sou · GVB3101 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter från gör provkonstruktö- rerna ett slumpmässigt urval av elevlösningar (cirka 1 500-3 000) för att bedöma provens kvalitet och stabilitet. Det är oklart hur detta dokumenteras och publiceras. Detta urval skulle på nationell nivå kunna ge en bild av kvaliteten av lärares rättning av de nationella proven. Syftet med att inspektionsmyndigheten kontrollbedömer natio- nella prov är att få underlag för bedömning av den enskilda skolans Övriga frågor för en utbildningsinspektion rutiner för en rättvis betygssättning. bör därför göra ett urval av skolor, vars prov ska granskas av externa bedömare. För att kontrollbedömningen ska bli ändamålsenlig, måste det finnas kriterier för urvalet. Dessa skulle kunna bygga på indikationer om att proven rättas på ett felaktigt sätt eller att det finns anmärkningsvärda avvikelser mellan provresultat och slut- betyg. anger exempelvis att det vanligtvis är samma skolor som har höga respektive låga avvikelser mellan provbetyg och slutbetyg till år.TPF17FPT En stickprovslösning bör innebära att ingen skola ska känna sig säker på att inte bli kontrollerad. Det kan även finnas anledning att i kontrollsyfte bedöma prov i årskurser där betyg inte sätts. finns ämnesprov i årskurs 5, som rättas av de lärare som undervisar i ämnet. Syftet med en kon- trollbedömning av ett urval av dessa prov skulle kunna vara att bedöma om det finns tendenser att rätta för snällt eller motsatsen. Därigenom ges också möjlighet för utbildningsinspektionen att bedöma undervisningens ändamålsenlighet, t.ex. om kvaliteten i obehöriga lärares undervisning. Valet av vilket antal skolor som bör vara föremål för stickprov bör styras av de resurser som staten anser vara rimligt att sätta av för denna funktion. Ett antagande att av den årliga provmängden tas ut för central bedömning innebär en kostnad på uppskattningsvis . Utredningens bedömning är att det sammantaget finns ett begränsat underlag för att utforma ett konkret förslag. Det finns bland annat inget aktuellt underlag som visar på allvarliga brister i rättningarna av proven. Den undersökning som gjordes bedöms vara för gammal. är skolsituationen en annan. Möjligheter till val av skola – eller fristående – innebär att skolan i allt högre grad är och kommer att vara en marknad, där elever har möjligheter att välja skola. Denna situation medför bl.a. att ekonomiska faktorer blir mer styrande för skolorna. En negativ effekt som därmed inte kan ute- slutas är att det skapas incitament för att sätta för höga betyg. Utredningens förslag är att regeringen ger den myndighetTPF18FPT som efter har ansvaret för utbildningsinspektionen i uppdrag att i samverkan med utforma och påbörja en verksamhet med en nationell bedömning av lärares rättning av nationella prov. Utgångspunkten bör vara att ge inspektionsmyn- 17TP PT (2007) Provbetyg – Slutbetyg- Likvärdig bedömning? 18TP PT Jfr förslag i betänkandet Tre nya skolmyndigheter (SOU 2007:79). Övriga frågor för en utbildningsinspektion digheten möjlighet att bedöma rättningen av ett urval nationella prov. Verksamheten bör enligt utredningen utvärderas efter en treårs- period. Syftet med en utvärdering är bl.a. att få underlag för hur en funktion för bedömning av nationella prov ska arbeta på , t.ex. vilken omfattning bedömningen bör ha och hur den påverkat likvärdigheten i rättningen och i betygssättningen. Omfattningen av verksamheten bör vara högst av den årliga provmängden. 5.4Förstagångsinspektion av fristående skolor Utredningens bedömning: Det finns goda skäl för att genom- föra förstagångsinspektioner av fristående skolor. I vilken omfattning och när det ska ske måste avgöras utifrån inspek- tionsmyndighetens bedömning av behovet. Ett riktmärke bör vara att förstagångsinspektion ska ske från det skolan startat. Skälen för utredningens bedömning: Utredningen ska enligt sina direktiv och förslag om utbildningsinspektionens intervaller över- väga om det finns behov av att behålla den nuvarande ordningen med särskilda inspektioner av nystartade fristående skolor. I den framtida inspektionsverksamheten kommer, enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen 2008, varje huvud- man och skola att inspekteras oftare än . Direktiven talar även om att den reguljära inspektionen ska vara flexibel och anpassad. Det kan innebära att utbildningsinspektionen efter en bedömning av insamlade data väljer längre eller kortare intervall för inspek- tionen. Om den förberedande analysen ger beskedet att tillståndet vid en skola i princip är gott, kan man välja ett längre intervall mellan inspektionstillfällena. Om det finns indikationer på att tillståndet vid skolan i någon mening är alarmerande väljs ett kortare intervall. En förstagångsinspektion av en fristående skola görs , sett till innehåll, omfattning och inspektionsområden, på samma sätt som andra inspektioner av fristående skolor. Inspektionen av en fristående skola görs normalt på samma sätt som för en skola med några få undantag som är nödvändiga med hänsyn till Övriga frågor för en utbildningsinspektion skillnader i författningsregleringen. Det gäller framför allt kontrollen av verksamheten i förhållande till skolans tillstånd, huvudmannaskapsfrågan och skolans stabilitet (elevunderlag och ekonomi). Skälen för att behålla förstagångsinspektionen om det blir kortare intervall mellan de reguljära inspektionstillfällena beror till stor del på hur långa intervall det blir fråga om. Om det skulle bli , kan många av förstagångsinspek- tionerna integreras i de "kommuninspektioner" som görs och som sker . Skolor som finns i de kommuner som inspekteras först det tredje året kan behöva en separat första- gångsinspektion. bedömer att det är viktigt att relativt snabbt efter skolans start få en bild av hur den fungerar. Om skolan har stora brister eller är "på fel spår" behövs en snabb korrigering. Om det finns "signaler" om missförhållanden kan det bli aktuellt att genomföra inspektionen ännu tidigare, vilket också sker . Utredningen menar att denna möjlighet bör finnas kvar. Behovet av en förstagångsinspektion kan påverkas av om Skol- verkets tillståndsprövning blir mera rigorös. Tillståndsprövningen görs utifrån den sökandes avsiktsförklaring innan skolan startar. Rektor, lärare, annan personal, elever, lokaler m.m. finns då inte på plats. Det kan därför enligt utred- ningens bedömning finnas ett behov av att relativt snabbt kunna kontrollera vad det blivit i praktiken. är det relativt vanligt att redan kända huvudmän begär att få starta ytterligare skolor men på andra orter eller i andra lokaler på samma ort där de redan har skolor. Samma förhållanden kan gälla kommunala skolor som avknoppats. Det innebär att flera delar av en huvudmans förutsättningar redan har prövats vid ett tidigare ansökningstillfälle och kanske även granskats vid en inspektion. Behovet av att genomföra en fullständig inspektion av den huvudmannen bör därför kunna bedömas från fall till fall. Detta görs till en del enligt uppgifter från . lägger olika stor vikt vid olika frågor utifrån t.ex. huvudmannaskapet, skolans inriktning, förkunskapen i övrigt om skolan och eventuella signaler. Detta är i grunden inget som skiljer sig från inspektionen generellt. Det är dock inte så att alla skolor som drivs av en och samma huvudman har samma kvalitet, även om de t.ex. följer ett gemensamt koncept. Det kan också finnas skäl att överväga att, i större utsträckning än vad som sker , välja ut skolor som tillhör utbildningsföretag Övriga frågor för en utbildningsinspektion och -koncerner för att inspektera en sådan huvudmans skolor mer samlat på motsvarande sätt som en kommuns skolväsende. Ett sådant förfarande skulle t.ex. underlättas av om de som är huvud- män för flera fristående skolor blir skyldiga att upprätta en kvalitetsredovisning på huvudmannanivå eller någon annan strukturerad form av bedömning av kvaliteten. Så är inte fallet . Utredningen har tidigare diskuterat att genomföra själv- värderingar på både huvudmanna- och skolnivå. En självvärdering är ett redskap som inte är författningsreglerat på samma sätt som en kvalitetsredovisning. Det bör därför utredas om den kan begäras in även av den som är huvudman för flera fristående skolor och gälla huvudmannens samlade ansvarsområde. Det bör även utredas vidare av inspektionsmyndigheten vilket innehåll en sådan själv- deklaration ska ha för huvudmän för fristående skolor. Utredningen har tidigare diskuterat hur utbildningsinspek- tionen ska gestalta sig efter det att den första inspektionsgenom- gången av samtliga skolor i genomförts och det därmed finns ett underlag om varje skola. Möjligheterna att behovsanpassa inspektionerna måste då rimligen öka. Det kan till och med vara så att en ny inspektion kan göras i begränsad omfattning, om en skola vid tidigare besök bedömts ha en god eller mycket god verksamhet. Tidsfaktorn är här av stor betydelse. Det ligger inte inom utred- ningens möjligheter att göra en sådan bedömning utan den måste göras i det enskilda fallet. Ett resonemang kan dock föras om möjligheterna att göra en kontroll av en fristående skola utan besök på skolan. En sådan kontroll kan t.ex. ske genom att huvudmannen svarar på en relativt ingående enkät, genomför en strukturerad och systematisk själv- värdering eller genom att inspektionsmyndigheten kan hämta in tillräcklig information på annat sätt. Oavsett vilken metod som väljs, kan resultaten sedan stämmas av vid ett besök på skolan, om inspektionsmyndigheten gör bedömningen att skolan ändå bör besökas annonserat eller oannonserat. Utredningen bedömer dock att det är mycket tveksamt om några säkra slutsatser kan dras genom att kontrollera en fristående skola första gången utan att besöka skolan. Utredningen bedömer att det finns flera starka skäl som talar för att den första inspektionen av en fristående skola i princip alltid bör ske genom att inspektörer besöker skolan. Även om tillstånds- prövningen i sig kan komma att ställa högre krav på en sökande kvarstår ändå ett behov av ett platsbesök på skolan. Övriga frågor för en utbildningsinspektion grundligt förarbete och en genomlysning av erfarna inspektörer ger ett betydligt säkrare resultat. Utredningen har också fått synpunkter från t.ex. som förordar att en förstagångsinspektion ska ske som . Skälet uppges vara att skolhuvudmännen efterfrågar den bedömning av en nystartad skolas kvalitet, som en inspektion enligt deras uppfattning utgör. Utredningens samlade bedömning är att det finns goda skäl att göra en förstagångsinspektion av en fristående skola. det ska ske måste avgöras utifrån inspektionsmyn- dighetens bedömning av behovet ställt i relation till med vilka intervall den kommun som skolan är belägen i kommer att inspekteras. Ett riktmärke bör vara att en förstagångsinspektion sker efter att den har startat. 5.5Utbildningsinspektion och nationell utvärdering Utredningens bedömning: utgör en del av statens granskning av det svenska skolsystemet och resultaten av inspektionerna bidrar därmed till att ge en samlad bild av den svenska skolan. Inspektionsverksamheten och nationell utvärdering har olika syften, men tillsammans kan de ge underlag för och regeringens bedömningar av utvecklings- och förändringsbehov. Skälen för utredningens bedömning: I direktiven står bl.a. att utredaren ska analysera relationen mellan utbildningsinspektion och nationell utvärdering samt redovisa hur de båda verksam- heterna bör förhålla sig till varandra. Frågan om utvärdering behandlas senast i utredningen nya skolmyndigheter (SOU 2007:79), där utredaren anser att det är viktigt att de tre nya skol- myndigheterna samverkar med varandra, utbyter erfarenheter och överlägger om olika policyfrågor. Samverkan mellan myndigheterna behövs också för att undvika att dubbla budskap lämnas till enskilda, föräldrar eller skolor. Vidare konstaterar utredningen att har i uppgift att analysera relationen mellan inspektion och nationell utvärdering och betonar att det är särskilt viktigt att både och Skolinspektionen organiseras så myndigheterna kan bistå varandra med information och underlag för arbetet med kvalitetsgranskning. Övriga frågor för en utbildningsinspektion I strategi och långsiktiga plan för utvärderingsverk- samhetTPF19FPT beskrivs verkets syn på relationen mellan utbildningsin- spektion och utvärdering: Då en allt större del av den direkta skolverksamheten kan synliggöras och systematiskt följas upp genom utbildningsinspektionen bör den nationella utvärderingen på ett tydligare sätt kunna inriktas mot systemstudier. och utbildningsinspektionen kan dels bidra med underlag vid val av sådana studier, dels till själva datainsamlingen genom att sammanställa och analysera resultat och förhållanden som man iakttagit och uppmärksammat. På motsvarande vis kan utvärderingsresultat i sin tur bidra med underlag till över- väganden om prioriterade inspektionsområden. Härigenom kan till- gängliga resurser för statens uppföljning och utvärdering tillvaratas på ett optimalt sätt. Genom att empirin hämtas från olika nivåer, nationell nivå, huvud- manna- och verksamhetsnivå bör utvärderingar tillsammans med utbildningsinspektionen kunna bidra till kunskaps- och beslutsunder- lag både på den nationella nivån, t.ex. förändringar i regelverket, och den lokala nivån. Utredningen instämmer i bedömningar. De två verk- samheternas olika inriktning på system- och huvudmanna- /verksamhetsnivå kan tillsammans bidra med kunskaper som ger en varierad och mer fyllig bild av svensk skola. 5.5.1Likheter och olikheter i nationell utvärdering och skolinspektion Utredningen visar som underlag för den fortsatta diskussionen i tabell 6 en sammanställning över några jämförelsepunkter kring hur nationell utvärdering och utbildningsinspektion förhåller sig till varandra. Sammanfattningsvis visar tabellen att det inte är någon större skillnad i typ av kriterier man använder sig av. Inspektionen har en bred ansats med många kriterieområden och utvärderingar har en mer avgränsad ansats. Verksamheterna siktar in sig på olika objekt där inspektionen granskar skola/huvudman och utvärdering granskar på systemnivå. Inspektionen har en given uppsättning metoder, medan utvärderingens metoder anpassas utifrån dess syfte. Båda verksamheterna har som delsyfte att bidra till utveck- 19TP PT (2006) strategi och långsiktiga plan för utvärderingsverksamhet, dnr 2007:539. Övriga frågor för en utbildningsinspektion ling, men inspektionen har huvudman/skola som uttalad mottagare, medan den nationella utvärderingen vänder sig till alla i systemet. Dessutom har inspektionen en tydlig kontrollfunktion, medan denna funktion är minimal för utvärderingen. De olika syftena medför att de ger olika bidrag till den nationella bilden av svensk skola. styrka är kunskap om enskilda huvudmän och skolor, medan den nationella utvärderingen ger kunskap på systemnivå. Båda bidrar tillsammans till en nationell bild av skolan utifrån skolans målupp- fyllelse och likvärdighet. Inspektionen kan ge underlag vid val av vad som ska utvärderas. Utvärderingen kan ge underlag vid priori- tering av vilka områden som bör prioriteras i kvalitetsgranskningen. På så sätt tillför inspektion och nationell utvärdering varandra användbara kunskaper. Övriga frågor för en utbildningsinspektion SOU 2007:101 Förhållandet inspektion och nationell utvärdering I första hand för den enskilda verk- I huvudsak på systemnivå som samheten och dess huvudman samt underlag för en nationell och gene- som jämförelsematerial för elever och rell bild samt fördjupning inom vissa Tydlig inriktning på kontroll och Minimalt, kan ibland utvärdera eller lagefterlevnad för att stärka likvärdig- kontrollera effekter av insatta Tydlig funktion att bidra till utveckling Övergripande perspektiv där kun- och förbättrad måluppfyllelse i de skapen i sig kan användas av de professionella för att utveckla Ska vara klart uttalade och uppfölj- Klart och tydligt definierade utifrån i ningsbara och i huvudsak byggda på första hand teoretiska och forsk- lag och förordning i syfte att stärka också grundade på kriterier för Typ av information: Beskrivande av den granskade verk- Generella beskrivningar av utvärde- Tydligt värderande i förhållande till Värderande i förhållande till valda valda kriterier vissa skillnader mellan Begränsat förklaringsvärde men kan i Ofta tydlig inriktning på beskrivning viss mån utvecklas genom de analyser av orsak och verkan och förståelse av de undersökta fenomenen Objekt, urval fokus? huvudmän och verksamheter. beroende på bedömda behov Varje inspektion omfattar dokument- analys, intervjuer, självvärderingar och Ska ge en representativ, nationell bild av det granskade området. Strategiska, slumpmässiga eller totalurval beroende på undersök- ningsobjekt Vilken eller vilka metoder som används i nationell utvärdering varierar med frågeställningarna Utredningen konstaterar att det finns ett behov av olika underlag för att ge en rik och nyanserad bild av svensk skola och utbildning. är en omfattande verksamhet och syftet är i första hand att ge skolor/huvudmän kunskap som kan bidra till Övriga frågor för en utbildningsinspektion skolans utveckling/förbättring. I andra hand kan den kunskapen bidra till en bild av skolan som är av värde för riksdag och regering. Beroende på utredningens begränsade tid är det inte möjligt att göra någon fördjupad genomgång av olika begrepp och metoder som kan hänföras till begreppet utvärdering. En begränsad littera- turöversikt visar att begreppet utvärdering är ett relativt vitt använt begrepp. Det rör sig inom eller mellan områden som uppföljning, tillsyn, inspektion, , kunskapsut- värdering/uppföljning och forskning. I princip kan man tala om att utvärderingsbegreppet rör sig på ett kontinuum från bedömningar och värderingar av statistiska sammanställningar utifrån fastställda kriterier till ansatser som använder en systematisk vetenskapligt utarbetad metodik för utforskande av ett område. anger i skriften in och bearbeta dataTPF20FPT en definition av begreppet utvärdering inom utbildningsområdet: Att utvärdera skolverksamheten innebär att granska och värdera särskilt utvalda delar gentemot överenskomna kriterier. Med särskilt utvalda delar menas att en utvärdering aldrig innebär en fullständig granskning och värdering av hela skolverksamheten utan är avgränsad till vissa delar av den. Uttrycket vill också betona att det i allmänhet föreligger särskilda skäl till att just dessa delar av skolverksamheten har valts ut för utvärdering. Med granska och värdera menas att utvärde- ringen inte bara ska beskriva de utvalda delarna av skolverksamheten utan också utgöra en kritisk betraktelse byggd på systematiskt insamlat material. Granskningen och värderingen ska göras utifrån den aktuella utvärderingens speciella utgångspunkter, syfte, avgränsningar och bedömningskriterier. Med överenskomna kriterier menas att de uppgifter som samlas in och värderas alltid samlas in och värderas i förhållande till i förväg överenskomna bedömningskriterier, till exempel mål i läroplaner, kursplaner, skolplaner, arbetsplaner. Exakt vilka bedömningskriterier som ska gälla för en viss utvärdering måste parterna (beställare och utförare) komma överens om från fall till fall. Kriterierna ska också vara öppet redovisade så att den som tar del av ett resultat kan se på vilka grunder värderingen har gjorts. De granskningsprinciper som inspektionen bör bygga på ska i grunden vara förankrade i vetenskapliga metoder och förhållnings- sätt. Syftet är att kunna göra så sanna bedömningar som möjligt, men också att dessa bedömningar ska bli likvärdiga oavsett granskad verksamhet eller inspektörer. Att hantera frågan om inspektionens tillförlitlighet och dess bidrag till förbättrad mål- uppfyllelse är en central uppgift för inspektionsmyndigheten. 20TP PT , 2000. Att samla in och bearbeta data. Övriga frågor för en utbildningsinspektion är av stor vikt att inspektionen har möjlighet att ge en relativt objektiv och välgrundad beskrivning av skolors verksamhet och på så sätt bidra med underlag för den nationella bilden. Nuvarande inspektionsverksamhet omfattar cirka 1 000 skolor . Det motsvarar av samtliga skolor. Även om urvalet inte är statistiskt representativt, är urvalet så pass stort att man kan våga sig på att ge mer eller mindre generella bilder av skolors och kommuners verksamheter. Detta förutsätter att inspektionens metoder och arbetssätt har den kvalitetssäkring som utredningen föreslagit tidigare i detta kapitel. Den kunskap om den svenska skolan som inspektionerna ger borde också kunna bedömas och värderas i förhållande till aktuella utvärderings- och forskningsprojekt. 5.6Regeringens styrning av utbildningsinspektionen Utredningens förslag: Målet för den nationella utbildningsin- spektionen är att bidra till att utbildningens – eller i förekom- mande fall verksamhetens – resultat, likvärdighet och kvalitet stärks genom att dess förutsättningar, genomförande och resultat granskas. Utredningens bedömning: Regeringens styrning av utbild- ningsinspektionen bör inte vara mer detaljerad än den är i dagens regleringsbrev. Regeringen bör ställa krav på återrap- portering som betonar effekterna av inspektionsverksamheten inom huvudområdena förutsättningar, verksamhetens genom- förande och resultat. Om förslag (SOU 2007:75) genomförs kan målet för den statliga utbildningsin- spektionen finnas i inspektionsmyndighetens instruktion. Skälen för utredningens förslag och bedömning: Enligt direktiven ska utredningen lämna förslag om regeringens styrning av utbildningsinspektionen. Det ska även finnas förslag om vilka huvudområden utbildningsinspektionen bör inriktas mot. Övriga frågor för en utbildningsinspektion Dagens styrning av utbildningsinspektionen innehåller inga huvud- områden utan är i regleringsbrevet indelad i verksamhetsområden. De huvudområden för utbildningsinspektion som tillämpar är verkets eget val (se kapitel 2). resultaten, dvs. både utvecklade kunskaper och normer och värden, verksamheten, dvs. arbetet att nå målen i läroplaner och kursplaner och förutsättningarna, t.ex. tillgången till utbildade lärare och pedagogisk verksamhet. granskningsmodell grundar sig bl.a. på den modell som tillämpar. Den bygger på den syn på teoriinriktad utvärdering som utvecklat och som inbegriper de tre komponenterna förutsättningar, process och resultat. Inom pågår dock ett utvecklingsarbete mot förändrade huvudområden (se kapitel 2). Utredningen bedömer inte att det finns skäl att lämna nuvarande huvudområden. Inom ramen för dessa områden bör nuvarande granskningsområden ses över. Dessa bör för skolans del i högre utsträckning än handla om kunskapsuppdraget. För andra verksamheter, t.ex. förskoleverksamhet och skolbarnsom- sorg, bör både omsorgs- och utvecklingsuppdraget vara gransk- ningsområden. Inom varje granskningsområde finns både tillsyns- och kvalitetskomponenter. Utredningens förslag till huvud- områden med en något annorlunda formulering är således följande: Granskningsområdena inom respektive huvudområden måste ha en anknytning till respektive verksamhets uppdrag som det formulerats i författningar, läroplaner och kursplaner. För alla skolformer finns det flera gemensamma granskningsområden, t.ex. bedömning och betygssättning, men det finns även skolforms- specifika granskningsområden. I tabell 7 visas översiktligt de granskningsområden som bedöms mest angelägna för att bedöma rektors ansvarstagande i . Övriga frågor för en utbildningsinspektion SOU 2007:101 Granskningsområden – rektors ansvarstagande Resultat av att alla ska nå målen i alla ämnen Resultat av insatta åtgärdsprogram etc. Resultat av skolans bidrag till elevernas resultat Kvalitetsarbete, dvs. planering av, uppföljning av, utvär- dering av och åtgärder för utveckling av verksamheten Insatser för att utreda behov av särskilt stöd, upprättande och uppföljning av åtgärdsprogram Lärarnas ansvarstagande i enlighet med riktlinjer i Lpo 94