sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — hade även vinstutdelningen ökat. Sammantaget fick detta till följd att allt mindre pengar hade blivit över till folkrörelse- och före- ningsverksamheten. I propositionen 2002/03:93 Vissa frågor inom spelområdet m.m. gjorde regeringen bedömningen att den produktfördelning som råder inom lotteriområdet mellan och folkrörelserna bör bestå. Om utredarens förslag skulle genomföras skulle över- skottet från Svenska Spels verksamhet minska i en relativt stor omfattning. Detta skulle komma att negativt påverka storleken på de resurser som regeringen ville överföra till föreningslivet genom ett vinstdelningssystem. Ett sådant vinstdelningssystem som regeringen avsåg att föreslå skulle komma att innebära ett verk- samhetstillskott både för föreningar som anordnar lotterier och för föreningar som inte bedriver lotteriverksamhet. Regeringen ansåg därför att även i fortsättningen borde få möjlighet att tillhandahålla spel inom lotteriområdet. Regeringens avsikt var att Svenska Spels överskott del- vis ska fördelas till folkrörelserna. Vidare föreslog regeringen andra åtgärder i propositionen som tillsammans med ett kommande vinstdelningssystem skulle skapa förbättrade förutsättningar för föreningslivet. tillsatte regeringen en ny utredning för att se över lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet. I slutbetänkandet Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11) ansåg utredaren att några ändringar inte borde föreslås i fråga om folkrörelsernas tillträde till spel- och lotterimarknaden. Enligt utredaren föreföll den ursprungliga avsikten med regleringen ha varit att staten, hästsporten och föreningslivet skulle svara för vardera en tredjedel av marknaden. Men dagens för- hållande är ett annat. Beräknad utifrån bruttoomsättningen har staten genom en marknadsandel om medan hästsportens marknadsandel uppgår till och folk- rörelsernas till , vilket omfattar såväl riksomfat- tande som lokalt eller regionalt anordnade lotterier. Om statens intentioner är att föreningslivet så långt som möjligt själv ska finansiera sin verksamhet med intäkter från spel och lotte- rier, ansåg utredaren att marknadsutvecklingen har motverkat detta Den ideella sektorns övriga finansiering hade mottagit önskemål från olika folk- rörelseägda spelanordnare om att en större jämvikt måste uppnås på den svenska marknaden och att folkrörelserna borde ha samma förutsättningar att anordna spel och lotterier som framför allt . Enligt fanns det ingen anledning att olika villkor ska gälla i de avseenden folkrörelserna verkar på samma marknad som . Däremot när det handlar om huruvida folkrörelserna ska ha tillträde till den del av spelmarknaden där och har monopol, dvs. särskilt vadhållning, konstaterade utredningen att regeringen i prop. 2002/03:93 hade funnit att den produktfördelning som råder mellan folkrörelserna och bör bestå. Utredaren utgick därför ifrån att det inte ingick i uppdraget att föreslå någon förändrad produktfördel- ning. diskuterade även möjligheterna att öppna upp en del av marknaden för konkurrens, exempelvis genom ett licenssystem avseende vadhållning, eftersom det kan hävdas att ett sådant system i varje fall i förlängningen är mest ändamålsenligt med hänsyn till den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen. I ett sådant system skulle även folkrörelserna få tillträde till den marknaden på samma villkor som , ATG och även kommersiella aktörer. Enligt det alternativ som då behandlades var det enligt utred- ningen svårt att se att den marknadsmässiga eller tekniska utveck- lingen skulle kräva en omfördelning av den svenska spel- och lotte- rimarknaden. För det fall folkrörelserna ska få möjlighet att, jämte eller ATG, erbjuda t.ex. vadhållning ansåg utredning- ens att det kräver ett politiskt ställningstagande. I budgetpropositionen angav regeringen att Lotteri- utredningen hade föreslagit anpassningar med utgångspunkt i det gällande regelverket, men hade även lämnat förslag på en alternativ modell till reglering som innebär införandet av ett licenssystem. Detta skulle bland annat göra det möjligt för kommersiella anord- nare att få tillstånd att anordna spel i . Regeringen angav att utredningens betänkande hade remissbehandlats och att ärendet bereddes inom . Den ideella sektorns övriga finansiering 6.5.2Ny utredning om en stärkt och moderniserad spelreglering beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare som ska föreslå en långsiktigt hållbar svensk spelreglering. Utredaren ska utarbeta fullständiga lagförslag till de författningsändringar som föreslås. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt direktiven (dir. 2007:79) ska den nya regleringen till- varata och stärka de sociala skyddsaspekterna och motverka spel- beroende, bedrägerier och kriminalitet. Grunden för den nuvarande modellen för spelregleringen ska alltså även i fortsättningen tjäna som förebild. Modellen ska förena kravet på en stark och förbätt- rad social skyddsnivå med behovet av en anpassning till det moderna IT-samhällets villkor och de skyldigheter som följer av EG-rätten. föreslå hur en uppstramning och modernisering av regelverket kan ske i syfte att stärka de allmänna skyddsbehov som ska stå i förgrunden för svensk spelpolitik, inklusive marknadsförings- restriktioner och tydligare krav på de statligt kontrollerade bolagen, kartlägga i vilken utsträckning vissa spel kan anses framkalla spelberoende med utgångspunkt i den nuvarande modellen för spelregleringen och att de mest bekymmersamma spelen endast ska kunna bedrivas i strikt reglerade former, bedöma om det av EG-rättsliga, tekniska eller andra skäl inte är möjligt att inom alla spelformer strama upp det nuvarande regelverket och i så fall föreslå ett delvis nytt system som också inbegriper andra aktörer än befintliga, med en inriktning på att de sociala skyddsaspekterna genomgående ges hög prioritet. I direktiven anser regeringen att det är av stor vikt att föreningsliv, inbegripande föreningsidrott och ungdomsorganisa- tionernas verksamhet, samt hästsporten kan fortsätta att utvecklas, bl.a. genom att resurser även ställs till föreningslivets och hästsportens förfogande. En förutsättning för detta är att intäkter från spel även fortsättningsvis kan komma sådana ändamål till godo. Regeringen betonar dock att en sådan konstruktion, med hänsyn till praxis, inte får vara det huvudsakliga syftet med spelregleringen utan endast utgöra en positiv bieffekt. Den ideella sektorns övriga finansiering Modellen får inte heller utformas på ett sådant sätt att den i själva verket bygger på en idé om ett ökat spelande. allsidigt belysa vilka ekonomiska effekter införlivandet av eventu- ellt nya aktörer på spelmarknaden får för folkrörelserna, bl.a. idrottsrörelsen och ungdomsorganisationerna, samt hästsporten, och analysera förutsättningarna för att fortsatt låta folkrörelserna vara befriade från skatt. Utgångspunkten ska vara att folkrörelsernas roll i egenskap av spel- anordnare på marknaden i möjligaste mån ska vara oförändrad. 7Stärka och utveckla statistikförsörjningen En viktig uppgift för den generella folkrörelsepolitiken är att bidra till en ökad kunskap om föreningslivet och dess verksamheter. I utredningens direktiv påpekas att den statistik som finns om folkrörelserna och det övriga föreningslivet till viss del består av statistik inhämtad av , universitet och vissa organisationer. Det finns emellertid ett behov av en mer samlad och kontinuerlig statistik. Enligt direktiven ska jag därför lämna förslag om hur statistikförsörjningen kan stärkas och utvecklas när det gäller folkrörelserna och det övriga föreningslivet i syfte att säkerställa en mer kontinuerlig sådan kunskap. 7.2Statistisk databas om den ideella sektorn 7.2.1Tidigare förslag om förändring av statistiken Frågan om en mer samlad och kontinuerlig statistik om den ideella sektorn har tidigare behandlats av i mitten av 1990- talet. I rapporten verksamhet – förutsättningar, organisering och betydelse. (Ds 1995:30) föreslog han att ett arbete borde inledas med att upprätta en statistisk databas om den ideella sektorn och dess organisationer. Syftet med en sådan databas skulle vara att ge service till både forskare, utredare, ideella organisationer och jour- nalister när det gäller aktuella uppgifter om utbredning, omsätt- ning, branchfördelning, antalet anställda m.m. inom den ideella sektorn. Amnå betonade att om denna verksamhet skulle sättas igång och bli varaktig måste den få de resurser som krävs för aktualitet Stärka och utveckla statistikförsörjningen För att organisera och ajourhålla verksamheten föreslog han att SCB borde få de erforderliga resurserna vilket skulle säkerställa kontinuitet och generella kvalitets- och tillgäng- lighetskrav. Som underlag för Amnås förslag fanns en framställning från forskaren som föreslog att följande förändringar eller anpassningar borde göras av statistiksystemet: a.En stor del av de ideella organisationer, som SCB för tillfället betraktade som (ekonomiskt) inaktiva, var i praktiken i högsta grad aktiva, och måste också klassas som sådana i den nya data- basen. b.Ett nytt klassifikationssystem måste läggas över organisa- tionerna, vilket skulle innebära att en del organisationer måste klassificeras om. c.Till följd av det nya, anpassade, klassifikationssystemet skulle dessutom en stor del av organisationerna kunna klassificeras ordentligt . För tillfället var mer än 1/3 av de aktiva organisationerna (cirka 9 000) och alla de "inaktiva" orga- nisationerna (cirka 60 000) mycket otillfredsställande klassade eller helt oklassade. d.Vidare måste man koppla på en del ny information som är central för att förstå de ideella organisationerna och deras verk- samhet, till exempel antal medlemmar och frivilliga eller volon- tärer. Vidare borde detta kompletteras med verksamhetsspecifik information som i möjligaste mån borde kunna jämföras med likartad verksamhet i annan regi, till exempel antal daghems- platser eller teaterföreställningar. 7.2.2Förstudie om uppbyggnaden av en databas Utredarens förslag resulterade inte i några omedelbara åtgärder. Men inleddes ett arbete med att göra en förstu- die om uppbyggnaden av en databas över organisationer och före- ningsverksamhet i . Detta arbete leddes av forskaren . Som grund för detta arbete fanns ett tidigare arbete som hade påbörjats av SCB i och med publiceringen av den ovan- nämnda rapporten från . Stärka och utveckla statistikförsörjningen SCB aktualiserade statistikfrågan på nytt i och med att regeringen tillsatte en arbetsgrupp om den sociala ekonomin och dess utveckling. I arbetsgruppens slutrapport ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt föreslog arbets- gruppen att statistikfrågan borde bli föremål för en djupare analys och principiell diskussion. Arbetsgruppen konstaterade att det ur olika aspekter fanns stora brister vad gäller data och statistik över området. Den förslog därför att frågan huruvida social ekonomi bör bli ett av de officiella statistikområdena borde övervägas inom ramen för det fortsatta utredningsarbetet. I det sammanhanget borde också frågan om lämplig statistikansvarig myndighet över- vägas. 7.3.1Handbok för satelliträkenskaper till Nationalräkenskaperna Arbetet med att bygga upp en databas över den ideella sektorn i avbröts dock i och med att regeringen beslutade att bifalla en framställning från SCB om att få omdispo- nera delar av de medel som regeringen tidigare hade anvisat för att bygga upp databasen. SCB önskade i stället att ansluta sig till ett internationellt projekt för att bidra till utvecklingen av en till nationalräkenskaperna. Detta inter- nationella projekt sorterar under och samordnas genom FNs stati- stikutvecklande arbete. För det internationella projektet var det intressant att få med i arbetet eftersom den ideella sektorn i uppvisar ett antal intressanta särdrag och unika betingelser som saknas eller är nedtonade i andra länder. dels om de medlemsbaserade och folkrörelsepräglade organisa- tionerna som dominerar sektorn, dels om den specifika miljö som världens kanske längst drivna sociala välfärdsprojekt innebär. Det internationella projektet utgick ifrån den definition av non- profit-organisationer som tidigare redovisats och som även var utgångs- punkten i det tidigare nämnda förslaget från om Stärka och utveckla statistikförsörjningen förändring av statistiksystemet. Dessa kriterier är att organisation- en ska: vara formell, dvs. i någon utsträckning vara institutionaliserad, inte ge utdelning av överskott/vinst till ägare eller huvudmän, vara privat, dvs. vara institutionellt avskild från staten, vara självstyrande, dvs. har verktyg för styrning av dess egna aktiviteter, ha inslag av idealitet, dvs. innehålla något slags frivilligt del- tagande, antingen i dess egna aktiviteter eller i ledningen för verksamheten. I en rapport redovisade SCB hur ett system med satellit- räkenskaper enligt det internationella projektets modell skulle fungera i . SCB pekade på att det i inte finns någon skyldighet för ideella föreningar att registrera sig. Det är därför svårt att avgränsa vilka organisationer som ska räknas som non- profit-organisationer. Om en organisation har anställda, betalar moms eller har F-skattsedel ingår den i . Men de flesta organisationerna uppfyller inte någon av dessa kriterier. Från SCB:s sida var man inte särskilt intresserad av att gå över till den nya klassificeringen av Non-Profit-Institutions (NPI) som användes i handboken, dvs. ICNPO (International Classification of Non-Profit-Organizations). SCB rekommenderade att skulle hålla fast vid den befintliga SNI-koden (Swedish Industrial Classification). Man pekade på att de flesta enheterna i företags- registret klassificerades enligt denna kod och är således inte anpas- sade till ICNPO-koden. Däremot förloras delvis den internatio- nella jämförelsen av ideella verksamheter som satelliträkenskaperna ger möjlighet till. SCB hänvisade också till att klassificeringen i den s.k. ULF- undersökningen inte heller överensstämmer med ICNPO-koden. Man skulle givetvis kunna ändra klassificeringen i de framtida undersökningarna men då skulle man också förlora möjligheterna att göra jämförelser med tidigare undersökningar. Ytterligare ett alternativ vore enligt min bedömning att båda studierna genomförs även om vissa överlappningar finns. implementeras FNs rekommendationer för satelliträkenskaper för ideell sektor i nästan 30 länder. beslutade även att genomföra dessa satelliträkenskaper. Jag anser att dessa satellit- räkenskaper skulle bidra till kunskapen om den svenska ideella Stärka och utveckla statistikförsörjningen sektorn samt ge möjligheter för ytterligare studier som även inklu- derar internationella jämförelser. Eftersom detta inte direkt ingår i SCBs ordinarie undersökningar, återkommer jag till frågan om satelliträkenskaper i nästa kapitel och diskussionen om forsknings- baserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället (avsnitt 8.4.3). 7.3.2Analysmodell för sektorsöverskridande statistik Forskarna har på uppdrag av och i samarbete med Kommuner och Landsting, kartlagt vilka statistiska kunskapskällor som finns till- gängliga och förfinat de tidigare upprättade förslagen hur statisti- ken kan förbättras och därmed sektorn avbildas på ett mer adekvat sätt. Förslaget till förbättrad statistik bygger dels på det ovan- nämnda internationella klassifikationssystemet ICNPO (Inter- national Classification of ), dels på för nationalräkenskaper (SNA ) och benämns satelliträkenskaper. Resultatet av studien publicerades i rapporten för sektorsöverskridande statistik. Syftet med rapporten var att ta fram en analytisk modell som kan användas för att i siffror belysa hela den svenska vård- och omsorgssektorn med alla dess aktörer. Den analytiska modellen ska kunna belysa vilka typer av aktörer som står bakom de tre analys- perspektiven reglering, finansiering och produktion av vård- och omsorgstjänster. Aktörerna ska ha sin institutionella hemvist inom någon av sektorerna offentlig sektor, näringsliv, hushållssektor eller ideell sektor. Med hjälp av lämpliga data om verksamhetens omfattning ska modellen kunna användas för att belysa vilken betydelse aktö- rer från de fyra olika samhällssektorerna har inom den svenska välfärdsproduktionen när det gäller vård och omsorg. ska den skapa ett analytiskt raster för att bättre kunna följa utveck- lingen samt spåra trender och effekter . För att bättre avspegla samhällets struktur, organisering och utveckling anser forskarna att de kategoriseringar som används vid datainsamlingen bör förändras så att de överensstämmer med de system som föreslås för satelliträkenskaperna i den ekonomiska statistiken. Det handlar i vissa fall om rent tekniskt enkla förändringar som i de fall informationen samlas in med enkäter. Stärka och utveckla statistikförsörjningen förändringar som behöver göras i kommunernas och landstingens ekonomisystem kan vara något mer komplicerade enligt forskarna. Forskarna menar att en förändring i den ekonomiska och den övriga statistiken i enlighet med modellen och rekommenda- tionerna om satelliträkenskaper skulle i ett första steg leda till bättre möjligheter att följa de förändringar som pågår inom den svenska välfärden. Sådana förändringar i statistiksystemen skulle även i förlängningen ge en bättre internationell jämförbarhet så att de processer och den utveckling som är i också kan jämföras med situationen i andra länder. Även detta utvecklingsprojekt är en del av det kunskapsunderlag som finns framtaget tack vare gemensamma insatser av forskare, offentliga och privata aktörer. En vidareutveckling av detta projekt och/eller satsningar på andra studier diskuteras vidare i nästa kapitel. Mitt förslag: Hushållens ideella organisationer (HIO) bör redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna och SCB ska vara statistisk ansvarig myndighet. Detta bör införas i bilagan till förordningen 2001:100 av den officiella statistiken. 7.4.1Förslag om att HIO redovisas som en egen sektor I den ovannämnda från det internationella projek- tet för att testa en till national- räkenskaperna nämnde SCB att man bedrev ett projekt om hushållens ideella organisationer (HIO), även benämnda hus- hållens icke-vinstdrivande organisationer. Det är en återkommande undersökning. Den är utformad för att i första hand möta de krav och behov som nationalräkenskaperna har på den ideella sektorn. Frågan om HIO har tidigare behandlats av utredningen om den ekonomiska statistiken. I betänkande Förbättrad statistik om hus- hållens inkomster (SOU 2002:73) föreslog utredaren att HIO bör föras upp som ett område i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet. Utredningen föreslog att detta skulle Stärka och utveckla statistikförsörjningen införas i bilagan till förordningen 2001:100 om den officiella stati- stiken. Utredaren hänvisade till att enligt Europeiska Nationalräken- skapssystemet (ENS 95), som även måste följa, ska HIO redovisas som en egen sektor. Han påpekade dock att om HIO ska redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna, måste det finns ett underlag med acceptabel kvalitet. Utredaren hänvisade till att svarsfrekvensen i de undersökningar som hade genomförts på frivillig väg 1999 och 2001 var mycket låg. Utredaren föreslog där- för att fortsatta undersökningar bör förenas med en skyldighet för organisationerna att lämna uppgifter. Förslagen har emellertid inte föranlett någon åtgärd från regeringen. Min bedömning är att förslaget om att Hushållens icke-vinst- drivande organisationer (HIO) bör föras upp som ett område i den officiella statistiken med SCB som statistikansvarig myndighet fortfarande bör vara aktuell. HIO utgör en sektor i nationalräken- skaperna för vilken reguljär statistik f.n. saknas. redovisas HIO i nationalräkenskaperna som en del av hushållssektorn vilket gör att man inte får en korrekt bild av läge och utveckling för de egentliga hushållen. Detta försvårar också jämförelser med hus- hållens inkomster. Statistik över HIO:s ekonomiska förhållanden erfordras för att nationalräkenskaper ska kunna sammanställas i enlighet med ENS 95. Det finns krav från EU om att HIO ska redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna. Jag föreslår därför att så sker och att SCB ska vara statistikansvarig myndighet. Jag föreslår att detta införs i bilagan till förordningen 2001:100 om den officiella statistiken. Min bedömning är att det inte bör ske någon förändring av lagen (2001:99) om den officiella statistiken med innebörden att det ska vara en skyldighet för organisationer att lämna de begärda uppgifterna. Jag anser att det bör vara ett frivilligt åtagande från föreningslivets sida. Jag instämmer dock i att om HIO ska redo- visas som en egen sektor i nationalräkenskaperna måste det finnas ett underlag med acceptabel kvalitet. Jag tror att detta kan åstad- kommas genom förbättrade metoder för att öka svarsfrekvensen från organisationerna. Stärka och utveckla statistikförsörjningen 7.4.2Förbättrade metoder för att öka svarsfrekvensen Min bedömning är att metodarbetet med HIO nu är slutfört och att reguljär statistikproduktion därför kan starta. Vid det statistik- seminarium som anordnade redovisade företrädare för att de huvudvariabler som SCB är intresserade av är intäkter och kostnader specificerade på olika intäkts- och kostnadsslag. Man är också intresserad av uppgifter om finansiella tillgångar och skulder specificerade på olika slag av tillgångar och skulder. Dessutom är man intresserad av vilken verksamhet som organisationen bedriver samt uppgifter om medlemsantal och medelantal sysselsatta dvs. alla som har fått ersättning i någon form och en kontrolluppgift. Syftet med HIO-undersökningen är att försöka ringa in de organisationer som har en betydande ekonomisk aktivitet. De organisationer som ingår i HIO, dvs. rampopulationen, är samtliga juridiska enheter i SCB:s företagsregister (FDB) och är klassade inom sektor 710, som är hushållens icke-vinstdrivande organisatio- ner. 2005 var antalet juridiska enheter i rampopulationen 168 044. SCB är i detta sammanhang endast intresserad av organisationer som bedriver någon betydande ekonomisk aktivitet. De tar med alla organisationer som uppfyller något av följande krav: lönesumma, dit även arvode räknas inlämnad kontrolluppgift (KU) Av de ca. 168 000 organisationerna var 28 692 () aktiva enligt FDB:s kriterier. Det innebär att de övriga ca. 140 000 juridiska enheterna finns i företagsregistret men hamnar utanför HIO- undersökningen. Många av dessa bedriver säkerligen inte någon verksamhet. Därutöver finns det säkert många organisationer som inte ens har registrerat sig för att få ett organisationsnummer och således inte finns med i företagsregistret. Av de 28 692 i undersökningspopulationen gjordes ett urval på 2 000 organisationer. Beroende på storlek fick dessa organisationer någon av följande blanketter: Stärka och utveckla statistikförsörjningen 1.En enkel blankett som vänder sig till mindre organisationer dvs. organisationer utan anställda och med tillgångar mindre än 10 miljoner. Till den enkla blanketten ska organisationerna bifoga en resultat- och balansrapport. Det görs för att minska bördan av uppgiftslämnar så mycket det går och för att uppmuntra organisationerna att skicka in uppgifterna. 2.En mer detaljerad blankett som vänder sig till större organisatio- ner dvs. organisationer med anställda eller med tillgångar på . 3.En utvidgad blankett som vänder sig till organisationer som för- väntas ha stora tillgångar I de mindre storleksklasserna gjordes ett slumpmässigt urval. I de två större klasserna var alla organisationer med. är dock svarsfrekvensen ganska låg, . Men man försöker för- enkla så mycket som möjligt för att organisationerna ska skicka in sina svar. Man påminner t.ex. genom telefonsamtal. SCB har också lagt mycket av de extraresurser som de har fått på att göra en ordentlig bortfallsuppföljning.