sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — Tidigt i utredningen anlitade jag Nordic Investment Solutions har genom sin rådgivning löpande bistått utredningen. De fackliga företrädarna har erbjudits möjlighet att lämna synpunkter på den statliga företagsfinansieringen. LO har inkommit med en skrivelse till utredningen. En förteckning över möten och samråd återfinns i bilaga 2. Utredningen har genomfört studiebesök till , och och träffat företrädare för Innovasjon , Sitra, Finnvera Abp och Vaekstfonden. Jag har fört en dialog med den särskilde utredare som ska analysera förutsättningarna för att införa särskilda skatteincitament för att stimulera fysiska personers investeringar i mindre företag (dir. 2008:80). Jag har också samrått med som har fått i uppdrag att utreda AB:s rådgivning. I enlighet med direktiven har utredningen samrått med Verket för näringslivsutveckling () vid bedömningen av förslagens påverkan på företagens administrativa kostnader i enlighet med kommittéförordningen (1998:1479), samt vid bedömningar enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. Utredningen har också haft kontakt med för regelgranskning. 1TP är en oberoende rådgivare inom private equity och företagsutveckling (). Mitt uppdrag och min utgångspunkt Mitt utredningsarbete har påverkats av flera yttre förändringar sedan utredningen startade . Bland dessa kan nämnas den ekonomiska utvecklingen sommaren och , såväl internationellt som nationellt. Under utredningens gång har regering och riksdag, , beslutat att tillföra och tre respektive för att trygga både små och stora företags behov av krediter.TPF2FPT Dessa resurser ska, i fall, användas till en förstärkt utlåning till SME-företag. Regeringen aviserade också att kommer att ges möjlighet att ta en större del av ett företags lånebehov än dagens maximalt . Detta beslut kommer mycket lägligt i den tid vi befinner oss i. Regeringens forsknings- politiska proposition Ett lyft för forskning och innovation (2008/09:50) som lämnades har också haft viss inverkan på de förslag jag lämnar. I det inledande kapitel 2 lämnar jag en bakgrundsbeskrivning av ett antal faktorer som är gränssättande och utgör utgångspunkten för mina förslag. Bakgrunden omfattar huvudsakligen en beskrivning av utvecklingen av företagandet i , företagens behov av statlig finansiering, en kartläggning av de statliga aktörernas insatser, en övergripande internationell jämförelse samt en redovisning av EU:s policy för små och medelstora företag och m.m. I kapitel 3 redovisar jag min övergripande prioriterade verksamhetsinriktning. Denna ligger till grund för de förslag jag lämnar i samma kapitel. Jag redovisar konsekvenserna av mina förslag i kapitel 4. 2TP PT Överlåtelse av aktier i till AB samt åtgärder för förstärkt utlåning från AB och (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47). 2Nuläget – en sammanfattande beskrivning Antalet nystartade företag i har ökat över tiden med en kraftig ökning , sannolikt beroende på den goda konjunkturen i Sverige.TPF1FPT startades det omkring 58 000 företag, fler än . Enligt för tillväxt- politiska studier (ITPS) är det transport- och tjänstebranschen som ökat mest. Drygt 18 000 företag () startades av en kvinna eller flera kvinnor tillsammans. Knappt 22 000 företag () startades av en kvinna/flera kvinnor eller kvinnor och män gemensamt. Bland personer med utländsk bakgrund ökar nyföretagandet snabbare än bland personer med svensk bakgrund. Andelen nyföretagare med utländsk bakgrund ökade –2006.TPF2FPT startade personer med utländsk bakgrund drygt 8 000 nya företag vilket motsvarar av alla företagsstarter. startades omkring 9 500 företag av en person med utländsk bakgrund vilket motsvarar av alla företagsstarter . 1TP PT Nyföretagandet i och 2007, S2008:006. 2TP PT 2008, . Nuläget – en sammanfattande beskrivning Diagram 2.1 Antal nystartade företag Källa: ITPS, Nyföretagandet i I diagram 2.1 ovan visas också hur många företag som startats med starta eget-bidrag . Omfattningen på starta eget-bidraget har minskat från till . Trots denna minskning har antalet företagsstarter ökat betydligt . Arbetsmarknadsstöd 2002–2007 Många företag som startas med hjälp av starta eget-bidrag gör det i branscher där undanträngningseffekten är stor. Detta innebär att antalet företag totalt sett inte ökat nämnvärt. ITPS har gjort en utvärdering av de näringspolitiska effekterna av stöd till start av Nuläget – en sammanfattande beskrivning näringsverksamhet.TPF3FPT ITPS konstaterar att stöd till start av närings- verksamhet ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv är positivt men ur ett näringspolitiskt perspektiv mer tveksamt p.g.a. undanträngningseffekten. Kvinnors företagande i gles- och landsbygd har på regeringens uppdrag kartlagt kvinnors företagande i gles- och landsbygd.TPF4FPT pekar bl.a. på att kvinnor, i högre utsträckning än män, kombinerar sitt företagande med en anställning. Fler kvinnor än män efterfrågar företagsrådgivning. pekar också på att kvinnors företagande tenderar att marginaliseras i offentlig statistik. Det handlar bl.a. om det familjebaserade företagandet där kvinnor och män som regel driver verksamheter tillsammans, men där mannen oftare är den som registreras som ansvarig ägare och liknande. lämnar flera förslag för att främja kvinnors företagande i gles- och landsbygd. Av intresse för denna utredning är bl.a. förslaget att fortsätta med satsningar inriktade på att initiera och förstärka nätverksaktiviteter, kontakter mellan nya och befintliga företagare, satsningar på mentorskap och forum för erfarenhetsutbyte m.m. I gles- och landsbygd, med långa fysiska avstånd mellan företagarna, kan en sådan stimulans vara av särskilt stor betydelse. pekar också på behovet av ett ökat samarbete mellan både offentliga och privata aktörer som erbjuder olika former av stöd till och finansiering av kvinnors företagande. startades 36 400 företag i . efter start fanns omkring 24 500 företag kvar. Överlevnadsgraden uppgick således till 67 procent.TPF5FPT Skälen till varför av företagen har upphört är flera. I många fall beror det på att företaget haft bristande lönsamhet och/eller kapitalproblem. 3TP PT Utvärdering av de näringspolitiska effekterna av stöd till start av näringsverksamhet, A2003:003. 4TP PT Kvinnors företagande i gles- och landsbygder - fakta och fönster, . 5TP PT Uppföljning av nystartade företag - efter start, ITPS, S2008:001. Nuläget – en sammanfattande beskrivning –2007 minskade antalet företagskonkurser med sju, elva, . Antalet anställda som berördes av konkurser minskade, , med 21, 30, sex respektive nio procent.TPF6FPT Till följd av lågkonjunkturen ökade dock antalet företags- konkurser jämfört med . försattes 469 företag i konkurs jämfört med 400 företag året innan. över årets (2008) nio första månader ökade antalet företags- konkurser jämfört med . Antal anställda i företag som drabbades av konkurs mer än fördubblades och uppgick till 1 430 personer jämfört med 695 personer i september 2007.TPF7FPT Fler små företag med en större andel av antalet sysselsatta fanns omkring 520 000 företag.TPF8FPT hade antalet företag ökat till knappt 950 000. Många företag registreras men börjar aldrig bedriva verksamhet och upphör . Antalet anställda på företagen fördelar sig på följande sätt.TPF9FPT har det skett en svag strukturförändring. De små företagen har ökat sina andelar av antalet företag och sysselsättning som de största företagen minskat antalet anställda. En större andel av arbetskraften är därmed sysselsatt i mindre företag.TPF10FPT 6TP PT Konkurser och offentliga ackord 2007, ITPS, S2008:002. 7TP PT Information på wwwU .itps.se,U Konkursstatistik . 8TP PT SCB. 9TP PT SCB:s Företagsregister. 10TP PT Näringslivets tillstånd 2007 – Det ambitiösa entreprenörskapet, ITPS. Nuläget – en sammanfattande beskrivning Andelen företagare bland kvinnor och män Enligt har antalet företag ökat som företagarnas numerär varit oförändrad.TPF11FPT Mellan har andelen företagare i arbetskraften legat på . Detta är en relativt liten andel, med internationella mått.TPF12FPT Statistik från visar också att andelen företagare i arbetskraften är än lägre bland kvinnor.TPF13FPT Kvartal tre, , uppgick antalet företagare bland sysselsatta kvinnor till . finns omkring 360 000 företagare totalt. Därutöver finns ytterligare 330 000 företagare som har ett företag som bisyssla. Kvinnorna utgör av företagarna. En större andel kvinnor än män har företag som bisyssla. av gruppen anställd med företaget som en bisyssla är kvinnor. pekar på att färre kvinnor än män lämnar en anställning för att bli företagare. Bland nya företagare hade av kvinnorna lämnat en anställning. Motsvarande siffra för männen var . En förklaring till detta kan enligt vara att kvinnor i högre grad än män värderar den trygghet som anställning kan ge. Se vidare avsnitt 3.3.7 om den s.k. sociala tröskeln. avser att genom ett treårigt forskningsprogram försöka se vad som hindrar kvinnor från att bli företagare. Syftet är att generera ny forskningsbaserad kunskap som kan användas för att förbättra förutsättningarna för kvinnor att starta, driva och utveckla företag och därmed öka sysselsättningen och tillväxten i svensk ekonomi. Programmet har en budget på för perioden –och ska slutredovisas till regeringen . 11TP PT Nyhetsartikel , , . 12TP PT EIM, databasen (Ds 2007:37 företagande och konkurrenskraft). 13TP PT Anställd , företagare – en analys av kvinnors företagande i , och , . Nuläget – en sammanfattande beskrivning Nya företag finansierar huvudsakligen sin verksamhet med eget kapital Enligt en undersökning av 800 nyföretagare i , genomförd av Synovate på uppdrag av , finansierade av företagarna sitt nya företag med egna resurser.TPF14FPT av företagarna finansierade verksam- heten med lån. Av de som lånade pengar fick nio av tio lån i en bank, resterande lånade av . Hälften av de före- tagare som tog in externa finansiärer uppgav att släkt och vänner investerade i företaget. Var femte företagare angav att det var svårt att få finansiering. Detta problem var som störst bland personer med utländsk bakgrund och lågutbildade. En lika stor andel av företagen angav att de var tvungna att söka upp fler än en finansiär. Enligt en annan undersökning, genomförd av ITPS, uppgick andelen nystartade företag, som bland annat finansierats med egna medel, till 76 procent.TPF15FPT Andelen företag som finansierats med medel från släkt och vänner uppgick till och andelen företag som finansierats med banklån till . har i en riksomfattande undersökning av småföretag bl.a. studerat tillgången till lån och krediter respektive externt ägarkapital.TPF16FPT av företagarna anger i under- sökningen att en bristande tillgång till kapital utgör ett stort hinder för företagets utveckling och tillväxt. Svenskfödda och utlands- födda småföretagare har ungefär samma syn på vilka hinder för tillväxt som är störst med den stora skillnaden att de utlandsfödda småföretagarna, i betydligt högre grad än de svenskfödda, uppger att bl.a. begränsad tillgång till lån är ett stort hinder i kombination med begränsade möjligheter att lämna borgen. 14TP PT Undersökningen avsåg företag som har momsregistrerats . 15TP PT Nyföretagandet i och 2007, ITPS, S2008:006. 16TP PT Företagens villkor och verklighet 2008, R2008:21. Nuläget – en sammanfattande beskrivning Det finns regionala skillnader vad gäller tillgången till kapital. Enligt är tillgången till lån ett tillväxthinder i relativa termer främst i skogslänens inland.TPF17FPT Tillgången på externt ägarkapital är också mer begränsad i skogslänens inland, men de regionala skillnaderna är inte lika tydliga som vad gäller tillgången på lån. pekar särskilt på värderingen av fast egendom. Företag på gles- och landsbygden finns i områden som marknads- mässigt har lägre värden på fasta tillgångar. Det är framförallt fastigheter och byggnader som värderas lågt. Den lägre värderingen av fasta tillgångar påverkar företagarnas möjligheter att lämna säkerhet vid banklån och kraven på personlig borgen ökar. Enligt finns också fall där kommunen gått i borgen för lån till företag för att verksamheten inte ska flytta till annan ort. Kommersialiseringen av en affärsidé kan sägas ha tre olika faser: sådd, uppstart och tillväxt/ägarskiften. Den första fasen finansieras ofta genom offentliga anslag och/eller egenfinansiering. I den sista fasen kommer de privata intressena in. I övergången mellan den offentliga och kommersiella finansieringen är risken för rörelseförlust stor och tillgången på privat kapital fortfarande begränsat. Om man studerar utfallet avseende privata och offentliga aktörers investeringar i svenska företag, så som det presenteras av , och , visar det sig att i försådd/såddfasen står offentliga 17TP PT Småföretagandets villkor i gles- och landsbygder, . Nuläget – en sammanfattande beskrivning aktörer för av den totala investeringen. I uppstartsfasen uppgår denna andel till 40 procent.TPF18FPT Behovet av offentlig kapitalförsörjning Verket för Näringslivsutveckling () har i sin rapport om företagens villkor och verklighet 2005 studerat kapitalförsörjnings- situationen i svenska småföretag.TPF19FPT Rapporten bygger på en enkätundersökning riktad till företag med färre än 50 anställda i alla branscher. Den övergripande bilden som framträder i rapporten är tämligen ljus. Nio av tio företag som faktiskt ansöker om lån eller kredit beviljas detta. Men undantag finns för olika grupper av företagare och företag. som startade sin verk- samhet 2002–2004 angav ett större behov av extern finansiering för att klara genomförandet av tillväxtplaner än gruppen företag som etablerades 1995–2001. Företag där företagsledaren är en yngre person, kvinna eller född utomlands förefaller ha svårare att beviljas lån eller kredit jämfört med företag som leds av äldre personer, män eller svenskfödda. Europeiska investeringsfonden (EIF) har studerat behovet av offentligt kapitalförsörjning i svenska små- och medelstora företag.TPF20FPT EIF drar slutsatsen att det finns vissa marknads- misslyckanden i och pekar bl.a. på bristen på kapital för mikroföretag och stora regionala skillnader vad gäller tillgången till venture capital. EIF pekar också på det stora antalet små fonder och de små och utspridda investeringarna som därmed inte får tillräcklig verkan. och anlitade för att i varje strukturfondsregion fördjupa analysen av behoven av kompletterande offentlig kapitalförsörjning.TPF21FPT Analysen visar sammantaget att det finns ett behov av kompletterande offentligt kapital och att detta är störst i försådd/såddfasen och i uppstarts- fasen. har uppdragit åt Professor att studera den nordiska riskkapitalmarknaden. Enligt studien fungerar den nordiska riskkapitalmarknaden allt 18TP PT Riskkapitalbolagens aktiviteter och finansiering i tidiga skeden , R 2008:09. 19TP PT Kapitalförsörjning i småföretag, R 2006:05. 20TP PT – SME Financing Gap Assessment – Interim report for , . 21TP PT Strukturfonder för kompletterande kapitalförsörjning i – en sammanfattning av åtta behovsstudier inför ett Jeremie-initiativ, . Nuläget – en sammanfattande beskrivning Det råder dock fortfarande viss brist på kapital vid start av företag och i tidiga tillväxtskeden.TPF22FPT 2.3Statliga insatser för företagsutveckling ITPS redovisar en uppföljning av det samlade statliga stödet till näringslivet.TPF23FPT Summan av stödet uppgick till . Den enskilt största statliga stödformen avsåg skatteutgifter vid användning av energi (till följd av lägre energi- och koldioxidskatt) vilket utgjorde . Jämfört med har stödet ökat med . De insatser som jag har fått i uppdrag att granska utgör bara en liten del av det samlade statliga stödet till näringslivet . Jag har valt att avgränsa min redovisning till de aktörer och de finansieringsinstrument som jag studerat närmare inom ramen för hur jag tolkat mitt uppdrag. Utöver de aktörer som är särskilt omnämnda i bilagan till mitt direktiv har jag närmare studerat de fem riskkapitaldotterbolagen som ägs av . Jag har dessutom studerat de aktörer och den finansiering som erbjuds inom exportfrämjande- och biståndsområdet då verksamheten har en positiv effekt på svenska små och medelstora företags möjligheter till tillväxt genom internationell etablering och expansion. Den verksamhet som drivs av redovisas mot bakgrund av Nuteks uppdrag att verka för fler nya företag, fler växande företag och fler starka regioner. Utredningen har ombett de olika aktörerna att redovisa omfattningen på sina investeringar . Resultatet redovisas nedan i anslutning till varje aktör. Ett fördjupat underlag om vissa aktörer och deras finansieringsinstrument återfinns också i bilaga 4. 22TP PT The Nordic Risk Capital Market - A Review to Capital Policy, . 23TP PT Statligt stöd till näringslivet 2007, S2008:004. Nuläget – en sammanfattande beskrivning SOU 2008:121 4 207 000 tkr Utökad lånefond, beslut 2 000 000 tkr 3 200 000 tkr 1 422 000 tkr bildades då de tidigare länsvisa utvecklingsfonderna ombildades från stiftelser till aktiebolag. En koncern med regionala utvecklingsbolag bildades med ett av staten helägt moderbolag. Syftet med bolagsbildningen var att främja utvecklingen av mindre företag. Koncernen har sitt huvudkontor i och 19 regionala dotterbolag över landet. Inom flera regioner har lokal representation på flera orter. Vid utgången av hade koncernen 423 anställda. Utlåningskapitalet (lånefonden) förvaltas av moderbolaget. De regionala bolagen bedriver utlåning på uppdrag av moderbolaget. Beslut om och ansvar för uppföljning av lånen är därmed ett regionalt ansvar. För verksamhetens driftskostnad erhåller årliga driftsanslag från staten vilket för uppgick till . har därutöver tilldelats i anslag för innovationsverksamheten. Anslagen till de regionala bolagen från moderbolaget och minoritetsägarna i de regionala bolagen uppgick till respektive . Verksamheten inom moderbolaget finansieras huvudsakligen genom avkastning på det egna kapitalet. verksamhet regleras genom budgetpropositionen, bolags- ordningen, ägardirektiven, samverkansavtal mellan ägarna av respektive regionalt Almi-bolag, förordning (1994:1100) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag samt lag (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag. De två sist- nämnda anger närmare vilka finansieringsformer som är tillåtna, vilka företag som får erbjudas finansiering och de villkor som får uppställas för de olika finansieringsformerna. SOU 2008:121 Nuläget – en sammanfattande beskrivning Investering i ägarkapital 2007 Återstående investeringsutrymme per den SamInvest, en av de tre partnerskapsfondernaTPF24FPT, organiseras som ett dotterbolag till . Med partner- skapsfonder avses riskkapitalfonder finansierade av EU:s regionala utvecklingsfond och övriga regionala och nationella offentliga medel. Fondernas främsta uppgift är att identifiera lämpliga samarbetsparter och teckna samarbetsavtal med dem. Det är samarbetsparten som söker upp tänkbara portföljbolag, sköter utvärdering, förhandling och uppföljning. Investeringarna sker alltid på samma villkor och med maximalt samma belopp. Syftet med SamInvests verksamhet är att öka tillgången på riskkapital i regionen och att fungera som katalysator mellan det privata riskkapitalet och utvecklingsbara små och medelstora företag. Huvudkontoret ligger i och bolaget har två anställda. Fondens finansiärer var , Länsstyrelserna i regionen och EU:s regionala fond (Mål 1). Fonden stängde för ytterligare investeringar . Investering i ägarkapital 2007 Återstående investeringsutrymme per den 24TP PT Det grundläggande syftet med regionala partnerskapsfonder är att öka utbudet av riskkapital i regioner som lider brist på sådant. En ambition är att omorientera de näringspolitiska insatserna från bidrag till insatser med ett större inslag av återanvändning, källa , PM . Nuläget – en sammanfattande beskrivning Vestra Partnerinvest är ytterligare en partnerskapsfond. Verksam- heten organiseras som ett dotterbolag till Fonden bildades och är finansierad av EU:s regionala utvecklingsfond Mål 2 Västra, , länsstyrelserna i och län samt . Fonden stängde för ytterligare investeringar . Investering i ägarkapital 2007 Återstående investeringsutrymme per den RegionInvest är den senast bildade partnerskapsfonden. Fonden bildades och ägs av . Fonden är finansierad av , och regionala utvecklingsfond Mål 2 Öarna. Fonden stängde för ytterligare investeringar . Investering i ägarkapital 2007 Återstående investeringsutrymme per den är ett helägt dotterbolag till . Verksamheten inom ASI startades och finansieras med medel som lånats från . Lånets villkor medför att inte bär förlustrisken i verksamheten. SOU 2008:121 Nuläget – en sammanfattande beskrivning Investering i ägarkapital 2007 grundades i samband med varvskrisen i . var en del i en regional satsning på uppbyggnaden av nya företag inom andra branscher. är ett helägt dotterbolag till . Bolaget har tre anställda och huvudkontoret ligger i . 3 137 000 tkr 2 200 000 tkr Investering i ägarkapital verksamhetsåret 07/08 Investering i regionala riskkapitalbolag verksamhetsåret 07/08 Lämnade lån verksamhetsåret 07/08 Återstående investeringsutrymme per den 1 500 000 tkr Industrifonden är en stiftelse bildad av staten 1979. Fonden har sitt huvudkontor i . Lokala kontor finns i , och . Vid utgången av 2007 hade fonden 36 anställda. Stiftaren staten reglerar Industrifondens verksamhet genom stadgarna för Industrifonden och förordningen (1996:880) om finansiering genom stiftelsen . Stiftelsen erhöll kapital till verksamheten genom flera avsättningar i statsbudgeten /94. Stiftelsen får inga anslag för sin verksamhet. Nuläget – en sammanfattande beskrivning SOU 2008:121 1 027 000 tkr Investering i ägarkapital 2007 Fond i fond investeringar 2007 bildades av staten, Industrifonden och de sju teknikbrostiftelserna. Bolaget ägs av staten och Industrifonden. Teknikbrostiftelserna hade ett tidsbegränsat förordnande och deras ägarandel har överförts till staten. Staten reglerar bolaget genom budgetpropositionen, aktieägaravtalet, bolagsordningen och de s.k. ägardirektiven. Bolaget har sitt huvudkontor i . Verksamheten bedrivs inom fyra regioner där varje region har ett eller flera lokalkontor. Vid utgången av hade bolaget 48 anställda. Kapital till verksamheten har avsatts dels genom att övertagit Teknikbrostiftelsernas tillgångar, dels genom att Industrifonden investerat i bolaget. Bolaget får därutöver statliga bidrag för olika riktade satsningar som medel till verifiering och utveckling av inkubatorer. har bolaget tilldelats i statligt bidrag för dessa ändamål. Regeringen avser att för ytterligare stärka långsiktiga finansiering. Regeringen tillför för stöd till tidig marknadskompletterande såddfinansiering och affärsutveckling. SOU 2008:121 Nuläget – en sammanfattande beskrivning Tillgångar per , tkr 1 248 000 tkr Uppbundet totalt per , tkr Lämnade garantier 2007, tkr Lämnade lån 2007, tkr Norrlandsfonden är en statlig stiftelse som grundades . Stiftelsen erhöll vid bildandet kapital till verksamheten genom avsättningar från och staten. Fonden har sitt huvudkontor i och ett lokalkontor i . Stiftelsen hade 14 anställda vid utgången av 2007. Stiftelsens verksamhet regleras genom de stadgar som fastställts av regeringen. De första holdingbolagen bildades som ett verktyg för respektive universitet att agera kommersiellt genom ägande i nybildade företag. Verksamheten utökades senare till att också omfatta förmedling av uppdragsutbildning.TPF25FPT finns femton holdingbolag knutna till olika universitet och högskolor: , , , , , , , , , , , , , och . Inledningsvis förvaltades bolagen av staten genom Närings- departementet. Förvaltningen fördes senare över till respektive lärosäte som numer är statens ägarföreträdare i sitt holdingbolag. Varje holdingbolag tilldelades vid bildandet ett kapital på mellan två och . Ägaren staten reglerar holdingbolagen genom bolagsordningen och s.k. riktlinjebeslut.