sou · GVB322d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Skyddet för den personliga integriteten, Kartläggning och analys, del 2 Skyddet för den personliga integriteten Skatteområdet och exekutionsväsendet......................... Regler om sekretess ................................................................. 25.1.1 Sekretess hos ........................................... 25.1.2 Sekretess hos ..................... Behandling av personuppgifter ............................................... 25.2.2 behandling av personuppgifter ............. rätt att använda vissa Kreditupplysning och inkasso ...................................... Regler om kreditupplysning.................................................... 26.1.1 Verksamhetens bedrivande m.m.................................. 26.1.2 Visst informationsutbyte ............................................. 26.1.3 Särskilda krav vid kreditupplysning............................. Regler om inkasso.................................................................... 26.2.1 Verksamhetens bedrivande .......................................... 26.2.2 Särskilda krav vid inkassoverksamhet.......................... 26.2.3 Behandling av personuppgifter .................................... Regler om sekretess ................................................................. 27.1.1 Under handläggningen ................................................. 27.1.2 Uppgifter som förebringas vid förhandling ................ 27.1.3 Uppgifter som tas in i dom eller annat beslut............. 27.1.4 Uppgifter om vad som förekommit vid rättens Sekretessbrytande uppgiftsskyldighet m.m............................ Behandling av personuppgifter................................................ 27.3.2 Gällande förordningar .................................................. Beslag och hemliga tvångsmedel ............................................. 28.1.3 Hemlig teleavlyssning................................................... 28.1.4 Hemlig teleövervakning................................................ 28.1.5 Förutsättningar för hemlig teleavlyssning och 28.1.6 Hemlig kameraövervakning ......................................... 28.1.7 Övriga lagar med regler om hemliga tvångsmedel ...... Husrannsakan, kroppsvisitation och kroppsbesiktning ........ 28.2.3 Kroppsvisitation och kroppsbesiktning m.m............ 28.2.4 Avvikande bestämmelser i andra författningar ......... 28.3.2 Europeiska unionen .................................................... 28.3.4 Lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål ...... Historik över de hemliga tvångsmedlen ............................... 28.4.1 Tiden till och med 1970-talet ..................................... Sammanställning över hur de hemliga tvångsmedlen har 28.5.2 Hemlig teleavlyssning ................................................ 28.5.3 Hemlig teleövervakning ............................................. 28.5.4 Hemlig kameraövervakning ....................................... Bestämmelsen i 8 § polislagen ............................................... 29.1.1 Gällande regel.............................................................. 29.2.1 Artikel 8 i ................................ 29.2.2 Avgöranden från .......................... JO och JK ............................................................................... Sekretess och behandling av personuppgifter i 30.1.1 Sekretess under förundersökning och vid annan brottsbekämpande verksamhet hos polis eller 30.1.2 Sekretess för uppgifter i vissa polisregister............... 30.1.3 Sekretessen gäller med omvänt skaderekvisit ........... 30.1.4 I vissa fall gäller en svagare sekretess......................... 30.1.5 Sekretess då en brottsutredning avslutas .................. 30.1.6 För uppgift i belastningsregister gäller absolut 30.1.7 Sekretess för uppgifter i Schengens Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet......... 30.2.2 rekommendation om användningen av personuppgifter inom polissektorn....................... 30.2.4 Register med uppgifter från DNA-analyser.............. 30.2.7 Schengens informationssystem.................................. 30.2.8 Andra register hos polisen.......................................... Förordningen om viss behandling av personuppgifter inom Försvarsmakten och .............. tull- eller smugglingsbrott ..................................................... 32.2.2 Kontroll vid inre gräns................................................ 32.2.3 Kontroll vid yttre gräns .............................................. 32.2.4 Kontroll av postförsändelser vid distansförsäljning av punktskattepliktiga alkohol- Uppgifter från transportföretag............................................ 32.3.2 Skyldighet att lämna uppgifter till polisen och 32.3.3 Utvidgad skyldighet att lämna passageraruppgifter vid lufttransporter och inrättandet av ett passagerarregister .......................... 32.4.1 Brottsbekämpande verksamhet.................................. Behandling av personuppgifter ............................................. 32.5.1 fiskala verksamhet................................... 32.5.2 brottsbekämpande verksamhet .............. Hantering av post och elektroniska Hantering av post................................................................... 33.1.2 Bestämmelserna i postlagen ....................................... 33.1.3 Villkor för postverksamhet m.m. .............................. 33.2.1 EG-rättsligt regelverk................................................. Generella förutsättningar för allmän kameraövervakning... 34.1.1 Hänsyn till enskildas personliga integritet................ Särskilda förutsättningar för kameraövervakning på plats dit allmänheten har tillträde ......................................... 34.2.1 Tillståndskrav och anmälningsplikt........................... 34.2.2 Hantering och gallring av material från Sekretess och tystnadsplikt vid allmän 34.3.1 Bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt.......... 34.3.2 Undantag från sekretess och tystnadsplikt ............... Behandling av personuppgifter vid allmän 34.4.1 Personuppgiftslagens tillämplighet på allmän 34.4.2 Rätten att behandla personuppgifter vid 34.4.3 Information och rättelse............................................. Tillsyn och kontroll................................................................ Straff och skadestånd ............................................................. Hälso- och sjukvård .................................................. Sekretess och annan tystnadsplikt......................................... 35.1.2 Sekretess inom det allmännas hälso- och sjukvård ... 35.1.3 Tystnadsplikt inom den enskilda hälso- och 35.1.4 Utlämnande av patientuppgifter ................................ Hantering av uppgifter om patienter i journaler m.m.......... 35.2.3 Andra register inom hälso- och sjukvården .............. 35.3.1 skydd för den fysiska 35.3.2 Tvångsåtgärder enligt den nya smittskyddslagen...... 35.3.3 Tvångsåtgärder i samband med psykiatrisk Forskning och statistik .............................................. Hantering av uppgifter om forskningspersoner i 36.1.1 Lagen om etikprövning av forskning som avser 36.1.2 Personuppgiftlagens bestämmelser ........................... 36.1.3 Disciplinpåföljd enligt lagen om yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården ....................................... 36.1.4 Sekretess och tystnadsplikt........................................ Insamling av uppgifter om forskningspersoner ................... 36.2.2 Andra regler om utlämnande av uppgifter för 36.3.1 Framställning av statistik ........................................... 36.3.2 Utlämnande av uppgifter för statistikändamål ......... Viss särskild reglering av betydelse för integritetsskyddet inom forskning ....................................... 36.4.2 Lagen om biobanker i hälso- och sjukvården Skola och skolhälsovård ............................................ Barnets rättsliga ställning ...................................................... Regleringen av skolväsendets verksamhet............................ 37.2.1 Elevvårdande verksamhet........................................... 37.2.2 Ordning och säkerhet i skolan................................... Sekretess och tystnadsplikt i skolväsendet........................... 37.3.1 Sekretess i den offentliga skolans elevvårdande 37.3.2 Sekretess i offentlig skolhälsovård ............................ 37.3.3 Sekretess i offentlig barnomsorg ............................... Tystnadsplikt i enskild skolverksamhet och Sekretess i tillsynsverksamhet inom skolväsendet ............... Undantag från sekretess och tystnadsplikt........................... 37.6.1 Utlämnande som behövs för myndighetens egen 37.6.2 Utlämnande med stöd av uppgiftsskyldighet............ 37.6.3 Utlämnande till brottsutredande myndigheter 37.6.4 Utlämnande med stöd av generalklausulen ............... 37.6.5 Utlämnande av uppgifter till eleven själv eller till 37.6.6 Enskild verksamhet..................................................... Behandling av personuppgifter inom skolväsendet.............. 37.7.1 Behandling för elevadministrativa ändamål............... 37.7.2 Publicering av personuppgifter på skolans 37.7.5 Webbrapport om frånvaro.......................................... Sekretess och tystnadsplikt inom .................. 38.1.1 Sekretessbestämmelser på område.... 38.1.2 Särskilt om sekretess mellan och inom 38.1.3 Tystnadsplikt i enskild verksamhet ........................... 38.2.1 Utlämnande som behövs för myndighetens egen 38.2.2 Utlämnande med stöd av uppgiftsskyldighet 38.2.3 Utlämnande till brottsutredande myndigheter 38.2.4 Samtycke från den enskilde ........................................ 38.2.5 Undantag från tystnadsplikt i enskild verksamhet ... Behandling av personuppgifter inom ............ 38.3.1 Personuppgifter som får behandlas ........................... 38.3.2 Sammanställningar och sökbegrepp .......................... 38.3.3 Övriga bestämmelser.................................................. 38.3.4 Socialtjänstregister hos ..................... Särskilda bestämmelser i socialtjänstlagen och LSS av betydelse för skyddet av enskildas personliga integritet ..... 38.4.5 Enskild verksamhet inom ................... Frågor om ställföreträdarskap m.m. inom .... 38.5.1 Vuxna med nedsatt beslutsförmåga........................... 38.5.2 Särskilt om barnets ställning inom ..... Tvångsåtgärder enligt LVU och LVM.................................. 38.6.1 Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)................................................................. 38.6.2 Lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM)..... Bestämmelser om sekretess inom Begränsningar i sekretesskyddet........................................... 39.2.1 Utlämnande som är nödvändigt för den egna 39.2.3 Utlämnande till polis m.m. ........................................ 39.2.5 Utlämnande till den enskilde själv och till annan 39.3 Behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens 39.3.2 Behandling av känsliga personuppgifter m.m............ 39.3.3 Direktåtkomst m.m. ................................................... 39.3.4 Sökbegrepp och sammanställningar........................... 39.3.6 Rättelse och skadestånd.............................................. 39.4 Bestämmelser om ärendehantering 39.5 Särskilt om förutsättningarna för informationsutbyte ........ 39.6 utredningar om felaktiga 39.6.1 rätt att göra förfrågningar 39.6.2 Andra organs skyldighet att lämna uppgifter............ 39.6.3 Andra informationskällor........................................... 39.6.5 Åtgärder om felaktiga utbetalningar har Bilaga 1 Kommitténs direktiv ........................................................ Integritetsskydd vad tycker folket? Skyddet för den personliga integriteten Enligt 9 kap. 1 § första stycket SekrL gäller sekretess i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhål- landen. Inte bara själva taxeringsärendena etc. täcks av uttrycket verksamhet som avser bestämmande av skatt osv. utan också registerföring och annan verksamhet som har anknytning till förfarandet, men som saknar ärendekaraktär (, m.fl., En kommentar, s. 9:3). Även uppgiften att företräda det allmänna som part i skatteprocess i domstol faller in under sådan verksamhet som här avses. Sekretessen omfattar uppgifter om både den som är föremål för taxering etc. och tredje man, vars förhållanden är berörda. Regeln förutsätter att det är fråga om enskilds förhållanden (i sekretess- lagen avses med enskild både enskilda personer och juridiska personer, undantaget de som getts myndighetsutövande uppgifter), varför den t.ex. inte omfattar en kommun som är part i ett skatte- ärende. Motsvarande sekretess gäller också i fråga om myndighets verk- samhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (ang. denna databas, se nedan avsnitt 25.2.2). Bestämmelsen gäller inte bara inom utan också hos och , som får ha direktåtkomst i fråga om vissa uppgifter i beskattningsdatabasen. Uttrycket förande av eller uttag ur innebär att den sekretess som gäller hos den registerförande myndigheten blir tillämplig också hos direktanslutna myndigheter, så länge uppgiften är kvar i registret. Görs ett utdrag ur registret eller används uppgifter ur det på annat sätt i den direktanslutna myndighetens verksamhet, blir de sekretessbestämmelser som kan finnas för denna verksamhet i stället tillämpliga (m.fl., s. 9:58). Sekretessen enligt 9 kap. 1 § första stycket gäller också i ett par fall där lämnar uppgifter till annan myndighet. Sekretessen i beskattningsverksamheten är absolut, dvs. något skaderekvisit finns inte. Ett undantag är dock skatteprocess hos domstol, då ett rakt skaderekvisit gäller för uppgift i mål hos domstolen. I propositionen med förslag till sekretesslag anförde föredragande statsrådet beträffande valet av styrka hos sekretessen på detta område att man måste eftersträva en lämplig avvägning mellan skydds- och offentlighetsintressena (prop. 1979/80:2 Del A 256 f.). De skattskyldigas långtgående plikt att lämna uppgifter om sina förhållanden gav skyddsaspekten en särskild tyngd. Man kunde nämligen inte bortse från att det av den stora mängden skattskyl- diga skulle upplevas som integritetskränkande att uppgifter i deras självdeklarationer kom till offentligheten, även om en del av dessa uppgifter i och för sig var av tämligen alldaglig beskaffenhet. Vidare var det klart att ett utlämnande av uppgifter om ett företags affärs- och driftförhållanden ofta kunde medföra skada för företaget. I vissa särskilda typer av skatteärenden var skyddsintresset särskilt uttalat. Enligt föredragande statsrådet kunde insynsintresset till- godoses genom att man lät processen vid skattedomstol vara offentlig samt att man undantog beslut om taxering och om skatt m.m. från sekretessen. I en skatteprocess vid domstol råder alltså presumtion för offentlighet. Det raka skaderekvisitet tillämpas bl.a. på alla uppgif- ter som är av betydelse i målet. (a. prop. s. 258 f.) För att vara av betydelse i målet skall uppgiften hänföra sig till en fråga som är föremål för domstolens prövning. Alla uppgifter som finns i en deklaration omfattas således inte av det raka skaderekvisitet vid skatteprocessen i domstol utan endast de som hänför sig till den punkt i deklarationen, t.ex. rörande avdrag för dubbel bosättning, som överklagats. I 9 kap. 1 § första stycket SekrL sägs uttryckligen att uppgifter, som inte har betydelse i målet och som har erhållits från annan myndighet, hos domstolen behåller den sekretess som gäller hos den andra myndigheten. Om en uppgift har erhållits från t.ex. , där absolut sekretess gäller, behåller uppgiften alltså denna sekretess även hos domstolen, om uppgiften saknar betydelse i målet. Även om det som huvudregel råder absolut sekretess i Skatte- verkets beskattningsverksamhet har detta inte ansetts hindra att uppgifter lämnas till andra myndigheter med stöd av den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § SekrL. Enligt denna bestämmelse får sekretessbelagd uppgift lämnas till myndighet – dvs. trots att någon uppgiftsskyldighet inte är föreskriven i lag eller förordning – om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Frågan om utlämnande av sekretessbelagda skatteuppgifter i allmänhet mellan myndigheter togs upp av föredragande statsrådet i propsition 1979/80:146 med förslag till skatteregisterlag (som därmed förela- des efter propositionen om en ny sekretesslag). Enligt föredragandens mening var det naturligt att ha skilda betraktelse- sätt beroende på om uppgiftsutbytet avses ske inom skatteområdet eller mellan skatteområdet och något annat verksamhetsområde (s. 26 f.). I fråga om utbyte av uppgifter mellan myndigheter och verksamhetsgrenar inom skatteområdet borde utgångspunkten vara att utlämnande skall ske om uppgifter behövs för verksamheten. Detta borde alltså gälla även i fråga om uppgiftsutbyte mellan de vanliga skattemyndigheterna och t.ex. tullmyndigheterna som administrerar bl.a. mervärdeskatt vid införsel. Föredraganden påpekade att indrivningen av skatter och avgifter också hörde nära ihop med den direkta beskattningverksamheten. Kronofogdemyn- digheterna fick redan tillgång till en mängd uppgifter från skattemyndigheterna som behövdes för indrivningsverksamheten. Det var naturligt att kronofogdemyndigheterna kunde få tillgång även till uppgifterna i de nya skatteregistren i den mån de behövdes för indrivningsverksamheten. Vad sedan gällde utbyte av uppgifter i övrigt mellan skatteområdet och annat verksam- hetsområde borde utgångspunkten enligt föredraganden vara en annan. Beträffande sådant uppgiftsutbyte borde man inta en restriktiv hållning. Vid den intresseavvägning som måste ske borde man inte tillåta uppgiftsutbyte i andra fall än då intresset av utläm- nande klart bedömdes väga över risken för otillbörligt integritets- intrång. Det har påtalats att man bl.a. i de nu redovisade propositions- uttalandena kanske i alltför hög grad har intagit en positiv inställning till uppgiftsutbyte inom skatteområdet och en negativ inställning till informationslämnande från till andra myndigheter (m.fl., s. 14:25). Även inför bildandet av den nya myndigheten , i samband varmed de tio regionala skattemyndigheterna och avvecklades, åberopades dock dessa propositionsuttalanden ånyo för att beskriva sekre- tessens inverkan på uppgiftsutbyte inom skatteförvaltningen (prop. 2002/03:99 s. 214 f.). Att den numera upphävda skatte- registerlagen hade ersatts av lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet för- ändrade enligt regeringen inte det som sagts i denna fråga. Regeringen konstaterade att av vad som anförts beträffande generalklausulen i 14 kap. 3 § framgick att uppgifter som en skatte- myndighet har och som en annan skttemyndighet behöver i sin beskattningsverksamhet redan enligt gällande rätt i princip utan hinder av sekretess kunde lämnas till den senare myndigheten med stöd av generalklausulen. Sammanfattningsvis ansåg regeringen att den enskilde i princip skulle komma att ha samma sekretesskydd inom den nya organisationen som inom dagens skatteförvaltning. Bildandet av föranledde därför inga materiella ändringar i sekretesslagen. I detta sammanhang bör framhållas att en hel del av det upp- giftsutbyte som har förevarit – och som alltjämt pågår – både mellan de dåvarande skattemyndigheterna och mellan skatteförvalt- ningen och andra myndigheter inte har skett med tillämpning av 14 kap. 3 § SekrL, utan på grund av sådan sekretessbrytande upp- giftsskyldighet som avses i 14 kap. 1 § SekrL. I 14 kap. 1 § före- skrivs bl.a. att sekretess inte hindrar att uppgift lämnas till annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Både genom lag och förordning har föreskrivits en ganska omfattande uppgiftsskyldighet för skattemyndigheterna. Det fanns tidigare i 3 kap. 17 § taxeringslagen (1990:324) en bestämmelse om uppgiftsskyldighet mellan olika skattemyndigheter och mellan skattemyndigheter och . Uppgifter i självdeklara- tioner skulle enligt denna bestämmelse på begäran lämnas ut till de myndigheter som utövar skattekontroll om det behövdes för kontrollverksamheten. Detsamma gällde beträffande uppgifter i andra handlingar som har upprättats eller för granskning omhän- dertagits av en myndighet vid taxeringskontroll eller lämnats till ledning för taxering. Dessutom föreskrevs i skatteregisterförord- ningen (1980:556) uppgiftsskyldighet i förhållande till , kronofogdemyndighet, Riksförsäkrings- verket, och beträffande vissa uppgifter och för särskilt angivna ändamål. Den nämnda bestämmelsen i 3 kap. 17 § taxeringslagen upp- hörde att gälla i samband med bildandet av , eftersom den inte behövdes längre (prop. 2002/03:99 s. 297). Bestämmelser om uppgiftsskyldighet i förhållande till andra myndigheter finns numera i 4–8 §§ förordningen (2001:588) om behandling av uppgif- ter i beskattningsverksamhet. Där föreskrivs upp- giftsskyldighet i förhållande till , Tull- verket, , och avseende vissa uppgifter och för vissa ända- mål. Sammanfattningsvis kan konstateras beträffande uppgiftsutbyte i förhållande till andra myndigheter att utbytet i första hand sker med stöd av sådan föreskriven uppgiftsskyldighet som bryter sekretess på sätt som avses i 14 kap. 1 § andra stycket SekrL och i andra fall efter en sådan sekretessprövning som avses i 14 kap. 3 §. Den uppgiftsskyldighet som tidigare fanns mellan olika skattemyndigheter gäller inte längre, utan 14 kap. 3 § SekrL avses tillämpas vid uppgiftsutbyte mellan självständiga verksamhets- grenar inom (a. prop. s. 232 f.). Ett undantag är skattebrottsenheternas tillgång till beskattningsdatabasen, där en uppgiftsskyldighet numera gäller (se vidare avsnitt 25.2.2). I 9 kap. 1 § andra stycket SekrL ges en definition av begreppet skatt. Begreppet har i princip samma betydelse där som i regerings- formen och avser således både inkomst- och förmögenhetsskatt samt alla former av indirekt skatt. Även indirekta skatter som betecknas som avgifter, t.ex. miljöavgifter, omfattas av begreppet skatt. Vissa avgifter jämställs enligt bestämmelsen också med skat- ter. Det gäller bl.a. arbetsgivaravgifter, prisregleringsavgifter och avgift till registrerat trossamfund. Beslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms omfattas inte av skattesekretessen (9 kap. 1 § tredje stycket SekrL). Detsamma gäller som huvudregel beslut varigenom underlag för bestämmande av skatt fastställs. Till beslut räknas inte bara själva beslutet, utan också de skäl som myndigheten anger i beslutet. Uppgifter som har lämnats av t.ex. den skattskyldige i en självdeklaration, som ligger till grund för ett beslut, ingår däremot inte i själva beslutet utan omfattas av skattesekretessen enligt 9 kap. 1 § första stycket SekrL. I bestämmelsen anges uttryckligen att vissa beslut inte är undantagna från sekretessen. beslut i ärenden om trängselskatt. Av fjärde stycket framgår att dessa beslut emellertid bara delvis är sekretessbelagda, nämligen vad avser uppgift om vilken betalstation en bil har passerat och tidpunkten för denna passage. Det har ansetts nödvändigt att undanta dessa uppgifter från offentlighet för att skydda enskilda från obehörig kartläggning (m.fl., s. 9:8). I 9 kap. 1 § femte stycket SekrL görs ytterligare undantag från sekretessen. Det förhållandet att skattesekretessen som huvudregel är absolut har medfört att det i vissa fall har ansetts nödvändigt att ge möjlighet för ett visst uppgiftslämnande till enskilda.