sou · GVB3103 · 2008-01-01 00:00:00 — Men utvecklingen kommer under därpå följande decennier att successivt gå in i en ny fas genom det nya pensionssystemet, som bland annat innebär att den allmänna pensionen sänks. Pensionerna följer heller inte reallöneökningen fullt ut. På innebär det åter större generationsskillnader ifråga om inkomst och levnadsstandard mellan pensionärer och förvärvsarbetande. Äldreboendedelegationens bedömning: Möjligheterna till teknik- stöd i boendet utvecklas i snabb takt. Tjänster som leder till ökad trygghet och säkerhet och som underlättar och stödjer kommunikation och komma ihåg är viktiga för äldre perso- ners möjligheter att leva ett självständigt liv i gemenskap med andra. Nybyggda seniorbostäder/motsvarande bör utformas på ett sådant sätt att de medger teknikstöd. Att underlätta för människor att bo kvar har varit och är en mål- sättning vid vård och omsorg om äldre personer. Särskilda boenden är kostsamma och i allmänhet vill människor bo kvar i det egna hemmet . De krav som bygglagstiftningen ställer på bostäder gäller för alla slags bostäder. Det ställs alltså inte högre krav på tillgänglighet i t.ex. seniorbostäder. Bostäder för äldre – faktorer av betydelse Under de senaste 5–6 åren har de tekniska förutsättningarna förändrats kraftigt. Framför allt har Internet fått ett mycket mer långtgående genomslag än vad som kunde förutses för bara något decennium sedan. Men också utvecklingen av bredbandsteknik, mobiltelefoni och navigeringssystem har gått mycket snabbt. Men denna utveckling har ännu inte fått något genomslag när bostäder byggs. De flesta bostadsföretag har inte något program för hur bostäder för äldre ska byggas när det gäller utökad tillgänglighet och förberedelser för hjälpmedel. Det finns heller inte några rekommendationer eller goda råd om vilka behov som ska tillgodo- ses. På flera håll i landet pågår det försöksverksamheter med fram- för allt teknikstöd. Försöksverksamheterna sker både inom särskilda boenden och ordinarie bostäder. Det har ännu inte varit möjligt att dra några generella slutsatser som kunnat spridas till bostadsbolagen. Det behövs goda råd både för hur bostäder generellt och seniorbostäder i synnerhet bör planeras och utrustas för att möta framtidens krav på tillgänglighet och hjälp- medel/teknikstöd. Men för att ta fram sådana behövs ytterligare kunskap, bland annat om vilka teknikstöd som kan vara aktuella, vilka kostnader de är förknippade med, om metoder och installa- tioner och också om deras individ- och samhällsnytta. Det utveck- lingsprogram, Teknik för äldre, som på regeringens uppdrag samordnar kan förväntas bidra med sådana kunskaper. Uppdraget ska redovisas till regeringen i särskilda rapporter , 2009 respektive 2010. 11Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar Äldreboendedelegationen har enligt sina tilläggsdirektiv (dir. 2006:137) i uppdrag att redovisa alternativa bedömningar och för- slag till hur fler äldre personer ska få tillgång till bostad i s.k. mellanboendeformer eller trygghetsboende. Detta sker med utgångspunkt från nuvarande inriktning, organisation och lag- reglering av vård och omsorg om äldre och kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen där boendeformer av olika slag anpassade till äldre människors behov, kan vara såväl en del av ett utvecklat ordinärt boende som ett komplement eller alternativ till särskilt boende. Ytterligare en utgångspunkt för Äldreboendedelegationens överväganden är att den enskilda äldre människan själv avgör när hon eller han vill flytta till en seniorbostad. Seniorbostäder1 med olika upplåtelseformer och inriktning kan svara mot behov och efterfrågan som inte tillgodoses inom ramen för det ordinarie bostadsbeståndet och när det särskilda boendet inte är ett attraktivt eller möjligt alternativ för den enskilda individen. I detta sammanhang bör det också framhållas att Äldreboende- delegationens överväganden i delbetänkandet helt sker utifrån inriktningen av och målen för äldrepolitiken och inte utifrån bostadspolitiken och de olika politiska uppfattningar som finns om mål och inriktning inom detta politikområde. 1 Seniorbostäder som begrepp används av Äldreboendedelegationen istället för mellanboendeformer som en samlande beteckning för de bostäder som , inom ramen för den ordinarie bostadsmarknaden, erbjuds människor som uppnått en viss ålder – ofta 55+ eller 65+. Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar Trots de många olika benämningar som används för det särskilda boendet har detta boendealternativ sett ur den enskilda människans synpunkt snävats in. De medicinska inslagen har blivit alltmer framträdande i takt med att bland annat vårdtiderna vid sjukhusen blivit allt kortare. De som skrivs ut från sjukhus har oftast behov av vissa medicinska insatser och fortsatt rehabilitering. Den pågående utvecklingen visar att det finns ett utrymme för och en efterfrågan på alternativa boendeformer mellan ett ordinärt boende av traditionellt slag och dagens särskilda boende. Sådana alternativ erbjuder viss service och möjligheter till gemenskap utöver att det utmärks av god fysisk tillgänglighet. Frågor som behöver belysas i detta sammanhang är hur en mångfald av senior- bostäder ska komma till stånd och vem/vilka som står för merkost- naderna; de boende, kommunerna eller staten. Det handlar alltså om vad som bör inrymmas i det offentliga åtagandet och om hur seniorbostäder ska kunna efterfrågas även av personer i små eko- nomiska omständigheter. Men det handlar också om att ta tillvara den kraft och det engagemang som finns hos personer i den s.k. tredje åldern. Intresset för kooperativt boende och bogemenskap tycks t.ex. öka bland äldre i befolkningen. I det följande redovisas två olika huvudspår för hur fler bostäder anpassade till äldre människors behov skulle kunna tillskapas. Det ena utgår från att alla seniorbostäder utformas inom ramen för det ordinarie bostadsutbudet, dvs. regleras i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Det andra, i det följande kallat trygghetsbostäder, innebär ett något tydligare offentligt åtagande, vilket bör framgå av lagstift- ningen. Två alternativa lösningar för en eventuell lagreglering av trygghetsbostäder redovisas. I det ena fallet sker lagregleringen antingen i en egen ny lag eller i lagen (2006:492) om kommunernas befogenheter att tillhandahålla servicetjänster åt äldre. I det andra sker regleringen i socialtjänstlagen (2001:453). I det förstnämnda fallet är det ett frivilligt åtagande för kommunerna att anordna trygghetsbostäder och i det andra är det fråga om en skyldighet för kommunerna att erbjuda trygghetsbostäder. Äldreboendedelegationen har övervägt vissa insatser från stat och kommun som skulle kunna stimulera tillkomsten av fler bostä- der anpassade till äldre människors behov liksom äldres möjligheter att efterfråga dem. Dessa insatser är oberoende av de alternativ som redovisas och kan alltså att kombineras med vilket som helst av alternativen A, B eller C. Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar 11.2Bostäder med god tillgänglighet - seniorbostäder Äldreboendedelegationens bedömning: Det behövs fler tillgäng- liga bostäder med olika upplåtelseformer, som erbjuder olika slag av service och möjligheter till gemenskap. Sådana bostäder kan och bör i stor utsträckning erbjudas inom ramen för det ordinarie bostadsutbudet. Den enskilde planerar för och söker själv till en sådan bostad. Olika boendeformer i ett lokalsamhälle ska kunna tillgodose hela befolkningens behov av goda bostäder och stimulerande boende- miljöer. Boendeplanering är en viktig del av kommunernas strate- giska planering. Ca en femtedel av alla kommuner samarbetar i dessa frågor med annan kommun. Detta sker framför allt där det finns regionförbund eller liknande. Bland de mest aktuella frågorna i kommunernas boendeplanering 2006 återfinns tillgänglighet i offentlig miljö, bostadsförsörjning för äldre och/eller personer med funktionsnedsättning samt till- gänglighet i bostäder och bostadsområden. Andelen kommuner som uppger att man särskilt uppmärksammar dessa frågor har ökat från när det gäller tillgänglighet i offentlig miljö, från när det gäller bostadsförsörj- ning för äldre/personer med funktionsnedsättning och när det gäller tillgänglighet till bostäder och bostadsområden från . Ju bättre den fysiska tillgängligheten i bostaden och i boende- området är och ju mer samhällsservice av skilda slag det finns i närområdet, desto bättre kan olika befolkningsgruppers behov av bostäder och boendemiljöer tillgodoses. I och byggandeverkslagen finns bland annat bestämmelser om tillgäng- lighet och bostadsutformning. I nyproducerade fastigheter finns därför ofta möjligheter för människor att bo kvar även när de drabbas av funktionsnedsättningar. Möjligheten att bo kvar underlättas också av bostadsanpassningsbidrag. De allra flesta bor, och önskar bo, kvar livet ut i en bostad och i ett bostadsområde, som de själva har valt att flytta till och inte i en bostad de fått efter behovsprövning (särskilt boende). Majoriteten av dagens 80-åringar kan alltså förväntas bo kvar i den bostad de redan har både för att de så önskar och för att stöd och hjälp i Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar hemmet kan ges i sådan omfattning att det är möjligt att bo kvar även när behovet av vård och omsorg ökar. Den omfattande småhusproduktionen under mitten och senare delen av har bidragit till att mer än två tredjedelar av befolkningen i åldrarna numera bor i småhus. Det vanli- gaste mönstret har varit att människor lämnar den typen av bostäder när den yrkesverksamma tiden är förbi och barnen flyttat hemifrån. Frågan är om så kommer att vara fallet när dagens 40- och 50-talister befinner sig i åldrarna och däröver och i vilken mån utbudet påverkar flyttmönstren. Allt fler kommuner satsar på seniorbostäder. Det finns uppen- barligen en efterfrågan på sådana bostäder, vilka förknippas med ökad bekvämlighet, ger förutsättningar för gemenskap och viss service. Ett varierat utbud av anpassade bostäder och boendemiljöer med tillgång till gemensamhetslokaler och service inom ramen för den vanliga bostadsförsörjningen ger människor möjligheter att bo kvar i sitt bostadsområde även om de skulle behöva byta lägenhet eller flytta från sitt hus. Omvandlingen av särskilt boende i form av till seni- orbostäder kommer sannolikt att fortsätta ytterligare dels som en konsekvens av att kommunerna koncentrerar äldreomsor- gens resurser till personer med stora omsorgsbehov, dels till följd av att många som byggdes inte uppfyller dagens krav på särskilt boende för mycket omsorgsbehövande personer och därför avvecklas. Äldreboendedelegationen anser att en sådan förändring kan vara motiverad om dess syfte är att förbättra såväl äldres bostadsförhållanden som vård och omsorg, men inte om förändringarna sker för att kommunen ska spara pengar på att ansvaret för hälso- och sjukvård, inklusive hjälpmedel, flyttar över till eller att gemensamma ytor som använts som träfflokaler avvecklas. Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar kommunallagen + lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar socialtjänstlagen Vanlig bostadskö/motsvarande Seniorbostäder är en del i ett breddat utbud av bostäder och tjäns- ter inom den ordinarie bostadsmarknaden och omfattas av lagen (2000:1 383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Kom- munernas riktlinjer för bostadsförsörjningen, som utgår från en lokal bedömning av de långsiktiga behoven, utgör ramen för det utbud som ska finnas. Utbudet styrs sedan av byggansvarigas bedömning av efterfrågan och betalningsförmåga hos den äldre befolkningen. Seniorbostäder upplåts genom hyresrätt, bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Beroende på beslut efter en plane- rad proposition från regeringen kan även ägarlägenhet komma i fråga. För dem som driver utvecklingen och ansvarar för produktionen är det viktigt att profilera sig mot andra boendeformer, önskvärda kvaliteter och målgrupper. Det kommer därför att finnas flera olika benämningar på seniorbostäder, vilka också kan ha något olika inriktning i serviceutbud och omfattning av gemensamma aktivite- ter m.m. Benämningar som används är bland annat plus- boende, årgångshus, bogemenskap m.m. Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar Bostadsföretagen står för merkostnader för de anpassningar som behöver göras i befintlig bebyggelse, för att öka tillgängligheten i närområdet och i fastigheter liksom för gemenskapslokaler. Kost- naderna slås ut på hyrorna/motsvarande. På motsvarande sätt som i tidigare skeenden i livet är det den enskilda människan som planerar för sitt boende och söker sig till en bostad och bostadsområde som passar de önskemål och möjligheter man har. Det offentliga åtagandet innebär att utforma bostadspolitiken så att den stimulerar utvecklingen av bra bostäder och goda boendemiljöer, som är tillgängliga, har en infra- struktur med goda kommunikationer och som medger teknikstöd i boendet. Det offentliga åtagande inom det sociala området omfattar skyl- digheten att, efter behovsbedömning på det sätt och enligt den lag- stiftning som redan finns (socialtjänstlagen 2001:453), ge vård och omsorg till dem som bor i det ordinära bostadsbeståndet vare sig detta är en vanlig bostad eller en seniorbostad. Sammanfattningsvis innebär alternativ A: Seniorbostäder av olika slag och med olika benämningar ingår i ett breddat utbud av bostäder och tjänster inom den ordinarie bostadsmarknaden (lagen (2000:1 383) om kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen), seniorbostäder upplåts med hyresrätt, bostadsrätt eller koopera- tiv hyresrätt, utbudet styrs i huvudsak av byggansvarigas bedömningar av efterfrågan och betalningsförmåga hos den äldre befolkningen men också genom enskilda personers och gruppers initiativ, merkostnader för anpassningar i befintlig bebyggelse och vid nyproduktion för att öka tillgänglighet i området och fastigheter liksom för gemensamhetslokaler påverkar hyror/avgifter och bekostas i huvudsak av de boende, tillgång till offentlig och kommersiell service i närområdet, seniorbostad skaffar man på de sätt som förekom- mer, dvs. genom bostadsförmedling/bostadskö, köp av bostads- rätt, medlemskap i en kooperativ hyresrättsförening eller kon- takt med byggare /motsvarande, Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar det är den enskildes ansvar att planera för sitt boende också . Motiv för alternativ A Den pågående utvecklingen på bostadsmarknaden visar att det finns en efterfrågan på seniorbostäder, som byggföretag och fastig- hetsägare försöker möta. har antalet seniorbostäder ökar från ca 11 000 till ca 28 000. I alternativ A ligger tyngdpunkten i det offentliga åtagandet på att utforma och driva en bostadspolitik som stimulerar utvecklingen av tillgängliga bostäder och boendemiljöer, som tillhandahåller en infrastruktur med goda kommunikationer och som medger teknikstöd i boendet. Personer som kanske till följd av otrygghet och oro önskar en annan bostad än den de redan har och ett boende med fler möjlig- heter till gemenskap och service får på så sätt möjligheter att välja ett sådant utan andra inskränkningar än att eventuella ålderskrite- rier ska vara uppfyllda. De åldersgrupper som börjar gå i pen- sion är, relativt andra grupper, förhållandevis resursstarka och de är många. Detta ökar sannolikheten för att marknaden kommer att svara upp mot deras efterfrågan. Men det kommer även fortsättningsvis att finnas många, fram- för allt äldre kvinnor och personer med utländsk bakgrund, för vilka det av ekonomiska skäl kan vara svårt att efterfråga en bostad som de anser vara lämplig och önskvärd. Det är viktigt att samhäl- let kan stödja dem i deras strävanden att finna en bra bostad som kan underlätta för dem att leva ett självständigt liv i gemenskap med andra. Vilka stöd- och stimulansåtgärder som kan övervägas i detta sammanhang återkommer Äldreboendedelegationen till i avsnitt 11.5. 11.3Trygghetsbostäder – alternativa lösningar Äldreboendedelegationens bedömning: Variation och mångfald i utbudet av bostäder för äldre förbättrar möjligheterna för enskilda personer att finna ett alternativ som passar henne eller honom. Seniorbostäder kommer även fortsättningsvis att till- skapas inom ramen för den ordinarie bostadsmarknaden. I det offentliga åtagandet bör ingå att erbjuda s.k. trygghetsbostäder Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar när insatser inom den generella bostadsförsörjningen är otill- räckliga. Det är tillsammans med andra i ett socialt samspel som trygghet skapas. Som tidigare framgått har flera studier visat att socialt stöd både har en positiv inverkan på en människas hälsotillstånd och en skyddande effekt vid olika former av stress samt att det finns ett samband mellan sociala relationer och minskad dödlighet, sjuklig- het och psykisk ohälsa. Det sociala nätverket, framför allt stödet från en sammanboende make/maka, har också visat sig ha betydelse för att förutsäga flyttning till institution och för om en äldre per- son ska kunna bo kvar i den egna bostaden när han eller hon drab- bas av funktionsnedsättningar. Äldre personers möjligheter att leva ett självständigt liv i en omgivning där de känner sig trygga är även beroende av bostadens utformning och den omgivande miljön. En del av dem som söker plats i särskilt boende gör det för att få ett boende som erbjuder trygghet och möjligheter till service och gemenskap. De vård och omsorgsbehov som dessa personer också kan ha till följd av sjukdom och/eller funktionsnedsättningar kan vid behovspröv- ning bedömas vara möjliga att tillgodose på annat sätt än genom särskilt boende, dvs. genom hemtjänst och hemsjukvård. Det behövs därför alternativ till särskilt boende som äldre själva fritt kan välja att flytta till, när de till följd av ålder känner behov av trygghet och stöd och den ursprungliga bostaden och bostadsom- rådet inte längre känns tillräckliga i dessa avseenden. I ett sådant boende ska den enskilde kunna växla mellan avskildhet i den egna lägenheten och gemensamma aktiviteter och umgänge med andra boende i gemensamma utrymmen. Samvaro i samband med målti- der är ett viktigt inslag i vardagen för många äldre. Därför är det angeläget att det finns möjligheter att äta tillsammans i en gemen- samhetslokal även om maten inte alltid tillreds där. Kommunen kan behöva stödja de boende för att de ska ha möjlighet att äta tillsam- mans. Mat kan t.ex. levereras från restauranger i omgivningen eller från . Entydiga och objektiva kriterier för den enskildes upplevelser av oro och otrygghet lär inte kunna uppnås – det är en individuell upplevelse. Detta är ett skäl till varför tilldelning av trygghetsbo- stad inte bör ske genom behovsprövning utan bygga på att den enskilde själv söker sig till en sådan bostad. Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar Det kan också finnas ett egenvärde i att den enskilde själv har valt sitt boende. Förutsättningarna torde i en sådan situation vara bättre för att personen i fråga ska finna sig tillrätta i den nya bosta- den och kunna upprätthålla sitt sociala nätverk eller skapa nya kontakter. Därför är det viktigt att den enskilde funderar över och planerar för hur man vill bo under senare delen av sitt liv när man av skilda anledningar kan behöva stöd för sin livsföring. Alternativen B och C erbjuder en form av anpassat boende som här kallas trygghetsbostäder. I dessa alternativ är det offentliga åtagandet något tydligare än vad som är fallet i seniorbostäder. Utvecklingen av seniorbostäder inom ramen för den ordinarie bostadsförsörjningen kommer med stor sannolikhet att fortsätta oavsett vilket ställningstagandet blir till alternativen B och C. Vissa personer kan av olika skäl behöva stöd i sitt sökande efter en, enligt deras önskemål, bättre och tryggare bostad. Det är en viktig uppgift för dem som arbetar inom kommunernas vård och omsorg om äldre att uppmärksamma och stödja dessa äldre som vill flytta men inte orkar med att organisera och genomföra en flyttning. Om den äldre människan inte har barn, andra anhöriga eller vänner som kan hjälpa till kan de rent praktiska hindren upplevas som oöverstigliga. I en situation där antalet mycket gamla människor ökar kraftigt kan det också ur kommunens perspektiv vara värdefullt både att tillhandahålla och att hjälpa människor att flytta till trygghetsbo- städer med närhet till servicecentra, goda kommunikationer och vårdpersonal. Väl utformade trygghetsbostäder kan bidra till att skjuta upp mer omfattande behov av vård och omsorg. Ansvariga för kommunens boendeplanering och företrädare för socialnämn- den bör samverka vid planering och bedömning av efterfrågan på sådana bostäder. Det är en viktig uppgift för socialnämnden inom ramen för dess uppsökande verksamhet och medverkan i samhälls- planeringen (3 kap., 1 och 2 §§ socialtjänstlagen) att uppmärk- samma behov av trygghetsbostäder och medverka till att sådana tillskapas. Gemensamma inslag i alternativen B och C Gemensamt för trygghetsbostäder enligt alternativen B och C är att bostäderna upplåts med hyresrätt och med begränsningar i överlåtelse, Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar att det finns tillgång till gemensamhetslokaler, att hyresgästerna själva beslutar om hur gemensamhetslokalerna får användas, när kostnaderna för dessa lokaler slås ut på hyrorna, att kommunen kan välja att subventionera gemensamhetslokaler och på så sätt också låta dem vara tillgängliga för andra som bor i närområdet, att det i gemensamhetslokalerna också är möjligt att äta tillsam- mans, att hyresgästernas eventuella behov av vård och omsorg tillgodoses av behovsprövad hemtjänst och/eller hemsjukvård på motsvarande sätt som i ordinärt boende, att personal som resurs till alla hyresgäster bör finnas tillgänglig vissa tider och dagar för gemenskapsbefrämjande och aktiverande insatser, att kostnaderna för personal som är en resurs för alla hyres- gäster bekostas av kommunen. Skillnader mellan alternativen B och C kommunallagen + lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ny lag eller lagen Å---ORDINÄRT BOENDE ------------------- Ev. kriterier för att Vanlig bostadskö/motsvarande Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar kommunallagen + lagen om kommunernas socialtjänstlagen – ändringar i kap. 5, 4 och 5 §§ Å-------- ORDINÄRT BOENDE --------------Æ Vanlig bostadskö/motsvarande Det som framförallt skiljer alternativen B och C från varandra är om det ska vara ett frivilligt åtagande för kommunerna att kunna erbjuda trygghetsbostäder (B-alternativet) eller om det ska vara en skyldighet för dem (C-alternativet) och därmed lagregleringen av respektive alternativ. Alternativ B utmärks av att trygghetsbostäder är ett från kommu- nernas sida frivilligt åtagande som regleras antingen i en egen ny lag eller i lagen (2006:492) om kommunernas befogenheter att erbjuda servicetjänster åt äldre. Det sistnämnda kräver ett tillägg i nämnda lag. Det huvudsakliga skälet till att trygghetsbostäder bör vara ett frivilligt åtagande för kommunerna är att det ska vara möjligt att ta hänsyn till lokala behov och förutsättningar. Skillnaderna mellan, ur befolkningshänseende eller till ytan, små och stora kommuner, mellan kommuner som utmärks av glesbygd respektive tätorter, mellan inflyttnings- respektive utflyttningskommuner m.m. är stora. Bostadsmarknaden är också mycket lokal till sin karaktär. Skapa trygghet tillsammans - överväganden om alternativa lösningar Tillgången på, ur den äldre människans perspektiv, bra bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden och i särskilt boende kanske fullt ut kan tillgodose de behov och önskemål som en kommuns äldre invånare ger uttryck för. Människor ska kunna ansöka om en trygghetsbostad utan någon föregående behovsbedömning.