sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — utbyte kring försöken at utveckla IT och medier på regional och lokal nivå.TPF112FPT Ett exempel på ett projekt med bredare innehåll och mer gene- rellt syfte är också värt att framhållas. Dess benämning Internet- framsyn anger att ansatsen är framtidsinriktad. I projektet har man försökt identifiera vad som behöver göras för att på nytt ska bli en ledande Internetnation . Förslagen gäller såväl infrastruktur och användare som juridiska säkerhetsmässiga aspekter. Projektets utgångspunkt är att alla kan utveckla sin digi- tala kompetens och klättra vidare på den digitala trappa som beskrivs.TPF113FPT har regeringen tillsatt en delegation som också berör IT-området, men som därutöver fokuserar på matematik, natur- vetenskap och teknik.TPF114FPT Syftet är här att kartlägga behovet av väl- utbildad arbetskraft och att bidra med förslag som leder till ökat intresse för högskoleutbildning inom de nämnda områdena. För- visso är delegationens uppgift inte att försöka utveckla digital kompetens, och inte heller att behandla lärartillgång eller lärar- utbildning. Frågor om IT och dess relation till skola och utbildning torde dock knappast kunna förbigås. 2.6.2Forskning om IT i undervisningen 2.6.2.1Exempel på forskning om IT i undervisningen Även om IT i skola och utbildning är ett relativt nytt forsknings- område är det stadigt växande. Flera studier som har karaktär av metaanalyser finns rapporterade.TPF115FPT Dessutom finns ett antal över- sikter av tidigare och pågående forskning.TPF116FPT Utredningen finner inte anledning att här göra en ytterligare forskningsöversikt om IT och undervisning utan nöjer sig med att kort kommentera val av frågeställningar, metodval och resultat. 112TP PT I detta nationella nätverk () återfinns också , Kom- muner och Landsting, Utbildningsradion samt tidskriften i utbildningen (DIU). 113TP PT () är initiativtagare och ledare av projektet , som har bedrivits –2008. 114TP PT Dir. 2008:96. 115TP PT Balanskat, A., Blamire, R., Kefala, S. (2006). The ICT Impact Report. (2003). Does ICT improve learning and teaching in schools Cox, M. m.fl. (2003). ICT and attainment – a review of the research literature? (2005). Are Students for a ? – What Studies us. 116TP PT Utredningen hänvisar den intresserade läsaren bl.a. till Internationell forskningsöversikt kring IT i Skolan. Myndigheten för Skolutveckling (2007). En stor del av forskningsintresset tycks vara inriktat på att kon- statera vilka effekter IT-användning har på elevers lärande och skolresultat och vilka nya möjligheter som IT innebär för under- visning och lärande. En rad positiva effekter konstateras som ökad motivation hos eleverna och bättre möjligheter för individualiserad undervisning. Någon reservationslös slutsats om samband mellan IT-användning och skolresultat i form av betyg, tycks dock inte gå att dra. Andra studier fokuserar på förutsättningarna för lyckad IT- användning och pekar på en faktor som tillgänglighet. Lärarnas kompetens och möjligheter till kompetensutveckling i fråga om att tillämpa IT i sin undervisning identifieras som en annan given för- utsättning. Noteras kan att attitydundersökningar tycks vara flitigt förekommande. Härvid påtalas att en positivare inställning till IT i skolarbetet kan märkas bland både lärare, skolledare och elever jämfört . IT genomsyrar samhällsverksamhet och utbildning i stor utsträckning. kommer detta sannolikt att gälla i än högre grad. Den nya skolvardagen kräver en helhetssyn som sätter in IT och digital kompetens i ett större sammanhang och som gör det till en integrerad del av skolans reformarbete. Flera länders satsningar på IT lägger i sin utbildningspolitik vikt vid helhetssyn och långtidsperspektiv, som , och . Det handlar om att prioritera digital kompetens i skolan i en sam- mansatt utvecklingsprocess där många faktorer samverkar. IT inom pedagogiken är ett relativt ungt forskningsområde. I har det bara bedrivits ett begränsat antal forskningsprojekt. Det är angeläget att forskningen utvidgas på detta område. Ett problem för denna typ av forskning är att resultat inte direkt kan överföras från andra länder eller närliggande forskningsområ- den. De låter sig inte upprepas i en alternativ miljö med andra sociala och strukturella förutsättningar. Ett annat problem är den snabba tekniska utvecklingen som gör resultaten obsoleta eller mindre jämförbara på . Det är viktigt att ny IT-pedagogisk forskning initieras. Det är också viktigt att denna forskning täcker ett brett spektrum av områden inom det IT-pedagogiska fältet. att forskningen görs i samarbete länder emellan. har under en lång följd av år varit en mycket framgångsrik region, bland annat genom ett väl genomfört forskningssamarbete och ett fruktbart utbyte. har knutit till sig en grupp med experter från de fem nordiska länderna för att förse rådet med visioner och tänkta scenarier för den framtida IT-utvecklingen. Här finns säkert mycket att hämta för forskning och utveckling inom det IT-pedagogiska området. Det är vidare väsentligt att den nya forskning som initieras inte enbart dokumenterar vad som har gjorts och vilka resultat som framkommit. Innovations- och scenarieforskning är minst lika angelägna områden.TPF117FPT Några slutsatser som kan dras av genomförd forskning på området är att: -IT gör stor nytta vid pedagogisk användning för elever med fysiska eller sociala funktionshinder. -IT medför en mängd nya möjligheter för undervisning och lärande. -IT förbättrar resultaten av lärande under vissa givna förutsätt- ningar. -elever är ofta mer kunniga på IT-området än sina lärare, vilket minskar lärarens benägenhet att använda IT i undervisningen. -användning av IT har ofta positiv inverkan på miljön (genom t.ex. simulerade laborationer, minskat resande och effektivt resursutnyttjande). -stora resurser har satsats nationellt och internationellt på att öka användningen av IT i skola och utbildning. -användningen av IT förutsätter en medveten pedagogik och att IT integreras i utbildningsplanerna. -det inte finns några tydliga riktlinjer för hur IT bör och kan utnyttjas i utbildningssammanhang. Sammanfattningsvis pekar dessa resultat på angelägenheten av en ökad, mångfacetterad och innovativ forskning på området IT och 117TP PT Ett exempel på intressant forskning på området är den studie som initierat för att följa processen kring stiftelsens 100-miljonerssatsning på IT i lärarutbildningen, det s.k. . Behovet av internationell samverkan liksom av mät- metoder för jämförelser är också stort. Scenarieforskning bör pre- mieras, varefter resurser kan målinriktas enligt sannolika utveck- lingslinjer. bör, liksom många av våra omgivande länder redan har gjort, fastställa en nationell handlingsplan för IT i utbild- ningen samt genomföra ett generellt kunskapslyft vad gäller e- kompetens och digital kompetens. 2.7.1Några inblickar i forskningen om lärare Alla människor som har erfarenhet av skola och utbildning torde ha en bild av och synpunkter på hur en bra lärare ska vara. handlar det om personens egenskaper, andra gånger om vilken kompetens hon eller han ska besitta eller hur undervisningen ska genomföras. De krav som samhället ställer på läraren introduceras i lärarutbildningen och uttrycks enligt den nu giltiga examens- beskrivningen i mål, kunskap och förståelse, färdighet och förmåga samt värderingsförmåga och förhållningssätt.TPF118FPT Till formandet av läraren och lärararbetet bidrar förstås också forskningen och vad den har att säga i frågan. Det vore naturligtvis önskvärt att kunna ge en enkel och sammanfattande bild av forskarnas budskap. Det låter sig dock inte göras inom ramen för denna utredning om det överhuvudtaget är möjligt. Avgränsningsproblemen är stora då nästan all forskning om förskola, skola, utbildning och undervis- ning berör lärare på ett eller annat sätt. Forskningen spänner också över flera discipliner och genomförs utifrån en rad olika teoretiska perspektiv. Till saken hör också att den forskning som genomförts inom ramen för skolmyndigheternas sektorsforskning har ändrat karaktär i riktning mot mer praxisnära forskning, vilket har ökat mångfalden av mer småskalig och aktionsinriktad forskning.TPF119FPT Bilden är med andra ord splittrad. Det kan ändå vara av intresse att göra några nedslag i den pedagogiska forskningen för att få en viss uppfattning om hur man har betraktat, och betraktar, läraren och lärararbetet. 118TP PT För en närmare beskrivning se bilaga. 119TP PT Aasen, P. & Prøitz, T. (2004). Initiering, finansiering och förvaltning av praxisnära forskning. var lärarens beteende i klassrummet föremål för studier i . Lärarbeteendet ansågs vara avgörande för att uppnå ett gott klassrumsklimat och då handlade det om att finna det specifika lärarbeteende och det specifika klassrumsklimat som gav den bästa inlärningen. beskriver hur denna forskning kring så kallad teacher effectiveness tog fart också i under 1950- och 1960-talen.TPF120FPT Genom att observera lärare och mäta elevresultat med utgångspunkt tagen i differentiell psykologi och testteori hoppades man kunna identifiera den rena lärareffekten. Undervisningens förutsättningar och sammanhang bortsåg man helt från. Resultaten av forskningsstudier av detta slag har dock ofta varit begränsade och motsägelsefulla, och några säkra slutsatser har inte kunnat dras. Ett resultat som uppmärksammats är dock den s.k. förväntanseffekten, dvs. att lärarens förväntningar på eleverna påverkar deras kunskapsmässiga och intellektuella utveckling. I avhandling redovisas ett stort antal klassrumsstudier , där lärarens repliker klassificerades med utgångspunkt från vilket syfte de har.TPF121FPT Resul- taten visar att det fanns en påfallande likhet mellan lärarbeteende i olika skolformer och i olika nationer. I klassrummet var det läraren som styrde samtalet och stod för två tredjedelar av den offentliga kommunikationen i klassrummet. Det går knappast att skilja lärarens egenskaper och beteende från undervisningens innehåll och hur detta ska göras tillgängligt för eleverna, dvs. klassiska didaktiska frågor. Inom detta område finns en lång tradition internationellt, men från mellankrigstiden och var didaktiken i det närmaste helt osynlig i svensk pedagogisk forskning.TPF122FPT Det finns olika förklar- ingar till det, men en viktig förklaring är att den pedagogiska forskningen utvecklades med psykologin som vetenskaplig grund och då med en dominans för den experimentella psykologin. Tidigt utvecklades också en sociologiskt inriktad forskning med anknytning till reformeringen av den svenska skolan, med utgångs- punkt i de politiska målen att bidra till demokratisering och ökad jämlikhet. Genom att kombinera elevresultat från prov och test med social bakgrund, föräldrarnas utbildning samt bostadsort, 120TP PT , G. (1994). Nyare forskning om lärare. 121TP PT , C. (1997). Classroom interaction: A study of pedagogical roles in the teaching process. 122TP PT , L. (2004). kunde forskarna ge svar på hur det stod till med måluppfyllelsen, som konstaterades vara bristfällig. Ett fortsatt reformarbete före- språkades. började också observationer av skeendet i klassrummet i mer generell bemärkelse bli vanliga. presenterade 1967 de grundläggande principerna för det som senare kom att benämnas ramfaktorteorinTPF123FPT och som även inspirerade den utvärderingsforskning som och . förestod under slutet av 1970- och början av 1980- talet.TPF124FPT studier visade i stort att relationen mellan under- visning och resultat var mer komplicerad än vad forskarna tidigare hade förutsatt och att hänsyn måste tas till olika processvariabler. I . arbete 1972TPF125FPT påvisades hur ramfaktorerna, dvs. ett antal faktorer som låg utanför lärarens kontroll, styrde och begränsade undervisningssituationen. Ändrades ramarna, ändrades också lärarens beteende. Som ett förklarande led mellan ramfakto- rer och processvariabler infogade den styrgruppshypo- tesTPF126FPT som formulerat. visade också förekomsten av s.k. lotsning i undervisningen.TPF127FPT Efter hand vidgades ramfaktor- teorin till ett bredare samhällsvetenskapligt forskningsprogram. uppmärksammades skolans samhälleliga funktion alltmer av forskarna, och många såg skolan mer eller mindre som ett resultat av samhällets ekonomiska, sociala och kulturella strukturer. Läraren betraktades som ett medel i den sociala och kulturella reproduktion som förutsattes pågå och vara dold för alla inblandade i skolan. En ny typ av klassrumsstudier tog form med ambition att knyta samhälleliga strukturer till skeendet i klassrummetTPF128FPT. En kritik som riktades mot denna typ av forskning 123TP PT , U. (1967) Skoldifferentiering och undervisningsförlopp. 124TP PT , S. & , U.P. (1979; 1981). Att värdera utbildning Del I och Del II. 125TP PT , U.P. (1972.) Frame Factors and the Teaching Process. A Contribution to curriculum theory and theory on teaching. 126TP PT Begreppet styrgrupp användes för att visa vad som händer när den tillgängliga under- visningstiden är alltför knapp för att samtliga elever ska kunna uppnå inlärningsmålen. I dessa fall anpassas undervisningen till den förkunskapsnivå som utmärker styrgruppen, dvs. den grupp elever som med avseende på studieförutsättningar befinner sig mellan den . 127TP PT Lotsning innebär att läraren ställer styrande eller ledande frågor till eleverna. Läraren bryter ner en komplex uppgift i små delar som eleven får lösa. Genom att eleven får lösa del- fråga för delfråga lotsar läraren fram eleven till en lösning på den komplexa uppgiften. Detta leder emellertid inte till en förståelse hos eleven, eftersom hon löser delproblemen utan att förstå strategin som leder fram till lösningen. 128TP PT Se t.ex. Calleweart, S. & , B. (1980). Skolklassen som socialt system. Lektions- analyser I och II. var att de bakomliggande strukturerna ofta uppfattades alltför deterministiskt. En vanlig åsikt bland lärarutbildare var att forsk- ningsresultaten inte var tillämpbara i lärarpraktiken. En annan mer kognitivt inriktad typ av forskning, Teacher thinking, tog också form . Initialt var syftet med denna typ av forskning att utveckla undervisningen genom att korrigera lärarnas feltänkande. Teacher thinking kompletterades senare med forskning om läraren som den reflek- terande praktikern. I begreppet reflekterande praktiker inryms en betoning av lärarens ansvar för och utveckling av den egna under- visningen. Reflektion över den egna praktiken och utvecklingen av ett gemensamt yrkesspråk förknippas med hög professionalism.TPF129FPT I samband med de utbildningspolitiska förändringarna med ökad decentralisering och införandet av mål- och resultatstyrning tillskrevs lärarna, i egenskap av att vara professio- nella stor frihet att lokalt utforma undervisningen enligt sina egna önskemål. Om utvecklingen mot mål och resultatstyrning också leder till ökad frihet för läraren har dock ifrågasatts av många fors- kare. De ser istället ett minskat förtroende för läraren och starkare statlig disciplinering och kontroll. , som har lång erfarenhet från länder som , och , ser en likartad utveckling av läraryrket också i andra länder. Han ger uttryck för en s.k. postmodern professionalism som förutsätts utgå från en ny kunskapsbas grundad i den sociala praktiken och undervisningens moraliska aspekter. Lärarnas omdömesförmåga, förmåga till samarbete och ett aktivt elevengagemang lyfts fram som viktig lärarkompetens. Lärarkåren måste också ta tillbaka sin status och värdighet som en av samhällets ledande intellektuella grupper, hävdar I ett svenskt sammanhang diskuterar författarna till en aktuell samlingsvolym i ämnet, Läraryrkets många ansikten, lärarrollen och innebörden i begreppet lärarprofessionalism.TPF131FPT De framför uppfattningen att lärarrollen blivit mer komplex, men att det inte nödvändigtvis har stärkt professionaliteten. 129TP PT diskuterar målstyrningens begränsningar i relation till reflekterad praktik, skolkultur och autonomi och professionell kunskap. (red.) (1999). Styrning på villovägar. hävdar i sin artikel Önskas professionella lärare? Nja, helst didaktiskt kompetenta att lärarutbildarna måste byta metodikperspektiv från ett rätt och normativt till ett didaktiskt, som innebär en medvetenhet om att valet av metodik är ett bland flera och jämförbara. Didaktisk 2–3 1992, s. 42. 130TP PT , A. (2000). Four Ages of Professionalism and Professional Learning. (2004). Läraren i kunskapssamhället – i osäkerhetens tidevarv. 131TP PT , M. m.fl. (2007). Läraryrkets många ansikten. professionalitet är, enligt författarna, att lärarna har inflytande på skolans organisation och sin egen kompetensutveckling. I en situation där allt fler aktörer ställer krav på skolan sägs att lärarna måste vara pedagogiska ledare och återuppta diskussionen om yrkeskårens ideologiska identitet. Läraridentiteten uppfattasTPF132FPT inrymma tre huvudsakliga delar: en ämnesmässig, en pedagogisk och en didaktisk. Dessutom behöver läraren ha tillräcklig personlig mognad och social kompetens för att kunna verka i en fungerande skolkultur. anlägger tre perspektiv på lärares professionella kunskap: -Praktikerns perspektiv, grundat på unika (och enskilda) kunska- per utifrån beprövade erfarenheter. -Värderingsperspektivet, grundat på ideologiska övertygelser. -Det vetenskapliga perspektivet. hävdar att de tre perspektiven alltför ofta blandas sam- man som om det vore fråga om utbytbara kunskapsslag.TPF133FPT Ett forskningsfält som expanderat är forskning som anlägger ett genusperspektiv på läraryrket. Kvinnodominansen i lärarkollektivet har dock gjort det komplicerat att forska om lärare ur ett genusperspektiv. Det har funnits en förväntan på att lärare ska fungera som kulturförändrare när det gäller jämställd- het. Det är emellertid en öppen fråga i vilken utsträckning man också gjort det.TPF134FPT I en analys av genusförändringar i det engelska skolsystemet hävdas att flickors tydligt förbättrade position kan tillskrivas feministiska lärare som använt sin professionella frihet.TPF135FPT Betydelsen av lärarens egen könstillhörighet har ofta studerats i forskning med utgångspunkten att likhet är av godo, dvs. kvinnor ska undervisa flickor och män ska undervisa pojkar för att goda resultat ska nås. Särskilt manliga förskollärareTPF136FPT och kvinnliga handledare och lärare i högskolan har uppmärksammats på detta 132TP PT Beijard, citerad i Läraryrkets många ansikten, s. 208. 133TP PT , S. (2006). Det pedagogiska kulturarvet. 134TP PT , I. (2006). Genusperspektiv på pedagogik. 135TP PT , D. & , G. (1999). A cloud over coeducation: an analysis of the forms of transmission of class and gender. 136TP PT Havung, M. (2000). Anpassning till rådande ordning: en studie av manliga förskollärare i förskoleverksamhet. (2005). Utvärdering av projektet och fröken: om män i förskola/skola. Lärarens kön förefaller emellertid ha liten betydelse för under- visningens utformning eller för flickors och pojkars resultat.TPF137FPT Ett annat sätt att se på konsekvenserna av rådande genusordning kommer till uttryck i forskning om läraren som professionell indi- vid. Lärarens arbetsvillkor samt makt- och arbetsdelningsfrågor har belysts i ett sådant sammanhang, ofta utifrån de kvinnliga lärarnas perspektiv.TPF138FPT Aktionsforskning och praxisnära forskning med inriktning på lärares kompetens för att hantera köns-, genus- och jämställdhetsperspektiv hör hit.TPF139FPT som har analyserat innebörden i klasslärares könstillhörighet hävdar att väsentliga delar av läraryrket, sådant som handlar om omsorg om eleverna, inte tillskrivits det värde de bör ha därför att de uppfattats som en del av den kvinnliga naturen.TPF140FPT ArfwedsonTPF141FPT talar om att lärar- yrket har blivit ett låglöne- och lågstatusyrke som permanentats genom en kulturell stereotyp, till vilken forskningen har bidragit. Sammanfattningsvis framtonar en bild av läraren och läraryrket i den tidiga klassrumsforskningen som handlar om att korrigera lärarens beteende för att åstadkomma den mest effektiva och bästa undervisningen. Det fanns en tilltro till forskningen som förut- sattes ta fram generella resultat som kunde spridas och omsättas direkt i undervisningen. Erfarenheterna visade emellertid att denna s.k. FoU-modell inte fungerade i praktiken och den övergavs senare till förmån för en interaktiv modell för praxisnära forskning. Bilden av läraren i den utbildningssociologiskt inriktade forsk- ningen har karaktär av läraren som mer eller mindre offer för omständigheter över vilka hon eller han inte råder. Däremot för- knippas läraren i den decentraliserade skolan av vissa forskare med bilden av en reflekterande praktiker, som i kraft av ökad professio- nalism själv styr över och utvecklar sin undervisning, gärna i sam- arbete med forskare. Andra forskare är inte lika positiva. De menar att de senaste årens utveckling med mål- och resultatstyrning riske- rar att leda till avprofessionalisering genom ökad disciplinering och kontroll. 137TP PT , I. (2006), ibid. 138TP PT Se t.ex. , C. (1987) som i sin studie av folkskollärare belyser spänningarna mellan män och kvinnor i folkskolans tjänst. (1993) visar i sin studie av kvinnliga lågstadielärares utvecklingsarbete hur deras attityder och värderingar påverkats av skolans makt- och arbetsfördelning. (1991) analyserar barnträdgårdsledaren som folkuppfostrare i ett kvinnohistoriskt perspektiv. 139TP PT , B.-M. & Ve, H. (2001). Kunskap bryter könsmönster: aktionsforskning är verktyget. 140TP PT , E. (2001). Lärares liv och arbete i ett genusperspektiv. 141TP PT Ibid. I den internationella konkurrens som skola och högre utbild- ning befinner sig i har det blivit allt viktigare att jämföra utbildningsresultat olika länder emellan. En viktig fråga för utbild- ningspolitiken är därmed hur står sig i den internationella konkurrensen. När resultaten visar att inte når upp till de önskvärda resultaten infinner sig frågan om vilka faktorer som är mest avgörande för ett gott undervisningsresultat och hur detta ska åstadkommas. I det sammanhanget har lärarutbildningen en given plats. Systematiska prestationsmätningar görs genom exempelvis PISA-studie eller PIRLS, och återkommande undersök- ningar som genomförs av Organisationen för utvärdering av skol- resultat (IEA). Även om ländernas resultat varierar är det några länder som konsekvent presterat mycket bra resultat. I den under- sökning som presenteras i 2007TPF142FPT har uppgif- ter från 25 skolsystem granskats, av vilka tio var högpresterande, bland annat . I rapporten dras slutsatsen att den faktor som inverkar mest på elevernas studieresultat är lärarnas kompetens. Högpresterande skolsystem satsar, trots markanta skillnader i upp- byggnad och förhållanden, starkt på att förbättra undervisningen eftersom detta direkt påverkar elevernas studieresultat. Tre fakto- rer prioriteras för att förbättra undervisningen: -man söker aktivt efter personer som har rätt profil för att bli bra lärare, -man utvecklar dessa personer till effektiva lärare och -man inför system och målinriktat stöd för att se till att alla barn får tillgång till undervisning av hög kvalitet. Andra framgångsfaktorer är strikta normer och regelbundna utvär- deringar, tydliga resultatförväntningar, differentierat stöd för elever och lärare och tillräcklig finansiering. För att rekrytera och behålla kompetenta lärare inrättas gemensamma strategier för att locka till sig lämpliga lärarstuderande. Man satsar på marknadsförings- koncept som inspireras av näringslivet för att öka antalet sökande med hög kompetens till lärarutbildningen, skapar alternativa utbildningsvägar för dem som redan har erfarenhet, effektiva 142TP (2007). How on Top. urvalsmekanismer (med processer för att snabbt sålla bort lågpres- terande lärare efter anställning) och bra ingångslöner.