sou · GVB3112 · 2008-01-01 00:00:00 — Att deltagarna i starta eget kurserna har lämnat mindre optimistiska svar beror sannolikt på att utform- ningen av frågan inte var anpassad för dem, eftersom intentionerna hos dem är att skaffa försörjning genom egen näringsverksamhet. Figur 4 Deltagarnas upplevelser om huruvida den förberedande utbildningen har påverkat deras chanser att få arbete, fördelat på inriktning (procent) Mest pessimistiska i sina bedömningar var deltagare som gått moti- vationshöjande och allmänteoretiska kurser. I de fallen dessa kurser inte var upphandlade blir resultaten ännu tydligare. Endast var femte deltagare som genomgått en motivationshöjande kurs vid en folkhögskola eller kommun bedömde att jobbchanserna hade ökat. Oavsett vilken inriktning deltagarna genomgått upprepar sig det tidigare mönstret att aktivitetsgarantideltagare, funktionshindrade, äldre arbetssökande och personer med låg utbildningsnivå är mindre optimistiska än övriga målgrupper vad gäller framtidstron. Enkätsvaren visar dock att en primärt negativ inställning hos en deltagare kan förändras. En fjärdedel av deltagarna som angav ett passivt skäl att gå en förberedande utbildning, upplevde att deras chanser till arbete hade ökat på grund av kursen. Mervärdet av för- beredande utbildningar ökar för varje deltagare som inledningsvis är omotiverad, men som efter kursen bedömer att chansen till arbete har ökat. Deltagarnas värderade nytta av kursen som helhet sammanfattar relativt väl de omdömen som har presenterats. har valt att ange någon form av aktiv nytta, dvs. att de har för- bättrat sina teoretiska kunskaper, har fått hjälp att välja yrkes- inriktning eller starta eget företag, eller har fått en professionell bedömning av sina generella kunskaper. har således sva- rat att de inte har haft någon nytta alls av kursen. Som väntat är deltagare som fullföljt utbildningarna betydligt mer generösa i sina omdömen än de som avbrutit. I den sistnämnda gruppen svarade att de inte haft någon nytta av kursen. Mest nöjda med kursen är starta eget deltagarna där nio av tio starta eget deltagare angav att de hade nytta av kursen. Nästan lika högt betyg gav deltagarna i yrkessvenska som helt domineras av utrikes födda och där relativt få är medlemmar i någon a-kassa. De angav företrädesvis att de fått teoretiska kunskaper. Åtta av tio deltagare i inriktningen nivåtest angav att de hade nytta av kursen och då framför allt i form av yrkesvalet. Missnöjet var störst bland deltagare i motivationshöjande kurser där svarade att de inte hade någon nytta av kursen. Även om majoriteten av del- tagarna som gått allmänteori angav att de hade tillskansat sig teore- tiska kunskaper eller någon annan form av aktiv nytta, uppgav så många som att de inte hade någon nytta alls av kursen. Figur 5 Andel deltagare som svarat på vilken nytta kursen har haft, fördelat på inriktning (procent)TPF5FPT En jämförelse mellan olika anordnarformer vittnar om att deltagare som gått en kurs som arbetsförmedlingen hade upphandlat upp- levde betydligt högre nytta, än de som gått en kurs vid folkhög- skola eller hos kommunen. av aktivitetsgarantideltagarna och av de funktionshindrade har inte haft någon nytta av kursen. Avsaknaden av nytta upplevdes som störst i de yngsta och äldsta åldersgrup- perna. Utfall efter förberedande utbildning Den centrala frågeställningen vid en enkätundersökning om en arbetsmarknadspolitisk insats är normalt om den har lett till att deltagaren har fått arbete. Självfallet är denna fråga viktig även efter förberedande utbildning, men tolkningen av svaren är inte lika självklar som efter en yrkesutbildning. De förberedande kurserna förväntas föra deltagaren vidare till en yrkesspecifik insats, vilken nödvändigtvis inte är avklarad som förflutit mellan avslutad förberedande utbildning och tidpunkten för enkät- svaret. Vi utgår dock från att i första hand tolka hög sysselsätt- 5TP PT Avser fråga 11 i enkäten. ningsgrad som ett positivt utfall, för att sedan närmare kommen- tera andra utfall vid de tillfällen där det är uppenbart att även dessa kan betraktas som positiva. Enligt deltagarnas enkätsvar befann sig i genomsnitt i arbete efter den avslutade förberedande utbildningen. Andelen i arbete uppgick till bland avbrytarna och bland fullföljarna. Det är inget överraskande resultat, efter- som vi vet att många som avbröt sin kurs gjorde det på grund av att de fått arbete. Under den starka konjunkturen har de även lyckats behålla arbetet. Andelen som var öppet arbetslösa efter kursen upp- gick till , medan uppgav att de befann sig i ett arbetsmarknadspolitiskt program. bedrev studier i det reguljära utbildningsväsendet och uppgav att de gjorde något annat. Det sistnämnda tolkas som att de vid enkät- tillfället inte tillhör arbetskraften. Figur 6 Sysselsättningssituation efter avslutad förberedande utbildning, fördelat på inriktning (procent) Sysselsättningsgraden uppgick till bland deltagare som gått starta eget kurser. Den höga förvärvsfrekvensen består i såväl försörjning genom egen näringsverksamhet, som anställningar. Dessa deltagare är för övrigt underrepresenterade i alla andra här presenterade utfall. Det bör även påpekas att deltagare som fullföljt starta eget kurserna hade arbete i betydligt högre utsträckning än de som hade avbrutit. av deltagarna i nivåtest angav att de hade arbete. Fullföljarna hade arbete i något högre utsträckning än avbrytarna. En av fem var arbetslös medan relativt många befann sig i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Registerdata om deltagarna vitt- nar om att i stort sett samtliga övergångar från nivåtest till program avser arbetsmarknadsutbildning. Utfallen för deltagarna i kunskapsvalidering och allmänteori motsvarade i stora drag genomsnittet för alla förberedande utbild- ningar. Nämnvärda skillnader var att förekomsten av arbetslöshet och reguljära studier var något mer frekvent i kunskapsvalidering och utfall i form av nytt arbetsmarknadspolitiskt program eller lämnat arbetskraften var vanligare bland deltagare som gått allmänteoretisk inriktning. I den sistnämnda inriktningen var det också en större andel avbrytare som hade arbete, jämfört med full- följare. av deltagarna i yrkesorientering respektive motiva- tionshöjning hade arbete vid enkättillfället, men där upphör dock likheterna. Deltagarna i motivationshöjande kurser var arbetslösa eller hade lämnat arbetskraften i betydligt högre grad än bland dem som gått en yrkesorientering. I sistnämnda grupp var det däremot vanligt att deltagarna befann sig i en arbetsmarknadsutbildning vid enkättillfället. Det kan också nämnas att sysselsättningsandelen förändrades avsevärt för deltagare i motivationshöjande kurser vid en uppdelning på fullföljare och avbrytare. av full- följarna hade arbete, medan samma andel uppgick till för avbrytare. Figur 6 ger en tydlig fingervisning om att yrkessvenska är den inriktning med minst fördelaktigt utfall. hade arbete och arbetslösheten bland deltagarna uppgick till . Dessa utfall ska dock bedömas i ljuset av deltagarna i yrkessvenska varit mera nöjda med sin kurs än deltagare i de flesta andra inrikt- ningar. Det långsiktiga syftet med insatsen avspeglas bland annat i att en jämförelsevis hög andel av dessa deltagare vid enkättillfället hade gått vidare till vidare studier i det reguljära utbildnings- väsendet. Enkätsvaren vittnar om att skillnaderna i utfall mellan kvinnor och män i stort sett är obefintliga. Däremot går det att identifiera tyd- liga skillnader vad gäller ålder. Yngre åldersgrupper har lättare att få arbete vid högkonjunktur vilket också visar sig i denna enkät. av deltagare uppgav att de hade arbete, medan motsvarande andel endast uppgick till för personer som passerat . I den sistnämnda gruppen var före- komsten av arbetslöshet, nytt arbetsmarknadspolitiskt program eller lämnat arbetskraften relativt hög. Deltagare som är utrikes födda eller saknar kassamedlemskap sammanfaller i hög grad. Utfallen tyder i båda fallen på en relativt låg sysselsättningsgrad () och ganska hög arbets- löshet (). Däremot är det få som lämnar arbets- kraften. Dessa resultat gäller för övrigt även lågutbildade. Aktivitetsgarantideltagare och funktionshindrade är de mål- grupper som uppvisade mest negativa utfall. Endast en tredjedel hade arbete och andelen som var arbetslösa eller i ett nytt arbets- marknadspolitiskt program var hög. Därtill hade jämförelsevis många lämnat arbetskraften. Sambandet mellan sysselsättningsgrad och långtidsarbetslöshet förefaller dock vara svagt. av deltagarna med en oav- bruten inskrivningstid på arbetsförmedlingen angav att de hade arbete. Utfallet var detsamma om villkoret i stället änd- rades till en sammanlagd inskrivningstid (flera ej sammanhängande perioder) på minst . Enkätundersökningen påvisar att deltagarna har arbete i betydligt högre utsträckning än de resultat som AMS har redovisat för förbe- redande utbildning . En förklaring till detta är att deltagarna fick besvara enkäten månad 2007 när högkonjunkturen var mycket stark. Den stora efterfrågan på arbetskraft har medfört att många arbetssökande som har haft svårt att finna ett arbete, hade det vid enkättillfället. Detta kommer sannolikt att ge utslag även i AMS uppföljningsrapport för arbetsmarknadspolitiska program för . Därutöver finns det flera förklaringar av mätteknisk natur. AMS resultat efter arbetsmarknadspolitiska program redovisar registre- rad status för deltagaren exakt efter avslutad insats. Enkäten har i detta fall skickats ut ungefär efter kurs- avslutet. Individen har i enkätundersökningen således haft ytter- ligare på sig att etablera sig på arbetsmarknaden. En annan faktor är att individen bedömer själv om denne har arbete, vilket i vissa fall kan sammanfalla med att arbetsförmedlingen har anvisat vederbörande till ett arbetsmarknadspolitiskt program som inte räknas som arbete. Ett exempel på sådant program är start av näringsverksamhet. Ett känt problem är att AMS registeruppföljning av program- deltagare ofta lider av ofullständig information. Om en individ underlåter att informera arbetsförmedlingen om att denne har ett arbete, sker heller ingen registrering av att så är fallet. Den arbets- sökande kommer sedermera att avregistreras från arbetsförmed- lingen av okänd orsak, vilket i statistiken framstår som ett miss- lyckande. Den korrekta informationen uppdagas dock vid ett enkätutskick direkt till berörd individ. Då förberedande utbildning är en arbetsmarknadspolitisk insats som inte har prioriterats på samma sätt som den målstyrda arbetsmarknadsutbildningen, har inte handläggarna haft tillräckliga incitament att säkra denna upp- följning. Det är således mycket som tyder på att AMS registerstatistik gällande utfallet av förberedande utbildning är underskattad, men det bör även påpekas att resultaten från en enkätundersökning som denna kan vara överskattade. Arbetssökande som har varit fram- gångsrika att hitta ett jobb kan vara mera benägna att svara på en enkät, än de som inte har funnit ett arbete eller i generell bemärkelse är missnöjda med arbetsförmedlingens verksamhet. Erfarenhet av tidigare arbete Resterande frågor berör endast deltagare som svarade att de hade arbete vid enkättillfället. Frågorna behandlar huruvida individerna har återgått till samma arbetsgivare eller samma yrke samt om de anser att de har nytta av kursen i sitt nuvarande arbete. Det goda konjunkturläget som rådde vid undersök- ningsperioden har sannolikt gynnat deltagarnas yrkesmässiga rör- lighet som de har fått ett vidgat utbud av arbetsgivare med rekryteringsbehov. Förutom konjunktureffekten kan även den förberedande utbildningen ha haft en positiv effekt i form av ökade kunskaper eller ökat självförtroende. En hög andel deltagare som har fått anställning hos en arbetsgivare de förut inte arbetat hos eller inom ett yrke denne tidigare inte arbetat i, bör således tolkas som ett positivt utfall. Det bör i sammanhanget påpekas att många deltagare i nivåtest, yrkesorientering och kunskapsvalidering även hunnit genomgå en arbetsmarknadsutbildning före enkättillfället. Sannolikt är det främst yrkesutbildningen som har varit orsaken till deltagarna har kunnat börja ett nytt yrke. De förberedande utbildningarna kan dock ha utgjort en förutsättning för att individerna skulle lyckas med yrkesutbildningen. av deltagarna som uppgav att de hade anställning hos en ny arbetsgivare och hade återvänt till en tidigare bekant arbetsgivare. Resterande uppgav att de arbetade med sitt eget företag. Det sistnämnda var självfallet vanligast bland deltagare som gått starta eget kurser. Nästan hälften av deltagarna som hade genomfört starta eget utbildningar sysselsattes med egen närings- verksamhet, övriga hade således anställning. Förekomsten av anställning hos en ny arbetsgivare var högst bland deltagare i yrkessvenska och nivåtest. Deltagare i yrkes- orientering och allmänteori återvände mest frekvent till en tidigare arbetsgivare. av de personer som gått förberedande utbildning i det reguljära utbildningsväsendet hade anställning hos en tidigare arbetsgivare. Därutöver kan nämnas att kvinnorna i betydligt högre utsträckning återvände till en tidigare arbetsgivare () jämfört med männen (). detta är sannolikt att kvinnornas sysselsättning ofta koncentreras till större arbetsgivare såsom kommun eller landsting. En knapp majoritet av deltagarna återvände till ett yrke som var av samma, eller åtminstone likartad karaktär, som de hade före dem anmälde sig på arbetsförmedlingen. arbetade i ett helt annat yrke och för resterande var det första yrket överhuvudtaget. Figur 7 Andel deltagare som har återgått till ett gammalt yrke, närliggande yrke, helt annat yrke eller som har sitt första jobb, fördelat på inriktning (procent) Figur 7 visar att av deltagarna i nivåtest arbetade i ett helt nytt yrke. Inriktningen nivåtest är förmodligen den variant av förberedande utbildning som mest omsorgsfullt preparerar del- tagarna för en ny yrkeskarriär. Även deltagarna i valideringskurser och yrkessvenska började i relativt stor utsträckning arbeta i yrken de tidigare inte haft erfarenheter av. Här fanns det mer specifikt den största andelen som inte haft något arbete. Före- komsten av att arbeta i ett bekant yrke, var mest förekommande bland deltagarna i allmänteori och motivations- höjning, vilka till stor del gått kurser i det reguljära utbildnings- väsendet. När det gäller olika målgrupper kan det nämnas att kvinnor, högutbildade och äldre var de som i generellt störst utsträckning stannade kvar i samma yrke de haft tidigare. Förekomsten av att byta till ett helt annat yrke var relativt stor bland män, personer med gymnasial utbildning och i viss mån även bland aktivitets- garantideltagare. Personer utan kassamedlemskap och yngre var som väntat de som fick sitt första arbete. Värderad nytta för sysselsatta av deltagarna uppgav att de hade stor nytta och ytter- ligare angav att de hade viss nytta av kursen i sitt arbete. Resterande uppgav att de inte hade någon nytta av kursen. Omdömena varierar dock påtagligt beroende på vilken grad av direkt yrkesrelaterade moment kursen har innehållit. Ju mer konkreta yrkesinslag kurserna har innehållit, desto mer troligt är det att deltagarna upplever att de har en praktisk nytta av utbild- ningen i arbetet. Figur 8 Deltagarnas upplevda nytta av den förberedande utbildningen i arbetet, fördelat på inriktning (procent)TPF6FPT 6TP PT Avser fråga 17 i enkäten. Figur 8 visar att deltagarna som gått inriktningen yrkessvenska upplever sig ha störst nytta av kursen i arbetet. Även deltagarna i starta eget och nivåtest föreföll kunna dra väsentlig nytta av kursen i sitt arbete. Minst nytta hade de som gått någon motivations- höjande kurs. Detta är tämligen väntat med tanke på avsaknaden av yrkesspecifika utbildningsinslag. Ett förbättrat självförtroende ökar chansen till anställning, men är knappast lika värdefull vid utföran- det av arbetsuppgifterna. Det är möjligt att deltagarna som genom- gått validering har resonerat på liknande vis. Valideringen syftar till att individen får ett bevis för dennes reella kompetens, inte att få lärdom om nya kunskaper. Bland de olika målgrupperna hävdade framför allt de utrikes födda att de hade nytta av utbildningen. De målgrupper som upp- gav att de hade minst nytta av kursen i arbetet var aktivitetsgaranti- deltagare samt personer i de yngsta och äldsta åldersgrupperna. Appendix 1: Enkätformulär Appendix 2: Teknisk beskrivning med bakgrundsvariabler Datamaterialet i studien består dels av enkätsvar, dels av uppgifter från AMS datalager. Individerna i databasen har avidentifierats. I målpopulationen ingår individer som har slutat en förberedande utbildning . Deltagare som återigen befann sig i samma förberedande utbildning har ren- sats bort före urvalsdragningen. Ur bruttopopulationen har drygt 5 000 individer dragits med hjälp av ett stratifierat urval (se metodavsnitt). Övertäckningen består av individer som inte tillhör undersökningspopulationen, vilket exem- pelvis kan innebära att individen enligt egen utsago inte slutat någon utbildning alternativt saknar användbar adress. Bortfall utgörs av individer som inte hört av sig, ej önskat delta, varit förhindrade att delta eller gett ofullständiga svar. Mer detalje- rad information om bortfall framgår av tabellen nedan, där vissa bakgrundsvariabler för svarande och bortfall presenteras i antal och andelar. Vad som är karaktäristiskt för bortfallsgruppen i jämförelse med svarandegruppen är att den innehåller betydligt större andel män än kvinnor, markant större andel ungdomar än äldre och avsevärt högre andel med grundskoleutbildning än eftergymnasial utbild- ning. Den varierande graden av bortfall i de stratifierade variablerna har varit möjliga att justera genom viktning. Resultaten kan dock vara överskattade, då det är möjligt att de som har lyckats med sina utbildningar har en större benägenhet att svara på enkäten än de som har misslyckats. Urvalets representation i respektive inriktning fördelat på olika bakgrundsvariabler Tabellerna redovisar hur urvalet i respektive inriktning av förbere- dande utbildning fördelar sig på de bakgrundsvariabler som är av störst intresse i rapporten. Deltagarnas representation är viktad och presenteras genomgående som andelar (med undantag av tabell 2i och 2j som avser antal dagar). Kön (andelar) 2b. Åldersgruppering (andelar) 25–34 år 35–44 år 45–54 år Utbildningsnivå (andelar) Födelseland (andelar) Funktionshinder (andelar) SOU 2007:112 Bilaga 3 Deltagare i aktivitetsgarantin (andelar) Medlemskap i a-kassa (andelar) Utbildningstyp/anordnarform (andelar) Bilaga 3 SOU 2007:112 Antal dagar i utbildning (kalenderdagar) Genomsnittligt antal dagar inskriven på arbetsförmedlingen Antal dagar för alla Andel som gick direkt från förberedande utbildning till arbetsmarknadsutbildning Appendix 3: Tabeller med svarsfrekvens enkätfrågor Tabellerna redovisar den viktade svarsfrekvensen i form av andelar för respektive enkätfråga. Uppgifterna avser samtliga personer som fullföljt respektive avbrutit förberedande utbildning . Personer som deltagit i utbildning och fortsatt samma utbildning är exklu- derade. Gick Du färdigt kursen? Varför avbröt Du kursen? Avbröt av personliga skäl Vilken var den främsta anledningen till att Du gick kursen? Behövde en bedömning av mina Behövde förbereda mig inför fortsatta Behövde förbereda mig inför en yrkes- Behövde förbättra mina språkkunskaper För att kunna starta eget företag Det var ett krav från Af/Fk/Soc För att ha någonting att göra Gjordes någon kartläggning av Dina kompetenser under kursen? 5.Utarbetade Du under kursen en handlingsplan för vad Du skulle göra för att öka Gjorde en handlingsplan själv Fick hjälp att göra en handlings- Hade en handlingsplan innan 6.Gjorde Du under kursen någon praktik eller studiebesök på en arbetsplats? Gjorde både praktik och studiebesök Nej, ingenting av detta 7.Fick Du innan kursen började information om vad den skulle innehålla och vad den skulle leda till för just Dig? 8.Stämde informationen med vad Du sedan var med om under kursen? Ja, men bara delvis 9.Anser Du att innehållet i kursen var för lätt eller för svårt för Dig? 10.Fick Du under kursen hjälp med jobbsökande eller vägledning som Du inte fått på arbetsförmedlingen? Ungefär samma på kursen och Vad har varit den största nyttan av kursen? Fick hjälp att välja yrkesin- Har startat eget företag Fick en professionell bedömning av mina allmänna kunskaper Har inte haft någon nytta av 12.Hur tror Du att Dina chanser att få jobb påverkats av att Du har gått kursen? 13.Motsvarade kursen som helhet de förväntningar Du hade innan kursen började? Ja, i hög grad Ja, men bara delvis Vilken är Din nuvarande sysselsättning? Är arbetslös, söker arbete Följande frågor har endast besvarats av respondenter som hade arbete vid intervjutillfället. 15.Har Du arbetat hos samma arbetsgivare tidigare? Frågan ej aktuell (eget företag) 16.Har Du samma yrke som Du hade innan Du anmälde Dig på arbetsförmedlingen? Ja, jag har samma yrke Nej, men jag har ett närlig- Nej, jag har ett helt annat yrke Jag hade inget yrke innan jag anmälde mig på Af 17.Tycker Du att Du har någon nytta av kursen i Ditt nuvarande arbete? Ja, jag har stor nytta av kursen Ja, jag har lite nytta av kursen Nej, jag har ingen nytta av Appendix 4: Statistisk analys Frånvaron av utvärderingsstudier vad gäller förberedande utbild- ning beror på svårigheten att definiera en positiv utfallsvariabel. Då avlönat arbete inte är ett utfall som förväntas uppkomma som en omedelbar effekt av insatsen, är det osäkert att stipulera vilken beroende variabel som ska användas. Utredningen har heller inte haft någon kontrollgrupp med icke-deltagare att jämföra deltagar- nas utfall med, vilket utesluter identifiering av effekter. Med hjälp av enkätsvaren har utredningen ändå försökt skatta sannolikheten att deltagarna får, eller åtminstone upplever sig få, ett positivt utfall av den förberedande utbildningen. I detta arbete har , statistiker på kommittéservice varit mycket behjälplig. Studien har genomförts med hjälp av logistisk regression där svaren på tre enkätfrågor har utgjort beroende variabler. Dessa har kodats om till dummyvariabler, där positiva utfall kodats som 1 och nega- tiva utfall som 0. För att underlätta analysen har även oberoende variabler och några bakgrundsvariabler kodats om till dummy- variabler. Tillvägagångssättet har varit följande: Steg 1: skattning av en modell med nio bakgrundsvariabler Steg 2: skattning av en modell med tre förklarande variabler Steg 3: skattning av en modell med både bakgrundsvariabler och förklarande variabler som varit signifikanta i steg 1 och 2. Därefter har ej signifikanta variabler exkluderats. Denna metod har använts i tre olika modeller där den beroende variabeln har varierat för varje modell. (Se variabelförteckning med signifikans i tabellen nedan.) Inriktning på förberedande utbildning har delats upp i två kategorier, dels allmänförberedande kurser som här avser allmänteori och motivationshöjning, dels yrkesförberedande kurser som här avser nivåtest, kunskapsvalidering, yrkes- orientering, starta eget och yrkessvenska. Utbildningstyp har delats upp i två kategorier, dels upphandlad utbildning, dels ej upphandlad utbildning (folkhögskola, kom- vux). Enkätfråga 6 behandlade ifall deltagaren gjorde någon praktik eller genomförde något studiebesök hos en arbetsgivare under kursen. Enkätfråga 14 behandlade vilken sysselsättning deltagarna hade vid enkättillfället. Arbete och fortsatt utbildning är positiva utfall och arbetslöshet, arbetsmarknadspolitiskt program och annat är negativa utfall. Utredningen är medveten om att svarsalternativet program kan inrymma önskvärda utfall i form av arbetsmarknadsutbildning. Dessa fel har till stor del korrige- rats genom att använda registrerad information om vad som följde direkt efter förberedande utbildning.