. I denna kostnad ingår endast kostnaden för skador på bebyggelsen orsakat av dagens 100-årsflöde, inte kostnaden för lägre och högre flöden eller med hänsyn taget till kommande klimatförändringar. Nuvärdesberäkningarna är gjorda med en kalkylränta på , vilket är standardräntan vid investeringsbeslut för infrastruktur . Ränta motiveras dels av tillväxten i ekonomin, dels av en tidspreferensfaktor som består bl.a. av osäkerhet kring utfall . Beräkningen är gjord givet att en hundradel av skadan sker fram . De karterade vattendragen motsvarar av landets totala vattendrag. De vattendrag som prioriterats för kartering är de stora vattendragen där risk för skador kan identifieras och där tidigare översvämningar registrerats. Bilaga B 14 SOU 2007:60 44 Tabell 5.3 Areal, m2, översvämmad bebyggelse utmed översvämningskarterade vattendrag. Friliggande bebyggelse anges i antal. Förändrad återkomsstid för 100-års flödet 2100 anges efter vattendragsnamnet, se figur 5.2 och tabell 4.2 och 4.3 Dagens 100-årsflöde väntas i ett framtida klimat att inträffa: +++ mycket oftare ++ oftare + ungefär lika ofta - mindre ofta VATTENDRAG, förändrad återkomsttid Sluten bebyggelse, m2 Hög bebyggelse, m2 Låg bebyggelse, m2 Fritids bebyggelse, m2 Friliggande bebyggelse, st Industrio mråde, m2 , - 5 689 4 170 206 856 51 373 195 202 532 , + 26 259 2 294 90 361 293 102 074 , - 28 245 6 928 530 826 165 111 1 285 708 075 , - 16 812 16 409 168 242 883 , - 8 128 192 715 3 168 53 411 2 343 93 7 Fyrisån, - 187 158 147 061 179 Gavleån, - 282 29 749 444 303 390 220 564 2 119 751 , + 1 911 348 119 342 74 323 230 276 392 , 85 2 847 60 703 21 726 90 1 070 464 , - 40 275 37 547 15 66 721 , +++ 70 827 803 370 46 941 116 664 447 29 87 123 3 412 416 140 882 , + 108 764 36 41 457 86 901 182 806 914 317 457 569 604 , - 85 183 48 020 666 427 283 21 168 45 907 312 688 41 322 177 62 464 , Flian, + 83 972 196 761 215 769 88 336 219 443 48 120 182 224 651 Ljusnan 1 783 4 863 213 001 23 622 675 217 624 10 990 5 943 199 137 352 Lyckebyån, + 14 058 8 18 228 , - 89 630 44 824 72 80 772 , + 36 29 100 15 24 334 , ++ 566 33 135 111 302 311 689 , +++ 6 190 708 91 288 008 Nyköpingsån, + 1 332 6 214 34 524 52 244 68 43 315 , + 598 67 Råån, ++ 14 792 2 52 644 å, + 4 229 797 158 584 43 612 82 331 298 32 003 87 SOU 2007:60 Bilaga B 14 45 VATTENDRAG, förändrad återkomsttid Sluten bebyggelse, m2 Hög bebyggelse, m2 Låg bebyggelse, m2 Fritids bebyggelse, m2 Friliggande bebyggelse, st Industrio mråde, m2 Suseån, +++ 6 , , + 27 168 1 355 862 17 186 370 333 691 , , , - 6 649 23 899 85 669 173 875 265 419 928 , ström, - 2 252 1 781 179 923 175 840 90 262 795 , +++ 86 4 320 37 858 6 264 33 11 995 Tabergsån, ++ 74 508 43 650 39 710 16 96 536 Testeboån, - 205 292 91 599 110 1 452 123 , + 4 734 1 262 206 581 7 350 64 70 280 Trosaån, - 107 20 874 4 40 200 Tämnarån, - 8 624 20 28 236 , ++ 115 162 566 17 520 , + 177 132 Viskan, +++ 35 823 3 945 97 584 439 132 576 160 , - 22 616 198 550 80 156 190 , - 96 222 804 408 19 092 1 216 432 530 470 235 312 156 511 317 , +++ 7 587 114 183 80 351 216 303 192 Örekils- och , ++ 6 775 1 16 073 Arealsuppgift utan tillhörighet 381 26 053 149 265 1 685 Totalt 608 500 927 422 7 755 125 1 757 843 10 394 13 612 227 Bilaga B 14 SOU 2007:60 46 Tabell 5.4 Skadekostnad för befintlig bebyggelse till följd av översvämning (MSEK). Observera att kostnaderna endast gäller för befintlig bebyggelse . Ingen hänsyn har tagits till framtida exploateringsområden. Kostnadsberäkning enligt schablon, tabell 5.2 VATTENDRAG KATEGORI, MSEK MSEK Sluten bebyggelse Hög bebyggelse Låg bebyggelse Fritidsbebyggelse Friliggande byggnad Industriområde Totalt 8 6 205 7 100 41 367 37 3 89 145 20 295 40 10 526 24 658 142 1 398 17 2 85 49 152 11 191 0 99 11 312 2 47 49 3 3 Fyrisån 262 206 177 4 79 728 Gavleån 0 42 440 56 293 424 1 254 3 0 118 11 115 55 302 , 0 4 60 3 26 214 307 40 5 8 13 67 99 795 7 71 133 1 105 135 135 0 86 0 211 28 326 108 20 8 136 122 256 905 342 114 1 739 84 7 333 85 510 30 64 310 6 95 12 516 , Flian 118 275 214 23 67 697 1 48 94 45 187 Ljusnan 2 7 211 3 348 44 615 15 6 99 27 148 Lyckebyån 14 4 4 22 89 6 38 16 149 5 0 1 7 0 4 7 5 16 1 0 134 154 62 351 0 189 47 58 293 Nyköpingsån 2 9 34 7 35 9 96 1 33 34 Råån 15 1 11 26 å 6 1 157 6 42 0 212 0 32 44 76 Suseån 8 23 1 1 34 38 2 1 2 190 67 300 , , 9 33 85 25 84 236 SOU 2007:60 Bilaga B 14 47 VATTENDRAG KATEGORI, MSEK MSEK Sluten bebyggelse Hög bebyggelse Låg bebyggelse Fritidsbebyggelse Friliggande byggnad Industriområde Totalt , ström 3 2 178 17 47 53 301 0 6 37 1 16 2 63 Tabergsån 104 61 39 8 19 232 Testeboån 203 13 57 290 564 7 2 205 1 42 14 270 Trosaån 0 21 2 8 31 Tämnarån 9 14 6 28 114 325 4 442 0 74 74 Viskan 50 6 97 0 70 115 337 32 197 45 31 305 135 796 3 758 87 1 778 1 233 83 102 419 11 113 11 115 61 311 2 2 4 Bebyggelse utan tillhörighet 1 26 21 0 48 Totalt 852 1 298 7 678 250 5 655 2 722 18 407 Diskonterat nuvärde, kalkylränta 209 318 1 881 61 1 385 667 4 510 Klimatscenarierna visar att delar av de områden som har problem med höga flöden väntas att oftare till mycket oftare få översvämningar medan andra områden får mer sällan återkommande höga flöden. För att begränsa skadekostnaderna behövs förebyggande åtgärder för befintlig bebyggelse utföras. Det är också väsentligt att förhindra att ny bebyggelse lokaliseras till översvämningskänsliga områden som befintliga regelverk tillämpas eller förändras. 5.4.3 Räddningsinsats och förebyggande åtgärder utmed vattendragen I de kommunala räddningstjänsternas insatsrapportering för åren 19962004 registreras vatten som skadeorsak. Denna registrering kan inte separera skador från källaröversvämningar och andra översvämningar såsom från vattendrag. Statistiken särskiljer detta. Räddningsinsatsstatistiken är insamlad per Bilaga B 14 SOU 2007:60 48 kommun vilket innebär att skadan inte nödvändigtvis härstammar från huvudvattendraget som är översvämningskarterat utan kan mycket väl härröra från ett annat vattendrag inom kommunen. I Tabell 5.5 redovisas vattendrag där höga skadekostnader för översvämning beräknats och antal rapporterade genomförda kommunala räddningsinsatser med vatten som skadeorsak angetts. Dessa har sedan jämförts med antalet ansökningar för förebyggande åtgärder mot översvämning vilka kommunerna utmed vattendraget ansökt om. Tabellen visar att kommuner där översvämningar lett till att ett antal räddningsinsatser genomförts även i något större utsträckning sökt medel till förebyggande åtgärder mot översvämningar. Tabell 5.5 Vattendrag med stora skadekostnader för översvämning (i relation till andra vattendrag) jämfört med antal rapporterade räddningstjänstinsatser (19962006) och antal ansökningar om statsbidrag (19862006) till förebyggande åtgärder mot översvämning. VATTENDRAG Skadekostnad totalt MSEK Antal rapporterade räddningstjänstinsatser Antal ansökningar om förebyggande åtgärder mot översvämning 100-års flödet beräknas i ett framtida klimat återkomma 1 398 39 11 Mindre ofta Fyrisån 728 6 0 Mindre ofta Gavleån 1 254 7 3 Mindre ofta 1 105 51 24 Mycket oftare 1 739 33 6 Mycket oftare , Flian 697 11 1 Ungefär lika ofta Ljusnan 615 15 6 Uppgift saknas Testeboån 564 1 1 Mindre ofta 442 18 17 Oftare 1 778 7 4 Mindre ofta SOU 2007:60 Bilaga B 14 49 5.5 Analys och resultat för havet En av effekterna av klimatförändringar är en höjning av havsnivån, se kap. 4.3. För att kartlägga konsekvenserna av en sådan höjning längs kusterna har en analys utförts enligt följande modell: En kartläggning har utförts av omfattningen av bebyggelse inom området 0 till +5 meter över havet, vilket gett en översiktlig riskbild över landet. Analysen har inte kunnat utföras noggrannare beroende på avsaknad av mer detaljerade terrängdata. Areal bebyggelse mellan karterad strandlinje och höjdkurvan för +5 m har analyserats. Inget klimatscenario tyder dock på att havet kommer att nå till nivån + 5 m. Enligt klimatscenarierna väntas 100-årsvattenståndet längs bli som högst i , och län. Hur högt det väntas stiga varierar mellan de olika scenarierna, men ligger i detta område mellan 0,8 och 2 m över dagens medelvattennivå. Översvämningspolygonen har framställts för att kunna erhålla en jämförelse med mer noggrant analyserade referenskommuner, se avsnitt 5.6 och för att kunna erhålla en grov uppskattning av skadekostnaderna vid landets kuster. Delar av landets kust utmed havet är känslig för skred, ras och erosion och kan utsättas för markförlust. Kostnader för detta är inte medtaget i denna analys utan har analyserats särskilt i kap 6 och 7. 5.5.1 Resultat Enligt analysen finns de högsta skadekostnaderna i län och detta beror på att höjdkurvan för +5 m befinner sig långt in i landet på grund av flack terräng. Skadekostnaderna för beror förmodligen på den relativt täta bebyggelsen på öarna och kusterna i skärgården. Bilaga B 14 SOU 2007:60 50 Tabell 5.6 Areal bebyggelse, km2, mellan karterad strandlinje och höjdkurvan för + 5m, fördelad per län och markslagsklass Area km2 Byggnadsyta km2 Area km2 Byggnadsyta km2 Area km2 Byggnadsyta km2 Area km2 Län Sluten bebyggelse Sluten bebyggelse Hög bebyggelse Hög bebyggelse Låg bebyggelse Låg bebyggelse Fritids bebyggelse 0,7 0,5 0,3 0,1 5,4 1,1 2,3 0,0 0,0 5,6 0,0 2,2 0,4 1,4 0,3 0,2 0,3 0,1 3,2 0,6 2,1 0,0 0,3 0,5 0,2 6,7 1,4 6,6 0,0 0,3 0,7 0,3 9,8 2,0 5,9 0,2 0,2 0,9 0,4 7,0 1,4 0,3 3,4 2,6 5,2 2,1 35,0 7,0 10,8 1,2 0,9 1,2 0,5 14,9 3,0 28,3 0,1 0,1 0,4 0,2 3,0 0,6 3,3 0,6 0,5 0,2 0,1 4,5 0,9 4,3 0,0 0,0 0,0 0,0 4,7 0,9 2,6 0,1 0,1 0,2 0,1 2,6 0,5 2,8 0,7 0,6 0,6 0,2 9,8 2,0 1,3 0,1 0,1 0,1 0,0 1,8 0,4 0,9 Fortsättning Tabell 5.6 Byggnadsyta km2 Antal Byggnadsyta km2 Area km2 Byggnadsyta km2 Län Fritids bebyggelse Friliggande byggnad Friliggande byggnad Industri område Industri område 0,1 1 533 0,2 4,6 0,9 0,1 860 0,1 0,0 0,0 0,1 977 0,1 7,0 1,4 0,3 4 122 0,4 6,5 1,3 0,3 3 905 0,4 4,6 0,9 0,0 190 0,0 9,5 1,9 0,5 4 512 0,5 25,1 5,0 1,4 9 686 1,0 7,1 1,4 0,2 1 357 0,1 3,3 0,7 0,2 2 042 0,2 4,2 0,8 0,1 1 667 0,2 3,6 0,7 0,1 1 462 0,1 6,5 1,3 0,1 892 0,1 14,3 2,9 0,0 461 0,0 5,2 1,0 SOU 2007:60 Bilaga B 14 51 Tabell 5.7 Skadekostnader vid översvämning av bebyggelse lokaliserad lägre än +5 m längs kusten uppdelat per län (MSEK). Kostnadsberäkning enligt schablon, Tabell 5.2. Observera att kostnaderna endast gäller för befintlig bebyggelse . Ingen hänsyn har tagits till framtida exploateringsområden. LÄN Sluten bebyggelse Hög bebyggelse Låg bebyggelse Friliggande byggnad Fritids bebyggelse Industriområde Summa 1 710 476 5 368 764 327 912 9 556 102 0 2 213 429 201 6 2 950 848 483 3 161 487 305 1 408 6 693 1 1 105 1 027 9 728 1 947 842 913 15 561 582 1 258 6 953 95 42 1 907 10 837 8 940 7 226 34 605 2 249 1 536 5 014 59 570 3 110 1 683 14 767 4 828 4 376 619 2 993 677 473 658 5 796 1 671 296 4 432 1 101 54 4 671 831 375 725 6 757 360 240 2 605 729 401 1 303 5 638 1 935 778 9 684 445 180 2 864 15 886 281 88 1 734 230 125 1 Summa 22 155 14 860 109 594 16 781 10 385 20 299 194 075 5.6 Detaljstuderade kommuner kommunredovisningar För att skapa en relativ jämförelse till den översiktliga analysen över förhållandena i landet har tre kommuner valts för mer detaljerade studier. Kommunerna har valts ut utifrån klimatförändringarnas varierande påverkan i olika delar av landet. Utgående från dessa detaljerade studier följer en diskussion över den totala problembilden i landet. Bilaga B 14 SOU 2007:60 52 Uppdraget till detaljstuderade kommuner var följande: 1. Utgående från mer detaljerade terrängdata, som kommunen har tillgång till, och scenarier över framtida 100-års havsvattenstånd (extrema vindförhållanden), se tabell nedan, redovisa mängden befintliga byggnader och bebyggelsegrupper (samhällen, tätorter etc.) som riskerar att översvämmas längs kusten. scenarier över dagens och framtidens 100årsvattenstånd bifogas. Utgående från uppgifterna i fråga 1 redovisa i vilken omfattning kommunen planerar nybebyggelse som kan riskera att översvämmas längs kusten. Ange hur kommunen hanterar risker avseende höga vattenstånd i planering och byggande, exempelvis beskriva om eventuella säkerhetsmarginaler fastställs vid höjdsättning av bebyggelseområden och avvattningssystem. Grovt bedöma kostnaderna för uppkomna skador eller skadeavhjälpande åtgärder för nämnda havsvattenstånd. Tabell 5.8 Vattenstånd att studera vid analyser för respektive specialstudie. Första kolumnen visar differensen mellan dagens medelvattenstånd och 100-årsvattenståndet i ett framtida klimat (2071 2100). Andra kolumnen redovisar differensen mellan dagens och framtidens 100-års vattenstånd. Beräkningarna är utförda av , . För baseras beräkningarna på den analys som genomfört om extrema vädersituationer, där den globala höjningen adderats till dagens 100-årsvattenstånd (extremt HHW ). Kommun 100-årsvattenstånd i framtida klimat (m) Förändring i 100-års vattenstånd (m) 1,36 0,18 1,93 0,95 Utanför modellområdet +0,90 (enligt särskild analys) SOU 2007:60 Bilaga B 14 53 5.6.1 Ystads kommun Ystads kommun har beräknat översvämmade ytor dels vid 1 m vattenståndshöjning och dels vid 2 m vattenståndshöjning. Ytorna redovisas i tabellen nedan. Tabell 5.9 Omfattning av värden som kan översvämmas vid höjning av havsvattennivån i Ystads kommun Havsnivåhöjning område m2 2 000 000 2 100 000 4 100 000 Naturreservat m2 1 000 000 900 000 1 900 000 Infrastruktur m 500 2 500 3 000 3 700 Övrig väg 5 000 15 000 20 000 Ledningar m Vatten 2 000 5 000 7 000 Avlopp 5 000 10 000 15 000 Fjärrvärme 1 000 2 000 3 000 Fiber 500 500 El/tele 2 000 7 000 9 000 Byggnader Offentliga byggnader m2 4 000 7 000 11 000 antal 3 10 13 Bostad m2 6 500 20 000 26 500 antal 45 110 155 Industri m2 15 000 12 000 27 000 antal 20 30 50 Översvämningskonsekvenser Området med 1,0 m vattenståndshöjning, vilken redovisas i tabellen, motsvarar ungefär det nya normalvattenståndet för . De byggnader och anläggningar som finns inom detta område måste antingen skyddas med åtgärder som exempelvis invallning eller att byggnaderna omlokaliseras. För området med ungefär +2 m vattenståndshöjning utgörs av 100-års vattenståndet enligt beräkningar. Här kommer således byggnader och anläggningar att drabbas av översvämningar ca en gång . Bilaga B 14 SOU 2007:60 54 Sammanfattningsvis översvämmas mark vid en vattenståndshöjning . Detta motsvarar av kommunens totala yta ().