sou · GWB363 · 2008-06-11 00:00:00 — Vid bedömningen ska särskilt beaktas om gärningsmannen be- gagnat falsk handling eller vilseledande bokföring eller tillfogat huvudmannen betydande eller synnerligen kännbar skada. Andra faktorer som betraktas som försvårande är om den tilltalade grovt utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbrukat ett särskilt för- troende.TPF47FPT 4.3.5Olovligt brukande, 10 kap. 7 § Om någon olovligen brukar någon annans sak och därigenom vållar skada eller olägenhet, döms han för olovligt brukande till böter eller fängelse i högst . Detsamma skall gälla, om innehavaren av en fastighet brukar denna till men för annans rätt till den genom att olovligen bygga, gräva, plöja, ta upp väg, låta kreatur beta eller vidta någon annan dylik åtgärd. Är brott enligt första stycket grovt, döms till fängelse, lägst och högst . Före en lagändring 1986 krävdes för tillämpning av denna paragraf att gärningsmannen hade den sak som är föremål för det olovliga brukandet i sin besittning. Genom att ta bort kravet på besittning ville lagstiftaren utvidga det straffbara området främst för att komma åt gärningar som bestod i att ta sig in i ett datorsystem via en datorförbindelse och på så sätt olovligen utnyttja någon annans datoranläggning.TPF48FPT Det kan dock hävdas att ett problem med dessa former av brottslighet är att brottsobjektet ska vara annans sak och att själva dator- och telefonsystemen knappast utgör någon Frågan om ett brukande är att anse som olovligt eller inte be- stäms ofta av innehållet i ett eventuellt avtal mellan den som har rätt att disponera över saken i fråga och brukaren. Överenskom- melsen mellan parterna sätter gränserna för var, när, hur och i vilken 47TP PT Brottsbalkskommentaren, s. 10:76. 48TP PT Prop. 1985/86:65 s. 29 och 47. 49TP PT Brottsbalkskommentaren s. 10:85. omfattning den som har objektet i sin besittning har rätt att bruka detta. För att ett olovligt brukande av annans sak ska vara straffbart krävs att gärningsmannen genom brukandet vållar skada eller olägenhet. Skadan eller olägenheten behöver inte ha orsakats med uppsåt utan oaktsamhet är tillräckligt.TPF50FPT Med skada menas ekono- misk skada, vilket innefattar beaktansvärd fara för slutlig förlust.TPF51FPT Det är inte nödvändigt att skada kan påvisas utan det räcker att brukandet orsakat ägaren olägenhet. Som exempel angavs i för- arbetena att olovligt brukande av kläder som lämnats till tvättning är till olägenhet, även om ingen nötning kan påvisas, och att det är till olägenhet för en bilägare om hans bil blivit använd till en lång- färd när den inlämnats för reparation eller förvaring.TPF52FPT Även gärningar som kan förorsaka stor skada och avse egendom av betydande värde, såsom olovlig användning av värdefull teknisk apparatur, t.ex. datorer, omfattas av bestämmelsen. Det är för den typen av gärningar som det införts en särskild straffskala för grovt brott. I propositionen angavs som exempel på omständigheter som främst torde kunna komma att beaktas vid bedömningen av om ett brott enligt lagrummet är grovt, att gärningen avsett mycket värde- full egendom eller förorsakat stor skada eller olägenhet.TPF53FPT När det varit fråga om beaktansvärd fara för slutlig förlust får bedömas hur hög faregraden varit.TPF54FPT Det anges inte några speciella omständig- heter i lagtexten. I stället får man tillgripa de allmänna principerna om att beakta den skada, kränkning eller fara som brottet inne- burit, men inte vad gärningsmannen insett samt de avsikter eller motiv som han haft.TPF55FPT Frågan om olovligt brukande kan avse datorutrustning som en anställd har tillgång till för utförande av sina arbetsuppgifter har prövats av Hovrätten för i RH 2004:18 (STS- målet). Den tilltalade hade på arbetsplatsen laddat ner delar av en kundlista på disketter och tagit med sig disketterna hem. Åtalet avsåg den anställdes brukande av den maskinella utrustningen, inte brukandet av informationen. Även om den anställde hade lov att bruka datorutrustningen menade hovrätten att inte varje brukande av denna för vilket ändamål som helst var tillåtet. 50TP PT NJA II 1942 s. 473. 51TP PT Brottsbalkskommentaren, s. 10:88. 52TP PT NJA II 1942 s. 473. 53TP PT Prop. 1985/86:65 s. 47. 54TP PT Brottsbalkskommentaren, s. 10:89. 55TP PT Brottsbalkskommentaren, s. 10:89. datorn för den åtalade kopieringen var därför olovligt. Hovrätten fann inte visat att någon skada uppkommit, däremot att målsägan- den orsakats en tillräcklig olägenhet för att ansvar för olovligt brukande skulle uppkomma. Påföljden bestämdes till dagsböter. Hovrätten för Nedre har i målet LingbokedjanTPF56FPT prövat frågan om information kan vara föremål för olovligt brukande och funnit att så är fallet. Hovrätten fann styrkt att de båda till- talade hade brukat information (som utgjorde företagshemligheter enligt definitionen i FHL) som fanns dokumenterad dels i elektronisk form, dels i skriftliga handlingar, bl.a. i egen verksamhet som kon- kurrerade med det företag som var rättmätig ägare till materialet. Vidare fick det enligt hovrätten anses visat att det olovliga brukan- det av informationsmaterialet vållat målsägandebolaget ekonomisk skada. Förutsättningarna för ansvar för olovligt brukande var där- med i och för sig uppfyllda. Eftersom omfattningen av den skada eller de olägenheter i övrigt som målsägandebolaget åsamkats inte var närmare utredd fanns det enligt hovrätten inte tillräckligt stöd för att betrakta det olovliga brukandet som grovt. Eftersom preskrip- tionstiden för olovligt brukande av normalgraden löpt ut då åtal väcktes ogillades dock åtalet för olovligt brukande på den grunden. Hovrätten hade därför inte anledning att uttala sig om gärningens straffvärde. 4.3.6Mutbrott, 20 kap. 2 § Arbetstagare som, för sig själv eller för annan, tar emot, låter åt sig utlova eller begär muta eller annan otillbörlig belöning för sin tjänste- utövning, döms för mutbrott till böter eller fängelse i högst . Detsamma skall gälla, om arbetstagaren begått gärningen innan han erhöll anställningen eller efter det att han slutat densamma. Är brottet grovt, döms till fängelse, lägst och högst . Vad i första stycket sägs om arbetstagare skall också tillämpas på 1.ledamot av styrelse, verk, nämnd, kommitté eller annan sådan myndighet som hör till staten eller till kommun, landsting eller kommunalförbund, 2.den som utövar uppdrag som är reglerat i författning, 3.den som omfattas av lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. eller annan som fullgör lagstadgad tjänsteplikt, 4.den som utan att inneha anställning eller uppdrag som har sagts utövar myndighet, 56TP PT Hovrätten för Nedre , dom i mål B 823-03. 5.den som i annat fall än som avses i 1–4 på grund av förtroende- ställning fått till uppgift att för någon annan a)sköta en rättslig eller ekonomisk angelägenhet, b)genomföra en vetenskaplig eller motsvarande utredning, c)självständigt sköta en kvalificerad teknisk uppgift, eller d)övervaka utförandet av en sådan uppgift som anges i a, b eller c, 6.främmande stats minister, ledamot av främmande stats lagstift- ande församling eller ledamot av främmande stats organ motsvarande dem som avses i 1, 7.någon som, utan att inneha anställning eller uppdrag som har sagts, utövar främmande stats myndighet eller utländskt skiljemanna- uppdrag, 8.ledamot av kontrollorgan, beslutande organ eller parlamentarisk församling i mellanstatlig eller överstatlig organisation där är medlem, och 9.domare eller annan funktionär i internationell domstol vars doms- rätt godtar. Bestämmelsen om ansvar för mutbrott kan sägas ha till syfte att skydda tjänstens eller uppdragets integritet. I offentlig verksamhet kan korruption utgöra ett hot mot det demokratiska systemet och i näringsverksamhet hotar den marknadsekonomins funktion.TPF57FPT Den brottsliga gärningen består i att en person som tillhör någon av de personkategorier som anges i lagtexten, för sig själv eller för annan, tar emot, låter sig utlova eller begär muta eller annan otillbörlig belöning för sin tjänsteutövning. Med muta eller annan otillbörlig belöning avses alla typer av förmåner, såväl av immateriell som materiell natur. Alltifrån att bestickaren lägger ett gott ord för den gynnade i exempelvis ett tjänstetillsättningsärende till lämnande av gåvor, rabatter och eftergivande av räntor m.m. räknas alltså hit. Det räcker för ansvar att förmånen i princip ska vara inriktad på åtgärd som hör till arbetstagarens tjänst.TPF58FPT Enligt första stycket är det arbetstagare som kan göra sig skyl- diga till mutbrott. Även uppdragstagare kan emellertid ådra sig ansvar för mutbrott, i den utsträckning som framgår av andra stycket. Med arbetstagare avses alla anställda oavsett om i offentlig eller privat tjänst och oavsett om arbetsgivaren är näringsidkare eller inte, dvs. även anställda hos ideella föreningar och stiftelser.TPF59FPT Huruvida en förmån varit otillbörlig i lagrummets mening ska avgöras vid en samlad bedömning av samtliga omständigheter som är betydelsefulla för det enskilda fallet. Det som bör beaktas är bl.a. 57TP PT Brottsbalkskommentaren, s. 20:36 f. 58TP PT SOU 1974:37 Mut- och bestickningsansvaret, s. 142. 59TP PT Brottsbalkskommentaren, s. 20:50. syftet med och värdet av förmånen samt beskaffenheten av mot- tagarens tjänst eller uppdrag Innebörden av begreppet otillbörlig skiftar därför från tid till annan och mellan olika verksamhets- områden.TPF60FPT En särställning i detta hänseende intas helt naturligt av personer som utövar myndighet eller annan väsentlig offentlig verk- samhet.TPF61FPT Beträffande straffskalan uttalas i propositionen att den särskilda straffskalan för grova fall av mutbrott knappast torde bli tillämplig på mutbrott inom den privata sektorn.TPF62FPT 4.3.7Brott mot tystnadsplikt, 20 kap. 3 § Röjer någon uppgift, som han är pliktig att hemlighålla enligt lag eller annan författning eller enligt förordnande eller förbehåll som har med- delats med stöd av lag eller annan författning, eller utnyttjar han olov- ligen sådan hemlighet, dömes, om ej gärningen eljest är särskilt belagd med straff, för brott mot tystnadsplikt till böter eller fängelse i högst . Den som av oaktsamhet begår gärning som avses i första stycket, dömes till böter. I ringa fall skall dock ej dömas till ansvar. Endast den som har en lagstadgad tystnadsplikt kan göra sig skyldig till brott enligt denna paragraf. Det är framför allt offentliganställda som omfattas av sådan tystnadsplikt, men även vissa andra kan ha lagstadgad tystnadsplikt, t.ex. advokater och privatpraktiserande läkare. Bestämmelser om tystnadsplikt finns huvudsakligen i sekre- tesslagen. Det finns dock även lagregler om tystnadsplikt för sär- skilda situationer eller uppdrag, t.ex. för skyddsombud och leda- möter i skyddskommittéer.TPF63FPT Enligt 1 kap. 2 § sekretesslagen får uppgift för vilken sekretess gäller enligt lagen inte röjas för enskild i andra fall än som anges i lagen eller i lag eller förordning till vilken lagen hänvisar. Förbudet att röja eller utnyttja sekretessbelagd uppgift gäller enligt 1 kap. 6 § sekretesslagen för myndighet där uppgiften är sekretessbelagd samt för person som på grund av anställning eller uppdrag hos myndig- heten, på grund av tjänsteplikt eller på annan liknande grund för det allmännas räkning deltar eller har deltagit i myndighetens verksamhet och därvid har fått kännedom om uppgiften. 60TP PT Brottsbalkskommentaren, s. 20:43. 61TP PT Prop. 1975/76:176 s. 36 f. 62TP PT A. prop. 63TP PT Fahlbeck, a.a. s. 180. myndighet lämnar ut en sekretessbelagd uppgift och i samband där- med i enlighet med 14 kap. 9 § sekretesslagen genom förbehåll in- skränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja den innebär det att lagstadgad tystnadsplikt inträder för den en- skilde som fått ta emot uppgiften. Det straffbara förfarandet består i att röja eller olovligen utnyttja hemligheten. Begreppet röja innebär inte något krav på att ett av- slöjande ska ha skett. Röjandet behöver bara bestå i att uppgift eller allmän handling lämnas ut i fall som omfattas av sekretess.TPF64FPT Upp- gift i såväl muntlig som skriftlig form avses. För ansvar krävs uppsåt eller oaktsamhet. För oaktsamhets- brotten finns en mildare straffskala och vid ringa oaktsamhet döms inte till ansvar. Det bör observeras att tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen har företräde framför lagfäst tystnadsplikt. Detta innebär att vissa handlingar som faller under dessa grundlagar ska bedömas enligt de ansvarsregler som finns där. Vi har redogjort för de reglerna i avsnitt 3.3.3. 4.4Särskilt om spioneri och andra brott mot rikets säkerhet 4.4.1Spioneri, 19 kap. 5 § Den som, för att gå främmande makt tillhanda, obehörigen anskaffar, befordrar, lämnar eller röjer uppgift rörande försvarsverk, vapen, förråd, import, export, tillverkningssätt, underhandlingar, beslut eller något förhållande i övrigt vars uppenbarande för främmande makt kan med- föra men för totalförsvaret eller eljest för rikets säkerhet döms, vare sig uppgiften är riktig eller ej, för spioneri till fängelse i högst . Detsamma skall gälla, om någon i syfte som sagts obehörigen framställer eller tar befattning med skrift, teckning eller annat föremål som innefattar sådan uppgift. De uppgifter som skyddas av bestämmelsen är sådana som, om de kommer till främmande makts kännedom, kan medföra men för totalförsvaret eller eljest för rikets säkerhet. Med totalförsvaret avses inte bara det militära försvaret och civilförsvaret utan även det ekonomiska försvaret (bl.a. livsmedelsförsörjningen, industri- produktionen, energiförsörjningen och transporterna), det psyko- 64TP PT Brottsbalkskommentaren, 20:63. logiska försvaret (bl.a. medieberedskapen) och övrigt totalförsvar (bl.a. polisverksamheten och hälso- och sjukvården).TPF65FPT I paragrafen anges uppgift rörande tillverkningssätt som exempel på en sådan uppgift som avses med bestämmelsen. Exemplet infördes i lag- texten för att det tydligt skulle framgå att spioneribestämmelsen även omfattar kvalificerade former av industrispionage.TPF66FPT Syftet härmed var att det skulle stå klart att det industrispionage som har som mål att röja prestanda hos vårt lands krigsmateriel omfattas av bestämmelsen. Bestämmelsen anses också skydda sådana svenska industriella hemligheter och övriga hemliga forskningsrön som kan tänkas få betydelse vid framställningen av ny svensk krigsmateriel. Röjandet av industriella hemligheter som inte har betydelse för försvaret torde däremot i praktiken knappast kunna komma att omfattas av bestämmelsen. I motiven angavs dock att det rent teoretiskt kan tänkas att bevarandet av en svensk industriell hemlighet skulle kunna ha en sådan ekonomisk betydelse att ett röjande av den skulle kunna äventyra rikets oberoende eller bestånd.TPF67FPT Vad som avses med begreppet totalförsvar kan vara föränderligt, varför departementschefen uttalade att det vid tolk- ning av begreppet självfallet bör kunna hämtas ledning från stats- makternas regelbundet återkommande beslut om totalförsvarets utveckling och inriktning eftersom dessa beslut fattas efter ingå- ende studier av de hot av olika slag som kan uppkomma mot frihet och oberoende.TPF68FPT Det finns inte någon legaldefinition av begreppet rikets säker- het. Rikets säkerhet kan i korthet sägas avse såväl den yttre säker- heten för det nationella oberoendet som den inre säkerheten för det demokratiska statsskicket. Det är alltså vissa typer av uppgifter som skyddas genom para- grafen. Däremot ställs det inte upp något fare- eller farlighets- rekvisit.TPF69FPT Tillräckligt är alltså att uppgiften angår förhållanden av sådan art att deras uppenbarande för främmande makt är farligt, oavsett om det uppstår någon konkret fara i det särskilda fallet och därför oavsett om uppgiften är riktig eller inte.TPF70FPT Tanken är att uttrycket kan medföra men för rikets säkerhet ska innebära en 65TP PT Prop. 1979/80:176 s. 8 f. 66TP PT A. prop. 67TP PT A. prop. 68TP PT A. prop. 69TP PT Jareborg, Brotten III, 2:a uppl. 1987, s. 185. 70TP PT NJA II 1948 s. 255. begränsning av det relevanta kunskapsområdet till någorlunda kvalificerade förhållanden. Uppgift om ett sakförhållande som är allmänt känt, även utom riket, faller därför inte in under spioneri- paragrafen.TPF71FPT I motiven till bestämmelsen har uttalats att man med begreppet men för rikets säkerhet har avsett att ange att det röjda måste vara något verkligt betydelsefullt. Undantag kan emellertid föreligga på så sätt att röjandet av ett stort antal uppgifter, som var för sig har liten betydelse eller ingen betydelse alls, kan innebära men för rikets säkerhet genom den samlade bild som uppgifterna ger.TPF72FPT Genom spioneriparagrafen straffbeläggs obehörigt anskaffande, befordrande, lämnande eller röjande av uppgift. Med röjande avses inte bara ett aktivt handlande att yppa eller på annat sätt avslöja uppgiften utan även att någon underlåter att förvara en handling på ett säkert sätt. Straffbart är också att befatta sig med uppgiften genom att framställa skrift, teckning eller annat föremål såsom karta eller fotografi, som innehåller uppgiften eller att ta annan be- fattning såsom att förvara ett föremål som innefattar uppgiften.TPF73FPT Det är inte heller här nödvändigt att uppgiften i fråga är riktig.TPF74FPT Att befattningen måste vara obehörig innebär att den inte får vara tillåten på grund av någon särskild omständighet. I motiven framhölls att ordet röjande lätt leder till missupp- fattningen att det inte är straffbart att lämna en uppgift till främ- mande makt om uppgiften redan är känd för denna. Paragrafen om- fattar dock även sådana fall. En uppgift kan dock ha fått sådan upp- märksamhet att den får betraktas som ofarlig, varför det är straffritt att meddela den till främmande makt.TPF75FPT För att en gärning ska vara att bestraffa som spioneri krävs att gärningsmannen har ett uppsåt att gå främmande makt tillhanda. Det innebär att han eller hon ska ta befattning med uppgiften i syfte att bereda den främmande makten en fördel. Det är enligt förarbetsuttalandenaTPF76FPT inte nödvändigt att han eller hon har direkt uppsåt utan även indirekt eller eventuellt uppsåt, vilket utgjorde den nedre gränsen för uppsåtet, är tillräckligt. Direkt upp- såt föreligger alltså även när syftet att gå främmande makt tillhanda 71TP PT NJA II 1948 s. 254. 72TP PT Prop. 1979/80:176 s. 7. 73TP PT Jareborg, a.a. s. 186. 74TP PT NJA II 1948 s. 257. 75TP PT NJA II 1948 s. 256. 76TP PT NJA II 1948 s. 257. är ett genomgångsled till ett mål att få ekonomisk ersättning eller avvärja ett utpressningshot.TPF77FPT Med tillhandagående avses inte att hjälpa till i någon verksamhet som främmande makt redan satt i gång eller planerat. Det är till- räckligt att gärningen ger den främmande makten en fördel. Gärnings- mannen behöver inte ens ha uppsåt att föra uppgiften vidare. Om han eller hon anskaffar en uppgift med uppsåt att behålla den för sig själv men utnyttja den till främmande makts fördel kan spioneribrott vara för handen. Ett offentliggörande av uppgift som avses i paragrafen är, om det sker på ett sådant sätt att det faller under tryckfrihetsförord- ningen eller yttrandefrihetsgrundlagen, inte straffbart enligt denna bestämmelse utan enbart enligt reglerna i dessa två grundlagar.TPF78FPT 4.4.2Grovt spioneri, 19 kap. 6 § Är brott som i 5 § sägs att anse som grovt, skall dömas för grovt spioneri till fängelse , lägst fyra och högst , eller på livstid. Vid bedömande av huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om gärningen var av synnerligen farlig beskaffenhet med hänsyn till pågående krig eller rörde förhållande av stor betydelse eller om den brottslige röjde vad som på grund av allmän eller enskild tjänst be- trotts honom. Vid bedömningen av om ett spioneribrott är att anse som grovt ska enligt lagtexten särskilt beaktas om gärningen varit av synnerligen farlig beskaffenhet med hänsyn till pågående krig eller om den rörde förhållanden av stor betydelse eller om den brottslige avslöjat uppgift som han anförtrotts i allmän eller enskild tjänsteutövning. Med krig förstås varje krig, inte bara krig som är involverat i. I motiven anges som exempel på att gärningen på annat sätt är av synnerligen farlig beskaffenhet att den ingår i en organiserad omfattande spioneriverksamhet. En gärning kan också framstå som särskilt farlig till följd av att den avser uppgift av hemlig natur. Det är dock inte meningen att varje spioneri avseende sekretessbelagd uppgift ska betraktas som grovt. En gärning kan vara att anse som grov även på den grunden att den utförts av en person som, på annat sätt än genom att inneha 77TP PT Jareborg, a.a. s. 186. 78TP PT Se NJA II 1948 s. 256. viss i lagtexten angiven tjänst, har en särskild ställning. Som exem- pel anges i motiven att gärningsmannen röjt vad som anförtrotts honom på grund av offentligt uppdrag som exempelvis riksdags- ledamot eller ledamot i eller att en entreprenör för försvarsväsendet utför gärningen.TPF79FPT I det s.k. Ericsson-målet, vilket redovisas mer utförligt i bilaga 2, dömdes en person för grovt spioneri till fängelse. Tings- rätten, vars bedömning delades av , ansåg att spioneri- brottet var att anse som grovt eftersom det fick anses ha rört för- hållanden av stor betydelse, då det avsett mycket stora mängder högteknologisk information av ett slag som i händerna på en främ- mande makt kunde vålla totalförsvaret i vissa avseenden ända upp till ett synnerligt men i händelse av kris eller krig. Vidare hade den tilltalades verksamhet satts i system och han hade också på ett plan- mässigt sätt anlitat andra uppgiftslämnare. Slutligen beaktade dom- stolarna att den tilltalade haft ett betydande ekonomiskt utbyte av sin brottsliga verksamhet. 4.4.3Obehörig befattning med hemlig uppgift, 19 kap. 7 § Den som, utan syfte att gå främmande makt tillhanda, obehörigen an- skaffar, befordrar, lämnar eller röjer uppgift rörande något förhållande av hemlig natur vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men för rikets försvar eller för folkförsörjningen vid krig eller av krig föranledda utomordentliga förhållanden eller eljest för rikets säkerhet, döms, vare sig uppgiften är riktig eller ej, för obehörig befattning med hemlig uppgift till böter eller fängelse i högst . Om någon begår en sådan gärning som straffbeläggs som spioneri i 5 § utan att ha till syfte att därmed gå främmande makt tillhanda, kan gärningen vara straffbar enligt denna paragraf. Ett typfall är enligt motiven att en person som på grund av sin tjänst har kännedom om en militär hemlighet, uppsåtligen berättar om denna för annan utan att därmed ha uppsåt att gå främmande makt tillhanda.TPF80FPT En grundläggande skillnad mellan denna bestämmelse och spioneriparagrafen är att straffansvaret här begränsas till befattning med uppgifter om förhållanden av hemlig natur. Avgörande är om uppgiften sakligt sett är hemlig. 79TP PT Se NJA II 1948 s. 258 f. och Jareborg, a.a. s. 187. 80TP PT NJA II 1948 s. 262. det inte avses annat än sådant som verkligen är avsett att hemlig- hållas och som inte heller redan är allmänt känt. För att ett visst förhållande ska kunna anses vara avsett att hållas hemligt bör denna avsikt i regel ha kommit till uttryck på något sätt. I undantagsfall kan ett visst förhållande emellertid vara sådant att det är uppenbart att det är av hemlig natur (t.ex. militära positioner under krig).TPF81FPT 4.4.4Grov obehörig befattning med hemlig uppgift, 19 kap. 8 § Är brott som i 7 § sägs att anse som grovt, skall för grov obehörig befattning med hemlig uppgift dömas till fängelse i högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om gärningen innefattade tillhandagående av främmande makt eller var av synnerligen farlig beskaffenhet med hänsyn till pågående krig eller rörde förhållande av stor betydelse eller om den brottslige röjde vad som på grund av allmän eller enskild tjänst betrotts honom.