sou · GVB361 · 2008-01-01 00:00:00 — De nu gällande beräkningarna genomfördes av , avrapporterades av (SOU 2003:88) och implementerades 2005. Jag har bedömt att det inom ramen för mitt uppdrag att löpande följa upp den kommunalekonomiska utjämningen funnits anled- ning att uppdatera de glesbygdskomponenter som baseras på Gles- bygdsverkets geografiska analyser och beräkningar. De beräkningar som tillämpas i den befintliga utjämningen är gjorda med hjälp av en applikation som utvecklades som en påbyggnad på dåvarande plattform för tillgänglighetsanalyser. har under 2003-2004 utvecklat en ny plattform för tillgänglighetsanalyser. Denna plattform är anpassad till dagens krav på förbättrade prestanda och klarar av mer detaljerade indata. nya plattform har alltså bättre prestanda och har därmed skapat förutsättningar för att förbättra beräkningarna av merkostnader för gles bebyggelsestruktur inom ramen för den kommunalekonomiska utjämningen. Att har bytt plattform för tillgänglighetsanalyser har också medfört att det i praktiken varit mycket svårt att använda den applikation från mit- ten av som använts i de nu gällande beräkningarna. Bilaga 5 beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur Mot denna bakgrund har jag gett uppdraget att utveckla en ny applikation för beräkningarna inom ramen för den kommunalekonomiska utjämningen, och att med stöd av den genomföra nya beräkningar. IT-plattform och applikation för beräkning av merkostnader nya plattform för tillgänglighetsanalyser inrym- mer Nationella Vägdatabasen () från . Vägdata- basen innehåller samtliga farbara allmänna och enskilda vägar. Plattformen innehåller även SCB:s befolkningsdatabas i s.k. 250- meters rutor (f.n. befolkningen 2005). Det betyder att hela landets areal delas in i rutor om , varefter befolkningen inom ru- tan uppsamlas till centrum av respektive 250-meters ruta, varifrån vägavståndet till exempelvis olika kommunala inrättningar därefter kan mätas. Båda databaserna uppdateras . Motsvarande plattform som användes vid föregående uppdate- ring av beräkningarna för den kommunalekonomiska utjämningen innehöll vägdatabas kartan. Den då använda plattformen innehöll i likhet med den som används nu SCB:s befolkningsdatabas, men befolkningen var då kodad i ett rutnät med 1-kilometersrutor. Den nya plattformen medger att vägavstånden vid de olika be- räkningarna mäts mer exakt, genom att vägnätet är mer detaljerat, men även till följd av en finare indelning av befolkningsdata. Bilaga 5 beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur Den nya applikationen och tillämpningarna Generellt om applikationen och beräkningarna nya applikation för beräkningar av merkostnader i områden med gles bebyggelsestruktur baseras på verkets aktuella plattform för tillgänglighetsanalyser, vilket alltså innebär att appli- kationen använder den vägdatabas och den befolkningsdatabas som inryms i plattformen. Den nya applikationen medger att även de enskilda vägarna används vid beräkningar av vägavstånden. Av pre- standaskäl kunde inte de enskilda vägarna användas vid beräkningarna med den gamla applikationen. nya applikation kan, i likhet med den applika- tion som använts i de befintliga beräkningarna, användas dels för fiktiv utplacering av kommunernas eller landstingens inrättningar för utbildning, vård och omsorg, dels för anknytning av befolk- ningen till de utplacerade inrättningarna. Utplaceringen av kommunernas eller landstingens olika inrätt- ningar är fiktiv med anledning av att kommunerna inte ska kunna påverka utfallet av utjämningen. Den fiktiva utplaceringen görs med utgångspunkt från vissa kriterier som givet befolkningsunderlaget och dess geografiska spridning ska spegla kommunens strukturellt betingade behov. Modellen placerar den första fiktiva inrättningen i den punkt där placeringen är mest gynnsam med hänsyn till befolkningens fördelning. Från denna punkt expanderar modellen längs en sökra- die, som följer vägavstånd, tills ett visst antal invånare, eller (beroende på verksamhetens målgrupp) invånare i vissa åldrar har samlats in, alternativt tills en viss radie har uppnåtts, varpå en inrättning fiktivt placeras ut. Processen upprepas därefter tills hela kommunens yta är täckt och samtliga invånare i målgruppen har samlats in (varje invånare medräknas endast en gång i underlaget till respektive inrättning). I nästa steg anknyts samtliga invånare i målgruppen till den närmast belägna av de fiktivt utplacerade inrättningarna. Om inte ett visst för varje beräkning specificerat antal invånare anknyts bortfaller den fiktivt utplacerade inrättningen. Modellen skapar på ovan angivet sätt en teoretisk organisation i varje kommun och landsting för respektive verksamhet. Bilaga 5 beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur De geografiska beräkningarna enligt ovan knyts därefter sam- man med kostnadsfunktioner som tagits fram med utgångspunkt från olika antaganden om kostnaderna respektive verksamhet. Slutligen kan merkostnaden per invånare beräknas för var och en av kommunerna respektive landstingen. De viktigaste specifika antagandena som använts vid utplacer- ingen, anknytningen och beräkningen av merkostnaderna i respek- tive delmodell anges i det kapitel i huvudtexten där delmodellen behandlas. Bilaga 6a Beräkningarna till grund för delmodellen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg I denna bilaga redogörs i detalj för de beräkningar som ligger till grund för utredningens förslag till standardkostnader för förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. Standardkostnaden för barnomsorg beräknas utifrån kom- munens åldersstruktur och ett KVolymindex, som är ett mått på andelen inskrivna barn i olika verksamhetsformer samt deras vistelse- tider, enligt formeln; Standardkostnad = Åldersersättning *KVolymindex Utredningen föreslår att KVolymindex ersätts med ett behovs- index med anledning av att KVolymen, som ligger till grund för KVolymindex, inte går att uppdatera (se kapitel 3). Enligt utred- ningens förslag kommer formeln för att räkna ut standard- kostnaden för barnomsorg att ha följande utseende; Standardkostnad = Åldersersättning*Behovsindex Beräkningen av åldersersättning sker utifrån andelen barn i åldrarna 1–3, 4–5, 6 och 7–. Andelen barn i respektive kommun multi- pliceras med en för riket framtagen kostnad per åldersgrupp, en så kallad enhetskostnad. Vid beräkning av enhetskostnaderna beaktas även kostnaderna för de barn samt de som är inskrivna i barnomsorgen då de ingår i det underlag som ligger till grund för enhetskostnaderna för barn 1–respektive 7–. I dagens delmodell uppgår enhetskostnaderna till följande: Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet SOU 2007:61 1–3 år 4–5 år 7–9 år Eftersom enhetskostnaderna inte uppdateras behöver ål- dersersättningen justeras upp med en justeringsfaktor för att sum- man av samtliga kommuners åldersersättning ska motsvara kom- munernas totala nettokostnad för barnomsorgen. uppgår ju- steringsfaktorn till 1,59. (42 827*andelen barn 1–3 år 4–+ 26 547*andelen 273*andelen barn 7–)*justeringsfaktor (1,59) Enhetskostnaderna beräknas på följande sätt: Först beräknas antalet heltidsbarn i respektive verksamhets- form, dvs. i förskola, familjedaghem och skolbarnsomsorg (fritids). Detta görs genom att antalet inskrivna barn i respektive kommun multipliceras med en för deras ålder uppskattad kostnadsvikt. Kostnadsvikterna uppskattas utifrån antagande om hur stor personaltäthet som behövs vid en given ålder i jämförelse med andra åldrar samt barnens genomsnittliga vistelsetider i respektive verksamhetsform. Exempelvis krävs det generellt sett en större personaltäthet i förskolan än i skolbarnsomsorgen som vistelsetiderna i skolbarnsomsorgen är betydligt kortare. Att exempelvis 4–5 åringar har kostnadsvikten 1 medan 7–9 åringar har kostnadsvikten 0,35 följer av att en 4 åring antas spendera mer än dubbelt så i barnomsorgen som en 7 – åring, som vanligtvis går i skolan under större , som 4-åringen antas kräva något mer personalresurser. Utredningen föreslår att åldersgrupperna görs om och utökas till att även innefatta barn mellan . Skälet till detta är att 10–12 åringarna blir allt fler i skolbarnsomsorgen. Utredningen föreslår även att åldersersättningen för 1–2 åringar respektive för 3- åringar beräknas separat. Skälet till att dela upp gruppen 1–är att en betydligt större andel av 3 – åringarna är inskrivna i förskolan Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet jämfört med 1–2 åringarna som det är rimligt att anta att de inte behöver lika mycket tillsyn som de allra yngsta barnen. Utredningens förslag till kostnadsvikter 1–2 år 4–5 år 7–9 år 10–12 år Genom att antalet inskrivna barn i riket i respektive verksamhets- form multipliceras med en för deras ålder uppskattad kostnadsvikt erhålls ett mått på antalet heltidsbarn. Antal heltidsbarn 427 872 118 849 33 155 De totala nettokostnaderna i riket för barnomsorgen uppgick till ca . Denna summa divideras med det totala antalet heltidsbarn vilket ger per heltidsbarn oaktat verksamhetsform. En enhetskostnad beräknas för respektive åldersgrupp genom att antalet heltidsbarn i åldersgruppen divideras med det totala an- talet barn i åldersgruppen i riket. Därefter multipliceras den fram- räknade kvoten med 71 769. Antalet heltidsbarn uppgår enligt utredningens sätt att räkna till 90 307. Det totala antalet 3-åringar i landet uppgår till 97 886. Kvoten 0,92 multipliceras med och vi får enhetskostnaden . Liksom tidigare ingår de barn som ännu inte hunnit fylla en- bart i täljaren (antalet inskrivna) vid beräkning av enhetskostnaden för 1–2 åringar. Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet SOU 2007:61 De beräknade enhetskostnaderna uppgår till följande; 1–2 år 4–5 år 7–9 år 10–12 år Beräkning av åldersersättningen per kommun Vid beräkningen av åldersersättningen per invånare för respektive kommun multipliceras andelen barn av kommunens befolkning per i respektive åldersgrupp med den för gruppen framtagna enhetskostnaden. För utjämningsår används upp- gifter från . 0,03 (1–)*66 706+0,01 ()*66 212+0,02 (4–)*69 273+0,01 ()*27 051+0,03 (7–)*19 031+0,04 (10–)*2 326 = per invånare Genom att en åldersersättning beräknas med uppdaterade enhets- kostnader och en något förändrad åldersindelning motsvarar den genomsnittliga kommunala åldersersättningen prisnivå () nästan exakt den genomsnittliga kommunala netto- kostnaden (). I och med att staten skjutit till extra medel ska den genomsnittliga standardkostnaden uppgå till . Den framräknade åldersersättningen behöver därför multipliceras med en justeringsfaktor som motsvarar kvoten mellan 4 821 och 4 605 dvs. Den slutliga åldersersättningen uppgår i exemplet till 5 223 *1,047 = . Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet Genom att en åldersersättning beräknas per invånare för respektive kommun beaktas den demografiska strukturen, dvs. andelen barn av totalbefolkningen, i respektive kommun. Dessutom beaktas via enhetskostnaden att barn tar olika mycket av barnomsorgens resur- ser i anspråk beroende på hur gamla de är samt att andelen barn av det totala antalet barn i respektive åldersgrupp som deltar i barn- omsorgen varierar. Vad man däremot inte tagit hänsyn till är om det finns andra faktorer än demografin som påverkar efterfrågan på barnomsorg i respektive kommun. Det görs i beräkningen av be- hovsindex. Syftet med behovsindex är detamma som syftet med den nuva- rande KVolymen, att mäta andelen inskrivna barn i barnomsorgen samt deras vistelsetider i respektive kommun. Skillnader i andelen inskrivna barn samt skillnader i vistelsetider mellan kommunerna betraktas som skillnader i behovet av barnomsorg. För att beräkna behovet i en kommun används uppgifter från avseende andelen inskrivna barn i barnomsorgen per i respektive kommun samt uppgifter om den ge- nomsnittliga vistelsetiden i förskolan för 1–5 åringar per kommun- grupp. Andelen inskrivna barn beräknas som ett genomsnitt (2004 och 2005) för att ge modellen en ökad stabilitet. Dess- utom tas hänsyn till hur stor del av resurserna som barnen tar i an- språk beroende av sin ålder. Uppgifter om vistelsetider kommer från föräldra- enkät. gick föräldraenkäten ut till ca 80 000 föräldrar. Resultaten kunde då brytas ned på kommunnivå. Vid den senaste uppdateringen valde dock att en- bart skicka ut enkäten till ca 18 000 personer. Underlaget blev där- med inte stort nog för att resultaten ska kunna användas på kom- munnivå. Detta har medfört att det inte finns några aktuella vistel- setider per kommun att tillgå vilket är skälet till att en ny KVolym inte kan beräknas. Vid beräkning av behovet i kommunerna an- vänds därför uppgifter om vistelsetider i förskolan för 1–5 åringar per kommungrupp vilket innebär att samtliga kommuner i en kommungrupp tilldelas samma värde. Inga vistelsetider används för 6–12 åringar då det saknas tillförlitliga data. Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet Tabell 1 Genomsnittliga vistelsetider (timmar/vecka) för 1–5 åringar i den kommunala förskolan per kommungrupp kommuner, över 25 000 inv. kommuner, 12 500–25 000 inv. kommuner, mindre än 12 500 inv. Behovsindex beräknas i flera steg. Först beräknas ett faktiskt behov av att tillhandahålla barnomsorg. Detta beräknas genom att andelen inskrivna barn av det totala antalet barn i samma åldersgrupp, som ett genomsnitt , multipliceras med åldersgruppens totala andel av kostnaderna för barnomsorgen. Inskrivna barn som ännu inte fyllt räknas in i gruppen 1–2 åringar. Därefter multipliceras summan av produkterna för åldersgrupperna 1–5 med den genom- snittliga vistelsetiden för den kommungrupp som den egna kommunen räknas till. Slutligen adderas det framräknade behovet för 1–5 åringar (inklusive vistelsetider) med det framräknade be- hovet för 6–12 åringar (exklusive vistelsetider). Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet Behovet (0,88) = ((0,70*0,33 + 0,95*0,16 +0,97*0,31)* 1,06) + (0,88*0,06 + 0,79*0,13 + 0,12*0,02) På motsvarande sätt som beskrivs ovan beräknas ett behov eller en efterfrågan för varje kommun vilket resulterar i ett behovsindex. För att resultaten i delmodellen inte ska påverkas av kommu- nernas självvalda servicenivå skattas efter beräkningen av det fak- tiska behovsindex ett nytt behovsindex. Det nya behovsindex tas fram genom en multipel regressionsanalys där sambandet mellan det faktiska behovsindex och ett antal strukturvariabler beräknas. De strukturvariabler som används är desamma som används vid beräkningen av KVolymindex dvs. andelen vårdnadshavare som arbetar eller studerar minst , skattekraften i kommunen samt ett mått på hur tätbefolkad kommunen är. De exakta definitionerna på de variabler som används i dagens delmodell är följande; Andelen mammor eller ensamstående pappor med barn i åldern 1–som arbetar eller studerar minst . Skattekraftens andel av medelskattekraften beräknat som ett medelvärde begränsat nedåt till och uppåt till av medelskattekraften. Täthetsmått enligt förhållanden. Täthetsmåttet beräk- nas på följande sätt: AT00200B = (Andel som bor i tätorter > 199 inv.) (befolkning i tätorter > 199 inv.) / (ytan för tätorter > 199 inv.) Täthetsmåttet är begränsat nedåt till 0,05 och uppåt till 0,23. Både skattekraften och täthetsindex är således begränsade såväl uppåt som nedåt. Utredningen föreslår att variabeln Skattekraft begränsas ytterligare såväl uppåt som nedåt till respektive av medelskattekraften. Skälet till förslaget är att utvecklingen inom förskoleområdet, där efterfrågan på barnomsorg blir allt mer lika mellan landets kommuner, medfört att variabeln med sina nu- varande begränsningar tenderar att överskatta behov av att tillhan- dahålla barnomsorg i kommuner med hög skattekraft och till viss del underskatta behovet i kommuner med låg skattekraft. Genom de förändrade begränsningarna kommer skillnader i skattekraft på ett bättre sätt än att spegla skillnader i kommunernas behov Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet av att tillhandahålla barnomsorg. Utredningen föreslår även att tät- hetsmåttet uppdateras till nivå. Regressionsmodellen ger följande formel; Behovet = 0,151 + 0,435*A28R + 0,282*SkkrB + 0,597*AT05200B En teknisk beräkning måste sedan göras av det i regressionen skat- tade behovet. Först multipliceras varje kommuns befolkning med den framräknade åldersersättningen. Därefter beräknas en produkt- summa av det skattade behovet och produkten av kommunens be- folkning och den framräknade åldersersättningen. Slutligen divide- ras det skattade behovet i respektive kommun med den ovan fram- räknade produktsumman. Resultatet blir ett skattat behovsindex. Skälet till detta något komplicerade förfarande är att den genom- snittliga vägda standardkostnaden på inte ska påver- kas när vi multiplicerar åldersersättningen med behovsindex. Totalt kan regressionsmodellen förklara av de skillnader i behov som finns mellan kommunerna efter det att vi tagit hänsyn till demografin. Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet Den slutliga standardkostnaden för respektive kommun beräknas sedan genom att åldersersättningen multipliceras med behovsindex. Resultatet av utredningens förslag och orsakerna till förändringar av tillägg och avdrag Resultatet av förslagen är att 255 kommuner får höjda standard- kostnader medan 35 kommuner får sänkta standardkostnader. Storstäder och förortskommuner får som grupp något sänkta stan- dardkostnader medan samtliga övriga kommungrupper får höjda standardkostnader. De tio kommuner som får de största negativa förändringarna får avdrag med per invå- nare. De tio kommuner som får de största positiva förändringarna får tillägg med per invånare. Det är i uppdateringen av regressionsmodellen man finner för- klaringen till de största förändringarna i kommunernas tillägg och avdrag. Syftet med regressionen är att fånga skillnader i behov eller efterfrågan på barnomsorg. I och med att behoven blivit allt mer lika i landet blir strukturvariablernas inbördes vikter i regressions- modellen annorlunda än vad de var då det fanns större skillnader i behov mellan kommunerna. Resultatet blir att även skillnaderna i behovsindex minskar. De nuvarande max och min värdena i KVolymindex (där man använder vikter – regres- sionskoefficienter - som beräknades 2003) uppgår till 1,28 respek- tive 0,77. och min värdena för det av utredningen framtagna behovsindex är 1,18 respektive 0,82. Förändringarna i behovsindex speglar således de förändringar som har skett i det verkliga behovet av barnomsorg . Övriga föreslagna förändringar avseende beräkningen av ålders- ersättningen, uppdateringen av tätortsmåttet samt begränsningen av skattekraftens genomslag ger i allmänhet endast små föränd- ringar av standardkostnaden. För ett fåtal kommuner spelar dock även den ytterligare begränsningen av skattekraften en viss roll för att deras tillägg minskar. Den uppdaterade delmodellen kan förklara av kost- nadsskillnaderna för barnomsorg mellan kommunerna vilket är nå- got bättre än den nuvarande delmodellen. Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet SOU 2007:61 Diagram 2 Sambandet mellan kommunernas standardkostnader och Totalt har 171 kommuner en standardkostnad prisnivå (exklusive särskilda medel ) som avviker eller mindre från sin nettokostnad 2005. Enbart sju kommuner avviker med från sin faktiska nettokostnad. Diagram 3 Procentuell skillnad mellan kommunernas standardkostnader, exklusive särskilda medel, och deras nettokostnader i 2005 års Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår Bilaga 7 Resultatbilaga för förskoleklass och grundskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår