sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — 1 Bilageförteckning B till Klimat- och sårbarhets utredningen gruppen transporter ................................................................ Bilaga B 1 Klimat- och sårbarhetsutredningen på järnvägssystemet ................................................................ Bilaga B 2 Underlag för Klimat- och sårbarhetsutredningen (M 2005:03) om sjöfartssektorn ........................................................... Bilaga B 3 Redovisning av sårbarhetsanalys inom flygsektorn och Luftfartsstyrelsen............................. Bilaga B 4 Elektronisk kommunikation Tele- och datakommunikationssystem Möjlig påverkan av förändrade klimat- och väderbetingelser i ett längre perspektiv ............................................... Bilaga B 5 Rapport för Klimat- och sårbarhetsutredningen från Radio- och ............................................................. Bilaga B 6 Konsekvenser för p.g.a. klimatförändringar ....................................................... Bilaga B 7 Bilageförteckning B SOU 2007:60 2 Klimat- och sårbarhetsutredningen, elförsörjning i ...........................................................Bilaga B 8 Klimatet och dammsäkerheten i Arbetsgruppen om dammsäkerhet ................................Bilaga B 9 Höga flöden i i ett framtida förändrat klimat rapport till Elforsk och Klimat- och sårbarhetsutredningen ....................................................................Bilaga B 10 Analys av värme- och kylbehov för bygg- och fastighetssektorn i IVL ........................................Bilaga B 11 ...............................................Bilaga B 12 Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat Sårbarheter för klimatförändringar och extremväder, samt behov av anpassning och anpassningskostnader Arbetsgruppen för dricksvatten ...................................Bilaga B 13 Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat Arbetsgruppen för översvämning, ras, skred och kusterosion ............................................................Bilaga B 14 Inventering av kommunernas hantering av över svämning, ras och skred Inom den kommunala planeringsprocessen .............................................................Bilaga B 15 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 3 Klimatförändringarnas inverkan på allmänna avlopps system Problembeskrivning, kostnader och åtgärdsförslag Arbetsgruppen för va-system...................................... Bilaga B 16 Byggnader i förändrat klimat Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringar och extrema väder exkluderat översämningar, ras och skred samt dagvatten ............................................................... Bilaga B 17 Svenskt skogsbruk möter klimatförändringar ........................................................ Bilaga B 18 Effekter av ett förändrat klimat på skogen och implikationer för skogsbruket , , , Arbetsrapport 34............... Bilaga B 19 Klimatförändringarnas inverkan på drivning och logistik i skogsbruket Skogforsk .............................................................. Bilaga B 20 Vegetationsbrand 2020, 2050 och 2080 med stöd av och ................ Bilaga B 21 Omvärldsanalyser och skogsnäringens utveckling. Skogsnäringens utveckling strukturomvandling, rationalisering, internationell konkurrens, efter frågan på olika skogsprodukter inklusive bio bränslen (2020 med utblick mot 2050 och 2080) Skogsindustrierna ................................................... Bilaga B 22 Modellering av vegetationsförskjutningar i under framtida klimatscenarier , , och ekosystemanalys........ Bilaga B 23 Bilageförteckning B SOU 2007:60 4 Bedömningar av klimatförändringars effekter på växtproduktion inom jordbruket i .....................................Bilaga B 24 Klimatförändringarnas påverkan på markavvattning och bevattning .......................................................Bilaga B 25 Klimateffekter på svenskt fiske ...........................................................Bilaga B 26 Rennäringen Klimat- och sårbarhetsutredningen ..............................Bilaga B 27 Naturbaserad turism och klimatförändring ETOUR .................................................................Bilaga B 28 Turism, algblomning och klimatförändring En fallstudie av 3 klimatscenariers ekonomiska effekter på turismen till ..............................................................Bilaga B 29 Biologisk mångfald och klimatförändringar Vad vet vi? Vad behöver vi veta? Vad kan vi göra? ..................................Bilaga B 30 Klimatförändringar och resiliens Underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen , for the för ekologisk ekonomi, centrum för tvärvetenskaplig miljöforskning (CTHM), för Systemekologi, , ......Bilaga B 31 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 5 Klimatförändringars påverkan på ytvattenkvaliteten ..................................... Bilaga B 32 Klimateffekter på resultat från ett seminarium och Klimat- och sårbarhets utredningen ........................................................... Bilaga B 33 Hälsoeffekter av en klimatförändring i En nationell utvärdering av hälsokonsekvenser hos människa och djur. Risker, anpassningsbehov och kostnader Arbetsgruppen för hälsa............................................ Bilaga B 34 Anpassningsåtgärder i andra länder Klimat- och sårbarhetsutredningen.............................. Bilaga B 35 Bilaga B 32 Klimatförändringars påverkan på ytvattenkvaliteten utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 32 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 32 3 Innehåll 1 Vilken ytvattenkvalitet skall uppnås miljömålen och miljökvalitetsnormer ..................................................... 5 1.1 Miljömålen.................................................................................. 5 1.2 Miljökvalitetsnormer ............................................................... 14 2 Ytvattenkvalitetens sårbarhet en systembeskrivning.... 16 3 Hur upptäcks ytvattenkvalitetsförändringar? .................. 18 4 Vilka faktorer styr ytvattenkvalitetsförändringar? ............ 20 5 Observerade klimatrelaterade förändringar i ytvattenkvalitet .......................................................... 22 5.1 Trender i ytvattenkvalitet över ................................... 23 5.2 Plötsliga förändringar i ytvattenkvalitet................................. 29 6 Framtidens vattenkvalitet som respons på klimatförändringar...................................................... 31 6.1 Ytvattenkvalitet som respons på gradvisa klimatförändringar ................................................................... 31 6.2 Ytvattenkvalitet som respons på extrema händelsen............. 40 7 Förebyggande och skadeavhjälpande åtgärder ............... 41 8 Referenser................................................................. 43 Bilaga B 32 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 32 5 Vilken ytvattenkvalitet skall uppnås miljömålen och miljökvalitetsnormer En god vattenkvalitet önskas av alla men hur definieras detta? När det gäller dricksvatten behövs uppfylla ett antal väldefinierade kriterier innan vatten kan klassas som god och drickbart. Med vatten i naturen är det svårare att definiera vatten med god kvalitet. I finns bedömningsgrunder som hjälper till att klassa vatten inom fem olika klasser (1999). Dessutom formulerade regeringen övergripande miljömål vilket säger: Vi ska lämna över ett samhälle till nästa generation där de största miljöproblemen är lösta. Det övergripande miljömålet omfattar god vattenkvalitet. Vad detta innebär definieras genom olika miljömål. Utöver egna kriterier gäller även . Med EU:s ramdirektiv för vatten som anger miljökvalitetsnormer blir det möjligt att jämföra vattenkvalitet över hela . 1.1 Miljömålen finns 16 miljömål och 72 nationella delmålen varav följande har en direkt anknytning till ytvatten (exklusive havsvatten och våtmarker): A. Bara naturlig försurning Mål: De försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. Delmål: skall högst av antalet sjöar och högst av sträckan rinnande vatten i landet vara drabbade av försurning som orsakats av människan. På miljömålsportalen beskrivs läget som Mycket tyder på att miljökvalitetsmålet inte kommer att nås till 2020, men är underlaget inte tillräckligt utvecklat för att ändra bedömningen. överskreds det nedfall av försurande ämnen Bilaga B 32 SOU 2007:60 6 som naturen tål i av sjöarna; lika mycket som (figur 1). Angående sjöar beskrevs läget senast: Efter korrektion för kalkningen, som alltså innebär att kalkade sjöar kan betraktas som sura, beräknas av Sveriges sjöar tillhöra tillståndsklasserna 4 och 5 (mycket svag till ingen buffertkapacitet; ungefär surt till mycket surt) (Riksinventeringen 2000). Figur 1 Fördelningen av försurade, ej försurade och kalkade sjöar över . Figuren är tagen från: Blå färg: ej försurade sjöar Röd färg: försurade sjöar färg: kalkade sjöar SOU 2007:60 Bilaga B 32 7 B. Giftfri miljö Mål: Miljön ska vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. Delmål: I fråga om utfasning av farliga ämnen skall följande gälla. Nyproducerade varor skall så långt det är möjligt vara fria från: Nya organiska ämnen som är långlivade (persistenta) och bioackumulerande, nya ämnen som är cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande samt kvicksilver , dock , övriga cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande ämnen, samt sådana ämnen som är hormonstörande eller kraftigt allergiframkallande, om varorna är avsedda att användas på ett sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet, övriga organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande, samt kadmium och bly, . Dessa ämnen skall inte heller användas i produktionsprocesser om inte företaget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada. Redan befintliga varor, som innehåller ämnen med ovanstående egenskaper eller kvicksilver, kadmium samt bly, skall hanteras på ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. Spridning via luft och vatten till av ämnen som omfattas av delmålet skall minska fortlöpande. Delmål: Samtliga förorenade områden som innebär akuta risker vid direktexponering och sådana förorenade områden som , eller , hotar betydelsefulla vattentäkter eller värdefulla naturområden skall vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av . Delmål: Åtgärder skall ha genomförts vid så stor andel av de prioriterade förorenade områdena att miljöproblemet i sin helhet i huvudsak kan vara löst allra . Bilaga B 32 SOU 2007:60 8 På miljömålsportalen beskrivs läget som Det blir svårt att nå målet, särskilt vad gäller redan spridda långlivade ämnen. Ytterligare nationella och internationella insatser gör det däremot möjligt att begränsa tillförseln av nya farliga ämnen till miljön (figur 2). Figur 2 Antal förorenade områden per län som till och med MIFO-klassats i klass 1 och 2 (MIFO = metodik för inventering av förorenade områden). Figuren är tagen från: brun: 0100 st ljust brun: 100200 st vit: 200300 st ljust grön: 300400 st grön: 400 st SOU 2007:60 Bilaga B 32 9 Angående sjöar beskrevs läget senast: Halterna av 11 tungmetaller undersöktes i ca 1 000 sjöar. Det övervägande antalet sjöar hade mycket låga halter (klass 1) enligt bedömningsgrunder. För främst kadmium och bly antyds något högre halter i av påverkan av lufttransport. Oorganiskt aluminium är toxiskt och påverkar därför tillsammans med den mindre toxiska vätejonen organismer i sura vatten. I sjöar med pH-värden < 6,0 hade en halt under 25 μg/l, som anges som gräns för känsliga organismer. För mer toleranta arter anges gränsen till 75 μg/l och en så stor andel som av de provtagna, sura sjöarna hade halter lägre än denna (Riksinventeringen 2000). Ingen övergödning Mål: Halterna av gödande ämnen i mark och vatten ska inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation Delmål: Fram skall de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat med års nivå. De största minskningarna skall ske i de känsligaste områdena. Delmål: skall de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. På miljömålsportalen beskrivs läget som: Utsläppen till luft och vatten fortsätter att minska, men inte effekterna av övergödningen i miljön. Åtgärdsarbetet måste prioriteras och genomföras där det får störst effekt, annars kan målet bli svårt att nå (figur 3). Angående sjöar beskrevs läget senast: Beräknat för Sveriges sjöar beträffande övergödning (totalfosfor och totalkväve) föll respektive i tillståndsklass 1, dvs. respektive föll i de två högsta tillståndsklasserna (mycket höga eller extremt höga halter) med avseende på totalfosfor och totalkväve. De högsta halterna av totalfosfor förekom, Bilaga B 32 SOU 2007:60 10 som väntat, i sjöar omgivna av jordbruk och tätorter) (Riksinventering 2000). Figur 3 Tillförsel av fosfor (år 19692002) från svenska vattendrag till havsområden uttryckt som ton . Figuren är tagen från: D. Levande sjöar och vattendrag Mål: Sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara, och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. Delmål: skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer som behöver ett långsiktigt skydd i eller i anslutning till sjöar och vattendrag. skall minst hälften av de skyddsvärda miljöerna ha ett långsiktigt skydd och fördelas jämnt mellan de fem vattendistrikten. Minst 15 fiskefria områden skall finnas i varje vattendistrikt. Delmål: skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för restaurering av skyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som efter åtgärder har SOU 2007:60 Bilaga B 32 11 förutsättningar att bli skyddsvärda. Senast skall av de värdefulla och potentiellt skyddsvärda vattendragen ha restaurerats. Delmål: skall vattenförsörjningsplaner med vattenskyddsområden och skyddsbestämmelser ha upprättats för alla allmänna och större enskilda ytvattentäkter. Med större ytvattentäkter avses ytvatten som nyttjas för vattenförsörjning till fler än 50 personer eller distribuerar mer än i genomsnitt. Delmål: skall utsättning av djur och växter som lever i vatten ske på sådant sätt att biologisk mångfald inte påverkas negativt. Delmål: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter och fiskstammar som har behov av riktade åtgärder. På miljömålsportalen beskrivs läget som: Det är svårt att bedöma möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet innan åtgärds-program för skydd och restaurering är klara. Om målet ska nås, måste det regionala arbetet med vattenförsörjnings-planer och kommunernas fastställande av vattenskyddsområden påskyndas. Det krävs också åtgärder för att leva upp till EG:s ramdirektiv för vatten (figur 4). Angående sjöar beskrevs läget senast: Påverkansklassningen av sjöarna visar att mellan 607 och 613 objekt (eller ) hamnar i bedömningsklass 1 med ASPT, diversitet och Danskt faunaindex. Klass 1 tyder på inga eller obetydliga effekter av störning, samt att bottenfaunasamhället liknar det som normalt förekommer under ostörda förhållanden. Iögonfallande är att färre än 7 sjöar hamnar i påverkansklass 5 (mycket stor avvikelse) med ovanstående tre index (Riksinventering 2000). Bilaga B 32 SOU 2007:60 12 Figur 4 Totalt antal skyddade områden med uttalat syfte att bevara vattenmiljöer, fördelat på län. Figuren är tagen från: brun: 01 st ljust brun: 13 st vit: 35 st ljust grön: 57 st grön: 7 st G. Ett rikt växt- och djurliv Mål: Den biologiska mångfalden skall bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer skall värnas. Arter skall kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor skall ha SOU 2007:60 Bilaga B 32 13 tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Delmål: skall förlusten av biologisk mångfald inom vara hejdad. Delmål: skall bevarandestatusen för hotade arter i landet ha förbättrats så att andelen bedömda arter som klassificeras som hotade har minskat med jämfört med , och utan att andelen försvunna arter har ökat. Delmål: skall det finnas metoder för att följa upp att biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt. skall biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald upprätthålls på landskapsnivå. Miljömålet antogs av . Under har omfattande insatser genomförts för att miljöanpassa mänskliga aktiviteter. Trots detta har utvecklingen för den biologiska mångfalden inte förbättrats i nödvändig omfattning. Därför kommer miljökvalitetsmålet vara svårt att nå inom utsatt tidsperiod, såvida inte arbetet effektiviseras, fokuseras och koordineras bättre än . Alla miljömål och delmål med direkt anknytning till ytvatten påverkas mer eller mindre av klimatförändringar. Klimatförändringar kan leda till plötsliga förändringar i vattenmiljön t.ex. genom översvämningshändelsen eller till långsamma långvariga förändringar, t.ex. genom urlakning av löst organiskt material, närsalter och organiska ämnen. Det är uppenbart att en hel del åtgärdar är nödvändiga för att nå miljömålen och delmålen. Särskilt i södra del med tät befolkning, intensiv jordbruk och hög atmosfärisk deposition krävs kraftiga åtgärdar. Bilaga B 32 SOU 2007:60 14 1.2 Miljökvalitetsnormer Miljökvalitetsnormerna är ett viktigt styrmedel för att åtgärda miljöproblem i , för att genomföra de nationella miljökvalitetsmålen och för att kunna genomföra vissa EG-direktiv. En miljökvalitetsnorm skall utarbetas på vetenskapliga grunder och endast utgå från kunskap om vad människan och naturen tål, alltså ange den lägsta godtagbara miljökvalitet som människan och/eller miljön kan leva med. Däremot skall man vid utarbetandet av ett normvärde inte ta hänsyn till om det är ekonomiskt eller tekniskt möjligt att uppfylla. Ekonomiska och tekniska faktorer får bara spela en roll när det handlar om att besluta om åtgärder och tidsramar för att klara . En miljökvalitetsnorm måste efterlevas och efter ett visst angivet datum får inte över- eller underskridas av det företag eller den person som berörs. Detta ställer krav på myndighetsstyrning (oftast genom kommunerna och länsstyrelserna; normerna riktas direkt till myndigheterna), övervakning och kontroll. En miljökvalitetsnorm kan anges som en viss halt av ett ämne, eller som ett värde, eller beskrivas i ord. kan utfärdas för kemiska ämnen (tillämpligt på vatten och luft), i vissa fall för levande organismer vars tillstånd signalerar hur det står till i miljön (bioindikatorer; tillämpligt bara på vattenmiljöer), för effekter av buller, ljus eller strålning samt flöden eller nivåer (tillämpligt på vatten). För vatten finns än så länge miljökvalitetsnormer bara för fisk och musselvatten (SFS 2001:554). Eftersom denna förordning är avsedd att för svensk del genomföra EG-direktiven om fisk- och skaldjursvatten är tillämpningen en del av arbetet för att genomföra Vattendirektivet. Också miljömålen enligt Vattendirektivet kommer att rymmas under det vida begreppet normer. Tanken med Vattendirektivet är således att få en sammanhållen och övergripande lagstiftning som ser till helheten. Detta, tillsammans med nya arbetssätt och en organisation som utgår från avrinningsområden – naturens egna vattengränser – är tänkt att leda till att EU-ländernas resurser samordnas bättre, inom och mellan länderna, för att komma till rätta med brister i vattenmiljön. Enligt kommissionen skall direktivet att utgöra grunden för Europeiska unionens vattenstrategi. Det väntas leda till stora förbättringar när det gäller den hållbara och samordnade förvaltningen SOU 2007:60 Bilaga B 32 15 av våra vattenresurser och kommer vatten avsett för alla typer av användningsområden att omfattas av en och samma rättsakt. Målet är god vattenstatus – bevarad och förbättrad vattenkvalitet och ingen försämring. Det handlar först och främst men inte enbart om kvaliteten på själva ytvattnet eller grundvattnet, att dessa vatten skall ha god status – det som definieras som god ekologisk och kemisk status för ytvatten, god kvantitativ och kemisk status för grundvatten samt god ekologisk potential för kraftigt modifierade och konstgjorda vatten. En viktig princip är också att inget vatten får försämras; direktivet handlar i hög grad om att förebygga försämring och inte bara om att reparera och förbättra. Siktet skall vara inställt på att så långt möjligt vidta åtgärder för att överlag förbättra vattenkvaliteten och ytterst nå direktivets mål. Likväl som det handlar om kvaliteten på vattnet handlar det också om att sörja för ett gott tillstånd för vattenmiljön i sin helhet (t.ex. vattenberoende landekosystem, våtmarker, grunda och högproduktiva kustområden), eftersom många livsmiljöer är beroende av att det finns vatten och vatten av god kvalitet. Vattenplanering och administration med avrinningsområden som utgångspunkt. Man måste se till vad som händer inom ett helt avrinningsområde för att förstå varför och hur vattenmiljön påverkas och för att kunna vidta kostnadseffektiva åtgärder. Förvaltning inom avrinningsområden blir nu ett nyckelbegrepp för vattenvården. Så är det delvis i några EU-länder, men genom Vattendirektivet kommer avrinningsområdesprincipen att gälla överallt. Det betyder också att vattenvårdande myndigheter och vattenanvändare behöver samarbeta inom den geografiska avgränsning som sätts av naturens vattendelare, inte av befintliga administrativa gränser. Vattendirektivet ställer alltså krav på att alla parter inom ett visst avrinningsområde – inom eller över nationsgränser – förvaltar sitt vatten i nära samarbete. Detta kommer att innebära stora förändringar inom enskilda EU-länder, men för flertalet länder kommer det också att krävas samarbete över nationella gränser. Eventuellt får man skapa gemensamma internationella avrinningsdistrikt över nationsgränserna; för del kommer det t.ex. att krävas viss samordning med både och . Bilaga B 32 SOU 2007:60 16 Deltagande, vattensolidaritet och öppna redovisningar. Deltagande, engagemang och samarbete är nyckelbegrepp i den process som ledde fram till Vattendirektivet – och som kommer att krävas för att kunna genomföra det. EU skriver t.ex. att på samma sätt som olika länder kommer att behöva samarbeta för att skydda vattenresurser, kommer även aktörer från olika sektorer att få samarbeta. [] Medborgare och organisationer kommer att spela en avgörande roll för arbetet att få våra vatten rena. För att komma fram till beslut om lämpligaste åtgärderna måste olika intressen vägas mot varandra. [] Ju mer öppenhet man har när mål sätts upp, åtgärder bestäms och rapportering skall göras, desto mer kommer man att genomföra direktivet med god vilja och desto större möjligheter får medborgarna att påverka inriktningen på skyddet. Här kommer processerna för att utarbeta åtgärdsprogram respektive förvaltningsplaner in.