sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — Flera olika nättekniker existerar parallellt. Trots successiva teknik-uppgraderingar och förtätning av näten kan ingen av dem ensamt möta hela marknadens efterfrågan på täckning och datahastigheter. De flesta terminaler kan sömlöst hantera flera olika nättekniker och för användaren utgör de olika näten tillsammans ändå en bra helhet. Användningen utvecklas både kvantitativt och kvalitativt med både vidareutvecklade och nya tillämpningar som blir mer och mer krävande avseende datahastigheter och kvalitet. En bred flora av olika handhålla och/eller bärbara terminaler är i bruk, allt från olika former av mobiltelefoner, bärbara PC:ar och handdatorer till spel- terminaler och liknande. Efterfrågan på kapacitet i trådlösa nät har ökat kraftig på grund av ökad användning och allt mer multi- mediala och audiovisuella innehåll i både upp- och ned-länk. Marknaden drivs av en ökad efterfrågan på kapacitet i trådlösa nät, dels genom ökat tjänsteutbud, fildelning, user generated content m.m. Många applikationer har blivit mer multimediala och interaktiva och antalet tillämpningar har ökat där användaren pro- ducerar innehåll vilket har ställt ökade krav på kommunikations- hastigheter och kapacitet. Nya nätlösningar används förvisso, men i begränsad omfattning. De traditionella mobilnäten har fortfarande en viktig position på marknaden men de har svårt att fullt ut möta användarnas krav på hög kapacitet till låga priser. och hotspot liknande nätlösningar har därför tagit en betydande andel av marknaden, i synnerhet där mycket höga hastigheter önskas. Kostnaden för att producera hög kapaciteten i trådlösa nät har kunnat reduceras mer än de effektivitetsvinster som förväntas kunna åstadkommas med övergång till allt mer avan- cerade modulationsmetoder. Näten byggs dock fortfarande enligt de traditionella grundläggande principerna och nätförtätning är ett av de främsta medlen för att öka kapaciteten. Ökat antal bas- stationer för såväl mobilnät som andra trådlösa nät har dock medfört ökande kostnader, vilket har inneburit att marknaden har konsoliderats till ett mindre antal nätaktörer som var och en har uppnått betydande skalfördelar. Samverkan mellan aktörerna avseende nätbyggnation är också högst påtaglig. I och med att flera olika typer av trådlösa nät, och många olika typer av terminaler, används har också tillämpningar och innehålls- tjänster anpassats till många olika användarsituationer där även innehåll i viss utsträckning är skräddarsytt för olika användar- miljöer. Eftersom antalet olika typer av nät och antalet nätägare är relativt få så går det inte desto mindre att uppnå betydande skalfördelar vad gäller innehållstjänster och utbudet av multi- medialt innehåll är stort. Alternativa intäktsströmmar förekommer i form av reklamfinansiering och andra lösningar och har också i betydande utsträckning bidragit till att sänka priset gentemot kund. Scenariokaraktäristik: I detta möjliga scenario om framtiden på lång sikt byggs de trådlösa näten på nya sätt och användningen och nya tillämpningar är hög. Nät byggs i stor utsträckning på helt nya sätt. Kapacitet i mobilnät produceras till allt större del genom att näten byggs ut enligt andra grundläggande principer än , kanske med betydligt fler bas- stationer i form av femtoceller som kompletteras med t.ex. WLAN och utbredd roaming mellan olika nättekniker och nät. Användningen utvecklas både kvantitativt och kvalitativt med både vidareutvecklade och nya tillämpningar som blir mer och mer krävande avseende datahastigheter och kvalitet. En bred flora av olika handhålla och/eller bärbara terminaler är i bruk, allt från olika former av mobiltelefoner, bärbara PC:ar och handdatorer till spel- terminaler och liknande. Efterfrågan på kapacitet i trådlösa nät har ökat kraftig på grund av ökad användning och allt mer multi- mediala och audiovisuella innehåll i både upp- och ned-länk. Marknaden drivs av en ökad efterfrågan på kapacitet i trådlösa nät, dels genom ökat tjänsteutbud, allt fler tillämpningar, fildel- ning, user generated content m.m. Så gott som samtliga applika- tioner har blivit mer multimediala och interaktiva och antalet tillämpningar har ökat där användaren producerar innehåll vilket har ställt ökade krav på kommunikationshastigheter och kapacitetäven i upp-länk. Utbudet av olika terminaler är stort och de fungerar sömlöst mellan olika nät teknologier. Eftersom nätkapa- citet är förhållandevis billigt har det funnits mindre incitament att anpassa utbudet av innehållstjänster till olika tekniska plattformar. Kostnaden för att producera den efterfrågade kapaciteten i trådlösa nät har kunnat sänkas högst väsentligt genom att nya sätt att bygga nät i kombination med ändrade affärsmodeller för nät- ägare. Nya lösningar avseende affärsmodellen har också bidragit till ökade variationer i debiteringsformer, bl.a. med ökat genomslag för nollprislösningar där användarna själv bidrar med delar av nätlös- ningen, t.ex. med egna femtoceller. Alternativa intäktsströmmar förekommer också i form av reklamfinansiering och andra lös- ningar, och bidrar till att sänka priset gentemot kund eller betala för den kapacitet den aktuella tillämpningen. Som en följd av att näten byggs enligt nya grundläggande principer med ökad täthet mellan celler, mer samverkan och mindre vertikal integration, har gränserna mellan traditionella mobilnät och hotspots suddats ut. Detta gäller även terminalsidan där gränserna mellan vad som är en telefon, dator, tv, radio eller spelkonsol har suddats ut. Att de trådlösa näten byggs på nya sätt har inneburit mindre grad av vertikal integration och ökad öppenhet för olika lösningar. Olika typer av teknologier och nättyper är betydligt mindre åtskilda utan samverkar och erbjuder användaren sömlöshet dem emellan Sömlösheten har åstadkommits dels genom ökade sam- arbeten dels genom att samtrafik mellan nät sker som på Internet med s.k. peering. Gränsen mellan olika trådlösa nät har flutit samman till ett trådlöst multinät som kanske skulle kunna beskri- vas som ett trådlöst Internet baserat på olika nätteknologier. Scenariokaraktäristik: I detta möjliga scenario om framtiden på lång sikt byggs de trådlösa näten på traditionellt sätt och användningen och nya tillämpningar är låg. Användningen av tjänster i trådlösa nät har utvecklas mindre snabbt, till viss del på grund av en fragmenterad marknad med många olika nät och teknologier som inte fungerar väl tillsammans för användaren. Användningen och tillväxten av nya tillämpningar hämmas både kvalitativt och kvantitativt av brist på tillgång till hög överföringskapacitet till låga priser. De trådlösa näten byggs på traditionellt sätt och olika typer av teknologier och nättyper är fortfarande åtskilda och erbjuder olika tjänster. För användarna är sömlösheten mellan de olika näten begränsad, även om terminalerna oftast kan hantera flera olika radioteknologier. Marknaden som helhet drivs på av allt mer multimediala tillämp- ningar i de fasta bredbandsnäten, men i de trådlösa näten hålls utvecklingen tillbaka av brist på tillräckligt kostnadseffektiv och hög kapacitet. Nya nätlösningar används förvisso, men i begränsad omfattning. De dominerande nätägarna tillämpar tydligt vertikalt integrerade affärsmodeller som motverkar sådana initiativ. Det har inte heller skett några revolutionerade framsteg vad gäller modulationstekniker eller annat som ökar trådlösa näts kapacitet radikalt, dvs. överför mycket fler bitar per Hz. Marknadsuppdelningen i olika typer av nät baserade på olika teknologier och med olika terminaler har också haft inverkan på utbudet av innehållstjänster som därför är differentierat beroende på teknisk plattform. Detta har i sin tur hämmat skalfördelar och utbud. Detta har även inverkat negativt på utvecklingen av alter- intäktsströmmar i form av reklamfinansiering och liknande. Därför är priserna för kapacitet i trådlösa nät relativt höga i för- hållande till vad kunderna skulle önska och i jämförelse med fasta nätlösningar. Kostnaden för att producera hög kapacitet i de trådlösa näten har inte kunnat reduceras väsentligt mer än de förvän- tade effektivitetsvinster som kommer åstadkommas inom ramen för nästa generations mobilnätsteknologi och liknande. Näten byggs fortfarande enligt de traditionella grundläggande principerna och nätförtätning, utan en hög grad av sambyggnation, är främsta medlet för att öka kapaciteten. Ökat antal basstationer för såväl mobilnät som andra trådlösa nät har dock medfört höga kostnader. Att marknadens olika nät är tydligt separerade och har en låg grad av samverkan har för användarna inneburit en bristande sömlöshet mellan olika nät och teknologier. I praktiken betyder det att användarna inte har tillgång till ett homogent trådlöst multiapplikationsnät utan snarare ett flertal olika separata nät som kunderna måste ha olika abonnemang för att nå. Utbudet av olika terminaler har breddats men eftersom det saknas en fungerande sömlöshet mellan de olika nät teknologierna är många terminaler låsta till ett eller ett fåtal nät och/eller operatörer. Scenariokaraktäristik: I detta möjliga scenario om framtiden på lång sikt byggs de trådlösa näten på nya sätt men användningen och nya tillämpningar är låg. Nät byggs företrädesvis enligt andra grundläggande principer än men marknaden har blivit alltför fragmenterad för att verkligt stora effektivitetsvinster skall kunna uppnås. Marknaden består av ett stort antal olika nät från olika aktörer – utan samverkan. Mångfalden har dock inte lett till lägre priser och en bra situation för användarna, utan det har snarare blivit rörigt och struligt för vanliga konsumenter. För nätägarna har situationen inneburit bris- tande skalfördelar i nätbyggnation och därmed också förhållandevis höga kostnader. Användningen av multimediala tjänster i trådlösa nät har utvecklats mindre snabbt, till stor del på grund av en fragmenterad marknad med många olika nät och teknologier som inte fungerar väl tillsammans för användaren. Bredden på användningen och tillväxten av nya tillämpningar hämmas av brist på sömlös tillgång till hög överföringskapacitet till låga priser. Många olika nätaktörer och en rörig marknad har bidragit till brister i skalfördelar och därmed förhållandevis höga priser. Marknaden som helhet drivs på av allt mer multimediala tillämp- ningar i de fasta bredbandsnäten, men i de trådlösa näten hålls utvecklingen tillbaka av brist på tillräckligt kostnadseffektiv och Efterfrågan finns på trådlöst bredband men mark- nadens aktörer har svårt att fullt ut möta den vad gäller enkelhet i användningen, pris, täckning och kvalitet. Detta hämmar använd- ningen av nya tjänster och tillämpningar i synnerhet de av audio- visuell karaktär som kräver höga överföringshastigheter med stabil kvalitet. De olika näten, operatörerna och tjänstetillhandahållarna är fortfarande tydligt separerade och har en låg grad av samverkan. Näten fungerar inte tillsammans som ett homogent trådlöst multi- applikationsnät utan snarare som olika trådlösa nät, med olika karaktäristik, som kunderna måste ha olika abonnemang för att nå. Försök har gjorts med nya nätrelaterade affärsmodeller där använ- darna producerar en del av nätkapaciteten i lokala basstationer. Detta har fungerat bra för en del användare och för privat bruk. Många användare har dock visat sig föredra mer professionella och kvalitetskontrollerade tjänster från kända operatörer, även om dessa nät inte riktigt har kunnat nå upp till kraven på pris relativt prestanda. Marknaden är fragmenterad. Utbudet av olika terminaler har breddats men eftersom det saknas en fungerande sömlöshet mellan de olika nät teknologierna är många terminaler låsta till ett eller ett fåtal nät och/eller opera- törer. Marknadsuppdelningen i olika typer av nät baserade på olika teknologier och med olika terminaler har medfört att en stor del av utbudet av innehållstjänster är anpassat till olika tekniska platt- formar. Inslag av alternativa intäktsströmmar i form av reklamfinan- siering och liknande är begränsat, vilket betyder att priserna till slutkund kommer att vara relativt höga i förhållande till vad kunderna skulle önska och i jämförelse med fasta nätlösningar. Tredje generationens mobiltelefoni. seringsorgan för tredje generationens mobil- telefoni (). skild standard för bredband i telefoniaccess- Average Revenue Per User; genomsnittlig intäkt per användare. Ett nät där terminalerna, t.ex. mobiltelefoner, kommunicerar direkt med varandra vilket minskar behovet av basstationer. En 3G-standard, i det senare fallet anpassad för 450 MHz-bandet. Conference Europeenne des Administrations des Postes et des Telecommunications. Digital Video – Handheld, tek- nikstandard för digital mobil-TV. Digital Video – Terrestrial, tek- nikstandard för digital marksänd TV. Monopol som uppstått på marknaden. även naturliga eller faktiska monopol. satsen är en exklusiv rättighet som givits via lagstiftning, dvs. ett legalt monopol eller de Bilaga 6 SOU 2008:72 rates for Global Evolution, teknikstandard för att öka datahastigheten i GSM/GPRS-nät. den lägre delen av EMS frekvensområde. System som ger möjlighet att dela/använda andras bredbanduppkoppling via WiFi (se Groupe Spécial Mobile, världens mest ut- bredda standard för mobiltelefoni. system som hör till andra generationens mobil kommunikation (2G). Ett officiellt dokument från Europeiska kom- missionen där idéer om eventuella åtgärder på remitteras offentligt för att inleda en bred High-Speed Downlink Packet Access, teknik- standard för att öka datahastigheten i UMTS- nät i nedlänken. High-Speed Packet Access, teknikstandard för att öka datahastigheten i UMTS-nät. Informations- och kommunikationsteknik. standardfamilj för tredje generationens mobil- telefoni (). Begäran hos domstol att beslut inte får verk- ställas innan frågan avgjorts av domstolen. Radiosystem som upptäcker och tar hänsyn till annan radioanvändning för att undvika stör- SOU 2008:72 Bilaga 6 ; lokala datanätverk. Lag (2003:389) om elektronisk kommunika- Lag (1993:599) om radiokommunikation. Long Term Evolution, teknikstandard för att öka överföringskapaciteten/datahastigheten i begrepp för kommunikation mellan maskiner eller mellan människa och maskin. Se ad hoc-nät. operatör som hyr nätkapacitet från en MNO. Memorandum of Understanding. (Se även SDR och programvarudefinierad radio) Radiosystem som använder program- vara för att modulera radiosignaler. innebär att radion kan kommunicera med andra radioprotokoll genom att ladda ner och köra ny programvara. Analogt mobiltelefoninät i 450 MHz-bandet som nu är nedlagt. Post- och författningssamling. (Se även SDR och mjukvaruradio) Radio- system som använder programvara för att radion kan kommunicera med andra radio- protokoll genom att ladda ner och köra ny skydd och säkerhet som Krisberedskapsmyn- digheten bygger ut i 2010. (Radioreglementet) ITU:s radioreglemente. Bilaga 6 SOU 2008:72 Beskrivning av ett radiosystems tekniska egen- Planering som syftar till optimera ett radio- systems tekniska effektivitet. Möjlighet för en kund till en mobiloperatör att ringa från andra operatörers mobilnät. (Se även mjukvaruradio och programvarudefi- nierad radio) Software-defined radio; radio- system som använder programvara för att Detta innebär att radion kan kommunicera med andra radioprotokoll genom att ladda ner och köra ny programvara. I denna utredning avses med uttrycket kraven i direktivet om samhällsomfattande tjänster (direktiv /22/EG) på att säkerställa allmän tillgång till vissa grundläggande kommunika- Sekretesslagen (1980:100). Site [sajt]: Anläggning med basstation för trådlös kom- Tekniska regler för hur hög effekt en till- ståndshavare får sända med inom och utanför sitt tilldelade frekvensblock/sin kanal. Möjligheten att flytta tjänster mellan olika typer av nät utan att tjänsten och kommu- Man kan i detta sammanhang även tala om handover. handover genom att samtal kan flyttas från en basstation till en annan utan att samtalet bryts. Detta kan beskrivas som horisontell handover. Begreppet sömlös kan beskrivas som vertikal handover, dvs. handover mellan olika typer av nät, t.ex. från ett 3G-nät till ett WLAN. den största 3G-standarden. UMTS för 900 MHz-bandet. SOU 2008:72 Bilaga 6 Obligations, se samhälls- Att skicka enkelriktad information till en en- skild användare (till skillnad från broadcast där informationen på samma gång skickas till alla användare). Dokument från Europeiska kommissionen med förslag till konkreta gemenskapsåtgärder inom ett viss ämnesområde. Kan följa efter en grönbok (se ovan). 3G-protokoll som används av bl.a. UMTS- IEEE 802.11, standard för radiokommuni- kation på korta distanser, undantagen från En sorts WLAN. Worldwide Interoperability for Microwave Access, en standard för trådlöst bredband. , en generell standard för bredband genom telefoniaccessnätet som inkluderar bland annat ADSL.