sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — Det fanns även ett reserverat pris på som fungerade som budens lägstanivå, dock kunde detta reduceras om inga bud lades under auktionen. Under auktionens första rundor använde samtliga operatörer sina passkort vilket drev ner det reserverade priset (med undantag för en licens) till noll. Effekten av detta förfarande förlängde auktionsprocessen. Utöver detta lämnade den enda budgivaren utan GSM-tillstånd auktionsprocessen och hävdade att de hade mottagit hotelser från de befintliga GSM-operatörerna om att inte driva upp priserna på licenserna. Den slutgiltiga summan för auktionen stannade på relativt låga , något som kan haft sin grund i att antalet tillgängliga licenser var detsamma som antalet operatörer med befintliga GSM-nät. Utan nya konkurrenter var operatörerna alltså inte lika villiga att driva upp priserna på auktionens licenser [HNRA]. Täckningskraven för kräver att operatörerna ska täcka samtliga städer med mer än 25 000 invånare, samtliga transport- vägar mellan dessa städer (vägar, järnväg och vattenvägar), längs med motorvägarna till och samt runt de stora flygplatserna i landet. Krav finns även på en minsta kapacitetsnivå utomhus på . Dessa krav ska vara uppfyllda . efter det att licens- erna tilldelades spenderade operatörerna på att förbereda inför utrullningen av UMTS-tjänster vilket innebär att lanseringen av i landet inletts på allvar först [UMTSSV1]. Enligt kartunderlag över går det att urskilja att täck- ningen för en aktör (T-Mobile) tätt följer täckningskraven och är fokuserat på de största städerna. Den andra operatören () har en relativt jämn täckning i den sydvästra delen av na [KART4][KART5]. Procentuell data om yttäckning har inte kunnat erhållas. Figur 4 Täckning för befolkning och yta, , Källa: GSM World. De största hindren för den nederländska utrullningen av UMTS har varit rädslan för de hälsorelaterade problemen som UMTS-master- nas strålning kan innebära. Detta har varit en av anledningarna till att de nederländska operatörerna har haft svårigheter med att få tillstånd för att bygga vissa delar av UMTS-näten. Operatörerna har även upplevt svårigheter med att få tillgång till andra operatöres UMTS-siter. Ett stort och oväntat problem har varit att UMTS- tjänsternas utrullning skett långsammare än väntat på grund av låg efterfrågan på marknaden [REFN]. 5.4.5Relevans för svensk jämförelse Ur den nederländska auktionen går det att urskilja att utform- ningen och anpassningen till det egna landets förutsättningar är en nyckelfaktor för att auktionsförfarandet ska bli framgångsrikt. Kombinationen av en stigande auktionsmodell i kombination med fem tillgängliga licenser och fem befintliga GSM-operatörer inne- bar att möjligheten för att nya operatörer skulle kunna ta sig in på marknaden minskade. Att antalet licenser och befintliga GSM- operatörer matchade varandra innebar att motivationen att driva upp auktionens priser var låg, och med möjligheten att hoppa över auktionens 30 första rundor kunde budgivarna dessutom driva ner det reserverade priset till noll. Detta kan jämföras med den svenska marknaden där minst en ny aktör skulle få ta plats på marknaden men med ytterligare en potentiell ny aktör om denne vann en licens (Hi3G och var båda aktuella under tilldelnings- fas). Hade en stigande auktion använts hade de befintliga GSM- operatörerna varit villiga att driva upp sina bud för att undvika ny konkurrens på marknaden, något operatörerna även bekräftat under våra intervjuer. Den nederländska UMTS-marknadens problem med trög acceptans bland konsumenter hade med all sannolikhet även gällt på den svenska marknaden då de inledningsvis bristfälliga terminalerna hade fördröjt en utrullning av UMTS-tjänster även på den svenska marknaden, även detta något som de operatörer som intervjuats har bekräftat. Täckningskraven i följer tätt ekonomiskt lönsamma områden såsom storstäder, transport- kanaler samt turistorter. På en svensk marknad utan täckningskrav hade med all sannolikhet minst en operatör nischat sig åt denna modell, något operatörerna har bekräftat under våra intervjuer. Trots att den nederländska topografin är gynnsam för UMTS- utbyggnad och att befolkningstätheten är mer än 17 gånger så stor som har ändå inte byggt ut UMTS-täck- ning som överstiger av befolkningen. Ur detta perspek- tiv skulle en hypotetisk utbyggnad enligt kommersiella intressen i inte överstiga denna siffra då de svenska förutsättningarna är sämre än . I användes en skönhetstävling för tilldelning av de fyra licenserna som utdelades. Av sju budgivare tilldelades fyra licenser varav två av dessa återlämnades. byggde dock på att licenstagarna skulle betala en engångsavgift på 200 miljoner NOK, , när licenserna tilldela- des. Utöver detta skulle licenstagarna betala en årlig avgift som omförhandlas vid frekvensavdelningens bugdetbehandlingar. Första året, 2000, sattes denna avgift till 20 miljoner NOK [KNSJ1], [KNSJ2], [KNSJ3]. De två licenser som återlämnades auktionerades ut , 2006 och 2007. Samtliga auktioner byggde på auktionsmodellen Single Bid First Price vilket innebar att det högsta bud som lämnades in under en auktionsrunda var det bud som vann licensen. Under auktionerna som hölls 2003 och 2007 var det endast en budgivare som bjöd på licensen, under auktionen deltog inga bud- givare. Auktionen som ägde rum genererade 62 miljoner NOK. Auktionen genererade 47 miljoner NOK. I de tillståndsvillkor som gällde vid skönhetstävlingen skiljde sig kraven åt mellan de olika operatörerna. Vid den senaste kontrollen hade av den norska befolkningen UMTS-täckning [STEL1]. skulle täcka av befolkningen i de tolv största tätorterna. skulle samtliga orter med mer än 2 800 invånare ha en täckning på . Utöver detta krav ska orter utanför denna storleksklass täckas så att den sammanlagda täckningen av befolkningen uppnår 2 820 000. skulle nät täcka av befolkningen i alla orter med mer än 200 invånare. Utöver dessa orter skulle övriga orter täckas så att den sammanlagda täckningen uppgick till 3 750 000 invånare [KNSJ3]. kommer att använda sig av EDGE för att täcka glesbebyggda områden som inte innefattas av täckningskraven [STEL1]. skulle innan utgången av 2000 ha befolk- ningstäckning av de tolv största tätorterna med en dataöverförings- Innan utgången av skulle av befolkningen täckas, med god inomhustäck- ning som specifikt krav. I tätorter med mer än 8 000 invånare skulle dataöverföringskapaciteten ligga på . Innan utgången av skulle av befolkningen täckas med samma krav på dataöverföringskapacitet och inomhustäckning som föregående år [KNSJ1]. Även kommer att använda sig av EDGE för att täcka glesbebyggda områden som inte inne- fattas av täckningskraven [STEL1]. Hi3G skulle efter att licensen tilldelades täcka av den totala befolkningen. Minsta kapacitet för dataöverföring i deras UMTS-nät sattes till [KNSJ2]. Mobile skulle i sitt tillstånd täcka av befolk- ningen med eget nät inom sex års tid efter det att tillståndet till- delats. Krav på minsta dataöverföringskapacitet sattes till 184 kilo- bit [KNSJ4]. Även när det gällde yttäckning skiljde sig kraven åt mellan de olika operatörerna. skulle enligt sitt tillstånd täcka 75 500 kvadrat- kilometer innan medan skulle täcka innan . Hi3G hade inte några krav på geografisk täckning i sitt tillstånd. I kartunderlag över UMTS-täckningen i kan man urskilja att yttäckningen i är tätt sammankopplad med täckningen av de största städerna och de viktigaste områdena ur affärsmässig synvinkel [KART6][KART7]. Figur 5 Täckning för befolkning och yta, , Källa: GSM World. Norsk lagstiftning gör det möjligt att beordra samlokalisering av på mark som staten har förvärvat för att möjliggöra opera- törernas mastbyggen. Det är även möjligt att beordra samlokalise- ring när aspekter som effektivt bruk av resurser, miljön, säkerhet och andra områden där ett flertal mastbyggen bör undvikas [STEL1]. Tilldelningen av UMTS-frekvenser i anses inte som en framgång då två av fyra licenser återlämnades vilket innebar att konkurrensen på den norska marknaden hämmades. Förhopp- ningen är att den tredje och fjärde licensen som har tilldelats ska kunna medföra ökad konkurrens på marknaden för UMTS i . Detta har lett till att de två operatörer som har verkat på mark- naden inte har byggt ut i de glesbebyggda områdena i då det finns ett begränsat intresse att bygga UMTS-infrastruktur i dessa områden [REFN2]. 5.5.5Relevans för svensk jämförelse tilldelningsförfarande skiljer sig avsevärt från den svenska modellen såväl som från övriga länders förfarande. En del av denna särställning beror på att tilldelningen inte har skett genom en enhetlig modell utan en kombination av de båda rådande modeller- na skönhetstävling och auktion vid två olika tidpunkter. Samtliga operatörer har dessutom tilldelats olika täckningskrav vilket ytter- ligare särställer förfarandet från övriga länder. Det norska förfaran- det är mer situationsanpassat än vad den svenska modellen vilket har lett till att operatörerna kan komma in och börja konkurrera efter aktuella förutsättningar. Detta förfarande är kopplat till en traditionell norsk modell där situationen dikterar förfarandet. Om detta förfarande hade använts på den svenska marknaden hade den svenska marknaden i enlighet med opera- törernas egna åsikter troligtvis blivit en nischad marknad där operatörerna går efter ett unikt marknadssegment som särställer operatören från konkurrensen. Befolkningstätheten i är olik den i på så sätt att invånarna är bor längsmed kusterna och i större orter. inre ytor är relativt tomma befolknings- mässigt, en situation som inte gäller i något av de övriga nordiska referensländerna, se kapitel 5.7. I användes en auktion av stigande karaktär där bud- givarna skickar in sina bud på sammanlagt fem licenser. I auktionen fanns det 13 budgivare och den pågick under 150 rundor. Den aktör som bjöd högst i en runda fick vara inaktiv till dess att någon annan budgivare bjöd ett högre pris. Auktionen tilldelade fem UMTS-licenser och fyra av licenserna förvärvades av de fyra befint- liga GSM-operatörerna. Licens A var den största licensen och kunde enbart förvärvas av en ny aktör utan befintligt GSM-nät. Budgivningarna visade tydligt att de befintliga GSM-operatörerna var beredda att betala ett högre pris för licenserna än nya opera- törer utan befintligt GSM-nät. Tack vare auktionsdesignen där en licens avsattes för en ny aktör kunde risken för att en ny operatör konkurrerades ut av de befintliga GSM-operatörerna undvikas. Den slutgiltiga summan för auktionen var , cirka 310 miljarder SEK. Licenstillstånden gäller [STEL1]. Tillståndsvillkoren för de brittiska UMTS-licenserna krävde att licenstagarna ska täcka av befolkningen innan 31 decem- ber 2007. I den senaste mätningen hade en befolknings- täckning på uppnåtts [STEL1]. Befolkningstätheten i är 47,4 invånare per kvadratkilometer. har inte kontrollerat någon geografisk täckning för UMTS-näten. Utifrån kartunderlag över UMTS-täckning i Stor- kan man urskilja att yttäckningen är god med större luckor i och [KART8], [KART9], [KART10], [KART11], [KART12]. Figur 6 Täckning för befolkning och yta, , Hi3G Källa: GSM World. De främsta hindren för spridningen av UMTS-tjänster bland kunder i har varit höga priser och pris- modeller som är svåra att förstå sig på. Förutom höga priser för kommunikation ligger priser för nedladdningsbart innehåll, såsom ljud, bilder och video, på en hög nivå jämfört med andra europeiska länder. Terminaler med stöd för avancerat mobilt bruk har först lanserats på marknaden vilket innebär att den potentiella kundbasen för avancerat digitalt innehåll varit låg sedan licenserna tilldelades [STEL1]. 5.6.5Relevans för svensk jämförelse Den brittiska auktionen är något unik bland rapportens referens- länder då den använde en stigande auktion som den hade reserverat en licens för en ny aktör. Detta ledde till att auktionen kunde drivas på till höga licenskostnader utan att riskera att nya aktörer konkurrerades ut av befintliga GSM-operatörer. Hade samma förfarande använts i hade med all sannolikhet kon- kurrensbilden sett ut som på den nuvarande svenska marknaden. Även på den brittiska marknaden har tjänster riktade mot kon- sumentmarknaden dröjt eftersom terminalerna inledningsvis varit av bristande kvalitet och operatörerna valde därför att inledningsvis fokusera på företagsmarknaden. Om en liknande auktionsprocess hade använts i skulle de tre befintliga operatörerna för- värvat varsin licens och en ny operatör hade förvärvat den fjärde licensen. I enlighet med de svar som erhållits från operatörerna skulle då de svenska UMTS-tjänsterna rullas ut på konsument- marknaden först då UMTS-terminaler av god kvalitet blivit tillgängliga på marknaden. De potentiella intäkterna är avsevärt större i på grund av geo- grafiska förutsättningarna och befolkningsmängden i kombination med befolkningstätheten. I kartan nedan illustreras befolkningstätheten i de fyra nordiska länderna , , och . Figur 7 Illustrerande karta över befolkningstätheten i Källa: SCB. Den information som samlats in om referensländernas auktions- processer används i denna sektion till att bestämma den mest troliga intäkt som en svensk auktionsprocess skulle ha genererat. I samråd med PTS har en beräkningsmodell valts som bygger på för- hållandet intäkt per megahertz och invånare. befolkning uppgick vid auktionstillfället till 5,5 miljoner invånare. Frekvensbredden som licensierades var och denna mängd delades upp på fyra licenser. Den totala intäkten för auktionen resulterade i . Enligt modellen intäkt per megahertz och miljoner invånare blir resultatet per megahertz och invånare. befolkning uppgick vid auktionstillfället till 15,3 miljoner invånare. Frekvensbredden som licensierades var och denna mängd delades upp på fem licenser. Den totala intäkten för auktionen resulterade i eller . Enligt modellen intäkt per megahertz och invånare, som godkänts av PTS, blir resultatet per megahertz och invånare. skönhetstävling och auktioner 2000 resp. 2005 befolkning uppgick vid auktionstillfället till 4,6 miljoner invånare. använde sig av auktioner för att tilldela två åter- lämnade licenser respektive 2007. Tillgänglig frekvensbredd för auktionerna var per licens. Auktionsintäkten slutade på 62 miljoner NOK eller vilket resulterar i en intäkt på per megahertz och in- vånare. Utöver detta tillkommer den årliga avgiften på 20 miljoner NOK eller per megahertz. slutade på 48 miljoner NOK vilket resulterar i en intäkt på per megahertz och invånare. Utöver detta tillkommer även den årliga avgiften på 20 miljoner NOK eller per megahertz. Auktionen genererade alltså närmare en miljon SEK per megahertz och invånare med den årliga avgiften inräknad medan auktionen genererade en intäkt på per megahertz och miljoner invånare med den årliga avgiften inräknad. De internationellt sett långa intäkterna i auk- tioner kan till stor del förklaras av det faktum att de endast var en budgivare som deltog i auktionerna. befolkning uppgick vid auktionstillfället till 60 mil- joner invånare. Tillgänglig frekvensbredd för auktionen var 140 mega- hertz och denna mängd delades upp på fem licenser. Auk- tionsintäkten slutade på eller vilket resulterar i en intäkt på per megahertz och miljoner invånare. 5.9Sammanfattning av internationell jämförelse Av utredningens referensländer är det inget som på alla punkter är jämförbara med . Av de två länder som geografiskt är närmast , och , skiljer sig befolkningsantal, befolkningstäthet och tilldelningsförfarande åt markant. Vår bedöm- ning är att inte är jämförbar med någon relevant metod på grund av skillnaderna i tilldelningsförfarande, geografiska förutsätt- ningar och befolkningssituation. auktion baserades på den brittiska modellen men resulterade i relativt låga intäkter. skiljer sig geografiskt åt från och har dessutom en avsevärt större befolkningsmängd och befolkningstäthet. Det som kan urskiljas i den nederländska utbyggnaden av UMTS är att utbyggnad som sker enligt ett kommersiellt förfarande i ett land med gynnsamma förhållanden, såsom landets geografiska form och befolknings- täthet, inte eftersträvar full täckning av befolkningen. Nederländer- nas förutsättningar för utbyggnad av UMTS är avsevärt mer gynn- samma än på den svenska marknaden och har trots detta inte uppnått befolkningstäckning som överstiger . En svensk utbyggnad skulle med detta i åtanke inte uppnå en täckningsgrad som motsvarar dagens befolkningstäckning. auktion skiljer sig åt från både vad det gäller geografi, befolkningsmängd och befolkningstäthet. Intäkten från den brittiska auktionen steg till enorma höjder jämfört med de nordiska länderna. Även om hade använt sig av en stigande auktionsmodell med effektivt regelverk för att driva upp priserna hade den svenska marknaden inte kunnat hålla en prisbild som existerade på den brittiska marknaden vid tilldelningstillfället . Med mer är sex gånger så stor befolkningsmängd som och en mer lämplig topografi för utbyggnad av UMTS-nät är den stora auktionsintäkten som genererades där inte relevant för den svenska marknaden, något som de svenska operatörerna bekräftat under våra intervjuer. befolkningstäckning och geografiska förutsättningar är de som bäst motsvarar de svenska motsvarigheterna. De södra regionerna är precis som i mer tätbefolkade medan de norra är relativt glesbefolkade. bruk av skönhetstävling vid tilldelningarna av UMTS-licenser innebär att de inte är en lämplig referenspunkt för den hypotetiska auktionskostnaden. kommer därför enbart att användas som referens för UMTS- utbyggnad. Även skiljer sig åt från vad det gäller geo- grafiska förutsättningar, befolkningsantal och befolkningstäthet. Trots att detta är auktionen som ägde rum där den som med största relevans kan jämföras med den svenska marknaden. Samtliga av de övriga referensländernas förutsättningar skiljer sig åt så pass mycket från svenska förutsättningar att de inte på något relevant vis kan användas för att uppskatta en svensk auktionsintäkt. Auktionsintäkten i kommer därför att användas som bas för vår uppskattning av vad en hypotetisk svensk auktion skulle generera i intäkter. Genom att räkna på värdet per megahertz och invånare i och översätta detta till det svenska valutavärdet skapas ett värde som motsvarar en intäkt på för en hypotetisk svensk auktion, alltså en kostnad på cirka 1,2 mil- jarder SEK per operatör och licens, för mer detaljer se bilaga 6. Detta värde kommer att användas som bas för beräkningar av kostnadssituationen för det hypotetiska nätet byggt på kommer- siella intressen utan täckningskrav. Denna maximala auktionskost- nad har bekräftats av operatörer som en högsta möjliga kostnad de skulle tänka sig att de hade varit beredda att betala för en UMTS- licens , oavsett auktionsförfarande. Auktionsintäkten för den svenska hypotetiska auktionen skulle dock bero på när den hölls i tiden. Den brittiska auktionen genererade stora intäkter dels på grund av nationens förutsättningar men även på grund av det ekonomiska klimatet som rådde 2000 då de brittiska licenserna auktionerades ut. I detta kapitel sammanställs den information som erhållits från de svenska UMTS-operatörerna. Informationen bygger på operatörer- nas svar på ett enkätunderlag som tagits fram för att belysa likheter och skillnader i utrullningen av UMTS på den svenska marknaden och i referensländerna. För mer information om vilka frågor som ligger till grund för denna information, se bilaga 5. 6.1Kostnader för utbyggnad och drift Den uppskattade kostnaden för utbyggnaden av UMTS-infra- struktur i uppgår till per nät. Av denna kostnad uppskattar operatörerna att cirka 5 utgör core-nät, det vill säga kärnroutrar, tjänsteplattformar och liknande. Detta inkluderar ej marknadsföring, upprättande av butiker eller andra sätt att värva abonnenter. Av den totala kost- naden är upprättande av och hårdvara störst, därefter kommer byggnation av elnät och vägnät. Det har till viss del varit möjligt för operatörerna att göra besparingar genom att använda befintlig infrastruktur för GSM. Denna besparing bedöms vara olika beroende på operatör, men generellt sett delar av befintliga UMTS-siter mast med GSM-siter. En operatör kan göra en kostnadsbesparing på cirka 35 i anläggningskostnad per site genom att bygga ut en befintlig GSM-site med UMTS. Dock ger samlokaliseringen upphov till ökade driftskostnader i form av hyra, vilka kan öka driftskostnaden med upp emot jämfört med en site som operatören äger själv. Bortsett från driftskostnader så ger detta en total besparing på cirka 3 i anläggningskostnad för att etablera UMTS i då omfattande infrastruktur för GSM redan finns. Driftskostnader utgörs framförallt av hyra och el, vilka är de två största driftskostnaderna för en site. Ett specifikt klagomål från en operatör var de mycket höga masthyror som tar ut. Den generella åsikten från UMTS-operatörerna är att ett auktions- förfarande för tilldelning av UMTS-spektrum inte hade påverkat antalet operatörer eller vilka operatörer som skulle ha tilldelats frekvenser. Enligt samtliga operatörer är en förutsättning för fortsatt verksamhet på den svenska marknaden för mobil kom- munikation, något som gör det till ett rimligt antagande att de operatörer som för auktionen var etablerade på marknaden med största sannolikhet hade varit villiga att investera de resurser som krävdes för att förvärva varsin licens. Enligt kapitel 5.9 kan värdet av en UMTS-auktion i uppskattas till per licens, totalt 4,8 mil- jarder SEK. Operatörernas uppfattning är att detta skulle kunna vara ett rimligt antagande för vad auktionslikviden hade blivit. I en stigande auktion är det möjligt att det totala värdet skulle kunna uppgå till , medan en sealed bid- auktion hade genererat något lägre värden. kommenterade operatörerna att den hypotetiska auk- tionskostnaden på är en stor kostnad i för- hållande till vad ett UMTS-nät kostar och att det är möjligt att investera i ett stort antal UMTS-siter (500 1 000 siter) för denna summa. En viktig förutsättning för konkurrens och mångfaldigt tjänste- utbud är att tillåta nya aktörer på marknaden. Med utgångspunkt i detta är det viktigt att belysa förutsättningarna för en ny aktör på marknaden. för licenstilldelningen fanns tre befintliga GSM- operatörer i och ett auktionsförfarande hade antagligen tillåtit totalt fyra licenser (lika många som i dagens tilldelning). De tre befintliga GSM-operatörerna hade ett mycket stort incitament att förvärva 3G-licenser och hade med största sannolikhet satsat stora resurser på att göra det. Detta hade inneburit att det med ett auktionsförfarande hade funnits plats för endast en ny aktör på 3G- marknaden i . Detta kan jämföras med den skönhetstävling som hölls i vilken två nya aktörer erhöll tillstånd för UMTS- utbyggnad i . En ny aktör på marknaden kunde, med de vid tiden rådande förutsättningarna, inte med säkerhet säkra nationell roaming hos en annan operatör. För en operatör utan befintligt GSM-nät kan detta vara avgörande för att överhuvudtaget kunna etablera sig. En operatör uttryckte åsikten om att regleringen vid ett auk- tionsförfarande skulle behöva anpassas efter de olika operatörernas förutsättningar. Befintliga GSM-operatörer har enligt denna opera- tör bättre förutsättningar för att bygga ut . Kraven på utbyggnad bör enligt denna operatör i ett framtida scenario anpassas så att operatörer utan befintliga GSM-nät inte beläggs med samma täckningskrav. Den grundläggande förutsättningen för utbyggnad i ett område är lönsamhet. I det fall utbyggnad hade skett utan krav på befolk- ningstäckning hade operatörerna täckt de mest lönsamma regioner- na, vilka är storstäderna , och , följt av mindre städer och tätorter. Dessutom krävs en omfattande kom- pletterande täckning av vägar, semesterorter och bostadsområden.