sou · GVB321 · 2008-01-01 00:00:00 — För att en skada skall anses föreligga krävs även att skadan har betydande negativa effekter när det gäller att uppnå eller bibehålla en gynnsam bevarandestatus för sådana arter och livsmiljöer som avses i miljö- ansvarsdirektivet. Miljöansvarsdirektivet skall vara genomfört i svensk rätt . För skador på naturmiljöer och arter utanför miljöansvarsdirek- tivets räckvidd finns även en annan bestämmelse av intresse, näm- ligen avhjälpandebestämmelsen i 2 kap. 8 § . Enligt den bestämmelsen gäller ett generellt ansvar för alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet för miljön att avhjälpa skadan eller olägen- heten. Motiven till bestämmelsen synes ta sikte på skador och olägenheter genom föroreningar, vilket även indikeras genom att det i paragrafen hänvisas till skälighetsbedömningen i 10 kap. som reglerar just föroreningsskador. Bestämmelsen är dock till orda- lydelsen inte begränsad till någon särskild skadetyp utan omfattar alla skador på miljön, således även skador på den naturliga biolo- giska mångfalden orsakade av genetiskt modifierade organismer. I det här sammanhanget är avhjälpandebestämmelsen i 2 kap. 8 § relevant på så sätt att tillsynsmyndigheten kan lägga den bestäm- melsen till grund för beslut och förelägganden. En verksam- hetsutövare kan således med stöd av bestämmelsen föreläggas att vid vite återställa en skada orsakad av genetiskt modifierade organismer. Det är dock även tänkbart att en enskild med stöd av 2 kap. 8 § kan föra talan i domstol om avhjälpande av en skada på den biologiska mångfalden orsakad av genetiskt modifierade orga- nismer. Talan om avhjälpande nämns dock inte bland de mål som en miljödomstol enligt 20 kap. 2 § skall pröva som första instans. Påverkan av genetiskt modifierade organismer kan vara en sådan störning som kan grunda ersättning enligt 32 kap. , men det är tveksamt om ekologiska skador generellt kan anses ersättningsgilla. Eventuellt kan skadeståndslagens regler bli till- lämpliga. Ekonomiska skador kan även uppkomma genom att genetiskt modifierade växter, pollen, frön och jämförbara växtdelar oavsikt- ligt sprids till fält med andra grödor. Om skörden innehåller gene- tiskt modifierade organismer inträder under vissa omständigheter ett märkningskrav . För det fall konsumenter tvekar att köpa produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer kan detta leda till ett försämrat marknadsvärde på skörden. Dessutom kan även själva märkningen i sig innebära kostnader. För att få en heltäckande bild av konsekvenserna av användning av genetiskt modifierade organismer behöver utredas hur man bäst hanterar skador som kan uppstå på den biologiska mångfalden och som inte omfattas av miljöansvarsdirektivet. Skador på den biologiska mångfalden är till sin karaktär sådana att de oftast snarare drabbar det allmänna än någon enskild. Dessutom är de svåra att värdera eftersom de främst påverkar nästan ideella intressen. I förarbetena till konstaterade regeringen att innan lagstiftning sker om ersättning för skador på biologisk mångfald bör ytterligare analyser ske av rättsläget och annat material tas fram. Genom antagandet av miljöansvarsdirek- tivet har vissa skador på biologisk mångfald reglerats men frågan är om direktivet, jämte nuvarande regler i och skade- ståndslagen ger ett tillräckligt skydd mot skador på den biologiska mångfalden. Skador på den naturliga biologiska mångfalden orsakade av genetiskt modifierade organismer är en ny skadetyp. Naturvårds- verket skall enligt regleringsbrevet för redovisa hur positiv respektive negativ påverkan av genetiskt modifierade organismer skall kunna mätas och särskilt hur man kan mäta hur introduktionen av genetiskt modifierade organismer kan påverka det av regeringen föreslagna miljökvalitetsmålet för biologisk mångfald. Skadorna utmärker sig på så sätt att det kan vara svårt att identifiera ursprunget till det genetiska material som har orsakat skadan på den naturliga biologiska mångfalden. Det kan således vara svårt att visa vem som är ansvarig för den uppkomna skadan. När verksamhetsutövaren inte kan identifieras uppkommer frågan om hur återställandeåtgärder skall bekostas. Svårigheter att fastställa vem som orsakat skadan är inte bara problematiska när man offentligrättsligt skall avkräva en verksamhetsutövare ansvar utan är naturligtvis också ett problem på så sätt att det minskar möjligheterna att kräva skadestånd. I miljöansvarsdirektivet finns bestämmelser om krav på åtgärder även när det inte går att återställa den skadade miljön till ursprung- ligt skick, t.ex. kan återställandeåtgärder vidtas på ett annat område. En fråga är om liknande bestämmelser med ett vidare tillämpningsområde behövs för skador på den naturliga biologiska mångfalden orsakade av genetiskt modifierade organismer. För det fall nya regler behövs för att hantera skador på den naturliga biologiska mångfalden uppkommer frågor om ansvaret skall vara strikt, som för annan miljöfarlig verksamhet, eller om det i någon del räcker med ett vårdslöshetsansvar. Om ett strikt ansvar är att föredra, uppstår även frågan till vem eller vilka ansvaret skall kanaliseras och om det skall finnas möjligheter till undantag. Utredaren får i tilläggsuppdrag att analysera i vilken utsträckning gällande regelverk och miljöansvarsdirektivets bestämmelser ger möjlighet att ställa krav på avhjälpandeåtgärder vid skador på natur- miljön orsakade av genetiskt modifierade organismer. Utredaren skall även analysera rättsläget vad avser möjligheterna att kräva skadestånd för skador på den biologiska mångfalden, särskilt skador orsakade av genetiskt modifierade organismer. Om analysen ger vid handen att regelverket behöver förändras för att skapa ett tillfredsställande skydd för miljön skall utredaren lämna förslag till sådana författningsändringar. Det kan vara svårt att påvisa ett orsakssamband mellan skadan på den naturliga biologiska mångfalden och en hantering av genetiskt modifierade organismer. Utredaren skall analysera möjligheterna att nyttja miljöskadeförsäkringen för sådana skador. Utredaren bör även överväga om det finns behov av att skapa eller ställa krav på andra former av säkerheter. Utredaren skall i denna del lämna de förslag som behövs. Utredaren skall uppmärksamma hur frågor om ansvar för skador på den biologiska mångfalden hanterats i andra länder. Konsekvenser, tidsplan och arbetets genomförande Vad som sägs om konsekvensanalyser i kommittédirektiv 2004:59 gäller även fortsättningsvis. Utredaren skall särskilt uppmärk- samma de konsekvenser som förslagen kan få för odlare och andra näringsidkare som hanterar eller på annat sätt använder genetiskt modifierade organismer i sin verksamhet. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter och företag. Utredaren skall beakta det arbete som pågår inom ramen för Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen i om biologisk mångfald med att ta fram en ordning för ansvar för skador orsakade av genetiskt modifierade De slutsatser som utredaren kommer fram till i frågan om gene- tiskt modifierade organismer och skador på biologisk mångfald kan få betydelse för utredarens slutsatser i de mer generella frågor som redan omfattas av utredarens uppdrag. Frågan om genetiskt modifierade organismer och skador på biologisk mångfald innebär att utredningstiden behöver förlängas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag i ett slutbetänkande . Med anledning av att miljöansvarsdirektivet skall vara genomfört , skall dock utredaren i ett delbetänkande redovisa de förslag till åtgärder som behövs för genomförandet av miljöansvarsdirektivet. Delbetänkandet skall även innehålla den analys och eventuella förslag som rör ansvarsgenombrott på miljörättens område. (M 2004:03) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare (dir. 2004:159). Utred- ningens uppdrag är bl.a. att göra en översyn av reglerna om miljöskade- och saneringsförsäkring i 33 kap. och utreda ersättningsmöjligheterna vid skador på den biologiska mångfalden orsakade av genetiskt modifierade organismer. Utred- ningen skall enligt tilläggsdirektiven redovisa sitt uppdrag . Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . (Miljö- och samhällsbyggnads departementet) Försäkringsvillkor för miljöskade- försäkring Motsvarar Bilaga A till Regeringsbeslut nr 13 och Bilaga A till Regeringsbeslut nr 32 Ersättning betalas för sådan i inträffad personskada som avses i 32 kap. . Ersättning betalas i enlighet med 33 kap. 2 § när den skadelidande kan göra sannolikt att han inte kan få skadeståndet eller del av skadeståndet betalt av någon skadeståndsansvarig och den ansvariges eller de ansvarigas betalningsoförmåga inte är endast tillfällig. Detsamma gäller när rätten till ersättning är preskriberad eller det inte kan utredas vem som är ansvarig för skadan. Den skadelidandes rätt till ersättning enligt första stycket omfattar även nödvändiga och skäliga kostnader för rättegång och annan utredning rörande skadeståndsfrågan. Avdrag skall göras för vad den skadelidande har erhållit på grund av honom beviljad allmän rättshjälp eller vad han skulle ha erhållit om han sökt sådan rättshjälp samt för vad som täcks av rättsskyddsförsäkring. Skadelidandes rätt att erhålla sådan kostnadsersättning som anges i andra stycket förutsätter, om inte särskilda skäl föreligger, att skadan först har anmälts till försäkringsgivaren och att denne då har hänvisat den skadelidande till att föra skadeståndstalan mot den eller de skadeståndsansvariga. Ersättning enligt andra stycket betalas endast om den skade- lidande har befogat intresse av att få sin sak behandlad. Om någon annan än en sådan ansvarig som avses i 1 § på grund av lag eller avtal är ansvarig för skadan åligger det den skadelidande att utkräva ersättningen av denne. Om den skadelidande inte kan få ersättning av denne gäller vad som sägs i 1 § första stycket andra och tredje meningen. Skadan ersätts ej i den utsträckning den orsakats av motorfordons-, järnvägs- eller flygtrafik eller sjöfart, eller i samband med den skadades förvärvsarbete, eller genom luft- eller vattenförorening som är allmänt förekom- mande och som ej har sin orsak i en lokal miljöpåverkan, eller genom vattenutströmning från vattenregleringsmagasin. Skada ersätts endast om den skadade till följd av skadan har sjukskrivits med minst halv arbetsoförmåga , eller tillfogats stadigvarande men som ej är utan betydelse, eller Utan hinder av andra stycket betalas skälig ersättning för kostnader och inkomstförluster i samband med behandling av skada om kost- naderna och inkomstförlusterna sammanlagt överstiger efter avräkning av förmåner enligt 5 kap. 3 § skadeståndslagen (1972:207). Ersättning för skada bestäms enligt 5 kap. skadeståndslagen (1972:207) i den mån ej annat föreskrivs i det följande. Ersättning för framtida inkomstförlust fastställs i form av engångsbelopp, om den årliga inkomstförlusten kan antas kom- ma att understiga , livränta, om ersättningen är av väsentlig betydelse för den skadades försörjning och särskilda skäl inte talar mot livränta, livränta eller engångsbelopp i övriga fall enligt den skadades egen begäran. Livränta värdesäkras enligt lagen (1973:213) om ändring av skade- ståndslivräntor. Ersättning betalas inte för förlust som kan uppstå om skade- utredning eller utbetalning av ersättning fördröjs på grund av krig, krigsliknande händelser, inbördeskrig, revolution eller uppror eller på grund av myndighets åtgärd, strejk, lockout, blockad eller annan liknande händelse. I den mån ersättning har betalats ut av försäkringsgivaren är den ersättningsberättigade skyldig att till försäkringsgivaren överlåta sin rätt till ersättning av den som enligt 32 kap. eller på annan grund är ansvarig för skadan. Ersättning för skador betalas med högst för varje skadad person, inräknat värdet för livränta kapitaliserad enligt försäkringsmässiga grunder. För skador som beror av samma skadliga inverkan eller störning (serieskada) är ersättningen begränsad till oavsett under vilket försäkringsår skadorna anmäls. Sådana skador skall hänföras till det försäkringsår då den första skadan anmäldes. För skador som anmäls till försäkringsgivaren under ett och samma försäkringsår är ersättningen begränsad till vare sig skadan eller skadorna utgör person- eller sakskada. Förslår belopp som anges i 6 § inte till gottgörelse åt dem som har rätt till ersättning ur beloppen, nedsätts deras ersättning med samma kvotdel för var och en. Kan det befaras att sådan nedsätt- ning blir nödvändig, kan den nämnd som avses i 10 § bestämma att ersättningen tills vidare skall utgå endast med viss kvotdel. Den som vill kräva ersättning för skada får ej anmäla skadan eller framställa krav på ersättning förflutit från det att skadan inträffat. Skada anses ha inträfat då den som led skada först blev medveten om att skada uppkommit eller att omedelbar risk för skada förelåg. Om det blir tvist Principiella eller tvistiga skadeersättningsfall skall på begäran av den skadelidande, försäkringsgivaren eller dem som betalar bidrag underställas en särskilt tillsatt . Nämnden består av sju ledamöter som utses av regeringen. En ledamot skall företräda försäkringsgivaren och två ledamöter skall företräda dem som betalar bidrag till miljöskadeförsäkringen. Arbetsordningen för skadenämnden fastställs av regeringen efter förslag av försäkringsgivaren i samråd med dem som betalar bidrag. Tvist mellan försäkringsgivaren och skadelidande avgörs av skilje- män enligt lagen (1929:145) om skiljemän, dock att ordföranden utses av regeringen. Om en skiljeman så begär skall skiljemännen till sig kalla en i medicinska frågor sakkunnig och bereda denne tillfälle att yttra sig. Skiljemannaförhandlingarna skall om inte särskilda skäl förelig- ger grundas på skriftlig dokumentation. Om den skadelidande haft skälig anledning att få tvisten prövad skall skiljemännen förplikta försäkringsgivaren att svara för ersätt- ningen till skiljemännen. Avgörande av skiljemän enligt 10 § får påkallas endast om skade- nämnden har avgett utlåtande i ersättningsärendet enligt 9 §. Önskar någondera parten åberopa nya omständigheter eller ny utredning som inte prövats av försäkringsgivaren eller skadenämnden skall ärendet remitteras till yttrande. Den skadelidande får inte begära utlåtande av skadenämnden senare än från det att han fick del av försäkringsgivarens besked med anledning av hans ersättningskrav och uppgift om vad han skall iaktta om han inte godtar detta besked. Den skadelidande får inte påkalla avgörande av skiljemän senare än från det att han fick del av försäkringsgivarens slutliga besked i ersättningsärendet med anledning av skadenämn- dens utlåtande och uppgift om vad han skall iaktta om han inte godtar detta besked. Denna försäkring träder i kraft och ersätter den tidigare miljöskadeförsäkringen från . Försäkringsgivare ersätter skada som anmäls under försäkrings- tiden, oavsett om skadan inträffat under tidigare försäkringsgivares försäkringstid. Om miljöskadeförsäkringen upphör att gälla och inte ersätts av annan motsvarande försäkringsform omfattar det sist gällande försäkringsavtalet även skador som inträffat före den tidpunkt då avtalet upphört att gälla men som ännu inte anmälts. Skador får inte anmälas eller krav framställas förflutit från den tidpunkt då det sist gällande avtalet upphörde. Sådan skada som ej skall anses utgöra serieskada skall hänföras till det sista försäkringsåret. Ersättning betalas för sådan i inträffad sakskada som avses i 32 kap. . Ersättning betalas i enlighet med 33 kap. 2 § när den skadelidande kan göra sannolikt att han inte kan få skadeståndet eller del av skadeståndet betalt av någon skade- ståndsansvarig och den ansvariges eller de ansvarigas betalnings- oförmåga inte är endast tillfällig. Detsamma gäller när rätten till ersättning är preskriberad eller det inte kan utredas vem som är ansvarig för skadan. Ersättning till näringsidkare för skada som drabbat hans näringsverksamhet utgår bara om det är fråga om mindre, enskild företagare för vilken skadan får särskilt svåra ekonomiska följder. Den skadelidandes rätt till ersättning enligt första stycket omfattar även nödvändiga och skäliga kostnader för rättegång och annan utredning rörande skadeståndsfrågan. Avdrag skall göras för vad den skadelidande har erhållit på grund av honom beviljad allmän rättshjälp eller vad han skulle ha erhållit om han sökt sådan rättshjälp samt för vad som täcks av rättskyddsförsäkring. Skadelidandes rätt att erhålla sådan kostnadsersättning som anges i tredje stycket förutsätter, om inte särskilda skäl föreligger, att skadan först har anmälts till försäkringsgivaren och att denne då har hänvisat den skadelidande till att föra skadeståndstalan mot den eller de skadeståndsansvariga. Ersättning enligt tredje stycket betalas endast om den skadelidande har befogat intresse av att få sin sak behandlad. Om någon annan än en sådan ansvarig som avses i 1 § på grund av lag eller avtal är ansvarig för skadan åligger det den skadelidande att utkräva ersättningen av denne. Om den skadelidande inte kan få ersättning av denne gäller vad som sägs i 1 § första stycket andra och tredje meningen. Skadan ersätts ej i den utsträckning den orsakats genom ändring av grundvattennivån, som drabbat annan än ägare av en- eller tvåfamiljshus, eller av motorfordons-, järnvägs- eller flygtrafik eller sjöfart, eller genom vattenförorening orsakad av jordbruksverksamhet såvida den inte är orsakad av tillfällig och lokal miljöstörning, eller genom luft- eller vattenförorening som är allmänt förekom- mande och som ej har sin orsak i en lokal miljöpåverkan, eller genom vattenutströmning från vattenregleringsmagasin. Försäkringen omfattar ej sådan inlösen som avses i 32 kap. 11 § . Ersättning för skada lämnas med avdrag för ett belopp om vid skada på lös egendom och på fast egendom. I den mån ersättning har betalats ut av försäkringsgivaren är den ersättningsberättigade skyldig att till försäkringsgivaren överlåta sin rätt till ersättning av den som enligt 32 kap. eller på annan grund är ansvarig för skadan. Ersättning för varje skada betalas med högst . För skador som anmäls till försäkringsgivaren under ett och samma försäkringsår är ersättningen begränsad till vare sig skadan eller skadorna utgör person- eller sakskada. För skador som beror av samma skadliga inverkan eller störning (serieskada) är ersättningen dessutom begränsad till oavsett under vilket försäkringsår skadorna anmäls. Sådana skador skall hänföras till det försäkringsår då den första skadan anmäldes. Förslår belopp som anges i 6 § inte till gottgörelse åt dem som har rätt till ersättning ur beloppen, nedsätts deras ersättningar med samma kvotdel för var och en. Kan det befaras att sådan nedsätt- ning blir nödvändig, kan den nämnd som avses i 10 § bestämma att ersättningen tills vidare skall utgå endast med viss kvotdel. Den som vill kräva ersättning för skada får ej anmäla skadan eller framställa krav på ersättning förflutit från det att skadan inträffat. Skada anses ha inträffat då den som led skada först blev medveten om att skada uppkommit eller att omedelbar risk för skada förelåg. Om det blir tvist Principiella eller tvistiga skadeersättningsfall skall på begäran av den skadelidande, försäkringsgivaren eller dem som betalar bidrag underställas en särskilt tillsatt . Nämnden består av sju ledamöter som utses av regeringen. En ledamot skall företräda försäkringsgivaren och tre ledamöter skall företräda dem som betalar bidrag till miljöskadeförsäkringen. Arbetsordningen för skadenämnden fastställs av regeringen efter förslag av försäkringsgivaren i samråd med dem som betalar bidrag. Tvist mellan försäkringsgivaren och skadelidande avgörs av skilje- män enligt lagen (1929:145) om skiljemän, dock att ordföranden utses av regeringen. Skiljemannaförhandlingarna skall om inte särskilda skäl föreligger grundas på skriftlig dokumentation. Om den skadelidande haft skälig anledning att få tvisten prövad skall skiljemännen förplikta försäkringsgivaren att svara för ersätt- ningen till skiljemännen. Avgörande av skiljemän enligt 10 § får påkallas endast om skade- nämnden har avgett utlåtande i ersättningsärendet enligt 9 §. Önskar någondera parten åberopa nya omständigheter eller ny utredning som inte prövats av försäkringsgivaren eller skadenämnden skall ärendet remitteras till yttrande. Den skadelidande får inte begära utlåtande av skadenämnden senare än från det att han fick del av försäkringsgivarens besked med anledning av hans ersättningskrav och uppgift om vad han skall iaktta om han inte godtar detta besked. Den skadelidande får inte påkalla avgörande av skiljemän senare än från det att han fick del av försäkringsgivarens slutliga besked i ersättningsärendet med anledning av skadenämn- dens utlåtande och uppgift om vad han ska iaktta om han inte godtar detta besked. Denna försäkring träder i kraft och ersätter den tidigare miljöskadeförsäkringen från . Skada som orsakats av miljöpåverkan eller annan störning som huvudsakligen är att hänföra till tiden före ersätts ej. Försäkringsgivare ersätter skada som anmäls under försäkrings- tiden, oavsett om skadan inträffat under tidigare försäkringsgivares försäkringstid. Om miljöskadeförsäkringen upphör att gälla och inte ersätts av annan motsvarande försäkringsform omfattar det sist gällande försäkringsavtalet även skador som inträffat före den tidpunkt då avtalet upphört att gälla men som ännu inte anmälts. Skador får inte anmälas eller krav framställas förflutit från den tidpunkt då det sist gällande avtalet upphörde. Sådan skada som ej skall anses utgöra serieskada skall hänföras till det sista försäkringsåret. Försäkringsvillkor för sanerings- försäkring Motsvarar Bilaga B till Regeringsbeslut nr 13 och Bilaga B Regeringsbeslut nr 32 Försäkringen omfattar kostnader för saneringsåtgärder som avses i 33 kap. 3 § om den eller de som är ansvariga enligt inte kan betala och betalningsoförmågan inte är endast tillfällig. Försäkringsgivaren skall ersätta kostnad för sådana åtgär- der i enlighet med 11 16 §§ i dessa villkor. Kostnader som upp- kommit med anledning av räddningsinsatser enligt räddningstjänst- lagen omfattas inte av försäkringen. Den som är ansvarig enligt för att sanering (efter- behandling) sker skall anses inte kunna betala om 1.han är försatt i konkurs 2.han vid utmätningsförfarande har befunnits sakna tillgångar till full täckning av fordran på saneringskostnader, eller 3.det är uppenbart att han inte kan betala. Ersättning från försäkringen betalas endast till den del täckning saknas. Med sanering avses efterbehandlingsåtgärder av brådskande art som måste genomföras för att förebygga, hindra eller motverka skador på människor, egendom eller miljö. Till sanering räknas också undersökning som är nödvändig för att bedöma saneringens omfattning. Kostnad för skäliga saneringsåtgärder omfattas av försäkringen. Försäkringen omfattar inte förlust som kan uppstå om utbetalning av ersättning fördröjs på grund av krig, krigsliknande händelser, inbördeskrig, revolution eller uppror eller på grund av myndig- hetsåtgärd, strejk, lockout, blockad eller annan liknande händelse. Försäkringen omfattar inte saneringsåtgärder i den utsträckning de orsakats av eller omfattningen direkt eller indirekt beror av eller står i samband med krig, krigsliknande händelse, inbördeskrig, revolution, uppror eller upplopp. Försäkringen omfattar inte saneringsåtgärder vars orsak eller omfattning har samband med atomkärnprocess, t.ex. kärnklyvning, kärnsammansmältning eller radioaktivt sönderfall. Försäkringen omfattar inte saneringsåtgärder i den utsträckning de orsakats av eller omfattningen har direkt eller indirekt samband med eller står i förbindelse med jordbävning, jordskred, ras eller översvämning. skall utan dröjsmål anmäla till försäkrings- givaren om ersättning för saneringskostnader kan förväntas uppstå.