sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — Vid uppförande och ändring av byggnadsverk ska vissa tekniska egenskapskrav, s.k. funktionskrav, uppfyllas. Funktionskraven reglerades tidigare i PBL men regleras i BVL. I samband med att kraven flyttades till BVL ersattes benämningen ombyggnad och tillbyggnad med benämningen ändring av byggnadsverk. Vid tillämpningen av bestämmelserna om ändring av byggnad ställs ibland krav på att andra delar av byggnaden ska åtgärdas än dem för vilka ansökan avser så att även dessa uppfyller de tekniska egen- skapskraven, s.k. följdkrav. Sådana följdåtgärder kan krävas vid annan ändring av byggnad än tillbyggnad om ändringen medför t.ex. en avsevärd förlängning av byggnadens brukstid. I sådana fall ska de tekniska egenskapskraven uppfyllas även i de delar som, utan att omfattas av ändringen, indirekt berörs av denna. Med anledning av de följdkrav som kan ställas vid en ansökan om ändring av bygg- nad har innebörden av termen ändring av byggnad kommit att uppfattas som oklar. Även utformningen av bestämmelserna har medfört tolkningsproblem, vilket har lett till varierande efterlevnad av de tekniska egenskapskraven. Regeringen kan konstatera att det finns anledning se över termen ändring med hänsyn till behovet av tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet framför allt med avseende på vilka följdkrav som ska kunna ställas. I sammanhanget bör också begreppet underhåll klarläggas och tydliggöras. Krav på varsamhet vid ändring av byggnader finns i 3 kap. PBL. De tekniska egenskapskraven ska uppfyllas med beaktande av kra- vet på varsamhet. Regeringen har erfarit att det även råder oklarhet om varsamhet som begrepp och hur varsamhet kan hanteras sam- tidigt som de tekniska egenskapskraven ska efterlevas. Det finns enligt regeringens bedömning skäl att se över också möjligheterna att så långt möjligt undanröja dessa oklarheter. Utredaren bör belysa hur både kraven på varsamhet och de tekniska egen- skapskraven ska kunna uppfyllas. Vilka krav som gäller vid flyttning av byggnadsverk är inte närmare reglerat i PBL och BVL. Genom beslut med anledning av propositionen Undantag i vissa fall från tekniska egenskapskrav på byggnads- verk (prop. 2006/07:62, bet. 2006/07:CU31, rskr. 2006/07:118) har bestämmelser som ger möjlighet att i vissa speciella situationer flytta byggnadsverk från en plats till en annan införts. Bestämmel- sen, som föranleddes av gruvnäringens tillväxt i , inne- bär att befintliga byggnader kan flyttas till en annan plats utan att de tekniska egenskapskraven behöver uppfyllas fullt ut. Kommunen ges möjlighet att göra undantag i vissa fall då det finns särskilda skäl. De i BVL och förordningen (1994:1215) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk, m.m. nya bestämmelserna avser endast speciella undantagssituationer. Regeringen ger utredaren i uppdrag att undersöka möjligheterna att införa en mer generell reglering av flyttning av byggnader i PBL och BVL. I samband härmed ska utredas vilka funktionskrav som kan anses rimliga att ställa i dessa situationer. Kostnader och andra konsekvenser Om utredarens förslag påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa redovisas. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. Om för- slagen innebär kostnadskonsekvenser för staten, kommuner eller landsting ska även förslag till finansiering anges. Miljökonsekvenser ska redovisas. Utredaren ska genomgående beakta konsekvenserna för företag samt redovisa förslag som kan förenkla företagens befattning med plan- och byggärenden. Förslag ska utformas med utgångspunkt i att företagens administrativa kostnader ska hållas så låga som möj- ligt. När det gäller redovisning av förslagens konsekvenser ska utredaren samråda med Verket för näringslivsutveckling () och . Nuteks databas ska så långt möjligt användas för beräkning av vilka effekter förslagen får för företagens administrativa kostnader. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med (M 2007:4). Arbetet ska bedrivas i kontakt med berörda myndigheter, Kommuner och Landsting, näringslivet och övriga intressenter. Utredaren ska redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till utredningen om översyn av vissa frågor i plan- och bygglagstiftningen (M 2007:06) Utökning och förlängning av uppdraget Utredaren har tidigare fått i uppdrag att se över vissa frågor i plan- och bygglagstiftningen (se dir. 2007:136). Det uppdraget utökas med dessa direktiv. Utredaren ska också utreda möjligheten att i viss utsträckning begränsa tillämpningsområdet för lagen (1993:320) om byggfels- försäkring m.m. Utredaren ska därvid utreda och analysera frågan om kravet på byggfelsförsäkring enligt den lagen bör inskränkas i fråga om byggnadsarbeten där konsumenten/byggherren utför mer omfattande arbeten själv. Utredaren ska i samband med uppdraget analysera och lämna förslag på hur termen självbyggare lämpligen ska definieras. Utredaren ska föreslå nödvändiga författningsändringar och analysera konsekvenserna av lämnade förslag. Det står utredaren fritt att utöver vad som anges i detta direktiv lämna förslag som har nära samband med uppdraget. Tidpunkten för redovisning av hela uppdraget ändras till . Lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. trädde i kraft . Enligt lagen krävs ett tioårigt skydd mot byggfel i form av en försäkring. Lagens huvudsyfte är att fel ska avhjälpas snabbt utan långvariga tvister om vems ansvaret är. Fel ska kunna avhjälpas även om man inte finner någon ansvarig som kan ta på sig kostnaderna. Lagen avser ytterst att vara ett skydd för de boende mot ohälsa på grund av byggfel. utökades lagens tillämpningsområde från att ha avsett bostadshus för permanentboende till att omfatta samtliga en- och tvåbostadshus inklusive småhus som inte är avsedda för permanent bruk. Förutom bestämmelser om byggfelsförsäkring innehåller lagen även bestämmelser om s.k. färdigställandeskydd. Dessa syftar till att säkerställa att byggnadsarbetena slutförs när en näringsidkare har åtagit sig att för en konsuments räkning utföra arbeten som avser småhus. överlämnade betänkandet Lagen om byggfelsförsäkring – En utvärdering (SOU 2005:30). Utredningen ansåg att dagens regelsystem är väl utformat för att tillgodose önskemålet om att ansvaret för fel och skador ska stanna hos den eller de som faktiskt kan förebygga fel eller skador. täcker byggfelsförsäkringen sådana fel och skador som inte omfattas av en entreprenörs ansvar eller av en fastighetsförsäkring. Mot bakgrund av den kritik som ändå har framförts avseende byggfelsförsäkringen fick en utredare i uppdrag att utreda frågan om behovet av ändringar i lagen om byggfelsförsäkring m.m. Uppdraget redovisades i departe- mentspromemorian Skydd mot fel och obestånd inom bostads- byggandet (Ds 2007:8). Enligt promemorian borde ett obligatoriskt skydd mot byggfel begränsas till att gälla bostadsrättsföreningar och konsumenter vid nybyggnad, tillbyggnad och mycket omfattande ombyggnad av permanenta bostäder. En majoritet av remissinstanserna har varit positiva till de nämnda föreslagna begränsningarna av skyddet mot fel inom bostads- byggandet. Flera remissinstanser har dock haft kritiska synpunkter. Regeringen anser att ett särskilt skydd mot byggfel i första hand bör ses som en del av konsumentskyddet vid bostadsbyggande. Kravet på byggfelsförsäkring bör därför begränsas till de bygg- nadsarbeten där det finns ett särskilt behov av konsumentskydd. Mot bakgrund av den kritik som har riktats mot förslagen i nämnda promemoria finns det skäl att ånyo överväga behovet av ändringar i reglerna om byggfelsförsäkring. Utgångspunkter för utredningsarbetet bör vara följande. Konsumenter som är s.k. självbyggare och som inte har upphandlat några tjänster vid byggstarten har med rådande försäkringsvillkor endast möjlighet att få försäkringsskydd för fel i material och byggnadens konstruktion (jfr. 6 § 1 lagen om byggfelsförsäkring m.m.). Konsumentköplagen (1990:932) ger konsumenten ett två- årigt skydd för fel vid köp av byggnadsdelar som är avsedda att utgöra en huvudsaklig del av ett en- eller tvåbostadshus. En byggfels- försäkring för material fyller därmed en begränsad funktion. Frågan är om försäkringspremiens storlek i dessa fall står i rimlig proportion till den nytta konsumenten har av försäkringen. En möjlighet att undanta byggnadsarbeten där konsumenten/byggherren utför mer omfattande arbeten själv från kravet på byggfelsförsäkring bör därför utredas. Tidpunkt för redovisning av uppdraget Utredaren har i en skrivelse begärt att villkoren för arbetet ändras så att tidpunkten för redovisning av uppdraget senareläggs från till . Orsaken är bl.a. att uppdraget är omfattande och att det under arbetets gång visat sig att förlängd tid skulle ge bättre förutsättningar att redovisa väl genomarbetade förslag och noggranna och fullständiga analyser av förslagens konsekvenser. Regeringen anser att de skäl som utredaren angett tillsammans med de uppdrag som lämnas i dessa tilläggsdirektiv är tillräckliga för att begäran om förlängd tid ska medges. Uppdraget ska i sin helhet redovisas . Utredaren ska redovisa de samhällsekonomiska och andra konse- kvenser som förslagen medför. Det som sägs om kostnader och andra konsekvenser samt om arbetsformer i de tidigare beslutade direktiven gäller även fortsättningsvis. har genomfört en enkät bland landets byggnadsinspektörer. De har besvarat tio frågor om handläggning och om erfarenhet av tillämpningen av gällande bygglagstiftning. Det har inkommit 92 svar. Av svaren framgår att många av svaren har tillkommit tillsammans med flera kollegor vilket torde betyda att framförda synpunkter delas av betydligt fler inspektörer. Kan Du göra en uppskattning av hur lång handläggningstiden är i ett normalt bygglovsärende, d.v.s. tiden från det ansökan kom in till dess beslut om bygglov har fattats av nämnden? 86 svar har inkommit. (35 kommuner) har fattat beslut av kommunerna fattar alltså beslut . Av enkäten framgår inte klart om besluten har fattats av nämnden eller på delegation. Beslut i nämnden tar normalt då sammanträden sker . I 4-5 kommuner tar besluten betydligt än två måna- der. I hur stor del av byggprojekten, grovt uppskattat, tror Du att KA (i nuvarande form), bidrar till att byggprojekten uppfyller samhälls- kraven i större utsträckning än vad de skulle ha gjort utan KA? Kommentera gärna varför Du tror det! 56 svar innehåller uppskattade procentsiffror på frågan. (11 svar) Positiva kommentarer i enkätsvaren: Bidrar till att samhällskraven uppfylls i större utsträckning-Har en uppstyrande effekt-Ja, i de flesta fall-Bidrar en del-Bättre än ingen- Kan vara värdefullt stöd en för okunnig byggherre-De flesta är intresserade av att resultatet blir bra-Rätt stor del-Blir bättre-KA bidrar en hel del-De flesta-I stor utsträckning mer än utan KA- Kompetent KA viktig i små projekt-Något- Seriös KA bra i små projekt-Utan KA en stor standardsänkning-KA medverkar till att samhällskraven uppfylls-Vid engångsbyggande kan KA vara bra vid tolkning av lagkraven Negativa kommentarer i enkätsvaren: Ingen större betydelse-Liten del-Nej-Lite-Ytterst lite-Ingen skill- nad-Ett fåtal bidrar-I liten omfattning-Bara ett namn-Knappast något-Tror inte att KA bidrar till att byggprojekten uppfyller sam- hällskraven-Kunskapen är inte stor om samhällskraven-Nej-Nada- KA har inte så jättestor betydelse-Liten del, KA är överskattad- Lika bekymrar sig lite om bygget, mer om papperen- Bra med eller utan KA-De flesta KA-Få KA hjälper byggherren-Är i vissa fall aldrig på bygget-Till mycket liten del-Bara ett namn på papper-Ett fåtal, för lite engagemang-Egenkontrollen görs slentrianmässigt, lika bra utan KA-Är inte alltför ofta på bygget-Tvekar till behovet av KA-Bidrar lite-Systemet med KA är förkastligt vad gäller att förhindra byggnadstekniska brister-I ganska liten omfattning-Bara en pappersmänniska-I större projekt spelar det ingen roll om KA finns-Ingen större betydelse-KA är är för många byggherrar ett illamåste-Uppdraget uppfattas som ett namn på ett papper Allmänna kommentarer i enkätsvaren: Varierar-Ingen uppfattning-Omöjligt att svara på- Beror på-Varie- rar starkt, beror på hur mycket byggherren betalar-Bäst med certi- fierad KA-Har svårt att inte godkänna en KA som godkänts i en annan kommun- Varierar, en fördel om ej certifierad, är då mer intresserad-Bidrar i väldigt liten del-Individrelaterat-Fungerar bra vid stora byggprojekt mindre bra vid mindre projekt-Det blir kon- flikter om KA är från entreprenadledet Skulle fler projekt bättre uppfylla samhällskraven om det även fanns en motsvarighet till ansvarig arbetsledare på bygget, och i så fall hur mycket bättre skulle det då bli, tror Du? (67 av svaren) anser att projekt med AA bättre uppfyller samhällskraven ( 5 av svaren) ) anser inte att det blir bättre med AA i projektet (19 ) har ingen bestämd uppfattning Positiva kommentarer i enkätsvaren: Skulle bli dubbelt så bra-Ja, mycket mer än idag-Ja, minst det dubbla-Ja, det skulle bli som mot vad det är idag- Givetvis skulle det bli bättre-Ja, absolut, minst det dubbla-100 % bättre-90 % bättre-75 % bättre-70 % bättre-30 till 50 % bättre-15 till 20 % bättre-Ganska mycket bättre-Enormt mycket bättre- Absolut, en markant ökning-Ja, definitivt-Solklart att det skulle bli bättre- Absolut, det hade blivit mycket, mycket, mycket bättre-Nu är det brist på redovisad kompetens på byggplatsen-Ja, betydligt bättre Övriga kommentarer i enkätsvaren: Ingen skillnad- Kanske-Ingen uppfattning, men de jag talat med är positiva-Kan inte skada, men vem ska betala tjänsten-Tror inte att byggherren har råd med en AA-Tveksam om det skulle bli bättre Skulle fler projekt uppfylla samhällskraven om byggnadsinspek- tören i sin tillsynsroll minst en gång skulle besöka arbetsplatsen och vilken övrig effekt skulle det i så fall ha, tror Du? 91svar har inkommit: (84 svar) anser att tillsynsbesök skulle förbättra upp- fyllande av samhällskraven, (5 svar) är tveksamma och (2 svar) tror inte på någon bättre effekt av att besöker byggplatsen Några kommentarer bland enkätsvaren: Skulle sätta press på arbetsledning och utförare-Respekten skulle öka-Skulle medföra stor effekt-Absolut-Mycket bra förslag-Flera besök behövs-Positivt för alla parter-Efterlevnaden av regelverken skulle öka avsevärt-Ger byggnadsinspektörerna erfarenhet-Ett besök är för lite (tycker flera)-Tror ej att det ger nå´n effekt-Får begränsad effekt-Stupar nog p.g.a. tidsbrist Vad tror Du vore den enskilt viktigaste åtgärden för att få byggena att bättre uppfylla samhällskraven? 90 svar har inkommit: Bättre tillsyn...(28 svar) Införande av AA....(10 Bättre kunskaper och kompetens....( 8 Tydligare regler..( 6 Bättre information från ...( 6 Bättre resuser hos kommunen. Fler besiktningar av besiktningsman..( 4 besiktningar...( 4 Bättre projektering...( 2 Bättre status på KA...( 1 Projektledare som är KA..(..1 Kommunen ordnar kurser....( 1 Yrkesbevis hos utförare. Tuffare slutbevis..( 1 ) Rättsligt och ekonomiskt ansvarig KA( 1 ) Bygglov och bygganmälan slås ihop. Certifierade projektörer och konstruktörer( 1 ) Kvalitetssäkring av byggfirmor. Lyfta fram teknikfrågorna..( 1 ) Bättre samordning av projekteringen...( 1 ) Krav på väderskydd..( 1 ) Större engagemang hos byggherren..( 1 ) Vet ej..( 2 ) Hur vanligt är det att ett hus flyttas? Ange ungefär hur många hus som har flyttats (inom eller till kommunen) de åren. Vad är orsaken till flytten? Hur har kommunen hanterat dessa (ställt nybyggnadskrav, ställt ändringskrav eller något annat?) Svaren är svåra att sammanställa, men av de 91 svaren har (c:a 40 svar) aldrig haft något ärende i form av flyttning av hus. Flyttning av hus verkar vara vanligast i (40-tal hus i , 20-tal hus i och ett 15-tal hus i ). De övriga kommunerna har haft mindre än 15 husflyttningar, de flesta 1-2 hus. Av kommentarerna framgår att de flesta av dessa hus har varit skolbaracker, militärbaracker, förrådsbyggnader och fritidshus. Många av husen har flyttats i samband med uppförande av nya hus på fastigheten. En upp- skattning av redovisningen i enkäten är att 200-300 hus totalt har flyttats . I de fall hus har flyttats har ett 20-tal kommuner krävt att nybyggnadskraven skall följas och ett 10-tal kommuner har tillämpat en skälighetsbedömning. Får kommunen frågor från fastighetsägare som rör ändringsåtgär- der, t.ex. krav som gäller, vilka ändringsåtgärder som är anmäl- ningspliktiga, o.s.v.? Bilaga 3 SOU 2008:68 91 svar har inkommit: (75 av svaren) får av och till frågor om ändringsåtgärder ) har ej fått några frågor om Ser Ni något behov av att förtydliga underhållsreglerna i PBL och BVL? Och i så fall i vilket avseende? 86 svar har inkommit: (37 av svaren) anser att reglerna bör förtydligas (25 ) ej att (24 ) har inga synpunkter, vet ej eller är tvek- samma till behovet av lagändringar Hur många fall blir uppskattningsvis föremål för sanktioner enligt 10 kap. PBL? Vilka är de vanligaste sanktionerna? Före- kommer det att kommunen för talan hos domstol om tilläggs- avgift? Drygt hälften av de 90-talet kommuner som svaren repre- senterar har vid något eller några tillfällen använt sig av sank- tioner vid olika tillfällen. Antalet varierar från något enstaka till ett 30-tal fall (i ett par kommuner 40-50 fall) i respektive kommun. Svaren är svåra att sammanfatta men klart är att byggnads- avgift är det överlägset oftast förekommande sanktionen. Den särskilda avgiften är sällan förekommande p.g.a. att den varit så låg att den uppenbarligen knappt uppvägt de administrativa kostnaderna. Vite förekommer också i relativt begränsad omfattning enligt enkäten. Den dominerande orsaken till sanktionerna är olovligt upp- förda byggnader eller tillbyggnader och ovårdade tomter. I många enkäter konstateras att det är vanligt att många av dessa formella avsteg från bygglagstiftningen hanteras med skrift- växlingar mellan kommunen och fastighetsägarna/byggherrarna som då rättar till det felaktiga eller söker bygglov i efterhand utan förelägganden i övrigt. Tilläggsavgiften är inte populär. Ett 20-tal kommuner går inte vidare till Länsrätten med begäran om uttagande av sådan avgift, bl.a. av det skälet att avgiften tillförs statskassan och att det uppenbarligen upplevs krångligt. I en del fall saknas poli- tiskt stöd för att gå vidare med sådana ärenden. Vid hur många tillfällen har beslutat att den kvalitetsansvarige skall bytas ut? 87 svar har inkommit, två kommuner vet ej om sådana beslut före- kommit: (65 av svaren) av kommunerna har ej fattat beslut om utbyte av KA (22 ) vid något eller några tillfälle fattat beslut om utbyte av KA I de fall beslut om utbyte av KA har fattats har det i de flesta fall rört sig om 1-2 fall . I 6-7 av kommunerna har det varit 5-10 fall . I en del av fallen har det skett på begäran av byggherren. Förändringar i plan- och bygglovsprocessen – konsekvenser för kommunerna? I detta PM analyserar vi utredningsförslagets förändringar vad avser dels processen för att upprätta detaljplaner, dels bygglovs- och kontrollsystemet. Analysen fokuserar huvudsakligen på förslagets konsekvenser för kommunerna, men även länsstyrelsernas roll berörs något. I en avslutande del görs en sammanfattande bedöm- ning av utredningsförslagets effekter. För tydlighetens skull bör understrykas att vi inte lämnar syn- punkter på om utredningsförslaget är bra eller dåligt i olika avseenden. Syftet, och vårt uppdrag, har varit att belysa förslagets konsekvenser för, företrädesvis, kommunerna. En jämförelse av planprocessen enligt gällande lagstiftning och utredningens förslag kan schematisk åskådliggöras med nedanstående figur. Figur 1 Schematisk jämförelse av detaljplaneprocessen enligt nuvarande lagstiftning och utredningsförslaget. Som framgår av figuren föreslår utredningen två väsentliga föränd- ringar i detaljplaneprocessen. För det inledande skedet av processen införs bestämmelser om att kommunen ska besluta om ett s.k. planbesked. Vidare inför utredningen en möjlighet för kommunen att undvara samråd kring ett planförslag, i de fall samråd redan skett i samband med upprättande av planprogram. Därutöver föreslår utredningen administrativa förenklingar i samband med utställning/ granskning av detaljplaner. 1.1Ansökan och beslut om planbesked En nyhet i förhållande till nuvarande lagstiftning är utredningens förslag att den som berörs av frågan ska kunna ta initiativ till att upprätta, ändra eller upphäva en detaljplan, genom att ansöka hos om ett s.k. planbesked (1 kap. 3a § och 5 kap. 17a § 1 st.).1 När en sådan, skriftlig, ansökan kommer in ska kommunfullmäktige senast fatta beslut om planbesked, såvida inte sökanden och nämnden kommit överens om (5 kap. 17a § 2–3 st.). I ärenden som inte är av principiell beskaffenhet, eller i övrigt av större vikt, får fullmäktige delegera till kommunstyrelsen eller att besluta om planbesked (5 kap. 17c §). Ett beslut om planbesked, som innebär att ansökan avslås, ska motiveras (5 kap. 17d § 2 st.).2 Av utredningens motivtext framgår då att ett avslag måste hämta stöd i sådana aspekter som PBL behandlar. En kommun ska således inte kunna åberopa t.ex. resursbrist som motiv för att vägra planläggning. finns allmänna regler i förvaltningslagen om att kommunen enkelt, snabbt och billigt ska handlägga ärenden.3 Mot just denna bakgrund innebär inte utredningens förslag någon radikal nyhet. Men förslaget innebär dock en tydlig formalisering och precisering av att kommunens besked om planläggning ska motiveras och ges inom in en viss angiven tid. Många kommuner har rutiner för hur besked i detalj- planefrågor ska hanteras.4 För sådana kommuner torde utrednings- förslaget inte kräva några större resursinsatser för motivering och snabbhet, även om det naturligtvis kan bli fråga om vissa 1Ett s.k. planbesked ska beslutas även i de fall kommunen själv, utan föregående ansökan, har för avsikt att påbörja detaljplanearbete (5 kap. 17b §). 2I paragrafens 2 st. finns också bestämmelser om att beslutet ska hållas tillgängligt hos kommunen och på kommunens webbplats. Vidare ska kommunen skicka en skriftlig underrättelse, eller en elektronisk underrättelse om det bedöms lämpligt, till den sökande. 3I lagen finns dock inte något krav på att motivera ett beslut att inte påbörja detaljplanering (se 20 och 31 §§ förvaltningslagen). 4Vid t.ex. en sökning på Internet/Google med ansökan om detaljplan framgår att många kommuner använder färdiga ansökningsblanketter för intressenter som vill få till stånd en planprövning. Andra kommuner kan ha mindre genom- arbetade riktlinjer för hur initiativ till detaljplanering ska behandlas, och i dessa fall kan det behövas administrativa förändringar som kräver resurser, åtminstone under ett övergångsskede. Generellt sett är det dock vår bedömning, att farhågor för ökade kommunala kostnader för att behandla ansökningar om planbesked inte bör överdrivas. Det finns flera skäl till denna bedömning. Utredningsförslaget ställer krav på att en ansökan om planbesked ska ha en viss kvalitet. Ansökan ska vara skriftlig och innehålla en karta med beskrivning av det huvudsakliga ändamålet med planen och den planerade bebyggelsens karaktär och ungefärliga omfattning (5 kap. 17a § 2 st.). Kommunen är alltså inte skyldig att behandla ofullständiga ansökningar (5 kap. 17a § 3 st.). Eftersom den sökande dessutom har kostnader för att upprätta en ansökan och utrednings- förslaget ger kommunen rätt att ta ut avgifter för sitt beslut om planbesked (enligt 11 kap. 5 §), torde risken för okynnes- ansökningar vara försumbar. En del av de privata initiativ till planläggning, som förekommer, avser s.k. frimärksplaner för små områden eller enstaka fastigheter. För att bygglov ska kunna beviljas krävs en planändring, eftersom den föreslagna åtgärden inte är att betrakta som en mindre avvikelse från den befintliga planen. I det samman- hanget föreslår utredningen en viktig nyhet.