sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — har man diskuterat alternativa modeller för gemensamma marknadsföringsinsatser, av såväl som olika destinationer i som resmål. Internationellt före- kommer olika modeller för samfinansiering mellan offentliga och privata aktörer. För statliga och kommunala aktörer måste sådana lösningar vara förenliga med olika gällande regelverk, på nationell nivå och på EUnivå. Det gemensamma ägandet av är en viktig, operativ och aktiv samverkansform med en klar rollfördelning. Regeringen vill slå vakt om samarbetet. Det finns dock skäl att utreda om ytterligare insatser kan göras i samverkan mellan offentliga aktörer och turistnäringen och på vilket sätt även aktörer på lokal och regional nivå kan medverka. Utredaren skall kartlägga olika modeller för samfinansiering av marknadsföring som förekommer internationellt. En analys av för- utsättningarna att införa de olika modellerna i skall göras. Utredaren skall analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism och föreslå alternativa modeller för att skapa ökade gemensamma marknadsförings- resurser. Förslagen skall vara statsfinansiellt neutrala. Utredaren skall i sina förslag ta hänsyn till de nationella målen för integration, jämställdhet, miljö och regional utveckling. Utredaren skall samråda med och andra berörda offentliga och privata aktörer på nationell, regional och lokal nivå samt organisationer med uppgift att främja svenska intressen i utlandet. Utredaren skall redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till Utredning om alternativa modeller för ytterligare gemensam Beslut vid regeringssammanträde . Den särskilde utredaren skall, utöver sitt nuvarande uppdrag, utreda förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna. Med ändring av den beslutade tiden för redovisning skall utreda- ren redovisa sitt uppdrag . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:133) tillkallade statsrådet en särskild utredare med uppgift att föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för och olika destinationer i som resmål, i enlighet med vad regeringen angivit i propositionen En politik för en lång- siktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295). Regeringen har i samarbete med industrin och fackliga organisa- tioner utvecklat strategiprogram för sex industribranscher, samt har aviserat liknande strategiprogram för besöksnäringen. Reger- ingen har lyft fram mässor, kongresser och andra evenemang som särskilt intressanta i ett sådant sammanhang. har goda för- utsättningar för sådana eftersom det finns lämpliga anläggningar och väl utbyggd infrastruktur. Stora evenemang, mässor och kon- gresser kan innebära många besökare och goda inkomster, men även stora utgifter och risker i flera avseenden. Möjligheterna och lämpligheten av att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd för stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna bör därför utredas. Utöver sitt nuvarande uppdrag skall utredaren kartlägga och analy- sera förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier för stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssekto- rerna. Utredaren skall även inkludera andra former av stöd som kan möjliggöra stora evenemang. Utredaren skall genomgående analy- sera förutsättningarna för finansiering av olika, såväl förberedande som genomförande, insatser. Utredaren skall bland annat upp- märksamma förutsättningarna för stöd till marknadsföring. Utredaren skall grundligt analysera och redogöra för de förut- sättningar som finns enligt gällande lagstiftning och granska vilka hinder och möjligheter den inrymmer samt granska för- och nack- delar med statliga garanti- och andra stödsystem. Utredaren skall redovisa i vilka avseenden och omfattning gällande lagstiftning har tillämpats för olika typer av stora evenemang och gjorda erfaren- heter. Utredaren skall även analysera andra regleringar avseende garan- tier eller motsvarande som kan vara av särskild vikt för uppdraget. Statliga krediter och garantisystem som gäller export och invester- ingar utomlands är sådana exempel. Utredaren skall kartlägga förekomsten av garantisystem eller motsvarande och andra stöd i ett urval jämförbara länder samt bedöma orsaken till närvaron och frånvaron eller graden av användningen av sådana system och stöd. Utredaren skall göra en fördjupad analys av erfarenheterna i dessa länder. Utredaren skall analysera hur garantier eller annat stöd kan vän- tas påverka omfattningen av evenemang i och de samhälls- ekonomiska konsekvenserna härav. Utredaren skall, om han finner lämpligt, lämna förslag till när statliga garantier bör ställas ut och när andra stödformer bör användas. Förslagen skall innehålla en genomgripande konsekvens- analys. Utredaren skall, utöver en bedömning av hur förslaget påverkar möjligheterna till stora evenemang, redovisa utform- ningen av förslaget, i vilka delar nuvarande lagstiftning kan tilläm- pas och i vilka delar förslaget medför krav på förändringar av lag- stiftningen. Om förslagen föranleder författningsförändringar skall utredaren lämna förslag till sådana. Utredaren skall även redovisa vilka roller och vilket ansvar olika aktörer har enligt de olika försla- gen. Utredaren skall beakta för statligt stöd för de för- slag som lämnas. Utredaren skall samråda med berörda aktörer inom idrotts- och kultursektorerna samt med andra aktörer inom mötes- och evenemangsindustrin och besöksnäringen i övrigt. Utredaren skall även samråda med aktörer med ansvar och uppgifter inom andra befintliga statliga garanti- och stödsystem. Utredaren skall även ta del av relevant forskning på området. Utredaren skulle enligt direktiven (dir. 2005:133) redovisa uppdraget . Utredaren skall i stället redovisa ursprungsuppdraget och uppdraget enligt dessa tilläggsdirektiv . Deltagarförteckning för av utredningen anordnat rundabordssamtal den Bolgar , KULTUR OCH NÄRINGSLIV Hafstad , Svenska Musikfestivaler , utredningens särskilde utredare Pontvik , Svenska Musikfestivaler Redin , Folkets Hus och Parker samt Wittgren , Stiftelsen , Rapport om svensk och internationell forskning avseende evenemangsturism m.m. Denna rapport ger en beskrivning av forskning om ekonomiska effekter av evenemang. Efter en genomgång av 99 vetenskapliga artiklar och böcker är det uppenbart att internationell forskning har en samstämmig bild av området. Det finns inga skilda skolor med diametralt motsatta uppfattningar. Man är i stort sett också enig i ett fördömande av oseriösa utredningar som producerar överdrivna siffror med hjälp av ovetenskapliga metoder. Forskare har också tagit fram ett antal metoder och fakta som förklarar var- för och i vilken omfattning oseriösa utredningar räknar fel. Det finns också i t.ex. på , kon- junkturinstitutet, högskolor och universitet den kunskap som krävs för vederhäftiga utredningar i linje med internationell forsk- ning inom området. Denna huvudrapport bygger på två tidigare delrapporter som diskuterats med och under ett seminarium i . Vi tackar för insikts- fulla och givande kommentarer. I denna huvudrapport finns en hel del nytt material och mycket från delrapporterna har också uteläm- nats varför dessa inom vissa områden ger en fylligare bild av vissa forskningsområden. Att det råkade bli just 99 studier påminner mig om att förklar- ingen till att kameler alltid ler så överlägset mot oss människor är att vi bara känner 99 namn på Vår Skapare. Men kameler känner också till det hundrade namnet. Vi ser därför fram emot ytterligare studier inom detta intressanta forskningsområde. Syftet med denna rapport är att redovisa relevant forskning kring evenemangs ekonomiska effekter samt faktorer som påverkar turism. Dessutom redovisas forskning avseende metoder för utvär- dering av turism och evenemang. Det är viktigt att klargöra studi- ens förutsättningar: Urvalet begränsas av de akademiska litteraturdatabaser vi använt. Därför finns t.ex. konsultutredningar med endast i de fall de utsatts för vetenskaplig granskning och publicerats i vetenskapliga tidskrifter eller böcker. Strävan har varit att vetenskaplig kvalitet och trovärdighet skall utgöra det främsta urvalskriteriet. Vårt urval skall ej påverkas av de resultat eller slutsatser en studie kommer fram till. Vi skall inte bevisa något med hjälp av ett skevt urval. Ett annat kriterium som ofta använts är att de studier vars slutsatser har baserats på statistiska undersökningar och empi- riskt material prioriteras. har haft en mycket god utveckling av inkommande turism . Det finns övertygande belägg för att turismen påverkas av inkomstförändringar. Därför har turismen i världen ökat starkt. Vart turister väljer att åka beror på flera olika komplexa faktorer som drar eller lockar turister till en destination (evene- mang, klimat, faciliteter, natur, politisk situation m.m.) och fakto- rer som gör att folk känner ett behov att lämna sin hemvist (olika former av motivationsfaktorer). Bland de viktigare faktorerna som det finns vetenskapligt belägg för märks destinationens prisnivå (växelkurs), transportkostnad, marknadsföring och evenemang. Evenemang drar turister till en destination och det finns ett antal olika typer av evenemang som påverkar en ekonomi. De tre stora huvudgrupperna av evenemang är kulturella, affärs- och sportevene- mang. Därutöver finns det också privata, religiösa, politiska och andra evenemang som lockar turister. För att finansiera ett evene- mang finns flera olika tillvägagångssätt. Det handlar ofta om i vilken grad ett evenemang finansieras med privata eller offentliga medel och varifrån ett evenemang kan uppbringa medel (sponsring, biljetter, bidrag, souvenirer etc.). I rapporten beskrivs finansie- ringen av i Salamanca, milleniumfirandet i och i som på tre olika sätt fram- gångsrikt funnit finansiering. Modeller som mäter evenemangens ekonomiska effekter Tre modeller beskrivs och exemplifieras och det är Input-output modellen, CGE och Cost-Benefit modellen, varav Input-output modellen är den mest använda. Input- output modellen: Crompton (2001) påpekar framför allt betydelsen av att kunna inkludera direkta, indirekta och inducerade utgifter med hjälp av s.k. multiplikatorer som återspeglar de väx- ande ekonomiska effekterna. I detta sammanhang diskuteras även vikten av att exkludera casuals samt turister som tidigare- eller senarelägger sin resa till destinationen där evenemanget äger rum. En nackdel är att input- output modellen ej bedömer evenemang- ens effektivitet utan enbart evenemangens effekter eftersom ingen skillnad görs mellan kostnader och intäkter. Många utvärderingar som gjorts med input- outputmodellen har stora brister och ger felaktiga resultat men detta torde främst vara en följd av att det är den mest använda metoden. CGE är en annan modell som kan beskriva stora externa påverk- ningar på ett ekonomiskt system av t.ex. lagändringar, katastrofer, och evenemang. Både mikro- och makroekonomiska effekter vägs samman över samtliga delar av ekonomin som påverkas. Detta är den mest komplicerade metoden som kräver dels en nationell och regional modell och dels kunskap om hur analysen genomförs och tolkas. Cost-Benefit analys är en metod som, förutom materiella intäk- ter och kostnader, även strävar efter att inkludera immateriella kostnader och intäkter som uppstår vid evenemang. Resultaten har hög politisk relevans men också pedagogiska problem eftersom den förutsätter att beslutsfattare kan jämställa ekonomiska värden av upplevelser med finansiella effekter från näringslivet. Empiriska undersökningar av evenemangs ekonomiska effekter I delrapportens avslutande del redovisas resultat från empiriska studier av ekonomiska effekter som publicerats i internationell vetenskaplig form. Det finns många studier av ekonomiska effekter från såväl stora som små evenemang. Vad gäller direkta effekter av vad besökarna spenderar är det väl klarlagt att alla evenemang tillför regionen ett ekonomiskt inflöde per besökare som i genomsnitt varierar mellan och . Direkta ekonomiska effekter av evenemang på en destination påverkas av hur stor andel av besökarna som kommer från andra regioner, hur länge dom stannar i regionen och hur mycket dom spenderar per dag. Affärs- evenemang har en jämförelsevis stor ekonomisk effekt på regionen. Evenemang som pågår mer än har betydligt större ekono- miska effekter än enstaka matcher eller konserter. Det finns i den akademiska litteraturen en omfattande kritik mot studier av ekonomiska effekter där man inte beaktar alternativ- kostnaden. De studier där man tar hänsyn till detta, t.ex. genom att använda CGE modeller visar ett mycket mindre ekonomiskt resul- tat. Dock är det ekonomiska utfallet även i dessa studier positivt om än betydligt mindre än i studier baserade på direkta ekono- miska effekter eller input- input modeller. En serie studier som genomförts i visar emellertid inte all- tid positiva ekonomiska resultat av idrottssatsningar. Dessa studier baseras på jämförelser mellan regioner som gjort stora satsningar på idrott (som t.ex. arrangemang, i fotboll och/eller stora sta- dion byggen för football & baseball) och sådana regioner i som inte satsat på idrottsinvesteringar utan gjort satsningar inom andra områden. Resultaten av dessa studier är inte entydiga; i vissa fall kan man se en positiv effekt (t.ex. ) i andra en negativ effekt (t.ex. fotbolls i ). En reflektion kan vara att en satsning på infrastruktur i samband med evenemang bör vara i linje med en medveten satsning också till en bestående strukturomvandling mot turism och upplevelseekonomi. I så fall kan investeringar bli ett tillskott av resurser som genererar ytterligare tillväxt i denna del av ekonomin också efter ett stort evenemang. Internationell turism har inte bara social, kulturell och politisk betydelse, utan medför även substantiella ekonomiska fördelar (Vanegas & Croes, 2005). är turismen en av de mest betydande och snabbast växande näringarna (WTO, 1990) och har blivit en viktig källa för ekonomisk aktivitet, BNP, sysselsättning, skatteintäkter och utländskt handel (, 1997). 1.1Turism är en snabbt växande näring rapporteras turistdata av () och där kan utvecklingen studeras. Det förekommer en minskning för flera länder efter 2000 vilket kan härledas till t.ex. terrorattackerna mot . Tabell 1 Antal utländska besökare till , , och med minst en övernattning på hotell eller liknande, WTO Yearbook of tourism statistics () framstår här som ett framgångsland med en ökning av emedan endast ökat . har ökat och . (1997) undersökte bety- delsen av turismen på , som 1987 var ett av fattigaste länder och blivit ett jämförelsevis rikt europeiskt land. (1997) intresse var framför allt att undersöka i vilken mån turism hade bidragit till denna utveckling. De fann att BNP hade vuxit , med . hade den internationella turismens bidrag till BNP vuxit . hade även den nationella turismen vuxit . Följaktligen växte turismens procentu- ella bidrag till BNP snabbare än genomsnittet. I uppgick turismens andel av BNP till . Turis- men förmådde att försörja av befolkningen /1996 med arbete och gav landet i skatteintäkter (, 1996). I uppgår turismens andel av BNP till (, 2007). 1.2 Vilka faktorer påverkar turismens utveckling? När man i tabell 1 ser skillnaden mellan turismens utveckling i olika länder kan man fråga sig om det finns faktorer som kan för- klara denna skillnad. Nedan följer en genomgång av de faktorer som är de vanligaste förklaringarna i vetenskapliga arbeten. Disponibel inkomst är den mest betydande faktorn för en turist. Det är statistiskt säkerställt i flera studier (Crouch, 1994) att en stigande reell disponibel inkomst (dvs. nominell inkomst minus eventuell inflation) medför ett ökat resande nationellt och interna- tionellt. Resor är också något av det första som ett hushåll drar ned på i en lågkonjunktur vilket redovisar i Geography, WTO (1997). I de flesta studier (enl. Crouch, 1994) är inkomst- elasticiteten >1, vilket innebär att turism betraktas som lyxkon- sumption som ökar (procentuellt sett) mer än inkomsten. Detta påverkar dock bara om man har möjligheten att resa, men inte val av destination. Inkomstelasticiteten är inte lika stor för affärsresenärer eftersom de har behov av att resa även under lågkonjunkturer. Istället drar de ned på omkostnaderna för sitt resande och väljer billigare alternativ (Lickorish & , 1997). Om resenärens köpkraft eller reella disponibla inkomst ökar, så ökar också resandet. För att förstå vart man reser visar sig en desti- nations priser eller konkurrenskraft vara av yttersta vikt (Crouch, 1995). De finns två begrepp som bör nämnas när man diskuterar en destinations priser. Det är växelkursens rörlighet och prisnivån främst på varor och tjänster som efterfrågas av resenärer (Dwyer, Forsyth, & , 2000). (2001) har genomfört en empirisk studie på utresande från till nio stora turistdestinationer . Där mättes efterfrågan med växelkurser- nas upp och nedgång som förklarande variabel. av turisterna väljer bort en given destination p.g.a. en fluktuerande eller instabil växelkurs. Det bör nämnas att denna undersökning genomfördes då ekonomin i fram- förallt var väldigt instabil och detta kan ha påverkat siffrorna, men det är ändå viktigt att peka på betydelsen av att ha en stabil valuta. En annan australiensisk studie som genomförts under ungefär har mätt priskonkurrenskraften hos 19 destina- tioner med som jämförelseland. Författarna konstaterar att det är växelkursförändringar och förändringar i prisnivåer som påverkar den övergripande konkurrenskraften och att samtliga destinationer som upplevde en ökad konkurrenskraft, gentemot , var de länder som hade en fallande valuta. Detta i sin tur påverkar antalet besökare till och från och till dessa destinationer (Dwyer et.al., 2000). Internationell turism är väldigt rörlig enligt Witt och Witt (1995) som har gått igenom 30-års undersökningar av modeller för att förutse turismefterfrågan. I de studier Witt et al. (1995) tittat på, som använder ekonometriska modeller, har växelkursen och priset på flygresan en signifikant betydelse för efterfrågan Landets eller regionens politiska situation vid tillfället för besöket påverkar turistflödet. Poirier (1997) har gjort en undersökning på hur politiska aktiviteter påverkar investeringar i turism och därmed utbud och efterfrågan på destinationen. Hans utgångspunkt är inte katastrofer utan mindre aktiviteter som innebär en politisk risk som t.ex. nya lagar och förordningar från regeringshåll eller lokala myndigheter, lokalbefolkningens motsträvighet etc. Ett exempel är urbefolkning som känt sig som främlingar i sitt eget land efter en massiv turismutveckling. Denna utveckling fick lokala myndigheter att reagera och instifta lagar vilket gett dem upprät- telse, men som hindrar turismutvecklare från att inve- stera i nya projekt (Poirier, 1997). Sådana händelser påverkar turistflödet i stor eller liten skala. Efter terroristattacken i 2001 har mer fokus hamnat på hur turismen påverkas av likartade större politiska händelser. (2002) bekräftar att denna extrema händelse halverade antalet bokningar på amerikanskt reguljärflyg direkt efter vilket i sin tur påverkade c:a 100 000 anställda inom flygindu- strin som fick avsked från sitt jobb. Framtidsforskare har en speciell term för stora händelser som är svåra eller nästintill omöjliga att gardera sig mot (t.ex. epidemier, jordbävningar och stormar). är det uttryck som har myntats (Cornish, 2003) och som används i dessa sammanhang. Dessa händelser påverkar kraftigt, men ofta temporärt, turistflöden och turisters val av destination. och (1997) fann att Tjernobylkatastrofen 1986 innebar att antalet utländska turistgästnätter i mins- kade med 1,7 miljoner (motsvarande i mins- kade turistintäkter) –1989. Inhemsk turism påverkades ej och detta illustrerar en effekt av katastrofer som tycks gälla generellt: Dels minskar det långväga resandet och dels undviker man att resa i riktning mot den plats där katastrofen inträffade. Infrastruktur eller transportkostnaden är en viktig del i ett till- gänglighetsperspektiv. I efterfrågemodeller för turism används transportkostnader genomgående som en variabel eftersom den påverkar turistens beslut och turistflödet (, 1997; Dritsakis, 2004). Det är indirekt en prisvariabel eftersom transportkostnader ofta står för en stor del av den totala resebudgeten och enligt Witt och Witts (1995) empiriska genomgång är priser en signifikant bestämmande faktor i modeller för turismefterfrågan. Raguraman (1997) påpekar betydelsen av transportindustrin som en oumbärlig del av turismen. I sin undersökning analyserar Ragu- raman (1997) vilken andel flygtransporten representerar av turis- ternas totala utgifter, samt vilken betydelse en extra flygförbindelse mellan och skulle ha på ekonomi. Genom att öppna ytterligare en förbindelse mellan de ovan nämnda städerna skulle inkomsterna från turism öka med $ 5 000 000 medan Flygbolagens utgifter inom destinationen skulle öka med $ 540 000. Således representerar transportindustrin av turistutgifterna som görs av turister i destinationen (Raguraman, 1997). I en relativt åldrig studie undersökte Crouch et al. (1992) i vilken mån marknadsföringskostnader i , , , U.K. och gav resultat. Alla satsningarna visade sig i signifikanta elasticiteter som varierade mellan 0,1 och 0,25. Detta betyder att en ökning av marknadsföringen leder till att turismen ökar med mellan och 2,. I termer av kostna- der och intäkter beräknar forskarna att marknadsföringskostnader genererar mellan 10 och 200 gånger pengarna. Faciliteter (kvalitet) Hotell, restauranger och andra faciliteter påverkar kanske först och främst en del av en besökares upplevelse och uppfattning av kvali- tén på servicen som erbjuds på destinationen, s.k. servicekvalitet (, 1992; Parasuraman, Zeithaml & , 1988). Bra anpassade faciliteter som lever upp till eller överträffar besöka- rens minimikrav påverkar även turistens val av destination och turistflödet (Lickorish & , 1997). Hög servicekvalitet på hotell och andra faciliteter har ett inflytande på resenären för vissa destinationer (Song, , 2003). Information om detta sprids via reklam, information och word of mouth. Att kunna tala besökarens modersmål eller ett språk som denne behärskar påverkar både beslutet att resa till en destination och besökarens tillfredsställelse enligt och (2006) som har undersökt attityder och åsikter hos turiststudenter i Storbri- tannien och tagit del av liknande undersökningar i . Med Internets intåg och expansion är det av yttersta vikt att erbjuda relevant information, bokningsmöjligheter och interaktion via IT-baserade lösningar för kunder (, 1998). En under- sökning utförd innan Internet-åldern (data –93 i ) visade på en korrelation mellan antalet turistbyråer i ursprungslandet och antalet turister (, 1997). Om man överför detta resonemang på dagens situation så kan man dra slutsatsen att utbudet av resebyråer, on-line eller inte, ger en effekt på resandet. Dragningskraften som ett varmt klimat har, vittnar inte minst det stora antalet turister i om (, 2005). Marknadsförare runt om i världen är väl medvetna om detta faktum, och använder sig således av det i reklamen. Väder och oftast värme, är en del av turistprodukten och beroende av vistel- sens syfte är den av större eller mindre betydelse (Gómez , 2005). Vikten av denna faktor, är beroende på vilken betydelse den har för individen och/eller för de aktiviteter som individen tänkt utföra på en destination. Störst betydelse har klimatet för turismen när en destination erbjuder aktiviteter som är känsliga i hänseende till klimat och väder som t.ex. vandring, paddling, golf, jakt, fiske, klättring (, 1993).