sou · GWB353 · 2008-05-16 00:00:00 — Utredaren skall utnyttja tillgängliga stödresurser, t.ex. Ekonomi- styrningsverket, , Statskontoret och Statens pen- sionsverk samt löpande stämma av med och informera (). Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra syn- punkter. Utredaren skall slutligen lämna en konsekvensbedömning av föreslagna åtgärder. I de fall föreslagna åtgärder innebär ekono- miska åtaganden för staten skall finansieringsförslag lämnas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Förutsättningarna för att bolagisera den sjökartläggningsverksamhet som bedriver (ÖPwC) fick i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att bolagisera den sjökartlägg- ningsverksamhet som bedriver. Resultatet av studien är att ÖPwC anser att det inte är lämpligt att bolagisera denna verksamhet, men att andra åtgärder kan vidtas för att förbättra marknadens funktion. Den del av som bedriver sjömätning gör det uteslutande med inhyrd personal från företaget och de fartyg som används är åldersstigna. Vidare finns en osäkerhet avseende hur mycket som skall mätas när nuvarande sjömätningsmål är upp- fyllda. En bolagisering av sjömätningsverksamheten skulle i princip innebära att staten först måste bygga upp en organisation med kapital för att kunna förnya flottan och som sedan skall verka på en marknad vars omfattning är osäker. Den andra delen av sjökartlägg- ningsverksamheten, som avser kvaliteten i den sjögeografiska informationen och distribution av relevant och säker information, styrs dels av internationella regler som definierar statens ansvar avseende sjökartläggning dels nationella regler om sekretess och skydd för total försvaret. Restriktionerna gör att vi inte finner denna del som ett lämpligt bolagiseringsobjekt utan bör drivas i myndighetsform. Förutom den verksamhet som avser beställning, behandling och lagring av sjögeografisk information samt publi- cering av allmänna sjökort finns en liten verksamhet som bedrivs med ett bra ekonomisk marginal, produktion och försäljning av båtsportkort. Verksamheten bedrivs med cirka en årsarbetskraft och lämpar sig inte för bolagisering, men skulle kunna avyttras till något företag verksam inom området. Överlåtelsen skulle, som vi bedömer det, innehålla avtal om tryckning och en stor mängd återförsäljaravtal. Tillgången till sjögeografisk information för båt- sportkorten, kan som ÖPwC bedömer det, inte göras exklusiv utan måste erbjudas alla på ett icke-diskriminerande sätt. Även om den sjökartläggningsverksamhet som bedriver inte är ett lämpligt bolagiseringsobjekt finns andra alternativ för att förbättra marknadens funktion på området. ÖPwC anser att en ökad upphandling av sjömätningstjänster vore möjligt och önskvärt. Den sjömätning som själva bedriver skulle kunna konkurrensutsättas och därmed skapa bättre förutsättningar för rationaliseringar av verksamheten. ÖPwC har inte undersökt i vad mån det kan behövas ändringar den nuvarande regleringen för tillstånd till sjömätning för att undvika administra- tiva problem. En annan möjlighet att rationalisera verksamheten avseende fartyg för specialsjöfart är att samordna statens fartygsresurser i en organisation som därefter kan finna synergieffekter i fartygsutnytt- jandet. ÖPwC föreslår att denna organisation bör bedrivas som en resultatenhet med egna ekonomiska mål och med en chef som är ansvarig inför regeringen. Organisationen kan vara inordnad i en myndighet och den myndighet som ter sig mest naturlig för detta är . har gett ÖPwC i uppdrag att analysera bolagise- ringsförutsättningarna för sjökartläggningsverksamheten. Upp- draget delades upp i tre steg, där innehållet i de olika stegen har ändrats under uppdragets genomförande beroende på fördjupad insikt om förhållanden på marknader m.m. De slutliga uppdrags- formuleringarna av respektive steg blev följande: Steg 1: Marknaden för sjökartläggning och konkurrensen på denna analyseras. Steg 2: Om fungerande marknad finns eller kan skapas med till- fredsställande konkurrens, analyseras vilka delar av sjökartlägg- ningsverksamheten som bör bolagiseras eller på annat sätt kon- kurrensutsättas. Steg 3: Ytterligare belysa: förutsättningarna att sälja den konkurrensutsatta kartverksam- heten för fritidsbåtar. möjligheten att bilda en sammanhållen rederiverksamhet för fartyg (sjömätare, isbrytare, lotsfartyg och arbets- fartyg) och övriga myndigheters sjömätnings- eller liknande fartyg. Tre organisatoriska alternativ belyses: –Resultatenhet (division) inom –Del av affärsverket SJ Vid marknadsanalysen har vi delat in sjökartlägg- ningsverksamhet (även benämnda sjögeografisk eller sjökartsverk- samhet) i tre delar: Insamling av information, som består av mätning och läges- information Förvaltning, som består i bearbetning och lagring av informa- tion i databaser. Spridning, som består i att producera och uppdatera sjökort och andra produkter för navigering. Vi har samlat in data om marknaderna för insamling och spridning. Detta har skett via intervjuer, information från tidigare utredningar samt olika databaser. Vi har även översiktligt analyserat hur regelverket påverkar delmarknaderna. Förvaltningsdelen har vi sett som i huvudsak en myndighets- uppgift, åtminstone vad avser ägandet av databaser. Den marknad som kan bli aktuell är den där olika dataföretag tillhandahåller förvaltningstjänster. Vi har använt den konceptuella modellen nedan för vår analys. 1.1.2Steg 2 Avgränsning av konkurrensutsatt verksamhet Vi har, främst baserat på intervjuer, samlat in uppgifter om lämplig avgränsning mellan insamling (= sjömätning) respektive sjökort för fritidsbåtsändamål och förvaltning av databaser (djupdatabasen och sjökortsdatabasen). Vår analys av förutsättningarna för en sammanhållen rederiverk- samhet består av följande fem steg: I steg 1 har vi delat in fartyg som en sammanhållen verksamhet bör omfatta i olika segment efter användning och kommenterat gräns- dragningen mellan privat och statlig rederiverksamhet. I steg 2 har vi översiktligt studerat marknadsförutsättningarna för de olika segmenten. Finns eller kan konkurrens skapas? I steg 3 har vi inhämtat ekonomiska uppgifter om vilka värden och kostnader som skulle ingå i ett sammanhållet rederi. I detta steg har vi även studerat nuvarande hantering och utnyttjande av fartygen. I steg 4 analyserat för- och nackdelar med en sammanhållen rederi- verksamhet. I steg 5 sammanfattande översiktlig bedömt om verksamheten bör bedrivas som bolag eller resultatenhet och lämplig statlig hemvist. Vi har som framgått ovan genomfört vår analys i tre olika steg, med successiva fördjupningar inom olika delområden och med separata delrapporter för varje steg. Denna rapport är en sammanfattning av nämnda delrapporter. För fullständigare information hänvisas till dessa rapporter. För att skapa en bättre överskådlighet har vi i föreliggande rapport samlat alla marknadsanalyser i ett avsnitt. 2 Den rättsliga regleringen Den rättsliga reglering som påverkar området sjökarteverksamhet utgörs dels av nationell rätt dels internationell rätt. Den berör även olika parter och vi har i följande avsnitt bedömt vilken effekt lagstiftningen har på dagens sjökartläggningsverksamhet och de aktörer som verkar inom området. skall enligt myndighetens instruktion (SFS 2007:1161) svara för: sjögeografisk information inom ansvarsområde (sjökartläggning) samordning av sjögeografisk information inom redovisa och dokumentera gränser till havs samt svara för skötsel och tillsyn av dessa gränsers utmärkning Enligt regleringsbrev (N2007/8991/TR) skall svenska farleder med intensiv fartygstrafik vara sjömätta i enlighet med internationellt antagen standard. Detta mål gäller även farleder som ofta trafikeras av fartyg som transporterar miljöfarligt gods och olja. I yta räknat innebär målsättningen att har genom IMO (SOLAS) åtagit sig att framställa sjökartor av ändamålsenlig kvalitet. Vidare skall sjömätning utföras och data- baser hållas i lämplig omfattning (regulation 2 och 9, SOLAS kap. V, inkorporerat i SÖFS 2006:17). Den tolkning av regleringen som vi stött på är att sjömätning kan utföras såväl privat som offentligt, men att validering bör utföras av staten. Utfärdandet av officiella sjökort skall i enlighet med SOLAS kapitel V utföras av staten, eller efter bemyndigande, alternativt av en auktoriserad hydrografisk myndighet eller annan relevant statlig myndighet. har detta uppdrag i . I detta sammanhang kan sägas att handelssjöfarten enligt upp- gift ofta anlitar den brittiska hydrografiska myndigheten för att erhålla sjökort. Vidare kan sägas att det finns ett antal företag som efter auktorisation tillhandahåller sjökort. I de fall officiella digitala sjökort används måste dessa komma från utpekade offentliga för- medlingsorgan och i är det PRIMAR i . Sjöfarts- verket får inte tillhandahålla dessa sjökort om de skall räknas som officiella. I utfärdar sjökort och skall pröva frågor om tillstånd till spridning av landskapsinformation som avser sjökort. har tillstånd genom förordning att utföra sjömätning och för det fall någon annan vill utföra sjömätning inom territo- rialgränsen skall tillstånd till detta inhämtas från Försvarsmakten. Utanför territorialgränsen, men innanför den ekonomiska zonen har valt att inte reglera rätten att utföra sjömätningar. Detta innebär att fritt har kunnat upphandla sjömätnings- tjänster om de så önskar. Skulle det däremot finnas en önskan att utforska, utvinna naturtillgångar måste tillstånd inhämtas från regeringen. Sekretesslagen och värnandet av information för Totalförsvaret är en begränsning som måste beaktas vid bedömningen av vilka aktörer som kan delta på marknaden. Av den information vi fått framgår att det finns exempel där sjömätning inte betraktats såsom hemlig av Försvarsmakten, ex. farlederna in till hamn och Värmdö-Garpenleden. finns inga generella beskrivningar som pekar ut hemliga respektive icke-hemliga områden innanför territorialgräns utan denna fråga behandlas varje gång någon ansöker om tillstånd för sjö- mätning. Denna rutin gäller för alla utom . Det finns dock undantag från tillståndsplikten och det gäller sjömätningar i insjöar, vattendrag och kanaler. Den som svarar för en allmän hamn behöver heller inget tillstånd för den sjömätning som utförs i hamnen. När sjömätning sker får inte uppgifter från bottenkarteringen, som inte motsvaras av uppgifter i allmänna sjökartor, röjas för obehöriga. Mätuppgifterna skall förvaras så att obehöriga inte kan få del av dem. Mätuppgifter från den utförda bottenkarteringen skall granskas och godkännas av Försvarsmakten innan de får läm- nas till andra personer än de som angetts i ansökan. Uppgifter som sjömätningen ger kan komma att omfattas av säkerhetsskyddslagen (1996:627) Vad avser tillgången till information ur djupdatabasen för exem- pelvis privata aktörer är detta begränsat av om det är skadligt för totalförsvar. Vid denna bedömning inhämtas synpunkter från och Försvarsmakten. Om inga hinder föreligger kan informationen ges och då till en avgift som täcker verkets kostnader. Informationen bedöms vara ett resultat av en skapande verksamhet som skyddas av lagen (1960:72) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Enligt den utredning som och genomförde upplevde företrädare för myndigheter med intressen inom området i det närmaste samstämmigt att det regelsystem som omgärdade djupmätning och användning av djupdata var otidsenliga och borde ses över. Det gällde främst regler om sjömätningstillstånd, databas- tillstånd och spridningstillstånd. Utan att ha närmare granskat tids- åtgång för att administrera tillstånden verkar det som om detta borde kunna organiseras på ett enklare sätt. Marknadsavsnittet behandlar delmarknaderna för sjömätnings- fartyg, isbrytare, arbetsfartyg och lotsbåtar, dvs. alla delmarknader där fartyg är verksamma. För sjömätningsmarknaden har vi gjort en traditionell mark- nadsanalys där bl.a. omfattning, aktörer och fartygsresurser be- skrivs. Övriga delmarknader har enbart analyserats utifrån aspekten om det är lämpligt att bilda ett statligt rederi. Delmarknaderna för isbrytare, arbetsfartyg och lotsbåtar har vi översiktligt analyserat hur väl de fungerar ur ett upphandlings- perspektiv. En upphandling förutsätter att eventuella statliga parter som lämnar anbud driver verksamheten i en resultatenhet eller bolag för att transparanta och likvärdiga förutsättningar jämfört med privata parter ska finnas. Om en fungerande marknad saknas kan en sådan ibland skapas, t.ex. genom att fartyg ställs till leveran- törernas förfogande och upphandling av tjänsten genomföras. Offentligt – privat samarbete s.k. OPS kan vara ett sätt för att tillgodose de offentliga behoven på ett effektivt sätt. har påbörjat uppbyggande av en marknad för special- sjöfart mot statlig sektor genom att skapa ett statligt . Syftet med omorganisationen är bl.a. att kunna upphandla alla utförartjänster i konkurrens. 3.1Svensk marknad för insamling av sjömätningsdata Insamling av sjögeografisk information utförs i huvudsak av Sjö- fartsverket, men viss insamling sker även hos andra myndigheter och privata/offentliga organisationer. Den data som insamlas används i såväl offentlig som privat sektor. och övriga statliga myndigheters insamling av sjömätningsdata, med undantag av Försvarsmakten, framgår av sammanställningen nedan: SOU 2008:53 Bilaga 3 Ökat behov av tjänster Ökat behov av tjänster Ökat behov vid framtida budgeterat, 2009, är ansvarig myndighet i frågor rörande sjökart- läggning. har en mätningsplan fram för Helcom och projektet farleder. Utöver detta finns även andra projekt, exempelvis åtgärder av mer akut karaktär eller större far- ledsprojekt. Huvudplaneringen sker utifrån det uppdrag som ges i reg- leringsbrevet. Uppdraget omformuleras till operativa mål av avdel- ningen Sjöfart och Samhälle och som därefter ger en beställning till avdelningen Sjögeografisk information att producera enligt beställ- ningen. Den detaljerad planläggningen sker därefter på fartygsnivå inom enheten för djupdata. Sjömätningsfartygen genomför uppdragen efter de givna anvisningarna och levererar mätdata till uppdrags- givaren. I uppdraget ingår viss bearbetning av mätdata, där oväsent- lig/felaktig information rensats bort. Vid upphandling ges samma anvisningar och likaså kravet på att rensa bort oväsentlig/felaktig information. har gjort en upphandling där fyra bolag lämnade anbud. Upphandlingen motsvarar av total volym om . Nedan visas översiktligt hur verksamhet relaterat till sjömätning. Försvarsmakten har ramavtal med , och för att tillgodose det allmänna nationella behovet av sjögeografisk information för Försvarsmaktens behov. För taktisk kartering över mindre områden bedriver Försvarsmakten egen kartering vid behov. Försvarsmakten har en fastställd budget för som i princip omfattar de ramavtal som finns slutna med de tre myndigheterna ovan. Avtalet med ger Försvars- makten tillgång till de databaser med sjögeografisk information som finns hos myndigheten och för detta ersätts med en årlig fast avgift om . Utöver denna summa tillkommer ersättning för tillgång till tryckta produkter på . Även SGU har en databas som För- SOU 2008:53 Bilaga 3 svarsmakten utnyttjar och för detta erhåller myndigheten en ersättning om . Vissa uppdrag kan upphandlas från andra aktörer om inte dessa kan utföras av ovannämnda aktörer och för att tillgodose sitt internationella behov sluts i aktuella fall avtal med berörda länder. SGU utför större delen av sjömätningen i egen regi och upphandlar endast sjömätning för några . i genomför ingen egen mätning. Omsättningen på i tabellen är beräknat som ett genomsnitt av den senaste treårsperioden. Mätningen utförs i projektform, och medel sökes till varje projekt. Största finansiär är . forskningscenter utför mätningar från båten /år. Av omsättning bidrar med och en del är täckt av EU-bidrag. Fartyget används /år, fördelat lika mellan fiskerelaterade undersökningar och undersökningar. För att kunna utföra fler undersök- ningar överväger att införskaffa ett nytt fartyg. inhandlar och använder sig av ett 10-tal kort som bakgrundsinformation vid sina analyser. Efterfrågan kan even- tuellt komma att öka beroende av framtida kabelleveranser till , och sträckningsläggningen i samband med denna. Överlag spås en ökad efterfrågan på sjökartläggningstjänster från myndigheter Hamnar har bistått utredningen genom att förmedla fyra frågor till medlemsföretagen. 14 hamnar av cirka 40 har lämnat information avseende sin sjömätning. Storleken på de 14 hamnarna varierar. Med hänsyn till hamnarna lämnas ingen individuell information ut. Hamnarna fick svara på hur ofta de mäter inom sitt hamn- område, vilken teknik de använder, vem som utför sjömätningen (egen regi/externt) samt vilka kostnader hamnarna har för sin sjömätning. Av svaren framkommer att antalet mätningar varierar mellan till mätningar . (8) av de som svarade utför mätningar eller mer sällan, och (5) mäter eller mer frekvent. Hamnen med högst frekvens utförde mätning . Genomsnittet i antalet mätningar var 2/. Någon variant av lodning(ex. multibeam) är den vanligaste tek- niken och används av av hamnarna, därefter kommer ramning, som används främst längs kajer, . (8)av hamnarna upphandlar all sin sjö- mätning och endast (1) mäter enbart i egen regi. ( 5) hamnar utför mätning i egen regi Hamnarnas kostnader för mätningen varierar från en försumbar summa till . I genomsnitt kostar mätningen hamnarna . Övriga kommentarer är att det är svårt att uppskatta antalet mätningar i och med att vissa mätningar inte går att förutse. Hamnarna påpekar också att priset per mätning påverkas mycket av framförhållningen i beställningen. Beställning med kort varsel är avsevärt mycket dyrare. Hamnarnas verksamhet är relativt liten, , och motsvarar av omsättning för sjömätning. Detta gäller dock bara för 14 av de cirka 40 hamnarna. Skulle vi inkludera resterande hamnar uppskattar vi den totala omsättningen till . Det går inte att se någon direkt korrelation mellan kostnaden och om hamnen utför mätningen själv eller upphandlar externt. Hamnundersök- ningen kompletteras i den mån information kommer oss tillhanda. Vid genomgången av potentiella leverantörer av sjömätnings- tjänster i fann vi såväl svenska aktörer som internationella aktörer. De svenska företagen har en etablerad marknad i och agerar även internationellt. Det största företaget inom bran- schen finns i . Utöver nedanstående bolag finns även som tidigare nämnts statliga och kommunala aktörer. Företagen som utför sjömätningsuppdrag utför även andra uppdrag såsom undervattensarbeten för hamnar och industriföretag. Före- tagen är relativt små, men agerar över ett stort geografiskt område. Soliditet (%) De två största leverantörerna och svarar tillsammans för den privata sektorns leveranser av sjömätning. Det finns även ett antal mindre aktörer med en omsättning på , vilka inte särskilt kom- menteras. Försvarsmakten har lämnat tillstånd för insamling, för- utom till nedan angivna bolag, även till WSP Environmental och ett antal länsstyrelser. grundades och utförde dykinspektioner och undervattensdokumentation. Detta ändrades snart till naviga- tion, sjömätning, maringeologi och mjukvaruintegration av mät- utrustning. Företaget har fartygsresurser för sjömätning både utomskärs och inomskärs. Bolaget har sina huvudsakliga kunder utanför , däribland engelska kunder. Bolaget vann Sjöfarts- verkets upphandling. bedriver verksamhet inom sjömätning, kon- troll, miljöutredningar och tillståndsfrågor. Sjömätningstjänsterna omfattar ekolodning, bottenkartering, profilering, farledskontroll och ramning. Kunderna återfinns huvudsakligen bland hamnar, industri och myndigheter. Marcon-gruppen bedriver fartygs- och anläggningsdykeri, sjö- och undervattensarbeten, projekterings- och besiktningsarbeten samt konsultationer inom hamn-, kaj och vattenkraftanläggningar. Endast en mindre del avser sjömätning och då huvudsakligen för hamnar. Denna verksamhet bedrivs inom dotterbolaget . Bolaget omsatte /06 cirka 14 mil- joner kronor. Vinstmarginalen varierar mellan 7 . Marcon är det företag med högst lönsamhet följt av och . Tillsammans med och övriga identifie- rade mindre aktörer, uppgår den totala omsättningen till . Engelska Gardline var ett av de utländska bolag som lämnade bud till i upphandlingen av sjökartsläggningstjänster. Företaget är världens största, oberoende survey grupp med åtta fartyg och omkring 250 antällda inom marin undersökning. Kunder till Gardline finns inom utomskärsundersökning, telekom, myndig- heter och hamnar. är också en stor aktör på den inter- nationella marknaden. är lokaliserade på sju platser och har ungefär 200 anställda. De utför undersöknings- och karteringstjänster både på land och till havs för olje- och gasindustrin, telekomindustrin och amerikanska myndigheter. Fugro NV är ett Nederländskt baserat företag som samlar in, processerar och tolkar information relaterat till jordens yta. Fugro OSAE som inriktar sig på icke olje- och gas relaterad undersökning i norra , lämnade också ett bud i upp- handling. Fugros offshore verksamhet hade en omsättning på 202 MEUR och en EBIT på 28 MEUR, 2006. Fugro agerar på den skandinaviska marknaden inriktade mot olje- och gas- industrin. Fugro utför tre typer av tjänster: Geotechnical, Survey och Geoscience. Här ingår bl.a. karteringstjänster. tjänster utgör en stor del av produkt- utbud. Verksamheten omsatte 2006 26 MEUR och hade en EBIT på 4 MEUR. De använder tekniken echo sounder system för havskartering av pipeline- och kabel sträckningar, muddringar och hamnoperationer. , dotterbolag till , undersökte två separata områden av den norska kusten för att genomföra en av beställd kartering. Tenix LADS utför luftburen hydrografisk undersökning med hjälp utav ett system som kallas för Sounder (LADS). Metoden är lämpad för att mäta undervattenstopografin i komplexa grunda vatten ner . Gems international Inc. var det tredje internationella företag som deltog i upphandlingen. De inriktar sin undersökning på grunt vatten. Gems är indelat i tre divisioner, geoteknik, survey och Vid mätningarna används bl.a. single- och multi- beam tekniker. Kunder åt GEMS återfinns i olje- och gasindustrin, vindkraftverk och byggnationsindustrin till havs. Då offentlig information varit svåråtkomlig hos de inter- nationella aktörerna saknas information om omsättning, anställda och lönsamhet hos flera företag. 48 m/13 m Isbrytare, Sjömätning cirka /år 37 m/7,5 m 30 m/10 m 19,2 m/4,3 m 14 m/8 m 6,65 m/2,5 m Utrustning för teknisk service 38 m/9 m temp., salthalt, densitet, ström Oper.begräns., förbud matlagning ombord 35 m/12 m Fartyg med stor manövreringsförmåga 15,5 m/4,5 m 61 m/12 m Kan användas för mätning utomskärs 56 m/12 m 26 m/7 m 2 st radar och 1 ekolod vid mätning 8 m/2,7 m Navigering i trånga farvatten 7,3 m/2,5 m Lämplig för högupplösande sjömätning Sv/Rambo + R10 11,9 m/8,5 m 8 m/3,8 m 12 m/4,5 m 20,2 m/8,04 m Lämplig för bl.a. kabel, rörarbeten 27 m/8,3 m /dykeriarbeten, person/matrl.transporter har , efter att ha sålt sjömätnings- fartyget , använt isbrytaren för utomskärs sjömätning. Ale har dock varit stillaliggande av tillgänglig tid, då fartyget bara kan användas för sjömätning om våghöjden understiger . använder främst och för sina behov. Verkets mindre båtar används ofta på grunda områden och i hamnar. har upphandlat tjänster av med fartyget , för utomskärs sjömätning. Karteringsverksamhet i öppen sjö och kustvatten djupare än utförs av SGU:s undersökningsfartyg S/V . äger Argos, största oceangående fartyg som kan användas för sjömätning. Argos är utrustad för havsforsk- ning, speciellt fiskerivetenskapliga och hydrografiska undersök- ningar. Vad avser de privata aktörerna använder tre egna fartyg, ett med katamaranskrov, ett fartyg med bogserartyp och ett ramningsfartyg. Företaget chartrar även in fartyg och utrustar dessa för särskilda uppdrag. flotta ägs och bemannas av .