sou · GWB3120 · 2008-12-15 00:00:00 — AAS i samband med våld och kriminalitet Flera studier har visat att användning av AAS kunnat förknippats med kriminalitet och inte minst med våldsbrott (t.ex. , 1994; Middleman & DuRant, 1996; , 2002; & Currier, 2005; Talih et al., 2007). Vid bedömning av farlighetsgraden hos AAS preparaten har under- tecknad främst fokuserat på följande aspekter: AAS betydelse för det gäller framkallande av allvarliga bieffekter i perifera organ (t.ex. hjärtinfarkt och stroke) AAS-inducerat alkohol och narkotikaberoende Andra psykiska skador som framkallats av AAS Här finns förutom de ovan nämnda könspecifika besvären enligt åtskilliga fallrapporter effekter som leder till hjärtinfarkt och stroke hos individer från 18 till 30-års åldern. Flera dödsfall bland unga idrottsmän och kroppsbyggare finns rapporterade. Det finns vetenskapligt utförda studier som klart bestyrker att AAS känsliggör hjärnan för alkohol och narkotiska preparat (amfetamin och opiater), vilket i många fall leder till ett uttalat drogberoende. AAS-framkallad aggression och impulsivitet samt AAS framkal- lat våld: Det finns dokumenterade studier som visar att hjärnan påverkas i områden som associeras med aggressionsbeteende och dessutom att individer blir mer aggressiva efter intag av AAS. Dessutom finns det ett stort antal fallbeskrivningar som förknippat AAS-missbruk med brutala våldshandlingar. Den vetenskapliga litteraturen visar entydigt att AAS i högdos (de doser som tas av missbrukare) framkallar aggressivt beteende i experimentdjur (t.ex. and Hendersen, 2003; Hendersen et al., 2006; McGinnis et al., 2002; McGinnis 2004; Pibri et al, 2006) och även i de studier som gjorts på människa har tydligt kunna sam- mankoppla AAS användande med förhöjd benägenhet till aggres- sion och aggressiva handlingar (et al., 2008; and Pope, 1994; Middleman et al., 1995; Pagonis et al. 2006; Salvadora et al., 1999; Talih et al, 2007). I någon enstaka studier har man sett att testosteron då det ges i doser som överstiger de fysiologiska inte har någon nämnvärd aggressionshöjande effekt (Tricker et al., 1996) men forskarna bakom denna studie utesluter inte att resul- tatet blivit annorlunda vid ännu högre doser. Studier som gjorts av andra pekar alltså åt motsatt håll. AAS ger även hos människa en ökad aggression (t.ex. et al., 2008; et al., 1996; Salvadora et al., 1999). Evidensen för att AAS framkallar aggressivt beteende måste framhållas som mycket starka. Det bör också understrykas att individer (beroende på personlighet) kan svara annorlunda på AAS och det ligger nära till hands att anta att de individer som från börjar har en aggressiv personlighetstyp löper större risk än andra att svara starkt på AAS. Olika råttstammar sva- rar olika på provokation sedan de fått AAS (Steensland et al., 2005) men det är ändå tydligt att AAS i sig själv ger upphov till en stark aggressionshöjande effekt. När det gäller våld och AAS så finns det flera studier som har förknippat dessa steroider med brutala våldshandlingar, såväl i som utomlands. I den vetenskapliga litteraturen finns det rapporter och studier som beskriver kopplingar mellan våld och AAS (T.ex. Conacher and Workman, 1989; and Pope, 1994; and , 1993; Kindlundh et al., 1999; och , 2002; Klötz et al., 2007). uttrycker det i sin sam- manfattning till en artikel (Use of AAS may constitute an increased risk of developing an antisocial life style with involvement in criminal violence. ) (, 2002). Till detta kommer åtskilliga fallrapporter om brutala och besinningslösa våldshandlingar, där det inte alltid funnits möjlighet att fastställa förekomst av steroider i kroppen hos gärningsmannen. Dessa har heller inte sammanställts i någon vetenskapligt inriktad artikel. Det kan dock konstateras att antalet kontrollerade studier på AAS- missbrukare som under inflytande av AAS begått våldshandlingar är begränsat. Och till detta finns många förklaringar. En är den som framförts av och medarbetare (et al., 1995), nämligen att det är svårt att utföra epidemiologiska studier bland de som skulle vara aktuella eftersom det är frivilligt att ställa upp på intervjuer. En annan svårighet är att ett negativt AAS-prov inte behöver betyda att en våldshandling inte begåtts under inflytande av steroider. AAS kan i likhet med opiater inducera effekter som sitter kvar . Sedan är det lätt att blanda ihop våldshandlingen med droger som intagits , t.ex. alkohol eller centralstimu- lerande droger. Det är visat att AAS förstärker aggressionseffekt av såväl alkohol som amfetamin (Steensland et al., 2005). Och så är det personligheten, en individ med sårbara gener när det gäller att utveckla en aggressiv, asocial personlighetstyp kommer sannolikt att svara kraftigare på AAS än andra individer. När det gäller nya uppgifter om att våld inte skulle vara kopplat till AAS enligt en framlagd avhandling så finns det en hel del att kommentera kring denna och detta görs efter refe- renslistan nedan. Andra psykiatriska bieffekter hos AAS: Förutom ovan nämnda bieffekter som associerar till beroende och aggression finns det studier som bestyrker samband mellan AAS missbruk och depression, psykos, sömnstörningar (Di et al., 2005; et al., 2005; Tahli et al., 2007) och suicid (se t ex et al., 1999; and , 2005). Det finns alltså flera anledningar till att AAS bör klassas som ett farligt preparat när de används i superfysiologiska doser. Risken för att hamna i aggressionstillstånd som är farliga både för missbruka- ren och omgivningen måste ses som uppenbar. Kopplingen till ett liv i missbruk av tung narkotika finns och dessutom risken att drabbas av andra typer av psykiska skador. Bieffekterna på perifera organ kan också vara livshotande. Bruket av AAS preparat har hit- tills ansetts vara en fråga som enbart gällt idrotten men så är det alltså inte. De stora mängder av steroider som smugglas in i har säkerligen andra adressater. Det är viktigt att myndigheterna och domstolarna i ser på AAS missbruket som ett sam- hällsproblem utanför idrotten och som måste angripas med ny lag- stiftning. Arvary D, Pope HG Jr. Anabolic-androgenic steroids as a gateway to opioid dependence. N Engl J Med. 2000 18;342(20):1532. , Soubranne R, Brunel PC. Exploring the social image of anabolic steroids users through motivation, sportspersonship orientations and aggression. Scand J Med Sci Sports. 2008 Feb 4. , Pope HG Jr.Violence toward women and illicit andro- genic-anabolic steroid use. 1994 ;6(1): 21–5 , and physiological responses to anabolic-androgenic steroids. Neurosci Biobehav Rev. 2003 ;27(5):413–36. Conacher GN, Workman DG.Violent crime possibly associated with anabolic steroid use. 1989 ;146(5):679 Di , Romanelli F, Lenzi A. Androgenic-anabolic steroids abuse in males. 2005;28(3 Suppl):81–4. Frye CA, ME, Walf A, Harney JP. Testosterone enhances aggression of wild-type mice but not those deficient in type I 5alpha-reductase. 2002 Sep 6;948(1–2):165–70. , Renck A, profile of men using anabolic androgenic steroids. 1996 ;30(2):170–5 Psychiatric complications of anabolic steroid abuse. 2005 Jul– ;46(4):285–90. Hartgens F, Kuipers H. Effects of androgenic-anabolic steroids in athletes. 2004;34(8):513–54. , Penatti CA, , , . Anabolic androgenic steroids and forebrain GABAergic transmission. 2006;138(3):793–9. Epub 2005 Nov 28. [Can anabolic steroids cause personality changes?] 1993;108(6–7):180–1. , , , U, . Anabolic steroids and violent crime-an epidemiological study at a jail in , . 1998 Jul–; 39(4):203–5. Kanayama G, Cohane GH, , Pope HG. Past anabolic- androgenic steroid use among men admitted for substance abuse treatment: an underrecognized problem? J Clin Psychia- try. 2003 Feb;64(2):156–60 effects and abuse liability of anabolic-androgenic steroids. 1996;36:333–57. McGinnis MY, , Breuer ME, Possidente B. Physical provocation potentiates aggression in male rats receiving ana- bolic androgenic steroids. 2002 Feb;41(1):101–10. Anabolic androgenic steroids and aggression: stud- ies using animal models. 2004 Dec;1036:399–415. , DuRant RH. Anabolic steroid use and associated health risk behaviours. 1996 Apr;21(4):251–5. , Faulkner AH, , Emans SJ, DuRant RH. High-risk behaviors among high school students in Massachu- setts who use anabolic steroids. 1995 ;96(2 Pt 1):268–72 Midgley SJ, , . Levels of aggression among a group of anabolic-androgenic steroid users. 2001 Oct;41(4):309–14 Pagonis TA, , Koukoulis GN, Hadjichristodou- lou CS, . Psychiatric and hostility factors related to use of anabolic steroids in monozygotic twins. 2006 Dec;21(8):563–9. , , , Druid H, , . Toxicological findings and of death in autopsied users of anabolic androgenic steroids. Drug Alcohol Depend. 2006 Feb 28;81(3):241–9. Pibiri F, , Carboni G, Pinna G. Neurosteroids regulate mouse aggression induced by anabolic androgenic steroids. 2006 Oct 2;17(14):1537–41. Pope HG Jr, . Homicide and near-homicide by anabolic steroid users. J Clin Psychiatry. 1990 ;51(1):28–31. Pope HG Jr, Kouri , , , . Ana- bolic-androgenic steroid use among 133 prisoners. Compr Psy- chiatry. 1996 Sep–Oct;37(5):322–7. Pope HG Jr, Kouri , JI. Effects of supraphysiologic doses of testosterone on mood and aggression in normal men: a randomized controlled trial. Arch Gen Psychiatry. 2000 Feb;57(2):133–40 Salvadora A, Suay F, Martinez-Sanchis S, , Brain PF. Correlating testosterone and fighting in male participants in judo contests. 1999 Dec 1–15;68(1–2):205–9 Sato , , Sisk CL, . Adolescents and andro- gens, receptors and rewards. 2008 ;53(5):647–58. Talih F, Fattal O, . Anabolic steroid abuse: psychiatric and physical costs. 2007 ;74(5):341–4, 346, 349–52. , , . Anabolic androgenic steroids and sui- cide. 1999 Dec;11(4):223–31. , Pärlklo T. Anabolic androgenic steroids and violence. Acta Psychiatr Scand Suppl. 2002;(412):125–8. , . Pharmacoepidemiology of anabolic andro- genic steroids: a review. Fundam Clin Pharmacol. 2005 Feb;19(1):27–44. AJ, Currier GW. Behavioural manifestations of anabolic steroid use. 2005;19(7):571–95. Tricker R, Casaburi R, Storer TW, Clevenger B, , Shirazi A, : The effects of supraphysiological doses of testos- terone on angry behavior in healthy eugonadal men-a clinical research center study. J Clin Endocrinol Metab. 1996 Oct;81(10):3754–8 Anabolic steroids: a fatal attraction? 2006 ;18(3):227–8 Anabolic-androgenic steroid dependence? Insights from animals and humans. [Epub ahead of print] Kommentarer till avhandling som försvarades i Hur sammanfattade sitt avhandlingsarbete? Vilka kommentarer fällde hon om de ingående delarbetena (se nedan hennes svenska sammanställning som fanns med i avhandlingens ramberättelse). Anabola androgena steroider (AAS) har visats kunna orsaka ökad irritabilitet och aggression hos användare som tar höga doser av dem. har AAS även föreslagits som en orsak till våldsamt beteende, misshandel och till och med mord. Denna avhandling syftar till att undersöka denna påstådda koppling mellan AAS och brottslighet. Särskilt fokus ligger på våldsbrott och på hur eventuella andra riskfaktorer påverkar denna koppling. I avhandlingens två första studier undersöktes brott i belast- ningsregistret för personer som testade positivt för AAS, och jäm- fördes med brott begångna av dem som testade negativt. I de två sista studierna tillfrågades patienter på ett center för missbruksbe- handling (studie III) och interner på ett fängelse (studie IV) om deras bruk av AAS. Studiedeltagarnas historia kartlades med Addiction Severity Index, ett intervjuformulär som fokuserar på bland annat tidigare missbruk, psykiatrisk problematik, familje- historia och kriminalitet. I den första studien sågs det att de rena AAS-användarna utvecklade ett annat brottsmönster än kontrollerna, med en proportionell övervikt av vålds- och vapenbrott. I den andra studien noterades en klart ökad risk för att vara dömd för vapenbrott bland AAS-användarna. I den tredje studien visade det sig att AAS-användarna oftare var åtalade för flera olika typer av brott, däribland våldsbrott. AAS-användarna hade också oftare varit utsatta för fysisk misshandel. Huvudfyndet i den fjärde och sista studien var att AAS-användarna och kontrollgruppen inte skiljde sig alls från varandra, förutom att AAS-användarna uppvisade en högre risk för att ha varit åtalade för brott som föll under kategorin andra brott. Sammanfattningsvis så är slutsatsen av denna avhandling att vål- det som tidigare ansetts vara starkt kopplat till användandet av ana- bola androgena steroider i hög grad tycks kunna förklaras av andra riskfaktorer, faktorer som delas av många AAS-användare. tycks det finnas ett särskilt samband mellan AAS och tung, organi- serad brottslighet. Nedan har undertecknad dessutom i spärrad stil kommenterat de olika delarna i slutsatser: Klötz: Anabola androgena steroider (AAS) har visats kunna orsaka ökad irritabilitet och aggression hos användare som tar höga doser av dem. har AAS även föreslagits som en orsak till våldsamt beteende, misshandel och till och med mord. Denna avhandling syftar till att undersöka denna påstådda koppling mellan AAS och brottslighet. Särskilt fokus ligger på våldsbrott och på hur eventuella andra riskfaktorer påverkar denna koppling. Kommentar: Klötz har utgått från det som visats i tidigare studier, bl.a. av och , 2002. Klötz: I avhandlingens två första studier undersöktes brott i belastningsregistret för personer som testade positivt för AAS, och jämfördes med brott begångna av dem som testade negativt. I de två sista studierna tillfrågades patienter på ett center för missbruks- behandling (studie III) och interner på ett fängelse (studie IV) om deras bruk av AAS. Studiedeltagarnas historia kartlades med Addiction Severity Index, ett intervjuformulär som fokuserar på bland annat tidigare missbruk, psykiatrisk problematik, familje- historia och kriminalitet. Klötz: I den första studien sågs det att de rena AAS-användarna utvecklade ett annat brottsmönster än kontrollerna, med en proportionell övervikt av vålds- och vapenbrott. Kommentar: Denna studie visar en övervikt av vålds- och vapen- brott hos AAS-användare och går uppenbarligen emot slutsatsen som författarens/journalistens (?) drar vid disputationen. Åtminstone mot- säger den inte sammankoppling mellan AAS-användare och våld, snarare tvärtom. Klötz: I den andra studien noterades en klart ökad risk för att vara dömd för vapenbrott bland AAS-användarna. Kommentar: Inte heller detta arbete motsäger att våld skulle före- komma bland AAS-missbrukare. Klötz: I den tredje studien visade det sig att AAS-användarna oftare var åtalade för flera olika typer av brott, däribland våldsbrott. AAS-användarna hade också oftare varit utsatta för fysisk miss- handel. Kommentar: Inte heller detta arbete visar att samband mellan AAS-användning och våld kan uteslutas. Klötz: Huvudfyndet i den fjärde och sista studien var att AAS- användarna och kontrollgruppen inte skiljde sig alls från varandra, förutom att AAS-användarna uppvisade en högre risk för att ha varit åtalade för brott som föll under kategorin andra brott. Kommentarer: Det är först i denna (ej referee-granskade studie) som drar slutsatsen att det inte finns någon överrepresenta- tion av AAS-användare bland de som dömts för våldsbrott. Det finns dock en hel del aspekter som gör att denna tolkning starkt kan ifråga- sättas. För det första finns det uppgift om att en stor del av de för våldsbrott dömda inte ville delta i studien och det finns starka skäl att tro att just i denna grupp fanns det många AAS-användare. Dessutom, så var kontrollgruppen (dvs. de som vid utfrågningen angett att de inte gick på AAS) inte testade på AAS och det finns från tidigare erfaren- heter anledning att ifrågasätta sanningshalten i deras svar. Ytterligare en faktor som försvårar tolkningen är att många individer som anger att de inte använder AAS (och även testas negativt) kan ha tagit AAS . Man vet att effekter av AAS (inte minst de som berör ökad aggressionsbenägenhet) kan sitta kvar väldigt länge, kanske . Klötz: Sammanfattningsvis så är slutsatsen av denna avhandling att våldet som tidigare ansetts vara starkt kopplat till användandet av anabola androgena steroider i hög grad tycks kunna förklaras av andra riskfaktorer, faktorer som delas av många AAS-användare. Vidare tycks det finnas ett särskilt samband mellan AAS och tung, organiserad brottslighet. Kommentar: Den första meningen ovan har således inget starkt stöd i de resultat som presenteras i arbete 4. Däremot finns det åtskilligt, både uttalat och skrivet, att det kan krävas en viss personlighetstyp för att AAS-användande ska utlösa besinningslöst våld. Genetiska faktorer kan här ha stor betydelse men detsamma gäller ju även för andra droger. Slutsatsen från undertecknads sida är alltså att den tolkning som massmedia och vissa journalister gjort av forskning inte kan neutralisera tidigare uppfattning om ris- ker vid användande av AAS. Nedan redovisas såväl som andra forskares inom området slutsatser av aktuella och tidigare arbeten på engelska (texten är citerad från deras konklusion i artiklarnas abstracts) Klötz F, , , : Criminality among indi- viduals testing positive for the presence of anabolic androgenic steroids. Arch Gen Psychiatry. 2006 Nov;63(11):1274–9. CONCLUSIONS: In addition to the impulsive violent behaviour previously shown to be related to AAS use, such use might also be associated with an antisocial lifestyle involving various types of criminality. However, the existence and nature of this possible association remain unclear and call for further investigation. Klötz F, , Isacson D, : Violent crime and substance abuse: a medico-legal comparison between deceased users of anabolic androgenic steroids and abusers of illicit drugs. Forensic Sci Int. 2007 Nov 15;173(1):57–63. CONCLUSIONS: The incidence of violent crime among users of AAS without signs of other drug abuse was comparable to the corresponding incidences for drug addicts without AAS use. This observation suggests that the violent criminality observed among AAS users is not confounded in any systematic fashion by abuse of other drugs. The findings also indicate that use of AAS in certain predisposed individuals might cause a high rate of violent crimes, especially if the use of AAS is combined with the use of other ille- gal substances. Paper III: , Klötz F, , , , . Use of anabolic androgenic steroids at an outpatient substance abuse clinic in , Swe- den. CONCLUSION: An increased risk of having been prosecuted for violent crimes and of having bee physically abused was seen among the AAS users (text hämtad från avhandlingens abstract). Paper IV: Klötz F, , , . The significance of anabolic androgenic steroids in a Swedish prison population. CONCLUSION: Significant outcomes: (1) Use of anabolic androgenic steroids (AAS) is common in a criminal population. (2) The motives for and consequences of AAS use do not differ sig- nificantly in this population when compared to other users. Limitations: (1) Only half of the prisoners in the investigated prison agreed to take part in the study. (2) The Addiction Severity Index interviews were made within the correctional services, and the circumstance around the interview situation, which might have affected the results, are not known. (3) The character (e.g. degree of impulsiveness or intensity) of the violent crimes reported as related to use of AAS cannot be investigated on the available data. Nedan en sammanställning av vetenskapliga artiklar i området AAS, våld och aggressivitet med angivande av författarnas konklusioner av studien , Pärlklo T: Anabolic androgenic steroids and violence. Acta Psychiatr Scand Suppl. 2002;(412):125–8. CONCLUSION: Use of AAS may constitute an increased risk of developing an antisocial life style with involvement in criminal violence. , , , Druid H, , . Toxicological findings and of death in autopsied users of anabolic androgenic steroids. Drug Alcohol Depend. 2006 Feb 28;81(3):241–9. CONCLUSION: These results support the earlier reported association between use of AAS and use of other psychoactive sub- stances. In addition, the data suggest that AAS users are more likely to become involved in incidents leading to violent death and have a higher risk of dying at a younger age than users of other drugs. , Faulkner AH, , Emans SJ, DuRant RH. High-risk behaviors among high school students in Massa- chusetts who use anabolic steroids. 1995 ;96(2 Pt 1):268–72 The frequency of anabolic steroid use among adolescents is associated with other high-risk behaviors, thus supporting the hypothesis that anabolic steroid use is part of a risk behavior syndrome rather than an isolated behaviour. This finding emphasizes the need for comprehensive high-risk behavi- our screening and counselling among teens who use anabolic steroids. , Pope HG Jr: Violence toward women and illicit androgenic-anabolic steroid use. 1994 ;6(1):21–5 CONCLUSIONS: AAS users reported significantly more fights, verbal aggression, and violence toward their significant others when using AAS than when not using AAS. The AAS users on-drug differed significantly from nonusers on two of these indi- ces, but AAS users off-drug did not significantly differ from non- users. These findings support the anecdotal evidence that wives and girlfriends of AAS users may be at risk of serious injury from users while they are on-drug. Thus, AAS use may impose risks not only to the user, but also to the women close to them. , , , U, : Ana- bolic steroids and violent crime-an epidemiological study at a jail in , . 1998 Jul–;39(4): 203–5. CONCLUSION: Although there is a great need for epidemiol- ogical studies to objectively confirm the association of AAS abuse and violence, it seems that such studies will be impossible to con- duct as long as they, for legal reasons, depend on voluntary partici- pation. [Can anabolic steroids cause person- ality changes?] 1993;108(6–7):180–1. CONCLUSION: The sequela most consistently cited is aggressiveness, but acute affective and paranoid psychoses have also been reported, though in a strictly scientific sense causality has not been established. However, as the abuse of steroids spreads among the young, other risk factors such as abuse of alcohol and other drugs as well as psychological susceptibility may contribute to the risk of personality changes or of violent behaviour as a result of anabolic steroid abuse. Tricker R, Casaburi R, Storer TW, Clevenger B, , Shirazi A, : The effects of supraphysiological doses of testosterone on angry behaviour in healthy eugonadal men-a clinical research center study. J Clin Endocrinol Metab. 1996 Oct;81(10):3754–8 CONCLUSIONS: Supraphysiological doses of testosterone, when administered to normal men in a controlled setting, do not increase angry behaviour. These data do not exclude the possibility that still higher doses of multiple steroids might provoke angry behaviour in men with pre-existing psychopathology. Salvadora A, Suay F, Martinez-Sanchis S, , Brain PF: Correlating testosterone and fighting in male participants in judo contests. 1999 Dec 1–15;68(1–2):205–9 CONCLUSIONS: The present results corroborate and extend earlier findings on the role of these hormones in human behaviour, giving support to the view that testosterone can be linked to the expression of competitive aggression. Pope HG Jr, Kouri , , , : Anabolic-androgenic steroid use among 133 prisoners. Compr Psy- chiatry. 1996 Sep-Oct;37(5):322–7. CONCLUSION: We performed a forensic evaluation of a 16- year-old boy convicted of murdering his 14-year-old girlfriend while he was taking anabolic steroids. Prior to steroid use, he had displayed no features of antisocial personality disorder and no criminal record. Prompted by this index case, we interviewed 133 consecutive male convicts at the same facility where this boy was incarcerated to assess whether steroid use frequently contributed to criminal acts.