sou · GWB3101 · 2008-11-17 00:00:00 — Nuva- rande lydelse av 9 § förordningen om förmåner till hemvärnsmän innebär att varje förändring av ersättningen till de hemvärnsmän som ska komma i åtnjutande av befattningspenning ska ske genom ändring i Försvarsmaktens föreskrifter. Detta är en administrativt mycket betungande procedur som i vissa fall enbart beror på att benämningen på en befattning har ändrats. Genom nedanstående förslag kan sådana ändringar åstadkommas genom ett förvaltnings- beslut av Försvarsmakten. Med en sådan ordning bedömer För- svarsmakten att ändring av befattningspenning kan ske på ett mer kostnadseffektivt sätt än vad som är för handen. 9 § Hemvärnsmän har rätt till befattningspenning enligt föreskrifter som Försvarsmak- ten meddelar. 9 § Hemvärnsmän har rätt till befattningspenning enligt Försvarsmaktens bestämmande. Förslag till förändring av 8–9 §§ förordningen (1994:523) om förmåner till frivilliga och 12–13 (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän En grundtanke i förmånsförordningarna är att fri resa ska erhållas vid inryckning. De senaste årens samhällsutveckling har emellertid medfört att allt fler i vuxen ålder kompletterar eller förändrar sin utbildningsprofil genom studier på annan ort än där den frivillige eller hemvärnsmannen har sin bostad eller arbetsplats. Genom ned- anstående förslag till förändring upprätthålls denna grundtanke som den inryckande ges ekonomiska möjligheter att delta i utbildningar och övningar. Nytt förmånssystem till hemvärns- och frivilligpersonal Förordningen (1994:523) om förmåner till frivilliga 8 § En frivillig får vid inryckning till och utryckning från tjänstgöring fri resa mellan bostaden eller arbetsplatsen och tjänstgöringsplatsen. Vid tjänstledighetsresor får en frivillig fri hemresa enligt bestämmelser som meddelats av den myndighet som anges i 16 §. 8 § En frivillig får vid inryckning till och utryckning från tjänstgöring fri resa mellan bostaden, arbetsplatsen eller den ort i landet där den frivillige bedriver sina studier och tjänst- göringsplatsen. Vid tjänstledighetsresor får en frivillig fri hemresa enligt bestämmelser som meddelats av den myndighet som anges i 16 §. Förordning (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän 12 § Hemvärnsmän får vid inryckning till och uttryckning från tjänstgöring i hemvärnet fri resa mellan bostaden eller arbetsplatsen och tjänstgörings- platsen. Vid tjänstledighet får hem- värnsmän fri hemresa. 12 § Hemvärnsmän får vid inryckning till och uttryckning från tjänstgöring i hemvärnet fri resa mellan bostaden, arbets- platsen eller den ort i landet där hemvärnsmannen bedriver sina studier och tjänstgöringsplatsen. Vid tjänstledighet får hem- värnsmän fri hemresa. I många fall, och framför allt i glesbygd, är bil det mest kostnads- effektiva och ibland det enda sättet att färdas till tjänstgöringsplat- sen. I de fall den inryckande saknar körkort är ofta den enda möj- ligheten att hon eller han skjutsas till tjänstgöringsplatsen. Nedan- stående förslag till förändring gör det möjligt att även i dessa fall erhålla fri resa. Försvarsmakten anser dock att rätten till ersättning ska vara begränsad till de fall när den frivillige eller en anhörig till denne själv kör. Nytt förmånssystem till hemvärns- och frivilligpersonal Förordning (1994:523) om förmåner till frivilliga 9 § Om färdbiljett inte till- handahålls, har den frivillige rätt till resekostnadsersättning. Denna utgör högst det belopp som motsvarar kostnaden för resa med tåg eller fartyg i andra klass. Om en fri resa företas med egen bil, betalas ersättning enligt 5 § allmänt reseavtal () i dess lydelse enligt Statens arbetsgivarverks cirkulär. 9 § Om färdbiljett inte till- handahålls, har den frivillige rätt till resekostnadsersättning. Denna utgör högst det belopp som motsvarar kostnaden för resa med tåg eller fartyg i andra klass eller med buss. Om en fri resa företas med bil, som den frivillige, eller en anhörig till den frivillige, själv kör, betalas ersättning enligt 5 § allmänt reseavtal () i dess lydelse enligt Statens arbetsgi- varverks cirkulär. Förordning (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän 13 § Om det inte lämnas ut någon färdbiljett till den som har rätt till fri resa enligt 12 §, har han eller hon i stället rätt till resekostnadsersättning. Ersätt- ningen motsvarar kostnaden för resa med tåg eller fartyg i andra klass eller med buss. Om en fri resa företas med egen bil, betalas ersättning enligt 5 § allmänt reseavtal (). 13 § Om det inte lämnas ut någon färdbiljett till den som har rätt till fri resa enligt 12 §, har han eller hon i stället rätt till samma resekostnadsersättning. Ersättningen motsvarar kostna- den för resa med tåg eller fartyg i andra klass eller med buss. Om en fri resa företas med bil, som hemvärnsmannen, eller en anhörig till hemvärnsmannen, själv kör, betalas ersättning enligt 5 § allmänt reseavtal (). Nytt förmånssystem till hemvärns- och frivilligpersonal Förslag till ändring av 6 § förordningen (1994:522) om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning Skattemyndigheterna har konstaterat att den som fullgör instruk- törsuppgifter och erhåller förmåner enligt rubricerad förordning inte gör det i tjänsten och att ersättning för förlorad arbetsförtjänst kan utbetalas till instruktören. Av detta följer enligt skattelagstift- ningen att själva uppdraget som instruktör inte är en tjänsteförrätt- ning, varför tjänstestället är den plats där utbildningskursen äger rum. I 12 kap. 8 § inkomstskattelagen sägs följande: Tjänsteställe är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsupp- gifter som tjänsteställe. Instruktörsuppgiften i sig är följaktligen ingen tjänsteresa och det saknas därför anledning att betala förskottstraktamente. Av det ovan sagda följer också att resor till och från tjänstestäl- let är att betrakta som resor till och från arbetet. Om arbetsgivare (uppdragsgivaren) tillhandahållit dessa resor, är värdet därav att ses som en skattepliktig förmån. Avdrag kan däremot medges vid den årliga taxeringen med skälig kostnad för sådana resor och avdrags- rätten prövas som om den anställde (instruktören) själv haft utgif- ten. Mot bakgrund detta bör 6 § förordningen om förmåner till instruktörer inom frivillig försvarsutbildning upphävas. 6 § En instruktör får fri mellan bostaden eller arbetsplat- sen och tjänstgöringsplatsen. färdbiljett inte tillhandahålls, har instruktören rätt till resekostnads- Han eller hon har vidare rätt till traktamente m.m. under rese- och utbildningstiden. Vid beräkning av reseförmå- ner som avses i första stycket till- Nytt förmånssystem till hemvärns- och frivilligpersonal sådana förmåner enligt allmänt reseavtal () och försvarets rörlighetsavtal () samt vad som sägs om förrättningstillägg (endagsförrättning) i sektoravta- let för Försvarsmakten (SA-F) i deras lydelse enligt Statens arbets- givarverks cirkulär. 10.7Sammanfattning av skälen för utredningens förslag Försvarsberedningens förslag rörande Hemvärnet/de nationella skyddsstyrkorna och kopplingen till de frivilliga försvarsorganisa- tionerna är inte utklarad i alla delar. Inte minst gäller detta frågor om avtalsformer och de ersättningsfrågor som blir aktuella i detta sammanhang. Beredningen anför att den anser att alla avtal bör utvecklas med hemvärnsavtalen som grund. Hur en sådan utvecklad avtalsform skulle kunna se ut är oklart. Dessa frågor får stor bäring på hela frågan om förmåner, försäkringar, ersättningar för person- skador eller skador eller förlust av egendom under tjänstgöring etc. Hela området är, särskilt på den civila sidan, mycket svåröver- skådligt och delvis komplicerat med inslag av frågor som gäller vanliga arbetsavtal på den civila arbetsmarknaden. Det ter sig därför rimligt att dessa frågor bereds mer ingående när frågorna om hem- värnsavtalen och frivilligförsvarets roller gentemot de nationella skyddsstyrkorna och övrig samhällelig krisberedskapsverksamhet blivit klarlagda. 11Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret Utredningen förslår att i sitt fortsatta arbete särskilt prövar sammanhanget mellan ungdomsverksamheten i frivilligförsvaret och förutsättningarna att genom någon form av generell mönstringsverksamhet för så väl flickor som pojkar öka intresset för senare rekrytering till Försvarsmakten och särskilt de nationella skyddsstyrkorna. Utredningen har tidigare (kapitel 4, avsnittet Behov inom området militärt försvar) redovisat den inriktning som Försvarsberedningen gjort vad avser personalförsörjningssystem för Försvarsmaktens insatsorganisationen och de nationella skyddsstyrkorna (Försvar i användning Ds 2008:48). Statsmakterna har dock ännu inte beslutat om dessa förslag. (Dir. 2007:147) förslag och statsmakternas ställningstagande till dessa har stor betydelse för frågorna om hur ett fungerande och säkert personalförsörjningssystem för För- svarsmaktens olika förband ska utformas. Försvarsberedningen förutsätter att det engagemang som de frivilliga försvarsorganisa- tionerna står för fortsatt kan tas till vara i de nationella skyddsstyr- korna. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret Denna utredning och har haft samverkan kring vissa frågor som rör de båda utredningarna vad gäller rekrytering inom personalförsörjningsområdet. Det ingår inte i att ta upp dessa frågor i sitt arbete, men det är – mot bakgrund av beredningens uttalanden – så att frågor om de frivilliga försvarsorganisationernas roll i rekryteringen till Försvarsmaktens olika förband, särskilt de nationella skyddsstyrkorna, får olika betydelse beroende av hur systemet för personalförsörjningen kan komma att utformas. Regeringens syn på frivilligfrågorna i budgetpropositionen hös- ten 2008 behandlas i kapitel 4. 11.3Frivilligorganisationernas bidrag till rekrytering av Försvarsmaktens förband Mot den bakgrund som angavs finner denna utredning det nödvändigt att något beröra frågor om sammanhang och samband mellan rekrytering av soldater till Försvarsmaktens förband och det bidrag som de frivilliga försvarsorganisationerna kan ge till denna rekrytering. Vidare berörs ett möjligt system med en modifierad och begränsad form av plikt vad gäller någon form av mönstring, med syftet att fånga upp det intresse som ungdomsverksamheten inom frivilligförsvaret kan ge. Främst gäller detta system, som tidi- gare framgått av Försvarsberedningens betänkande , den rekrytering som avser de nationella skyddsstyrkorna, med vil- ket väsentligen avses det nuvarande Hemvärnet. Den framtida inriktningen av dessa senare styrkor är ännu inte beslutad varför utredningen behöver beskriva inriktningen med hänsyn till att denna kan ta sig något olika form. En annan viktig faktor gäller hur den framtida rekryteringen till Försvarsmaktens insatsförband kommer att gestaltas med avseende på hur bedöm- ningen slutligen utfaller huruvida pliktsystemet ska fortleva endast i vilande form eller om delar av det ska nyttjas även fortsättnings- vis. Ett personalförsörjningssystem för försvaret måste ha vissa inslag som skiljer sig från andra samhällsområden. Kraven är bland annat mycket höga på säkerhet i personalförsörjningen . Med säkerhet förstås då inte endast att tillräckligt antal kan rekry- teras kontinuerligt, utan att stora svängningar i volym äger rum beroende på t.ex. ekonomisk konjunktur, arbetsmarknad eller Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret hotbild, utan också att tillräckligt antal kan rekryteras som svarar mot ställda begåvningsmässiga, fysiska och psykiska krav. Upp- fyller inte systemet dessa krav kan Försvarsmakten få svårigheter att bemanna sina förband och uppnå tillräcklig kapacitet för de uppgifter som ska utföras. Det innebär i sin tur risker för att förbanden inte kan användas till de uppgifter som de till stora kostnader är utvecklade för att kunna lösa. Ett system som bygger helt på frivillighet behöver i högre grad än ett pliktsystem bemästra de anförda riskerna. Försvarsberedningen anför att den inte tar ställning till om plikten ska behållas till del i modifierad form eller hur en vilande pliktlagstiftning ska utformas. Ett inslag i debatten om hur pliktsystemet ska utformas har också varit att det inte ska överges helt, utan finnas kvar i någon form, antingen som vilande (så länge det säkerhetspolitiska läget inte påkallar något annat) eller, som Försvarsberedningen uttrycker det, finnas i någon modifierad form. har i sitt delbetänkande lagt fram förslag som innebär att plikten blir vilande och att riksdagsbe- slut ska krävas för att återinföra den. En modifierad form kan dock vara att behålla någon form av generell mönstring lika för både pojkar och flickor med inslag av information som en viktig del. Den skulle kunna bygga på den modell som successivt utformat . Den innebär i stora drag följande. Stödet för att ha en obligatorisk mönstring i denna form skulle vara att totalförsvarsplikten bör vara kvar och att alla 18-åringar med stöd av den i en enkät bör ange hur deras status är i olika avseenden mot bakgrund av denna generella plikt men också vilket intresse och motivation de har för tjänstgö- ring i försvaret. Ungdomarna i en åldersklass (alltså såväl pojkar som flickor) kan alltså, efter det att de tagit del av information, först fylla i en enkät som syftar till att ta reda på deras förutsättningar för att full- göra tjänst (tjänsteplikt) men också förutsättningar för och moti- vation för soldatutbildning. Den kan äga rum i den datamodell som utvecklat. Därefter kallar verket dem till soldatuttagningsprov som efter genomgång av enkätsvar och vissa generella datakörningar bedöms ha bäst förutsättningar att kunna tas ut och har god motivation för det. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret Hur många som kallas kan göras till föremål för såväl ekono- miska som effektivitetsmässiga överväganden. väljer Pliktver- ket ut ca 20 000 av dem som visat goda värden i fysiskt och psy- kiskt avseende och även i övrigt bedöms lämpliga samt själva upp- givit att de är intresserade av och motiverade för att fullgöra sol- datutbildning. I ett nytt system skulle i princip endast de kallas som i enkäten visat sig ha motivation för och är intresserade av att testas för uttagning. Efter kallelse till prov för uttagning sker vid detta till- fälle en slutlig prövning av vilka som är lämpliga, har psykiska och fysiska förutsättningar och vill rekryteras till Försvarsmaktens insatsförband och de nationella skyddsstyrkorna för utbildning. Därefter tas efter genomförda tester, psykologsamtal etc. så många ut till soldattjänst som Försvarsmakten behöver och som visat sig vilja och i övrigt är bäst lämpade. Med nuvarande inriktning enligt Försvarsberedningens förslag kan det röra sig om ett urval om ca 5 000–6 000 soldater . Denna nivå torde, enligt erfarenheter från , vara möjlig att nå vad gäller att rekrytera ungdomar frivilligt med samtidiga krav på lämplighet och god motivation. Om utgångspunkten blir den som Försvarsberedningen anger, dvs. en nivå på soldatrekryteringen som ligger runt 5 000–6 000 soldater till insatsförbanden, kan en tänkbar ordning för rekrytering till de nationella skyddsstyrkorna med beaktande av de insatser frivilligförsvaret gjort i ungdomsverksamheten då kunna se ut på principiellt två olika sätt. Det första avser en ordning med en mönstringsverksamhet organiserad ungefär som den bygger upp och som kortfattat beskrivits ovan. De som vid soldatuttagningen bedöms lämpliga får då börja med en tremånaders utbildning enligt Pliktut- redningens nu framlagda förslag, och kan därefter rekryteras till insatsförbanden eller tjänstgöring i de nationella skyddsstyrkorna. Sannolikt skulle många försvarsintresserade ungdomar tycka att denna senare utbildningsinriktning är ett intressant alternativ. Flera fördelar finns med en sådan ordning. För det första förlo- ras inte den del av systemet som innebär att alla ungdomar får en möjlighet att på allvar fundera över och ta ställning till sin egen roll i försvaret och sitt eventuella engagemang för insats utomlands, genom att de efter viss information får fylla i frågeformuläret. För det andra får en relativt stor andel av ungdomarna möjlighet att visa sina förutsättningar och sitt intresse vid ett soldatuttagningstillfälle Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret och under den fortsatta tremånadersutbildningen. Mönstringsidén bortfaller inte helt i detta system och skulle, om plikten behöver återinföras, inte kräva särskilt stora omläggningar för att kunna börja verka igen. En sådan modell skulle också kunna stödjas av att de frivilliga organisationerna i deras ungdomsverksamhet om de före mönst- ringen lyckats rekrytera, utbilda och väcka intresse hos en större grupp ungdomar för försvarets verksamhet. Rekryteringen till Försvarsmaktens insatsstyrkor och de natio- nella skyddsstyrkorna i ett sådant system skulle kunna bygga på att de frivilliga försvarsorganisationerna i olika avseenden verkat genom information och utbildning, innan enkäten blir aktuell för alla ungdomar. I den utsträckning dessa organisationer lyckats väcka intresse och rekrytera till ungdomsverksamheten underlättas rekryteringen till Försvarsmakten påtagligt, liksom naturligtvis också av att den utbildning som ungdomarna fått i de frivilliga beredskapsorganisationerna kommer Försvarsmakten till godo under den fortsatta utbildningen. Ett första steg i en sådan modell är en rekrytering till de frivil- liga försvarsorganisationernas ungdomsverksamhet. Här skulle olika organisationer med olika inriktning (radio, samband, IT, datorer, verksamhet med anknytning till sjön och båtar, verksam- het med anknytning till fordon och motorer, skytteverksamhet, flygverksamhet, hästar och hundar, sjukvård, psykologiskt och socialt inriktad verksamhet, krishantering och ledarskap etc.) kunna väcka det första intresset och engagemanget redan hos ung- domar . Det andra steget innebär att dessa ungdomar, när de får enkäten och informationen inför mönstringen, ska ha fått ett sådant intresse för och en sådan motivation för att genomgå en mer omfattande soldatutbildning – vare sig det gäller insatsförbanden eller de nationella skyddsstyrkorna – att de vill komma till soldat- uttagning för att bli testade för det. De nationella skyddsstyrkorna bör då kunna framstå som ett intressant och bra alternativ för dem som inte kan eller önskar komma i fråga för utbildning till soldater i Försvarsmaktens insatsförband eller inte önskar delta i utlandsuppdrag. Inte minst kan detta vara fallet om ungdo- marna kommit i kontakt med de nationella skyddsstyrkorna i någon ungdomsverksamhet bland de frivilliga organisatio- nerna. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret 11.4En modell för rekrytering med stöd av frivilligorganisationer Modellen skulle i stort se ut på det sätt som nedanstående bild visar. Rutorna för olika verksamheter inom frivilligförsvaret kan naturligtvis varieras i många avseenden. Här har, som exemplifie- ring, endast angetts några typer av verksamhet som kan vara aktu- ella. Ålderslägen kan naturligtvis också tänkas bli modifierade. Mönstringen torde också kunna utformas mer flexibelt och t.ex. skjutas på till senare tidpunkter än 17–i ett nytt system. ut (exkl. de nationella Dessa kvarstår till c:a kvarstå i tjänst upp Ungdomar genomgår soldatuttagning grundad på intresse och motivation vid mönstringsenkäten Frivillig försvarsverksamhet i flera olika specialförbund rekryterar ungdomar till sina verksamheter. Ungdomar kan rekryteras till olika frivilliga försvars- och beredskapsorganisationer. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret Den andra modellen tar sikte på en ordning helt utan den ovan beskrivna mönstringsverksamheten med enkätförfarande som för- utsatts vara riktad mot en hel åldersklass eller en viss ålderskate- gori. Denna andra ordning innebär att det element som innebär sol- datuttagning grundad på det enkätförfarande som beskrivits i bilden bortfaller. Försvarsmaktens insatsförband och de nationella skyddsstyrkorna måste i en sådan modell förlita sig på en rekryte- ring som bygger på att ett tillräckligt stort antal ungdomar i aktuell ålder finner det intressant och motiverat, och har fysiska och psy- kiska förutsättningar för, att genomgå den första tremånadersut- bildningen och därefter i tillräckligt antal önskar fortsätta i insats- förbanden eller i de nationella skyddsstyrkorna. Soldatrekryteringen förutsätter, om inte något mönstringsförfa- rande finns kvar, att det blir möjligt att nå den avsedda kategorin ungdomar utan mycket stora rekryteringskostnader. Kostnaderna för en mönstringsverksamhet med den inriktning den nu fått i där en stor grupp ungdomar inte behöver inställa sig till mönstring genom att olika kriterier för urval till mönstring genomförs före inställelse, behöver dock inte bli stor. Som utredningen nu beskrivit det kan ett system med en enkel form av generell mönstring av en åldersklass ungdomar inför en frivillig uttagning av soldater, få mycket stor betydelse för förut- sättningarna att rekrytera till de nationella skyddsstyrkorna (för- utom den fördel som ligger i att bevara en viss mycket viktig del av systemet intakt om det skulle behöva aktiveras). De nationella skyddsstyrkorna måste nämligen bedömas vara en attraktiv form för frivillig försvarsverksamhet bland de ungdomar som, trots visat intresse vid mönstring och goda förutsättningar i övrigt, likväl inte kunnat eller önskat få plats till soldatutbildning i Försvarsmaktens insatsförband efter tremånadersutbildningen, enligt Pliktutred- ningens förslag. Skulle statsmakterna stanna för att även mönstringsplikten i sin helhet avskaffas blir Försvarsmaktens insatsförband och de natio- nella skyddsstyrkorna i sin helhet hänvisade till den form för rekrytering som alla verksamheter i samhället har. Det stöd frivil- ligorganisationerna då kan ge, genom sin ungdomsverksamhet och genom annan rekryteringsverksamhet, blir då av väsentligt större betydelse än med ett sådant inslag som mönstringen skulle ge för systemets långsiktiga stabilitet. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret Denna fråga är viktig för båda dessa delar av Försvarsmaktens organisation och den framtida rekryteringsverksamhetens upplägg- ning, effektivitet och kostnader och bör övervägas omsorgsfullt av , regeringen och Försvarsmakten innan ställning tas till vilket vägval som bör göras. Skulle det visa sig att rekryte- ringsförutsättningarna underskattats i ett system utan någon form av generell mönstring kan det få negativa följder i form av ökade kostnader för rekrytering och bemanning av Försvarsmaktens insatsförband och för de nationella skyddsstyrkorna. Skulle soldatutbildningen i Försvarsmakten komma att behöva öka blir dock förhållandena delvis annorlunda. Dels blir gruppen att rekrytera från insatsförbanden till de nationella skyddsstyrkorna allmänt sett avsevärt mycket större och dels blir förutsättningarna att rekrytera unga människor sannolikt också större, något som påtagligt skulle gynna de nationella skyddsstyr- kornas rekryteringsförutsättningar liksom kvalitén i dessa styrkor, eftersom en stor grupp soldater skulle komma till dessa förband med genomförd soldatutbildning som grund. Det är dock viktigt att här observera att när nu stannat för att föreslå ett system för grundrekrytering av soldater till Försvarsmakten som, med eller utan inslag av någon generell mönstring, kommer att bygga helt på frivillighet, blir skillnaden mellan denna rekrytering och att rekrytera soldater till de natio- nella skyddsstyrkorna från de frivilliga försvarsorganisationerna, rent principiellt inte särskilt stor.