sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — En invändning som kan resas mot att inordna teckenspråkstolkutbildningen i Myndigheten för specialpedagogik En ny myndighetsstruktur på skolområdet är att teckenspråket främst är att betrakta som ett språk och ett sätt att kommunicera och inte i första hand är en handikappfråga. En annan möjlighet är att föra institutets hantering av bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen och hantering av kontakt- tolkar till . TÖI:s utbildningsverksamhet med teckenspråkstolkutbildning bedrivs vid ett antal folkhögskolor medan teckenspråkslärarutbildning inte har bedrivits . Utbildning av lärare, språkhandledare och bedömare för kontakttolkar bedrivs vid ett fåtal studieförbund och folkhög- skolor. Tolkutbildningar har karaktär av yrkesutbildning. Utred- ningen noterar i detta sammanhang att (U 2007:07) ska analysera och lämna förslag till hur efter- gymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan ska sammanföras under ett gemensamt ramverk benämnt . Upp- draget ska redovisas . () är en ideell organisation med myn- dighetsuppgifter och har en särställning i den meningen att den ska värna folkbildningens fria ställning. Rådet ansvarar för utbildningen vid folkhögskolor och studieförbund. Inom ramen för verk- samheten hanteras och fördelas också huvuddelen av statsbidragen till folkbildningen. Utredningen har erfarit att FBR ser positivt på att i anslutning till den förestående myndighetsförändringen på skolområdet ta sig an nya uppgifter som gränsar till rådets nu- varande uppgifter. Med hänsyn till uppgifternas karaktär och bety- delse i samhället är det angeläget att kvalitetssäkringen av berörd utbildning kan tillgodoses även i den nya organisationen. Vid en samlad bedömning finner utredningen att förut- sättningarna är goda att överföra verksamheten kring teckenspråks- tolkar och kontakttolkar till . Övrig verksamhet inordnas i den ordinarie organisationen vid . TÖI avvecklas som särskild inrättning vid uni- versitet. Förändringarna föreslås gälla från . En ny myndighetsstruktur på skolområdet Utredningens förslag: Sameskolstyrelsens uppgifter inordnas i och förs till ansvarsom- råde. Sameskolstyrelsen som myndighet läggs ner från . Skälen för utredningens förslag: Utredningen ska enligt direktiven överväga möjligheten att inrymma den verksamhet som bedrivs av Sameskolstyrelsen i . Syftet med en sådan organisatorisk förändring är att samla ansvaret för de frågor som har särskild betydelse för det samiska folket. Sameskolan är en särskild skolform inom det offentliga skol- väsendet för barn och ungdomar. Sameskolan regleras i 8 kap. skol- lagen (1985:1100). För skolan ska det finnas en styrelse som bl.a. beslutar om intagning av elever. Sameskolstyrelsen är förvalt- ningsmyndighet för de statliga sameskolorna och därtill hörande verksamhet och regleras i sameskolförordningen (1995:205). Myndigheten beskrivs närmare i bilaga 3. Utbildningen bedrivs dels vid sex sameskolor (årskurs 1–6), dels som integrerad samisk undervisningen (årskurs 1–9) i grundskola. Sameskolstyrelsen ingår även avtal med kommuner om integrerad samisk undervisning, som bedrivs i nio kommuner. Sameskolstyrelsen och sameskolorna tillhör Utbildningsde- partementets ansvarsområde. Sameskolstyrelsen inrättades formellt genom ett riksdagsbeslut år 1980.TPF51FPT utser styrelsen för sameskolan. är både en statlig myndighet och ett folkvalt organ. Organisationen liknar kommunernas, men det finns en tydlig gränsdragning mellan Same- tingets politiska del och den myndighetsutövande delen. Arbets- uppgifterna regleras i sametingslagen (1992:1433). är organisatoriskt underställt . Utredningen konstaterar att den nuvarande organisationen inte är helt problemfri. Ansvarsuppdelningen på två skilda myndigheter är onödig. utser visserligen skolstyrelsen men saknar reellt inflytande i verksamheten, eftersom Sameskolstyrelsen inte lyder under . Sameskolstyrelsen å sin sida är ingen stor myndighet, men myndighetens uppdrag är förhållandevis omfat- tande. Styrelsen fungerar både som myndighet, skolstyrelse och 51TP PT Prop. 1979/80:82, bet. 1979/80:UbU25, rskr. 1979/80:285. En ny myndighetsstruktur på skolområdet Uppgifterna av myndighetskaraktär är att främja och utveckla samiska undervisningsinslag samt att stödja utveckling och produktion av läromedel för samisk undervisning. Dessa upp- gifter är enligt regeringen viktiga för en fortsatt utveckling av sameskolan som en särskild skolform för samerna som nationell minoritet.TPF52FPT Styrelsen har vidare till uppgift att bedriva uppsökande verksamhet och informera om sameskolan. har inom ramen för sin tillsynsverksamhet genomfört en inspektion av verksamheten vid same- skolan.TPF53FPT Inspektionen har gett en bild av en geografiskt spridd och elevmässigt liten verksamhet. Förväntningarna på och ambitions- nivån inom verksamheten är höga. Verksamheten nådde vid till- fället för inspektionen dock inte upp till samtliga kvalitetskrav, var- för lyfte fram en rad viktiga förbättringsområden i till- synsrapporten. Uppföljning har skett , senast . Enligt bedömning beror de identi- fierade bristerna till viss del på organisationen av och ansvarsför- delningen inom verksamheten i kombination med bristande sam- verkan. har uttalat att det önskar att och Same- skolstyrelsen slås ihop. har beslutat att de två myndigheterna ska påskynda arbetet med att se över förut- sättningarna för ett samgående och förutsättningarna för tinget att överta förvaltningsansvaret för bl.a. sameskolorna. Sameskol- styrelsen har motsvarande ambition. uppdrog styrelsen till skolchefen att, i samarbete med administ- rative chef, utreda förutsättningarna för att sammanföra de två myndigheterna. Utredningen delar uppfattning att det finns förut- sättningar för att samla ansvaret för sameskolan i . Den uppfattning som det högsta politiskt beslutande organet för same- frågor uttalat bör tjäna som vägledning vid bedömningen. Ett samlat ansvar för sameskolan innebär att kan samordna detta med sina nuvarande informationsuppgifter och sitt ansvar för att leda och utveckla det samiska språkarbetet, så att skolan blir en viktig del i språkarbetet. Utbildningsfrågorna för samerna hör nära samman med både kultur- och språkfrågorna som redan ryms inom ansvarsområde. I har ansvaret för sameskolan inordnats i det norska . 52TP PT Prop. 2006/07:1. 53TP PT , dnr 56-2003:0152. En ny myndighetsstruktur på skolområdet erfarenheter kan tjäna som hjälp och vägledning vid en motsva- rande integrering i . Att helt inordna ansvaret för same- skolan i innebär dock en ny och ansvarsfull uppgift för tinget. Den kan kräva kompetensförstärkning på området. Organisationsförändringen förutsätter också att arbetar aktivt med dessa frågor, inte minst mot bakgrund av de förestående reformerna inom skolområdet som ska föras ut till sameskolorna och sameundervisningen i övrigt. Som redan framgått är dagens konstruktion med en särskild myndighet som överbyggnad och skolstyrelse onödig. Utredningen finner, efter övervägande, att det är möjligt att inrymma Same- skolstyrelsens verksamhet i . Utredningen föreslår där- för att Sameskolstyrelsen som myndighet läggs ner och att styrel- sens uppgifter inordnas i . Med en sådan organisatorisk förändring samlas ansvaret för de frågor som har särskild betydelse för det samiska folket i . Förändringen innebär att Sameskolstyrelsens uppgifter förs till ansvarsområde. Även i fortsättningen ska en kommun kunna anordna integrerad samisk undervisning, om kommunen och avtalar om detta på motsvarande sätt som Sameskolstyrelsen gjort. På samma sätt som bör det i den kommande organisationen finnas en styrelse eller en som utser för att pröva frågor som rör sameskolan. bör anförtros ansvaret att självt bestämma den närmare organisationen för utbildningsfrågorna. Förslaget innebär i praktiken bl.a. att två myndighetskanslier slås samman, vilket bör leda till ökad effektivitet och administrativa fördelar. Utredningen finner anledning att särskilt poängtera att den organisationsförändring som föreslås inte berör utbildningen i sameskolorna eller den integrerade samiska undervisningen i kom- munala skolor. Staten ska alltjämt vara huvudman för sameskolan som skolform betraktat. Målen och styrdokumenten för utbild- ningen är således desamma som . Anslagen för sameskolor- na kan också ligga kvar på verksam- hetsområde (se kap. 9). Inrättandet av den nya Skolinspektionen innebär att tillsynsansvaret för sameskolorna i fortsättningen ska ligga på Skolinspektionen i stället för . I samband med att organisationsförändringarna genomförs kan särskilda informationsinsatser till föräldrar och utbildnings- anordnare behövas. En ny myndighetsstruktur på skolområdet Regeringen har beslutat tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp för samepolitiken som bl.a. ska underlätta politiska processer inom det samepolitiska området, eftersom frågorna berör olika politikområden och skilda departement. Gruppens arbete bör kunna bidra till att underlätta den föreslagna förändringen på myndighetsområdet. Slutligen konstaterar utredningen att staten alltjämt har kvar ansvaret för två skolformer: specialskolan och sameskolan. Utred- ningen noterar att de statliga specialskolorna är föremål för en särskild översyn (U 2006:11). Någon liknande översyn har inte gjorts vad avser de statliga sameskolorna som skolform betraktat. Utredningens bedömning: Regionala utvecklingscentrum (RUC) bör ges en fastare och tydligare struktur än . Skälen för utredningens bedömning: Enligt direktiven ska utredningen särskilt beakta hur universitet och högskolor med lärarutbildning kan främja skolans utveckling. De regionala utveck- lingscentrumen (RUC) beskrivs mer utförligt i bilaga 3. RUC är ett nationellt uppdrag till alla lärosäten som har lärar- utbildningsuppdrag. RUC, som finns vid 23 lärosäten, ska främja utveckling av lärarutbildningen och kompetensutveckling av lärare. RUC ska även göra aktuell kunskap och forskning tillgänglig för kommuner, skolor och lärare. RUC:s verksamhet ska således både bidra till att stödja lokal skolutveckling och till att utveckla lärarut- bildningen. Verksamheten har i huvudsak vuxit fram och har mognat i olika grad. Den mål- och resultatstyrda skolan bygger på förutsättningen att utbildningen kontinuerligt ska utvecklas och förbättras. Utvecklingen av verksamheten i förskolan, fritidshemmet, skolan och vuxenutbildningen är beroende av tillgången på adekvat kompetensutveckling. Som redan framgått förutsätter utredningen att skol- och kom- petensutveckling även i fortsättningen kommer att ske i dessa regionala centrums regi. RUC, med sin nära koppling till uni- En ny myndighetsstruktur på skolområdet versitets- och forskarvärlden, bör alltså uppfattas och användas som en resurs. Inte minst eftersom verksamheten är väl spridd med en stark regional anknytning. är olika RUC organiserade och finansierade på skilda sätt samt arbetar utifrån lokala förut- sättningar. Utredningen bedömer att ett utvecklat samspel mellan skolhuvudmän och RUC kan bidra till kvalitetsutveckling och lik- värdighet i svensk skola. En sådan utveckling förutsätter emellertid att verksamheten med RUC ges en fastare och tydligare struktur än . 4.13.2Internationella programkontoret för utbildningsområdet Utredningens förslag: Ansvaret för stödet till arbetsplats- förlagd utbildning utomlands förs från över från till Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet (IPK). förs ansvaret för e-twinning- programmet från MSU till IPK. Skälen för utredningens förslag: IPK startade i och med det svenska EU-medlemskapet. IPK stödjer skolor, universitet, företag, organisationer och enskilda individer att delta i interna- tionellt samarbete – allt från internationella samarbetsprojekt inom utbildning och kompetensutveckling till praktik och studier utom- lands. Utbyten för ungdomar och lärare är en viktig del av verk- samheten. Myndigheten har varit föremål för en översyn. I betänkandet Ett förnyat programkontorTPF54FPT föreslås bl.a. att IPK:s uppdrag vidgas till att innefatta en tydlig strategisk roll i fråga om internationellt utbyte och mobilitet inom utbildningsområdet, att ansvaret för det s.k. e-twinning-programmet förs över från MSU till IPK samt att stödet till arbetsplatsförlagd utbildning i andra länder överförs från till IPK och, såvitt gäller berörda länder, samordnas med insatserna inom av det nya EU-programmet. Betänkandet har remiss- behandlats och bereds inom . fattade regeringen beslut om att flytta Den Globala Skolan från MSU till IPK. Den Globala Skolan syftar till att främja lärande och skolutveckling i globala frågor. 54TP PT SOU 2006:10. En ny myndighetsstruktur på skolområdet konstaterar att flera olika pågående utredningsuppdrag tangerar IPK:s verksamhetsområde. I arbetet med att renodla de olika skolmyndigheternas uppdrag har utred- ningen funnit att det skulle vara möjligt att föra vissa uppgifter från till IPK (se avsnitt 4.3.2). Detta gäller framför allt arbetet med arbetsplatsförlagd utbildning (APU) utomlands. Ut- redningen delar (U 2005:01) uppfattning att det finns förtjänster med att samla uppgifter kring internationellt sam- arbete vid en myndighet i stället för den spridning som finns . Likaså instämmer i förslag att e-twinning-programmet ska föras över från MSU till IPK (se avsnitt 4.4.3). Verksamhetsförändringarna föreslås gälla från . Utredningens förslag: Hanteringen av bidrag till vissa handi- kappåtgärder inom folkbildningen och kontakttolkar förs från () till . Vidare förs den medelshantering avseende utvecklingsinsatser i studieförbund och folkhögskolor som Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) ansvarar för till . Verksamhetsförändringarna föreslås gälla från . Skälen för utredningens förslag: () är en ideell förening. FBR utför följande uppgifter på uppdrag av staten: fördelar statsbidrag till studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet, följer upp och utvärderar verksamheten, och lämnar budgetunderlag och årsredovisningar. FBR arbetar vidare med skilda uppdrag kring folkbildning från medlemsorganisationerna. Rådet beskrivs närmare i bilaga 3. I samband med att FBR bildades klargjordes ansvars- fördelningen mellan staten och folkbildningen. Folkbildningen kännetecknas av att den är "fri och frivillig", dvs. fri från statlig styrning och frivillig för deltagarna. Utredningen konstaterar att rådet fattar beslut om vilka folkhögskolor och studieförbund som ska få statsbidrag och hur En ny myndighetsstruktur på skolområdet bidraget ska fördelas mellan dessa. Den nya myndighetsstruktur och den omfördelning av arbetsuppgifter som utredningen föreslår beträffande skolmyndigheterna berör även FBR:s område. Såvitt utredningen erfarit har rådet inte några invändningar mot en even- tuell överföring av vissa av CFL:s nuvarande uppdrag på folkbild- ningsområdet till FBR i samband med att CFL avvecklas. Utredningen föreslår bl.a. att TÖI:s hantering av bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen och hantering av kontakt- tolkar förs till rådet. Vidare föreslås att den medelshantering avse- ende utvecklingsinsatser i studieförbund och folkhögskolor som CFL svarar för överförs till FBR. Utredningen menar att sådan medelsfördelning väl låter sig infogas i rådets nuvarande autonoma roll. Denna ansvarsfördelning stämmer också väl överens med avsikten att staten anger syften för statsbidraget, men att folkbild- ningens aktörer själva får bestämma hur dessa syften ska uppnås och hur statsbidraget ska fördelas. Utredningen bedömer att för- slagen ryms inom FBR:s uppgifter enligt 7 b § lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbildnings- departementets verksamhetsområde. Verksamhetsförändringarna föreslås gälla från . Utredningens förslag: övertar Sameskolstyrelsen uppgifter från . Skälen för utredningens förslag: , som inrättades , är ett folkvalt organ och en myndighet under regeringen. grundläggande uppgift är att verka för en levande samisk kultur. har i viss mån dubbla roller. Som folkvalt organ ska det driva den samepolitik som kommer till uttryck genom valet till . ska det i egenskap av statlig myndighet verkställa den politik och de beslut som har fattats av riksdag och regering. Allmänna regler för myndigheter gäller även för samt dess styrelse och nämnder. I grunden har dock tingets struktur den kommunala organisationen som förebild. I propositionen Ett ökat samiskt inflytandeTPF55FPT bedömer regeringen att myndighetsuppgifter som rör samiska förhållanden successivt bör 55TP PT Prop. 2005/06:86. En ny myndighetsstruktur på skolområdet För att ska kunna handha det ökade myndighetsansvaret föreslås några ändringar beträffande tingets organisation som främst syftar till att stärka som myndighet och till att särskilja dess uppgifter som myndighet respektive folkvalt organ. I budgetpropositionen för 2008TPF56FPT föreslås även vissa ekonomiska förstärkningar i syfte att stärka administra- tionen med bl.a. juridisk kompetens. Som redan framgått (se avsnitt 4.12) innebär utredningens för- slag att Sameskolstyrelsens uppgifter som styrelse och förvalt- ningsmyndighet för sameskolan inordnas i och förs över till ansvarsområde. Det innebär bl.a. att tinget i fortsättningen ska vara styrelse för sameskolan. På detta sätt kan det demokratiska samiska inflytandet över utbildningen öka. Utredningen grundar sitt förslag på det förhållandet att regeringen gradvis anförtrott fler ansvarsuppgifter allt- eftersom organisationen utvecklats. Enligt utred- ningens bedömning är tiden mogen för att få ett större inflytande över verksamheten i sameskolan. Förändringen får även anses ha ett viktigt symbolvärde för samefrågorna. Verksam- hetsförändringarna föreslås gälla från . Utredningens förslag: övertar de flesta av Tolk- och översättarinstitutets (TÖI) uppgifter från . Skälen för utredningens förslag: Som redan framgått (se avsnitt 4.11) föreslår utredningen att () avvecklas som särskild inrättning vid från . Verksamheten föreslås i stället på ett ändamåls- enligt sätt inordnas i ordinarie organisation. I sam- band med omorganiseringen kan viss verksamhet vid institutet, som inte har en självklar koppling till högskoleutbildning, över- föras till . 56TP PT Prop. 2007/08:1 utgiftsområde 1, avsnitt 7 Politikområde Samepolitik. 5 Organisation och dimensionering Ett av regeringens tydligt uttalade mål för förvaltningspolitiken är effektivitet i statsförvaltningen. Effektivitet handlar om kvalitet. Kvalitet i statsförvaltningen kan beskrivas som att en myndighet med bästa möjliga utnyttjande av de mänskliga och ekonomiska resurserna uppnår bästa möjliga resultat för de personer eller det ändamål myndigheten är till för.TPF1FPT En ändamålsenlig dimensionering av ekonomiska och personella resurser inom en organisation är en av flera viktiga faktorer för att den på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna nå sina mål. Det handlar både om en bra dimensionering inom kärnverksamheten och av organisationens specialist- och stödverksamhet. Dimensionering är en viktig faktor i den interna styrning och kontroll som organisa- tionens ledning ansvarar för. En ändamålsenlig dimensionering innebär inte bara att resurs- erna nyttjas på ett effektivt sätt utan har också ett signalvärde för omvärlden, vilket i sig positivt påverkar möjligheterna att uppnå målen för verksamheten. När har övervägt dimensioneringen av de olika funktionerna i de nya skolmyndigheterna har utred- ningen i flera fall utgått från dels vad funktionen gör , dels vad den ska göra i den nya organisationen. Utifrån dagens dimensione- ring har utredningen bedömt den framtida dimensioneringen. Tilläggas bör dock att den dimensionering utredningen föreslår kräver att cheferna och medarbetarna har rätt kompetens samt att de har erforderligt administrativt stöd m.m. I vissa fall menar utredningen att man inte i förväg exakt kan räkna fram hur många medarbetare som behövs för en viss uppgift. Dimensioneringen får i stället bygga på ett strategiskt beslut från 1TP PT En statsförvaltning i utveckling och förnyelse (SOU 2004:65). Det gäller t.ex. hur många som ska arbeta med upp- följning respektive utvärdering. Utredningens dimensioneringsförslag bör kunna användas som ett underlag och en utgångspunkt för regeringens beslut om för- valtningsanslag till de nya myndigheterna. För att kunna beräkna dimensioneringen av de nya myndig- heterna har utredningen utgått från en övergripande organisations- skiss för respektive myndighet. Beroende på de olika myndig- heternas verksamhet och mål lämnas följande förslag till organisa- tion och dimensionering. Utredningen utgår emellertid från att respektive myndighetschef kommer att utforma organisationen mer i detalj. är Statens skolverks utbildningsinspektion med 157 med- arbetare organiserad och dimensionerad enligt nedan. Statens skolverks kostnader för uppgick till 421 mnkr.TPF2FPT Av dessa kostnader hänförde sig (169,) inklusive overheadkostnader till utbildningsinspektionen. Utredningens förslag till organisation Utifrån dessa förutsättningar har utredningen kommit fram till följande förslag till övergripande organisation för den nya Skol- inspektionen. 2TP PT Årsredovisning , . SOU 2007:79 Organisation och dimensionering arbetar nästan 25 personer vid med övrig till- synsverksamhet inklusive enskilda ärenden. Skolinspektionen behöver dimensioneras på motsvarande sätt. Utöver detta ska Skol- inspektionen vara värdmyndighet för Skolväsendets överklagande- nämnd och elevombudet för likabehandling, vilket uppskattnings- vis kan fordra minst sex årsarbetskrafter. I en stödfunktion för gemensam service ska samlas ett antal stöd- och specialistfunktioner, som har till uppgift att underlätta för kärnverksamheten att klara av sina uppgifter. Utredningen upp- skattar att det stöd som inspektionen behöver i form av ekonomi-, administration och IT-stöd uppgår till cirka 15 årsarbetskrafter. Antalet centralt anställda med juridisk kompetens uppskattar ut- redningen till minst fem årsarbetskrafter. Sammantaget får den nya myndigheten mellan 200 och 220 års- arbetskrafter enligt utredningens uppskattning. Till detta kommer ytterligare årsarbetskrafter till följd av den förstärkning av utbild- ningsinspektionen om för åren 2008- 2010 som regeringen föreslagit i årets budgetproposition. Som redan tidigare nämnts har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till den statliga utbildnings- inspektionens framtida inriktning och utformning (dir. 2007:80). Utredaren ska även föreslå former för regeringens styrning av ut- bildningsinspektionen. Uppdraget ska vara slutfört den 15 de- cember 2007, dvs. efter det att lämnat sitt förslag. Givetvis kommer förslag att påverka dimensioneringen och kompetensbehovet för den nya myndigheten. föreslås få en förändrad roll. Flera uppgifter föreslås övergå till andra myndigheter och föreslås nya uppgifter inordnas i verket. hade 359 tillsvidareanställda och 79 tidsbegränsat anställda. Av dessa var 157 personer direkt knutna till utbildningsinspektion på nationell och regional nivå. Samtliga berörs av den föreslagna verksamhets- övergången. Hela myndighetens regionala organisation föreslås övergå till Skolinspektionen. Därutöver arbetar uppskattningsvis cirka 35 personer med frågor som föreslår ska föras över till andra myndigheter främst Skolinspek- tionen. Det handlar om kansliresurser till Skolväsendets över- klagandenämnd (tre årsarbetskrafter) och barn- och elevombudet för likabehandling (tre årsarbetskrafter). Hantering av enskilda ärenden (25 årsarbetskrafter) och hantering av bidrag till APU utomlands (en årsarbetskraft). En person svarar för verkets sektorsansvar för de handikappolitiska frågorna. Den nya myndighetsstruktur som föreslås innebär att MSU läggs ner och att viss verksamhet vid MSU övergår till . Utredningen har därför med utgångspunkt i vilka funktioner som i fortsättningen ska hanteras av sökt dimensionera arbetsuppgifterna.