sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — Social-ecological transformation for ecosystem management: the development of adaptive co-management of a wetland landscape in , Ecology and Society, 9(4): 2. [online] URL: SOU 2007:60 Bilaga B 31 57 , P., L. H. Gunderson, S. R. Carpenter, P. , L. Lebel, C. , and C. Shooting the rapids: navigating transitions to adaptive governance of social-ecological systems, Ecology and Society, 11(1): 18. [online] URL: , P., C. , V. Galaz, T. , L. . Enhancing the fit through adaptive co-management: creating and maintaining bridging functions for matching scales in the social-ecological systems of Vattenrike, , Ecology and Society. Pahl-Wostl, C. Transitions towards adaptive management of water facing climate and global change, , 21:4962. Paine, R.T., M.J. Compounded Perturbations Yield Ecological Surprises, Ecosystems, 1, pp. 53554 , M., X. Rodo, S.P. Science, 289: 17661769. A Human Disease Indicator for the Effects of Recent Global Climate Change. , 99(20):1250612508. , M., (2005) Adaptation and disaster management: Scale issues. Workshop Background Note. Cited in , M., and Corfee-Morlot, J., (eds) 2006. Adaptation to climate change what needs to happen next. A report of a workshop in the UK EU Presidency , . and , Food and Rural Affairs. D., T. D. Beard Jr., B. E. Beisner, E. M. , S. R. Carpenter, G. S. Cumming, C. L. Dent, and T. (2003). Assessing future ecosystem services: a case study of the Northern Highlands District, . Conservation Ecology, 7(3): 1. [online] URL: Petts, J., , T., G. Murdock et. (2000). Social Amplification of Risk: The Media and the Public. Report of Workshop, 12th 2000, . Pielke, R.A (1998). Rethinking the role of adaptation in climate policy, Global Environmental Change, 8(2), pp. Bilaga B 31 SOU 2007:60 58 Pierson, P. Not Just What, but When: Timing and Sequence in Political Processes, Studies in American Political Development, 14: 7292. Pidgeon, , and . (eds.) The Social Amplification of Risk: Assessing Fifteen Years of Research and Theory. Pimm, S. (1989). Theories of predicting success and impact of introduced species, in Biological invasions. a global perspective, ed. A. , F. di Castri, R. H. Groves, F. J. Kruger, M. Rejm~inek & M. . , Chichester, pp. M A. Plummer, R. and , D. (in press) A resilience-based framework for evaluating adaptive co-management: Linking ecology, economics and society in a complex world, Ecological Economics. Ramankutty, N., C. Delire and P. Snyder (2006). Feedbacks between agriculture and climate: An illustration of the potential unintended consequences of human land use activities, Global and Planetary Change, 54, pp. Re (2006). Weather catastrophes and climate change: is there still hope for us? , K. and H. Biggs (1999). Integrating indicators, endpoints and value systems in strategic management of the rivers of the , Freshwater Biology, 41, pp. Rotmans, J., , R., 2001. evolution than revolution: transition management in public policy, Foresight, 3(1), 15–31. , B (2003). Sociala fällor och tillitens problem. Ruitenbeck, J., and ., C (2001). The invisible wand: adaptive co-management as an emergent strategy in complex bio-economic systems. Occassional Paper 34. , Bogor, . Scheffer, M., Carpenter, S., Foley, J.A., , C. och , B. (2001). Catastrophic shifts in ecosystems. Nature, Vol. 413, pp. Scheffer, M., F. Westley, W. . (2003). Slow response of societies to new problems: causes and costs, Ecosystems, 6:493 502. SOU 2007:60 Bilaga B 31 59 , O.J., E. (2003) Ecosystem Responses to Global Climate Change: Moving beyond Color Mapping, BioScience, 53(12), pp. (2004). Abrupt Non-Linear Climate Change, Irreversibility and Surprise. Working Party on Global and Structural Policies, . Root (1995). Ecological implications of climate change will include surprises, Biodiversity and Conservation, 5, pp. , S.H., B.L. , H.M. Garriga (1998). Imaginable surprise in global change science, , 1(2), pp. Schröter, D., , W., R. Leemans et. (2005). Supply and Vulnerability to Global Change in Europé, Science, 310, pp. (2006). Stormskadad skog – föryngring, skador, skötsel. , Rapport 9. (2006b). Miljökonsekvenser för vattenkvalitet – underlagsrapport inom projekt . , Rapport 10. , A., A. , and F. Berkhout (2005). The governance of sustainable socio-technical transitions, Research Policy 34:1491–1510. , S. and J. McCloskey (1998). and the Social Amplification of Public Sector Risk, Public Money and Management, Oct-Dec, pp. (2002). Cylindrospermopsis and Invasive Toxic . , 22(1): 3034. , W, , A, , J, , P D, , B, , , , K, Oldfield, F, Schellnhuber, H-J, ; BL and Wasson, RJ (red) (2004), Global Change and the : A Planet , IGBP Book Series, , . (2007). The Economics of Climate Change: . , T, , M, , J, Aniyar, S, , S, , W, Carpenter, S, Chopra, C, Ehrlich, P, , M, , S, Mäler, K-G, , J, , L, , T, Wilen, J, och A Xepapadeas (2006), Quick Fixes for the Environment – Part of the Solution or Part of the Problem?, Environment, vol 48 nr 10, s 2027. Bilaga B 31 SOU 2007:60 60 Streets, D.G. Exploring the concept of climate surprise, Global Environmental Change, 10: 97107. Stoll-Kleemann, S. (2005). Indicators and Evaluation of in Biosphere Reserves. In: Global Change Impacts in Mountain Biosphere Reserves, : , 237245. Swedish Climate Strategy (2004). A Basis for the Evaluation of Swedish Climate Work. Tannerfeldt, M., Elmhagen, B. and Angerbjörn, A. Exclusion by inteference competition? The relationship between red and arctic foxes, Oicologia, 132: 213220. (1999). Rapid climate change, Am. 87, 320-327. Tompkins, E., , , , , , N., , N., Weatherhead, K., (2005a) ; A Report Submitted to Defra as part of the Climate Change Impacts and Programme . For access to the report see: DocumentLibrary/GA01077/GA01077_2664_FRP.pdf Tompkins, E.L., . , , , , , , , (2005b). Preparing for and adapting to climate change in small states: A guide for national level planners. , , , Norwich, NR4 7TJ, U.K. Toya, H. och Skidmore, M., 2007, Economic development and the impact of natural disasters, Economic Letters, 94(1):2025. True, J., , B., & Baumgartner, F. (1999). Punctuatedequilibrium theory: Explaining stability and change in American policymaking. In P. Sabatier (Ed. ), Theories of the policy process (pp. 97–115). , CO: Westview. Turnpenny, J., Haxeltine, A., , I., ORiordan, T., , M., (2005) Mapping actors involved in climate change policy networks in the UK, Working Paper 66. , , Norwich. , B., M. Anderies et. (2006). Exploring resilience in – Comparative Studies and Theory Development. , Collingwood , . SOU 2007:60 Bilaga B 31 61 , B. H., C. S. Holling, S. R. Carpenter, and A. Kinzig (2004). Resilience, adaptability and transformability in social– ecological systems, Ecology and Society, 9(2):5. [online] URL: . Waugh, W.L. The Political Costs of Failure in the and . Westley F, Carpenter SR, , Holling CS, Gunderson LH. (2002). Why systems of people and nature are not just social and ecological systems. In: Gunderson, L.H. Holling (2002). Panarchy – Understanding Transformations in Systems of Humans and Nature. Press, D.C. , O., F. Berkhout, G.C. (2006). The Globalization of : An Agenda for . Global Environmental Change, 16(3): 304316. Bilaga B 31 SOU 2007:60 62 Bilaga 1. Några viktiga definitioner Globala miljöförändringar – inte bara klimatförändringar I följande rapport väljer vi att använda begreppet globala miljöförändringar. I begreppet globala miljöförändringar ingår förutom klimatförändringar andra mycket omfattande globala miljötrender; den globala förlusten av biologisk mångfald, mycket storskaliga omvandlingar i landskap, storskaliga hydrologiska förändringar m.m. Begreppet är svårt att sammanfatta, men fångar in det komplexa nätverk av förändringar som sker på global nivå. En viktig observation är att klimatförändringar inte kan frikopplas från nämnda andra typer av förändringar. Exempelvis så kan storskaliga landskapsförändringar leda till förändringar i det regionala klimatet (Foley et. 2003, et. 2001), eller förlust av biologisk mångfald kan göra ekosystem mer sårbara mot störningar och stress (et. Det är mycket viktigt att förstå att samhällens och ekosystems resiliens och kapacitet att hantera effekterna av klimatförändringar (t.ex. stormar, torka) är starkt beroende av andra parallella biofysiska förändringar. Ekosystemtjänster – inte bara ekosystem har forskningen kring ekosystemstjänster tagit fart på allvar. Med ekosystemtjänster menas de gratis tjänster som människan får från ekosystem. Exempel här är vattenrening, kväverening, skydd från översvämningar, matproduktion, rekreation och mycket mer (för en komplett lista, se Millennium Ecosystem Assessment 2005). I rapporten är vi således inte bara intresserade av ekosystemen, utan också deras långsiktiga förmåga att upprätta social och ekonomisk välfärd. Social-ekologiska system Samhälle och ekologi är tätt sammankopplade. Ett begrepp som finns i den vetenskapliga litteraturen refererar till vad som kallats social-ekologiska system (Berkes & 1998, Berkes et. Ett grundantagande är att sociala system (institutioner, förvaltning) och ekosystem är så starkt sammankopplade att de SOU 2007:60 Bilaga B 31 63 måste studeras inom ett gemensamt ramverk. Se även Westley mfl. (2002) och Holling & Meffe (1998). Resiliens Resiliens är ett systems förmåga att klara av förändring och vidareutvecklas. Resiliensperspektivitet handlar om hur vi – i en värld i ständig förändring – kan upprätthålla ekosystemens förmåga att producera de varor, tjänster och andra värden, som människan är beroende av för sitt välbefinnande och sin utveckling. Ekologisk resiliens är förmågan hos ett ekosystem att möta förändringar och störningar – t.ex. stormar, bränder och föroreningar – utan att övergå till ett annat tillstånd. Ekologisk resiliens möjliggör återuppbyggnad och förnyelse efter en störning. Begreppet resiliens kan också användas för sociala system. Social resiliens beskriver samhällets förmåga att hantera förändring och vidareutvecklas utan att minska välfärden eller valfriheten och flexibiliteten . Att stärka resiliensen i kopplade sociala och ekologiska system är själva grunden till en hållbar utveckling. Adaptiv samförvaltning Adaptiv samförvaltning är ett angreppssätt som grundar sig på samarbete mellan myndigheter, forskare och lokala resursnyttjare. Förvaltningen av ekosystem ses som styrda experiment, där övervakning, utvärdering och ständiga förbättringar är centrala begrepp. Det krävs samarbete både horisontellt (lokalt) såväl som vertikalt (från lokal via regional till nationell nivå).