sou · GVB360d8 · 2008-01-01 00:00:00 — En åskrik dag kan det förekomma 40 000 nedslag. Exempel på kraftigt åskväder är det 1988, över , då det föll regn . Kraftig vind, storm och orkan, förekommer främst kring våra kuster, men emellanåt drabbas även inlandet av förödande vindar. Beaufortskalan anger att hård vind med en styrka av 20 orsakar mindre skador på hus, rökhuvar och att taktegel blåser ner. 24 är storm och då kan det uppstå betydande/stora skador på hus. 1902, , julstormen (båtar upp på land), i 1943, , NO och SÖ (1953, , Hollandsstormen, katastrof- översvämningen!) 1954, , och SO , 36 i medelvind på Agö. 1967, , , flera omkomna, i medelvind ! 1969, , och norra , 10 döda, 1969, , och norra , 6 döda, 1978, , ostlig snöstorm i , på Hanö 1992, , Tarfala (vindby) 1994, 27 , Estonia gick under i en normal höststorm, 1999, 3 , stora skador i på byggnader, 2002, , orkan i S , i 2005, 8 , , södra och mellersta ., vindbyar i inre Ca 10 , mest i åskrika trakter, maj-nov vanligast . 1996, (exceptionell årstid) stora skador på byggnader, i (V-götland), max 70 har tagit fram ett stort antal klimatkartor som på olika sätt beskriver klimatet och dess möjliga utveckling. har inte gjort någon värdering av materialet från . Klimatkartorna har använts som utgångspunkter för att bedöma den möjliga påverkan på byggnader. Konsekvenserna för bygg- naders klimatskal, dvs. ytterväggar, fönster, dörrar, tak och grund samt värme- och kylbehov diskuteras utifrån de klimatfaktorer som tros ha störst påverkan på livslängder eller konsekvenser för kost- nader. Rådande snö och vindlaster kommer troligen att ändras med ett förändrat klimat. modeller visar på en minskning av medelvärdet av maximala vatteninnehållet i snön (Figur 3). Framförallt i områden där dimensionerande snölaster är lägst kan större snömängder än tidigare komma vissa år, på grund av att extrema nederbörder förväntas öka. Det är också i dessa områden i där snölastproblem kan förväntas. Figur 1 indelning av för väderleksrapporter SOU 2007:60 Bilaga B 17 Det beräknade maximala vatteninnehållet i snön (mm). Beräknat medelvärde för de fyra tids- Lägsta och högsta enskilda värde anges inom paren- A2 och B2 är olika scenarier 24 (3 : 68) 14 (1 : 44) (1 : 62) 8 (1 : 31) (2 : 117) 5 (0 : 39) 7 (0 : 29) Det beräknade medelvärdet av maximala vatteninnehållet i snön kan minska betydligt. Dock finns det maximalt värde 2070 i B2 som är högre än maximala värdet 1961 90. Motsvarande värden finns för de fyra södra distrikten. Även om ett värde är stort innebär det inte säkert att karakteristiskt lastvärde för snö ökar. Karakteristiskt lastvärde är ett sannolikhetsvärde snölast. Från och med perioden 2100 inträffar helt snöfria år i delar av distriktet, enligt uppskattningar. Figur 2 Det beräknade medelvärdet av maximala vatteninnehållet i snön 1961 90. Jfr figur 4 och 5 med maximala verkliga värden. (, , SnowWeg_max_ERA40_RCA3_1961_1990_) Figur 3 Differens av det beräknade medelvärdet av maximala vatten- innehållet i snön 2071 2100 jämfört med 90 (, , Snow Weg_max_ERA40_RCA3_2071_2100_) Vid beaktande av medelvärdet av det maximala vatteninnehållet kan man förledas att tro att de maximala snölasterna minskar. Se dock tabell 1 ovan vilken visade en 60 %-ökning av den maximala snö- lasten i Sydöstra . Om nederbördsmängderna förväntas öka och om högsta byvinden också förväntas öka samt om havet kommer att vara öppet kan snökanon- situationer uppstå, jfr och 2006 då stora snömängder uppstod vid kyla och vind från havet. har reviderat konstruktionsreglerna, där i första hand snölastens grundvärde, snölast på mark har ändrats på grund av att noggrannare meterologiska värden inhämtats. Figur 4 och 5 visar den tidigare respektive den gällande snölastkartan. Vid ökad snölast kan förstärkning av takbalkar eller eventuellt aktiva system, dvs. system som kräver mer skötsel och underhåll än passiva system, såsom varningssystem för nedböjning av takbalkar komma att behövas på grund av att byggregler inte är retroaktiva. Underhållskostnader på grund av planerad snöskott- ning av tak vid extrem nederbörd kan förväntas öka i södra delar av och minska i norra delar. Andra bärande delar i bygg- naderna kan påverkas av ev. ökad snölast. I de norra delarna för- väntas de extrema snölasterna minska enligt , . En ändring av snölaster ger således en påverkan på bl.a. dimen- sioneringsregler. Detta innebär eventuellt att karakteristiska värdet för snölast måste ändras. Figur 4 snökarta i BKR (iso-värden) Snölast på mark kN/m2 () Snölast på mark, S0 (kN/m2) Gällande snökarta 2007 (snözoner) kN/ m2 (BKR, ) Snölast på mark, S0 (kN/m2) I konstruktionsregler finns kartan i figur 6. Är scenarier riktiga kommer de extrema vindarna att öka med ca 5 %- jämfört med 90, se figur 8 nedan En karta över beräknad ökning 1991 2005 jämfört med 90 visar att ökningen redan delvis kan ha inträffat, se figur 9 nedan. Det är och behöver inte innebära att vinden för- ändrats. diskuterar med att beräkna fram nya karakteristiska lastvärden för dimensionerande vindlaster. En ökning av extrema vindlaster, stormar, ger en effekt på antalet stormskador på byggnader. Träd som faller över byggnader eller avblåsta tak är några konsekvenser. Enligt uppgifter från Läns- försäkringar uppgick kostnaderna för stormskador på byggnader inom bolaget till nära mellan åren 1999 2006, Diagram 1. Kostnaden är i verkligheten högre då avdrag gjorts för ålder samt självrisk. Stormskadorna gäller främst ekonomibygg- nader i dåligt skick, vilket ökar den verkliga kostnaden jämfört med försäkringskostnaderna. En mycket stor andel av stormarna uppträder i vilket bl.a. gör att lövträd får en mindre belastning än barrträd. förordar därför lövträd vid forn- lämningar. Diagram 1 Kostnad för stormskador, Tak påverkas av vindlaster som innebär betydande lyftkrafter. Takstolar och åsar måste därför förankras till det befintliga huset på ett riktigt sätt. används ofta infästningsjärn för detta ända- mål vid trätakstolar. Takmaterial och vindskivor fästs bättre i randzoner, hörn, nockar etc. kan förankringar behöva förstärkas eller kompletteras liksom att vissa takpannor och plåtar kan behöva en förbättrad infästning för byggnader i utsatta lägen t.ex. kust eller höjder. Vind har även en påverkan på luftrörelserna inuti en byggnad. Ett utvändigt övertryck skapas på vindsidan, jämfört med inne, och på läsidan skapas ett undertryck. Luften strömmar utifrån och in på vindsidan medan luften sugs inifrån och ut på läsidan. Luft- rörelserna som skapas innebär att värme transporteras bort från byggnader vilket ger ett förhöjt värmebehov speciellt vid otäta byggnader. Vid byggande av lågenergihus är byggnadernas täthet mycket viktig. Vindlasten på en yta är proportionell mot vindhastigheten i kvadrat vilket vid en ökning av vindstyrkan ger en last- ökning på . Genom ökad nederbörd och ökning av extrema vindar kan slagregn, horisontell nederbörd, komma att öka. Kalkyl av skade- kostnad för detta har inte kunnat göras. Figur 6 Referensvind m/s medelvindhastighet på höjden över markyta, terrängtyp II, och med upprep- ningstiden Beräknade från uppmätta lufttryck. (BKR, ) Maximal byvind är den högsta vinden på årsbasis. kartor visar medelvärdet av den maximala byvinden. Byvind är vindstötar . Figur 7 Maxvärdet av den maximala byvinden 90. (, , Gustmax_max_ERA40_RCA3_1961_1990_) Figur 8 Differens maxvärdet av den maximala byvinden 2040 jämfört med 1990 (,, Diff_Gustmax_max_A2_ECHAM4_RCA3_2011_2040_) SOU 2007:60 Bilaga B 17 Figur 9 Differens maxvärdet av den maximala byvinden 2005 jämfört med 1990 (, , Diff_Gustmax_max_ERA40_RCA3_1991_2005_) Enligt klimatscenariekartor kommer regnmängden i att öka under detta århundrade, se figur 10 och 11. Med extremare väder kan man även förvänta sig att antalet slagregn, regn som drivs horisontellt av vinden, ökar. Det vore intressant om mätte slagregnsmängder och beräknade medelvärden och spridningsmått. För en byggnad innebär ökade slagregnsmängder att sannolikheten för fuktskador ökar. När fasaden (tegel, puts eller kalksandsten) blir uppfuktad finns risk att fukt leds vidare till trämaterial och gipsskivor, vilket kan leda till påväxt och lukt. Träpanel slits mer vid extrem påverkan och risken för rötskador ökar. Även fönster påverkas av slagregnen där otät- heter i anslutning till fönstret gör att vatten kan läcka in i väggen eller i fogen mellan karm och vägg och på så sätt påverka fönstren. Även kittfalsar och skarvar i fönsterkonstruktionen är regnutsatta delar. Nederbördsmängderna förväntas inte öka utan främst då avdunstningen är låg och marken kan vara mättad. Risken för källaröversvämningar ökar främst i områden som ligger i markens lågpunkter och där markavrinningen är dålig. Vid korta intensiva regn finns risken att befintliga avloppssystemen inte kan hantera de extrema vattenmängderna vilket ger över- svämningar som följd. Vid källaröversvämningar är det, som det är vid alla översväm- ningar, mycket viktigt att fukten snabbt torkas ut och att skadat material avlägsnas. Annars finns en stor risk för exempelvis problem med mögelskador och inneklimatet som en följdeffekt. Detta beskrivs utförligare i andra rapporter om översvämningar och om dagvatten till klimat och sårbarhetsutredningen. Även ökad risk för ras och skred på grund av ökade nederbördsmängder redovisas i annan rapport till klimat och sårbarhetsutredningen. Figur 10 Regnmängder mm/1990 (, , (DIFF_Precip_sum_ERA40_RCA3_1961_1990_) Figur 11 Ökad regnmängder mm/år, 2071-2100 (, , DIFF_Precip_sum_A2_ECHAM4_RCAO_2071_2100_) Den beräknade årsmedeltemperaturen ökar . Scenarierna skiljer sig mer åt ju går. Årsmedeltemperaturen ökar enligt beräkningarna med fram enligt scenario B2 och med enligt scenario A2. Beräknad temperaturförändring 1961 2100 jämfört med medel- värdet perioden 1990. Kurvan visar löpande 10-års- medelvärde för A2 () och B2 (turkos). (, land). Figur 13 Ökningen med en grad har redan skett enligt denna karta som jämför årsmedeltemperaturen 1991 2005 med 1961 1990. 2005 har en tydlig uppvärmning ägt rum jämfört med normalperioden 1990. I bilden till höger visas hur medeltemperaturen över förändrats när dessa perioder jämförs. Grovt sett rör det sig om ungefär en grads ökning med en antydan till mer markant ökning i landets mellersta delar. Mer detaljerade analyser visar att ökningen varit allra tydligast med drygt två grader i landets mellersta och norra delar, minst med lokalt nästan oförändrad temperatur främst i sydvästra . Temperaturen över året stiger enligt de klimatscenarior som ställts upp. Detta har en påverkan på en värmeenergibehov. Denna kan uttryckas i graddagar och beräknas som summan över året mellan innetemperaturen och utetemperaturen när denna är lägre än . Nedan redovisas antalet graddagar (figur 14) respektive (figur 15). Kartorna visar att antalet graddagar beräknas att minska vilket innebär en minskad energiåtgång för uppvärmning. I hela beräknas uppvärmningsbehovet minska från 4 000 grad- dagar till mellan 2 500 , vilket innebär en minsk- ning med . Figur 14 Graddagar med värmebehov, 1961 1990 (, , Elforsk, T2m_HDD17_A2_ECHAM4_RCA3_1961_1990_) Figur 15 Graddagar med värmebehov, 2011 2040 (, , Elforsk, T2m_HDD17_A2_ECHAM4_RCA3_2011_2040_) På liknande sätt som för resonemanget med värmeenergibehov kan man resonera kring ett ökat kylbehov. Kartmaterialet visar att antalet dagar med kylbehov beräknas att öka vilket innebär en ökad energiåtgång för kylning. Det är dock svårt att tolka graddagar för kyla. Den direkta solinstrålningen och värmelasterna i bygg- naderna påverkar så det är svårt att beräkna kylbehovet från graddagar över . De tropiska nätterna, dvs. när minitempe- raturen aldrig understiger kommer att öka enligt sceniarierna, se figurer 16 19 nedan. Figur 16 Antal tropiska nätter 1961 90 (, , T2min_nTropNight_A2_ECHAM4_RCA3_1961_1990_ Figur 17 Antal tropiska nätter 2011 40 (, , T2min_nTropNight_A2_ECHAM4_RCA3_2011_2040_) Figur 18 Antal tropiska nätter 2041 70 (, , T2min_nTropNight_A2_ECHAM4_RCA3_2041_2070_) Figur 19 Antal tropiska nätter 2071 2100 (, , T2min_nTropNight_A2_ECHAM4_RCA3_2071_2100_) Över 20 tropiska nätter i 2071 2100 innebär att komfortkyla kan komma att behövas i bostäder i i fram- tiden. Enligt klimatkartor inträffar troligen färre noll- genomslag då temperaturen slår mellan plus- till minusgrader. Nedan visas antal dygn då temperaturen på 2 meters nivå varit både över och under (figur 20). Mot- svarande karta visar att temperaturpassager- na beräknas minska i antal (figur 21). För klimatskalet kan detta scenario vara positivt då slitaget av is och frostsprängningar kan minska. Figur 20 Nollgenomslag 1961 1990 (, ) Figur 21 Nollgenomslag 2071 2100 (, ) Högre temperaturer i kombination med mer nederbörd och högre avdunstning ger högre luftfuktighet. Risken för fuktskador med mikrobiologisk tillväxt som följd ökar. För stålkonstruktioner (bortsett från rostfritt stål) kan risken för korrosion öka. Med ökad fuktighet (högre RF och kraftigare regn) finns även risken att antalet frostsprängningar i putsade fasader ökar trots att antalet nollpassager minskar enligt framtidsscenarierna. Detta beror på att andelen putsfasader som har högt fuktinnehåll kan komma att öka. Vid frostsprängning har putsen mättats av vatten. När temperaturen sjunker under noll fryser vattnet, varvid putsen spricker. Figur 22 Antalet dagar , juli, augusti då dygnets medeltemperatur är och luftfuktigheten är större än . (på uppdrag av ) JJA 1976 - 2005 Figur 23 Beräknat antalet dagar , juli, augusti då dygnets medel- temperatur är och luftfuktigheten är större än 1961 1990 (, , DIFF_RhT2m_nGT90GT10_ERA40_RCA3_1961_1990_JJA) Figur 24 Beräknad förändring , juli, augusti då dygnets medeltemperatur är och luftfuktigheten är större än 2071 2100 (, , DIFF_RhT2m_nGT90GT10_A2_ECHAM4_RCA3_2071_2100_JJA) I stora drag stämmer kartor från väderstationer 1976 2005 väl överens med de för perioden 1990 modellberäknade (med de högsta värdena längst i söder och successivt lägre värden ju längre norrut man kommer och upp mot fjällkedjan. Nivåerna är olika (juni augusti) mot 30 som mest för modellberäkningarna men då representerar värde- na inte riktigt samma sak. I modellen beräknas nämligen luftfuktigheten som ett medel- värde för en hel gridruta (50 x ). Landytorna i är till stor del skogbevuxna och de beräknade värdena representerar inne i ett skogsbestånd. Detta gör att den modellberäknade luftfuktigheten är högre än vad som motsvarar den öppna ytan vid en väderstation. I scenarierna har man därför använt ett högre gränsvärde för fuktigheten istället för . Det som kan läsas ut av de modelberäknade kartorna är att antalet dagar med hög relativ luftfuktighet (RF) och temperatur över 10 C ökar under andra perioder än sommaren samt att minskar antalet dagar i och samt ökar i Ökad fuktbelastning på byggnader kan ge risk för snabbare ned- brytning av utvändiga material, fuktskador och ökade risker med fukt i grunder och på vindar. Figur 25 Medelvärde av antalet dagar då dygnets medel- temperatur är och luftfuktigheten är större än . (på uppdrag av ) , 1976 - 2005 Oavsett om antalet rötmånadsdagar, (Rötmånaden kallas i tiden mellan och , emedan den då rådande värmen påskyndar organiska ämnens förruttnelse, ur Nordisk familjebok) ökar eller inte så har vi tillräckligt många i , och längs , mellan . I byggregler finns inskrivet att om det kritiska fukt- tillståndet för ett material inte är väl undersökt och dokumenterat skall en relativ fuktighet (RF) lika användas som kritiskt fukttillstånd för materialet. Utöver direkta skador på grund av slagregn eller stormar påverkas byggnadsdelarnas livslängder. Alla byggmaterial i konstruktioner har begränsade livslängder. Dessa beror bl.a. på slitage, hur utsatt konstruktionen/byggmaterialet är för klimatpåverkan och mate- rialets beständighet. Stommen i en byggnad har vanligen en livs- längd på långt medan ytskikt ofta måste bytas betyd- ligt tidigare. I tabell 2 ges exempel på livslängder för olika material. Exempel på livslängder (, Svennerstedt 1984 och m.fl, 1990) Livslängd (år) Målning av plåttak fönster och fasader Byte av takpannor tegel Byte av takpannor betong Byggnadens klimatskal, dvs. ytterväggar fönster, dörrar, tak och grund påverkas i stor utsträckning av klimatvariationer. Nedan diskuteras några klimatfaktorer som förväntas ha en påverkan på byggmaterialens livslängder. För samtliga beräkningar redovisade nedan har vissa förenk- lingar gjorts. Inledningsvis antas att en investering genomförs vid kalkylperiodens början. Därefter följer reinvesteringar vid respek- tive livslängds slut. Ingen hänsyn har vidare tagits till restvärden. De vanligaste typerna av yttertaksbeklädnad är papp, gummiduk, plåt och takpannor av tegel eller betong. Låglutande, platta tak klädda med papp förekommer både på småhus, lokaler och industrier och var särskilt frekventa . Avrinningen från taket är ofta anordnad via takbrunnar och invändiga avlopp. Om brunnarna sätts igen av löv och skräp blir vatten stående på taken vilket ökar risken för fukt- och vattenskador samt belastningsskador på grund av ökad last. Bräddavlopp som skulle kunna träda in vid igensatt avrinning saknas ofta. Vattensamlingar kan också uppstå vid otillräckligt takfall. Pappens beständighet är temperaturberoende och stark sol eller kyla och is minskar åldringsegenskaperna. För tak innebär is risk för att papptäckning slits sönder, eller att takpannor spräcks eller rubbas. Antalet nollpassager väntas dock minska. Generellt sett räknar man med en livslängd för papptak/gummiduk. Med högre temperaturer kan livslängden förkortas. Antag att livslängden minskar (från till ) på grund av ökade temperatur. Kostnaden per m2 (material samt arbete) sätts till /m2. Diskonteringsräntan sätts till . Årskostnaden kommer då att stiga med /m2. Den totala mängden papptak uppgår till (/m2) vilket ger . Tabell 3 Nuvärde för kostnadsökning på grund av kortare underhållsinter- vall för papp/gummidukstak (miljarder kronor) (miljarder kronor) (miljarder kronor) Plåt och takpannor av tegel/betong. Ökade vindlaster kan förväntas öka skadorna på plåt och tak- pannor. Det är då infästningen som blir kritisk. För befintliga tak belagda med pannor finns en risk att pannor oftare lossnar från infästningar på grund av kraftigare stormar. Därför kan det vara viktigt att när takpannor byts att se över deras förankring. Växlar temperaturen och is bildas finns risk att isen lyfter eller spräcker pannorna. För plåtar är temperaturrörelserna viktiga att beakta. Ökande rörelser på grund av eventuellt ökande temperaturspann kan tas om hand vid dimensionering av nya taks infästningar genom anpassning allteftersom nya värden tas fram. Det är dock troligt att temperaturspannet inte ökar genom att det blir färre dagar med minustemperaturer. En träfasad behöver vanligtvis underhållas med målning, ungefär . Färgen åldras främst av solens ultravioletta strålar och höga temperaturer. Tydliga skillnader i underhållsintervall kan ses mellan norr- och söderfasader. Med ökad solstrålning och nederbörd kommer underhåll troligen att behöva utföras oftare (m.fl.,1990). Antag att ommålning måste ske istället för med ett tioårsintervall. Kostnaden per m2 (material samt arbete) sätts till /m2. Diskonteringsräntan sätts till . För beräkningen har vidare antagits att fasaden är densamma och att endast ommålning sker, vilket är en förenkling. Den totala mängden träfasad uppgår till (, Svennerstedt 1984) Tabell 4 Nuvärde för kostnadsökning på grund av kortare målningssinter- vall för träfasad (miljarder kronor) (miljarder kronor) (miljarder kronor) Tegelfasader utan skador är mycket tåliga och ska i normala fall inte påverkas av temperaturvariationer i klimatet. Dock måste avrinningen från tak vara väl fungerande för att teglet ska behålla livslängden. Vidare måste fogarna bytas ut med jämna mellanrum för att risken för fuktinträngning ska minimeras. Puts tål inte väta och det är därför viktigt att avvatt- ningen från tak är väl fungerande och att vatten ej leds ned på fasaden. En ökning av extremregnen där avvattningen från tak ej är tillräcklig samt en ökning av direkta slagregn riskerar att ge upphov till frostsprängningar vid eventuella nollpassager. Spricker putsen förlorar den sin funktion med risk för att underliggande konstruk- tion skadas. Antag att putsens livslängd minskar från till på grund av ökad temperatur.. Kostnaden per m2 (material samt arbete) sätts till /m2. Diskonteringsräntan sätts till . Års- kostnaden kommer då att stiga med /m2. Den totala mängden putsad fasad uppgår till (, Svennerstedt 1984) vilket innebär en kostnadsökning med . Tabell 5 Nuvärde för kostnadsökning på grund av kortare omputsnings- intervall för putsad fasad (miljarder kronor) (miljarder kronor) (miljarder kronor) På samma sätt som fasader måste målade träfönster underhållas och även för dessa blir underhållsintervallen kortare. Här kan exem- pelvis risk för ökad kondens ge en snabbare nedbrytning. Energi- besparingar har drivit på utvecklingen av fönster som tillverkas med mycket goda U-värden och solskydd. Utsidan kan kläs med aluminium vilket förlänger fönstrens livslängd och minskar under- hållsinsatserna jämfört med en målad utsida. Antag att fönster målas om istället för . Kostnaden per fönster (material samt arbete) sätts till /st och ytan per fönster till . Diskonteringsräntan sätts till . Årskostnaden kommer då att stiga med /st. Den totala arean fönster uppgår till ca ( et al ). Tabell 6 Nuvärde för kostnadsökning pga av kortare målningssintervall för träfönster. (miljarder kronor) (miljarder kronor) (miljarder kronor) Om perioderna med ökad luftfuktighet förlängs kommer risken för skador relaterade till krypgrunder att öka. Detta har varit svårt att kunna uppskatta en kostnad för detta. Källaröversvämningar på grund av högre vatten nivåer i hav, sjöar och vattendrag samt ökad extrema nederbördsmängder som kan ge dagvattenproblem. Sådana översvämningar har vi inte kost- nadsberäknat i denna rapport. Enligt s klimatkarta, som redovisar de beräknade dagar då dyngsmedeltemperaturen är under , kommer antalet graddagar att minska. Hur många färre graddagarna blir varierar över landet, grovt uppskattat rör det sig om minskning för där de flesta fastig- heterna är belägna och i norra . Antag att graddagarna i snitt minskar . Varmvattenbehovet är lik- artat oavsett antalet graddagar. För att inte överskatta minskningen har vi här räknat med en minskning av uppvärmnings- behovet. För att studera vilken effekt dessa har på energi- användningen relateras detta till den totala slutliga energianvänd- ningen för bostads och service sektorn m.m. vilket enligt Energi- myndigheten (Energiläget i siffror, 2006) var varav ca till uppvärmning. Minskningen motsvarar då . I motsatts till minskat behov av uppvärmning kommer kyl- behovet att öka med fler soliga dagar samt med ett varmare klimat. Ökningen av antalet graddagar antas fördubblas vilket dock inte innebär att kylbehovet fördubblas, eftersom kylbehovet främst för lokaler även beror på termiska laster från verksamhet och belysning samt direkt solinstrålning genom fönster. Kylbehovet är främst relaterat till lokaler i kontorsbyggnader, vilket innebär att ökningen av energibehovet inte kan påföras hela byggnadsbeståndet. Effektiv solavskärmning som tillåter dagsljusinsläpp kan vara en möjlighet att minska det ökade kylbehovet. I STIL undersökningen () har 123 lokalbyggnader med en total area av inventerats med avseende på energianvändning. Energianvändningen för kyla upp- gick till 28 672 MWh/år. Enligt SCB är den totala arean för lokaler (2005). Antag att detta är ett relevant medelvärde per m2 lokalyta och att kylbehovet ökar . Totalt kylbehov lokaler dagsläget (166 milj m2) Totalt kylbehov lokaler 2040 (166 milj m2) Detta kan vara en överskattning då flera lokaltyper kanske inte behöver kyla. Dock kan bostäder behöva luftkonditionering , vilket inte räknats med här.