sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — Generellt gör operatörerna inga site-specifika kostnadsanalyser då de planerar utbyggnad utan bygger ut sina nät baserat på många olika parametrar och ser helheten och affärsnyttan med byggna- tion. Exempelvis väger man in kompletterande täckning, mål- grupper, befolkningsunderlag, samarbeten med exempelvis IT- kommuner, med mera. Det kan vara lönsamt att bygga ut siter även i vissa orter där antalet invånare inte är särskilt stort, eftersom efterfrågan på kapacitet inte enbart styrs av antalet fasta boende i en ort. En viktig egenskap för att utvärdera hur olika operatörer hade byggt ut utan tillståndskrav är hur operatörerna i fråga hade nischat sig. Operatörerna själva anser att de hade bibehållit de nischningar som finns i existerande GSM-nät. Exempelvis har TeliaSonera fokuserat på att ha ett nät med god täckning medan har fokuserat på företagskunder och större orter. Nya aktörer på marknaden, så som Hi3G skulle med största sannolikhet etablerat sig som en storstadsoperatör med fokus på data- och multimedia- tjänster. I exemplet TeliaSonera är det enkelt att se konkurrens- fördelen med god täckning, vilket innebär att vissa enskilda siter inte nödvändigtvis måste bära sina intäkter utan bidrar till nätet i helhet. Det krav i tillståndsvillkoren som kräver att varje operatör har egen infrastruktur har varit en hindrande faktor för de operatörer som måste bygga extra infrastruktur för att upp- fylla detta krav. Operatörerna räknar med att enbart driftskost- naderna för deras respektive uppgår till cirka 250 mil- joner SEK per operatör. Generellt sett är operatörerna mycket välvilligt inställda till att samarbeta och samlokalisera sig eftersom de kan göra stora besparingar både investeringsmässigt och i driftskostnader. 6.5Bruk av alternativa frekvenser När det gäller bruk av alternativa frekvensband för UMTS-nät, såsom 450 megahertz-bandet och 900 megahertz-bandet, rapporte- rade en operatör att de sannolikt hade utnyttjat 450 megahertz- bandet och 900 megahertz-bandet för att bygga ut sin täckning utanför storstadsregionerna. De övriga operatörerna hade sannolikt inte väntat på att utnyttja dessa frekvensband utan hade använt sig av UMTS2100 som används . En operatör påstod att ett bruk av dessa frekvensband hade kunnat användas till att komplettera UMTS-nätet med förbättrat GSM- och EDGE-stöd, denna kapacitet skulle sedan kunna säljas till konkurrerande ope- ratörer utan befintliga GSM/EDGE-nät. Då framtida spektrum skall tilldelas finns ett antal viktiga punkter att beakta. En central fråga för reglerande myndighet bör vara hur existerande tillståndsvillkor förhåller sig till framtida reglering. Då nytt spektrum delas ut och ny infrastruktur byggs ut finns en stor risk att nya aktörer på kommunikationsmarknaden kan få stora marknadsfördelar om regleringen för dessa aktörer skiljer sig avse- värt från den på området gällande reglering. Exempelvis är UMTS- operatörer i ålagda att täcka stora delar av befolkningen, medan operatörer för andra tekniker inte har samma krav, vilket gör det enklare för nya marknadsaktörer att bygga ut och driva ett lönsamt nät. För att säkra att nya aktörer får det utrymme som krävs för att de skall kunna driva en lönsam affär krävs att reglerande myndighet bibehåller de styrmedel som finns. Framförallt gäller detta frågor som samlokalisering, nationell roaming samt avgifter för samtrafik och terminering. Vid frågan om hur operatörernas UMTS-nät hade sett ut efter det att licenserna hade auktionerats ut svarade majoriteten att en sådan uppskattning är svår att göra med en obefintlig insikt i hur auktionsförfarandet i hade sett ut. En operatör svarade att näten med största sannolikhet hade sett identiska ut, särskilt med avseende på datakapacitet. En operatör ansåg att dagens HSPA- utbyggnad kan användas som måttstock för hur de olika opera- törerna hade byggt ut UMTS. HSPA-utbyggnaden har i följt de absolut mest lönsamma områden, det vill säga storstads- regionerna samt vägnät och semesterorter. De områden som har HSPA-täckning har i stort sett lönsamhet och är därför de kärnområden där UMTS hade etablerats. Utöver dessa områden hade det funnits en kompletterande täckning, men kärnan hade sett ut som dagens HSPA-nät. En operatör kommenterade att HSPA hade varit vanligare i lönsamma regioner, eftersom man hade kunnat fokusera investeringarna på dessa områden. Med andra ord hade dataöverföringskapaciteten enligt operatören varit bättre i det hypotetiska nätet när det gäller storstadsregionerna och semester- orterna. Alla operatörer var överens om att nischning på mark- naden hade resulterat i varierande täckning för olika operatörer och att nischningen hade följt dagens GSM-nät. Operatörerna rapporterade att kostnaderna för att upprätta deras UMTS-nät i har kostat cirka 10 miljarder vardera. De befint- liga GSM-operatörerna rapporterade att av UMTS-sändarna delar mast med GSM-sändare. Inhyrning i kon- kurrerande operatörers har inneburit stora kostnader för operatörerna då hyreskostnader har varit höga. Tillsammans med el har hyreskostnader varit den största kostnadsbelastningen för upp- rättandet av UMTS-siter. Operatörernas åsikter är att de fyra operatörer som var aktuella vid tillfället när UMTS-licenser tilldelades hade förvärvat en licens även om den hypotetiska auktionskostnad som beräknats i kapitel 5.9 hade använts vid en hypotetisk licensauktion i . Operatörerna uttryckte även önskan om att de nationella lagar- na för roaming borde stöpas om så att det är möjligt för en ny operatör utan befintligt GSM-nät att få enkel tillgång till roaming- avtal, något som inte var fallet under utbyggnaden av de svenska UMTS-näten. En operatör uttryckte önskan om att täcknings- kraven borde vara anpassade efter om operatörerna driver ett befintligt GSM-nät eller ej, detta eftersom det enligt operatören är lättare för en befintlig GSM-operatör att etablera ett UMTS-nät. Operatörerna rapporterade att om deras UMTS-nät hade byggts utifrån kommersiella intressen utan täckningskrav hade de i första hand täckt storstadsregionerna, de större tätorterna utöver dessa samt kompletterande täckning för semesterorter och vägnät. Samtliga operatörer rapporterade att de i det hypotetiska scena- riot med ett kommersiellt styrt nät utan täckningskrav hade byggt enligt de nischade företagsstrategier de använder sig av . Det innebär att en operatör hade inriktat sig på att uppnå bäst täckning, en operatör hade riktat in sig på företagsmarknaden och en operatör hade satsat på att tillhandahålla multimedia-innehåll till konsumenter i storstadsregionerna. Flera operatörer uttryckte ett missnöje över kravet på att varje licensinnehavare ska bygga egen infrastruktur i sitt UMTS-nät. Anledningen till missnöjet är att det enligt operatörer- na lett till ett onödigt stort antal siter som belastat operatörerna i infrastrukturkostnad såväl som driftskostnad. Operatörerna räknar med att kravet på egen infrastruktur kostar dem per operatör. Operatörerna uttryckte önskan om en mer enhetlig reglering av frekvenstilldelning eftersom frekvenstilldelning för andra tekniker inom radiokommunikation inte beläggs med lika hårda täcknings- krav som för UMTS. En generell åsikt bland operatörerna var att de hypotetiska UMTS-näten och dagens UMTS-nät hade sett likadana ut med avseende på datakapacitet och struktur. En del i metoden för att utreda hur en hypotetisk utbyggnad av UMTS-näten skulle ha skett på den svenska marknaden om ett auktionsförfarande utan täckningskrav hade använts är att utföra en radioplaneringsanalys. Denna radioplaneringsanalys bygger på kost- nadsinformation och åsikter från operatörerna såväl som informa- tion från extern expertis. Den kostnadsinformation och utbygg- nadsinformation som erhållits ligger till grund för de typsiter som utgör kostnadsgrunden samt den avgränsningsmodell som styr hur långt operatörerna skulle bygga ut sina UMTS-nät innan utbygg- naden skulle avstanna. Parametrarna som styr avgränsnings- modellen har anpassats för att skapa en bild av utbyggnad enligt olika scenarier. I enlighet med uppdraget har två hypotetiska scenarier beräk- nats. Ett av dessa scenarier beräknar hur ett hypotetiskt nät byggt utifrån rent kommersiella intressen skulle se ut om lönsamhet styr hur långt utbyggnaden sker. Det andra scenariot som beräknats är ett referensnät som bygger på de ursprungliga GSM-tillstånden. Detta referensnät används som en referenspunkt som ställs mot dagens nät och det hypotetiska nätet byggt med kommersiella intressen. Samtliga hypotetiska nät beräknas efter den troliga konkurrenssituation som skulle råda på den svenska marknaden om ett auktionsförfarande skulle ha använts. Som grund för beräkningarna av de hypotetiska UMTS-näten har en trafikmodell ställts upp som bestämmer enligt vilka parametrar de hypotetiska näten ska byggas. De hypotetiska näten bygger på en konkurrenssituation i enlighet med den som existerar , alltså fyra licensinnehavare. I och med att ett auktionsförfarande utan täckningskrav inte innebär att en operatör förvägras licens, som i fallet med , kan det därmed antas att en konkurrenssituation hade inneburit fyra operatörer på den svenska marknaden i enlighet med de fyra operatörer som var aktuella vid den svenska licenstilldelningen (, Tele 2, samt ). För de hypotetiska näten kommer därför det antal siter som går åt för en operatör att täcka orterna att beräknas. Detta antal kommer sedan att beräknas för upp till fyra operatörer, vi kommer alltså inte att beräkna eventuella särskiljande inrikt- ningar för de olika operatörerna då detta inte kan kvantifieras med någon relevant metod. Konkurrenssituationen för dessa operatörer indelas sedan efter följande modell: I en tätort med minst 10 000 invånare finns fyra konkurrerande UMTS-operatörer närvarande. I en tätort med mellan 3 000 och 10 000 invånare finns tre kon- kurrerande UMTS-operatörer närvarande. I en tätort med 3 000 invånare eller färre finns två konkurre- rande UMTS-operatörer närvarande. Den totala täckningsgraden för det hypotetiska nätet är summan av dessa operatörers nät. Bruket av termen tätort avser i denna rapport den gängse definitionen av svenska tätorter, det vill säga orter med 200 invånare eller fler. Till orter räknas såväl städer som större byar som uppfyller detta krav. Datatjänsterna i de hypotetiska näten kommer att dimensioneras på ett sådant sätt att de betraktas som ett tillägg till tjänster för tal. Kapaciteten för datatjänster beräknas vara hög i närheten av siterna och sedan avtagande med antalet användare och hur långt ifrån siten UMTS-terminalen befinner sig, detta i enlighet med de tekniker och den realitet som är rådande . Målhastigheten för datatjänsterna kommer att vara i enlighet med den situation som har varit rådande under utvecklingen av fram till dagsläget, denna målhastighet har bekräf- tats av den information som operatörerna har lämnat. I tabellen nedan listas de parametrar som ligger till grund för beräk- ningarna av de hypotetiska näten. fördelade över ortens yta. fördelade över cellens yta. Spärrsannolikhet för tal. Andel av tiden som abonnent utnyttjar kanalen. Antal invånare för att karaktärisera en ort som Andel av befolkningen på en ort som har ett UMTS- abonnent under busy hour, mätt i mErlang. AMR codec rate, kilobit per abonnent, uplink/downlink. Bilaga 4 SOU 2008:72 Antal invånare för att karaktärisera en ort som Andel av befolkningen som har ett UMTS-abonnemang. abonnent under busy hour, mätt i mErland. AMR codec rate, kilobit per abonnent, uplink/downlink. Kapaciteten byggs utifrån täckningskriteriet där tal stöds och datatjänster hanteras enligt best effort. Beräkningarna av de hypotetiska näten utförs enligt två huvud- sakliga scenarier: ett UMTS-nät vars utbyggnadskrav har sin bas i GSM-tillstånden och ett UMTS-nät vars utbyggnad styrs av rent kommersiella intressen utan täckningskrav. Avgränsningen för när utbyggnaden ska sluta bygger på en avgränsningsmodell som beskrivs i kapitel 7.1.5. Det hypotetiska UMTS-nätet med bas i GSM-tillstånden räknar in samtliga orter med 10 000 invånare samt de europavägar som fanns vid GSM-tillståndens utfärdande . Antalet siter som pla- ceras i dessa orter bestäms utifrån avgränsningsmodellen, se 7.1.5. I det hypotetiska nätet byggt på kommersiella intressen utan täckningskrav placeras siter ut i orter ned till avgränsningskriteriet, denna gräns har definierats i enlighet med avgränsningsmodellen som finns beskriven i kapitel 5.2.2. Även här har europavägar och riksvägar räknats med då detta enligt operatörerna är av affärs- intresse oavsett täckningskrav. Beräkningsmodellen bygger på lönsamhet per basstation för att avgöra hur många abonnenter som behövs per basstation för att det ska vara ekonomiskt lönsamt att placera ut siten. Denna lönsam- hetsberäkning bygger på att kostnaden för basstationen ska bli lönsam . Kostnadsparametrar som inkluderas i denna beräkning är investeringskostnad och driftskostnad . lönsamhet har beräknats genom att räkna på intäkt per kund () och år och på så sätt bestämma hur många abonnenter per basstation som krävs för att basstationen ska vara lönsam . Antalet abonnenter som krävs per basstation bygger på penetrationsgraden . Antalet abon- nenter som krävs per basstation har sedan multiplicerats i enlighet med de tre konkurrensnivåer som står definierade i kapitel 7.1.1. I glesbebyggelse kommer exempelvis två konkurrerande UMTS- operatörer att innebära att antalet nödvändiga abonnenter per site multipliceras med två medan en tätbebyggd ort med över 10 000 invånare kommer kräva att antalet nödvändiga abonnenter per site multipliceras med fyra. Denna beräkning utförs för samtliga av de fem typsiter som tagits fram för utbyggnadsberäkningen. Typ- siterna listas i tabell 2 och detaljerad information om parametrar och kostnader för typsiterna finns i bilaga 4. Information om antal nödvändiga abonnenter efter typsite och konkurrenssituation finns i tabell 3. På grund av att avgränsningsmodellen bygger på att ett visst antal abonnenter behövs för att motivera upprättandet av siter kan orter där befolkningen är utspridda över större ytor falla ur modellen. Dessa orter, i rapporten refererade till som avvikande orter, presenteras i en separat lista i sektion 7.4.5. De avvikande orternas påverkan på täckningsprocent och kostnad presenteras där på ett sätt som gör deras påverkan på det övergripande scenariot tydligt. Kostnadsmodellen för beräkningarna av de hypotetiska näten består av en utbyggnadsberäkning som i sin tur bygger på ett antal typsiter. Beräkningarna bygger på fem definierade typsiter, med olika tillhörande parametrar och kostnader. Kostnadsmodellen som använts för att beräkna de hypotetiska näten bygger på ett antal typkostnader. De typkostnader som tagits fram bygger på undersökningar av hårdvarukostnader och drifts- kostnader samt information från operatörer om deras kostnads- uppgifter. Dessa kostnadsuppgifter har sedan använts för att skapa fem så kallade typsiter som motsvarar fem typiska sitekonstruk- tioner som används i UMTS-nät på den svenska marknaden. Kostnader som räknas in i dessa typsiter är avtal och tillstånd, avgifter och lovansökan, hårdvara, installation, transmission och managementkostnader såsom projektledning, dokumentation och transport. De fem framtagna typsiterna listas nedan i tabell 2. För ytterligare mer detaljerad information om vilka delsummor och parametrar som uppgör kostnaderna för dessa typsiter, se bilaga 3. Typsiter inklusive hårdvara och kostnad Takmast, mycket tätbebyggt område, 3-Sector, radiorum, fiberanslutning, Takmast, tätbebyggt område, 3-Sector, radiobod, fiberanslutning, antennhöjd Green-field, förort, 3-Sector, radiobod, radiolänk, antennhöjd inklusive mast Green-field, glesbygd, 3-Sector, radiobod, radiolänk, antennhöjd inklusive torn Green-field, glesbygd, 2-Sector, radiobod, radiolänk, antennhöjd inklusive torn I tabellen nedan listas typsiterna och antalet nödvändiga abon- nenter per typsite och konkurrenssituation för att aktuell typsite skall vara lönsam att placera ut. Antalet nödvändiga abonnenter per typsite multipliceras med antalet konkurrenter i orten eftersom rapporten ska analysera ett komplett UMTS-nät som är summan av flera operatörers nät. Mer detaljerad information om de parametrar som styr antalet nödvändiga abonnenter per typsite och konkurrenssituation, se bilaga 4. Kostnaden för utbyggnaden av dagens UMTS-nät utförs med hjälp av operatörernas befintliga site-antal och de typsiter som tagits fram för kostnadsmodellen, se tabell 2. Den uppskattade kostnaden för att bygga dagens UMTS-nät kommer sedan att jämföras med den information som erhållits från operatörerna, se kapitel 4.1. De svenska UMTS-näten uppgår till befolkningstäckning. Denna täckning avser de täckningskrav på signalstyrka och dataöverföringskapacitet som PTS angivit i licens- kraven för UMTS-licenserna. Dagens UMTS-nät har en maximal yttäcking på av rikets yta. Utbyggnaden av UMTS-nät i uppskattas ha kostat opera- törerna vardera, en total utbyggnadskostnad på för utbyggnaden i . En kontroll- beräkning utförd med rapportens typsiter, se sektion tabell 2, har verifierat denna siffra som trovärdig. 7.4Utbyggnad enligt kommersiella krafter Kostnaden för att bygga det hypotetiska nätet utan täckningskrav presenteras på ett sådant sätt att kostnaden för att köpa licenser i ett auktionsförfarande har brutits ut. För att se kostnaden för en hypotetisk auktion, se sektion 5.9. I beräkningen av det kommersiellt styrda UMTS-nätet utan täck- ningskrav har en huvudberäkning utförts utifrån avgränsnings- beräkningen. Resultatet av denna beräkning är ett hypotetiskt nät där den procentuella täckningen är den maximala täckning som en svensk operatör skulle byggt efter kommersiella intressen. Huvud- beräkningen agerar scenario för en operatör som bestämmer sig för att ha bäst täckning som affärsmässig strategi. Denna strategi har bekräftats av de intervjuade operatörerna. I tabellen nedan presenteras täckningsgraden för det kommersiellt styrda UMTS-nätet. Utöver detta presenteras antalet invånare som täcks. Dessa siffror inkluderar täckning av specialområden som flygplatser, , skidorter, . För mer information om de resultat och siffor som ligger till grund för resultaten som listas nedan, se bilaga 1. Tabell 4 Täckningsgrad befolkning i kommersiellt styrt nät I tabellen nedan presenteras den geografiska täckningsgraden för det hypotetiska nätet. I den vänstra kolumnen presenteras täck- ningsprocenten av de orter som täcks av det hypotetiska nätet, yttäckningen för riket presenteras i den högra kolumnen. Dessa siffror inkluderar täckning av specialområden som flygplatser, , skidorter, . För mer information om de resultat och siffror som ligger till grund för resultaten som listas nedan, se bilaga 1. Tabell 5 Täckningsgrad för ytan i kommersiellt styrt nät siter (rikets yta) Kostnaden för det kommersiellt styrda UMTS-nätet bygger på adderingen av konstruktionskostnaden samt driftskostnaden som passerat från tilldelningstillfället fram . Till kostnaden för att bygga och driva nätet läggs sedan auktions- kostnaden för att presentera bilden av den summa en operatör skulle behöva investera i det hypotetiska nätet. Dessa siffror inkluderar täckning av specialområden som flygplatser, , skidorter, . För mer in- formation om de resultat och siffror som ligger till grund för resultaten som listas nedan, se bilaga 1. Bilaga 4 SOU 2008:72 Kostnadsbild för kommersiellt styrt nät * (SEK) 3 534 517 000 1 193 912 000 5 928 429 000 För en detaljerad lista över de större orter som exkluderats ur beräkningarna på grund av luckor i avgränsningsmodellen, se bilaga 1. I tabellen nedan presenteras kostnaden och täckningsprocenten som de avvikande orterna representerar. För mer information om de resultat och siffror som ligger till grund för resultaten som listas nedan, se bilaga 1. Tabell 7 Avvikande orter från beräkningar av hypotetiskt nät * (SEK) orter (SEK) 6 088 351 000 Kostnaden för det hypotetiska nätet styrt av kommersiella intres- sen utan täckningskrav skulle, med de avvikande orterna inräknade, kosta operatörerna från tilldelningen och fram . Operatörernas uppgifter säger att de har investerat i sina UMTS-nät . Operatörernas åsikter är att kravet på eget nät har begränsat deras resurser och att de hade samarbetat om hela infrastrukturutbyggnaden utan reglering av utbyggnaden. Kostnadsuppgifterna från operatörerna säger att de egenägda näten kostar i drift och underhåll vilket som passerat sedan tilldelningen samman- lagt inneburit en onödig kostnad på 2 miljarder SEK. Om ope- ratörerna hade kunnat spara in på denna kostnad hade de hamnat i kostnad för utbyggnaden av UMTS- näten. Denna kostnad skulle då inbegripa utbyggnad i regioner som inte är ekonomiskt försvarbara att täcka. En maximal kostnad på och tillhörande täckningsgrad är ur denna syn- vinkel ett troligt scenario för vad operatörerna fram skulle varit villiga att investera i utbygg- naden av sina UMTS-nät. Täckningsprocenten för det hypotetiska nätet byggt med kommer- siella intressen utan täckningskrav skulle enligt beräkningarna uppnå en maximal täckningsprocent på av befolk- ningen. Detta kan jämföras med majoriteten av referensländerna där kraven på täckningsprocent ligger på /2008. Av referensländerna är det enbart som har en befolkningsspridning och geografisk form som kan liknas med . I har staten valt att inte ställa höga täckningskrav på operatörerna eftersom de inte anser att det är ekonomiskt försvarbart att tvinga operatörerna att bygga ut täckning i gles- bygden [REFF]. I är befolkningstätheten i lönsamt för operatörerna att täcka medan större delarna av de norra regionerna inte är ekonomiskt lönsamma. Minst en operatör hade alltså täckt större delar av och de största orterna i norra till en täckning på maximalt . Anam- mandet av UMTS-tjänster hade i likt och övriga referensländer tagit än vad som skett efter skönhets- tilldelningen på grund av det faktum att de inledande UMTS-terminalerna var av bristande kvalitet. Bristande kvalitet i den tidiga radioutrustningen hade också fördröjt utrullningen av UMTS-infrastruktur och tjänster. Det hypotetiska referensnätet med bas i GSM-tillstånden har beräknats på nivå. Utöver dessa har även europavägarna räknats in i utbyggnadsberäkningen. För mer detaljerad informa- tion, se bilaga 1. Det sammanlagda antalet medborgare i kommuner och orter uppgick till cirka 9 113 257. Den sammanlagda befolkningstäckningen i det hypotetiska referensnätet skulle bli om en utbyggnad skulle ske enligt de ursprungliga GSM-tillstånden. Antalet medborgare som täcks av detta nät skulle vara 5 207 701. Dessa siffror inkluderar täckning av specialområden som flygplatser, , skidorter, . För mer information om de resultat och siffror som ligger till grund för resultaten som listas nedan, se bilaga 1. Täckningsgrad för befolkningen i referensnät med bas i GSM- Den sammanlagda ytan för de kommuner och orter som ingår i det hypotetiska GSM-nätet uppgår . Den sammanlagda geografiska yttäckningen för de orter som ingår i referensnätet skulle bli och av rikets totala yta. Den geografiska ytan som täcks av detta nät skulle uppgå . Dessa siffror inkluderar täckning av specialområden som flygplatser, , skidorter, . För mer information om de resultat och siffror som ligger till grund för resultaten som listas nedan, se bilaga 1. SOU 2008:72 Bilaga 4 Täckningsgrad för yta i referensnät med bas i GSM-tillstånd (rikets yta) Kostnaden för att bygga ett UMTS-nät enligt de ursprungliga GSM-tillstånden har delats upp i kostnad för infrastruktur och drift. Det totala antalet UMTS-siter skulle i detta nät uppnå 2 974 siter varav 2 334 skulle vara tätorts-siter och 640 skulle vara väg- täckande siter. Den totala kostnaden för att bygga upp infra- strukturen för detta nät skulle uppnå 2 (inklusive specialområden). Kostnaden för drift av detta nät skulle uppnå (inklusive specialområden).