sou · GWB3124 · 2008-12-15 00:00:00 — 67 § får upphäva registreringen om den som med stöd av 28 § anordnar lotteri efter registrering inte följer föreskrifterna i denna lag eller föreskrifter, villkor eller bestämmel- ser som har meddelats med stöd av lagen. Beslut om upphävande av registrering gäller , om inte annat bestäms. 68 § Om en tillståndshavare har meddelats beslut om anmärkning eller varning enligt 66 § får besluta att tillståndshavaren ska betala en straffavgift. Avgiften tillfaller staten. 69 § Straffavgiften ska fastställas till lägst och högst . Avgiften får inte överstiga av tillståndshavarens om- sättning närmast föregående räkenskapsår. Om överträdelsen har skett under tillståndshavarens första verksamhetsår eller om upp- gifter om omsättningen annars saknas eller är bristfälliga, får den uppskattas. 70 § När straffavgiftens storlek fastställs, ska särskild hänsyn tas till hur allvarlig den överträdelse är som föranlett anmärkningen eller varningen och hur länge överträdelsen har pågått. 71 § Om tillståndshavare underlåter att lämna de upplysningar som föreskrivits med stöd av 65 § får besluta att tillståndshavaren ska betala en förseningsavgift med högst . Avgiften tillfaller staten. Verkställighet av beslut om straffavgift och förseningsavgift 72 § Straffavgiften eller förseningsavgiften ska betalas till Spel- marknadsinspektionen efter det att beslutet om den vunnit laga kraft eller den som anges i beslutet. 73 § beslut att påföra straffavgift eller förseningsavgift får verkställas utan föregående dom eller utslag om avgiften inte har betalts inom den tid som anges i 72 §. 74 § Om straffavgiften eller förseningsavgiften inte betalas inom den tid som anges i 72 §, ska lämna den obetalda avgiften för indrivning. Bestämmelser om indrivning av statliga fordringar finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. 75 § En straffavgift eller förseningsavgift som påförts faller bort i den utsträckning verkställighet inte har skett från det att beslutet vann laga kraft. 76 § får meddela de förelägganden och för- bud som behövs för att denna lag och de föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen ska följas. Ett sådant föreläggande eller förbud får förenas med vite. Beslut om föreläggande eller förbud gäller , om inte 77 § Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd, registrering, typ- godkännande och tillsyn enligt denna lag. I ärenden hos en nämnd ska avgiften betalas enligt den taxa som fullmäktige bestämmer. I övriga fall ska avgift betalas enligt de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 78 § Till böter eller fängelse döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet 1.olovligen anordnar lotteri, eller 2.olovligen innehar en penningautomat, värdeautomat, varuspelsautomat eller skicklighetsautomat. Till böter eller fängelse döms också den som olovligen i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte uppsåtligen främjar deltagande i ett sådant lotteri som avses i 19 § första stycket 1, om främjandet särskilt avser deltagande från . I ringa fall döms inte till ansvar. Är brottet grovt döms till fängelse i högst . 79 § Den som har överträtt ett vitesföreläggande eller ett vites- förbud enligt denna lag får inte dömas till straff enligt 78 § för en gärning som omfattas av föreläggandet eller förbudet. 80 § Om flera har medverkat till brott som avses i 78 § gäller bestämmelserna i 23 kap. . 81 § Bestämmelserna i 78 och 80 §§ ska inte tillämpas, om gärningen är belagd med straff i . Om olovlig införsel av vara och försök till det finns bestämmel- ser i lagen (2000:1252) om straff för smuggling. 82 § Insatser som tagits emot vid brott enligt denna lag ska förkla- ras förverkade. Även annat utbyte av sådant brott ska förklaras för- verkat. Detsamma gäller utrustning, handlingar och annan egen- dom som har varit föremål för ett sådant brott. Om en spelautomat förverkas ska även dess innehåll förklaras förverkat. Förverkande får inte ske om det är uppenbart oskäligt. Utrustning, handlingar och annan egendom som har använts som hjälpmedel vid brott enligt denna lag får förklaras förverkade, om det behövs för att förebygga brott eller om det annars finns särskilda skäl. Detsamma gäller egendom som varit avsedd att användas som hjälpmedel vid sådana brott, om brottet har fullbor- dats. Förverkande kan, utöver vad som framgår av 36 kap. 5 § brotts- balken, ske hos den som yrkesmässigt tillhandahållit egendomen. I stället för egendomen kan dess värde förklaras förverkat. 83 § Ett beslut enligt denna lag av eller en nämnd får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft , då lotterilagen (1994:1000) ska upphöra att gälla. lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1482) om lotteriskatt att 1 och 1 a §§ ska ha följande lydelse. staten för svenskt lotteri. staten för svenskt lotteri. Lotteriskatt ska också betalas betalas till staten för utländskt till staten för utländskt lotteri lotteri som avser vadhållning i som avser vadhållning i samband samband med hästtävling, om med hästtävling, om lotteriet enligt 38 § andra stycket lotteriet enligt 19 § tredje stycket lotterilagen (1994:1000), lotterilagen (2008:000), 2.deltagandet sker via en svensk trav- eller galopporganisation, 3.det svenska speldeltagandet undantagits från lotteribeskatt- ning i det land där lotteriet anordnas. Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 3 § lotterilagen. Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 4 § lotterilagen. Lotteriskatt skall inte betalas Lotteriskatt ska inte betalas 1.sådant lotteri som avses i lagen (1972:820) om skatt på spel, 2.sådant lotteri som avses i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande, m.m., 3.vinstdragning på här i landet utfärdade premieobligationer, 4.lotterier som har anord- nats av sådan sammanslutning som avses i 15 § lotterilagen (1994:1000), 5.sådant lotteri och sådant spel enligt kasinolagen (1999:355) som 4.lotterier som har anordnats av sådan samman- slutning som avses i 24 § lotterilagen (2008:000), eller 5.lotteri där vinsterna inte ut- görs av pengar. 1Senaste lydelse 2003:350. 2Senaste lydelse 2003:350. har anordnats av företag som i sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten, eller, 6. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. att 1 § ska ha följande lydelse. Skatt betalas enligt denna lag till staten för penningvinst vid vinstdragning i sådant vinst- sparande anordnat av bank eller sparkassa som utgör svenskt lotteri och för penningvinst i sådant lotteri som avses i 21 § lotterilagen (1994:1000). Skatten utgör av vinstens värde. För vinst i lotteri som anordnas med stöd av 21 § lotterilagen skall skatt dock inte betalas med högre belopp än att etthundra kronor återstår av vinsten. Vid beräkning av skatte- beloppet skall i vinstens värde inräknas den skatt som skall betalas för vinsten. Skatt skall inte betalas för vinster som inte tagits ut av vinnaren. Skatt betalas enligt denna lag till staten för penningvinst vid vinstdragning i sådant vinst- sparande anordnat av bank eller sparkassa som utgör svenskt lotteri och för penningvinst i sådant lotteri som avses i 50 § lotterilagen (2008:000). Skatten utgör av vinstens värde. För vinst i lotteri som anordnas med stöd av 50 § lotterilagen ska skatt dock inte betalas med högre belopp än att etthundra kronor återstår av vinsten. Vid beräkning av skatte- beloppet ska i vinstens värde inräknas den skatt som ska betalas för vinsten. Skatt ska inte betalas för vinster som inte tagits ut av vinnaren. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:764. De ursprungliga utredningsdirektiven jämte tilläggsdirektiv finns som bilaga 1 och 2 till betänkandet. Direktiven – som är omfattande – innehåller sammanlagt 40 utredningspunkter. De ursprungliga direk- tiven omfattar 39 punkter och den återstående punkten är hänförlig till tilläggsdirektivet. Utredningsuppdragets syfte är att föreslå en långsiktigt hållbar svensk spelreglering som ska tillvarata och stärka de sociala skydds- aspekterna och motverka spelberoende och kriminalitet. Utredningen ska bl.a. föreslå en uppstramning och modernisering av regelverket i syfte att stärka de allmänna skyddssyftena, kartlägga i vilken utsträck- ning vissa spel kan anses framkalla spelberoende och att de mest problematiska spelen endast ska kunna bedrivas i strikt reglerade former, samt bedöma om det av EG-rättsliga, tekniska eller andra skäl inte är möjligt att strama upp nuvarande regelverk inom alla spel- former och i så fall föreslå ett delvis nytt system som också inbegriper andra aktörer än de befintliga. I uppdraget ingår även frågor om bl.a. förebyggande av spelberoende samt vård och behandling av de som hamnat i ett sådant beroende. 1.1.2Vilka frågor och problem står den nuvarande spelregleringen inför? har en reglerad marknad för lotterier och marknaden är förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Näringslivet är i princip utestängt från lotteriverksamheten och överskottet i lott- erier är förbehållet allmänna och allmännyttiga ändamål. Lotteriregleringen i har historiskt varit en förbudslag- stiftning, dvs. det har varit förbjudet att anordna lotterier utan till- stånd. Staten har historisk haft ett starkt inflytande på den svenska spelmarknaden som lagstiftare, spelreglerare (tillstånd och tillsyn) och ägare av spelbolag. Statens inflytande på spelmarknaden har gällt att tillgodose allmänhetens spelintresse genom att erbjuda spel i ordnade och kontrollerade former. Syftet med lotteriregleringen är att motverka brottslighet, att motverka sociala och ekonomiska skadeverkningar, att tillgodose konsumentskydd och att styra överskottet i lotterier. För att bedriva spel i krävs ett svenskt tillstånd och alla tillstånd står under offentlig kontroll. Lotteriregleringen bygger vidare på principen att de svenska spelarrangörerna erbjuder spel till den svenska befolkningen och i princip inte över nationsgränserna. För att förhindra att andra lotterier än tillståndsgivna uppträder på den svenska spelmarkanden finns i lotteriregleringen ett främjande- förbud, dvs. det är förbjudet att på något sätt främja ett svenskt eller utländskt lotteri som inte har tillstånd i . Staten driver spel genom det helägda bolaget (nedan kallat ), hästsporten driver spel genom bolaget och Galopp (nedan kallat ATG) och folkrörelserna driver spel genom olika ideella organisationerna. ATG har ensamrätt att bedriva vadhållning på hästar. har ensamrätt på att bedriva vadhållning på idrottstävlingar i mer än en kommun, automat- spel om pengar och kasinospel. Folkrörelserna har ensamrätt på att bedriva bingospel. Traditionella lotterier bedrivs av både folkrörel- serna och . De förändringar som skett i och omvärlden sedan 1990- talet och som kommit att påverka den svenska lotteriregleringen är främst EU-inträde och Internets genombrott. Den tekniska utvecklingen med Internet har medfört att det finns cirka 2 000 utländska webbsidor tillgängliga för spel om pengar. Utvecklingen har vidare medfört att spel sker från på ut- ländska webbsidor med följd att lotteriregleringens skyddssyften inte kan upprätthållas. EU-inträdet medförde att EG-rätten blev gällande rätt i . Lotterier är inte harmoniserade inom EG-rätten och lotterier är föremål för nationella regleringar i samtliga 27 EU-stater. EG- domstolen har utvecklat praxis för nationella spelregleringars tillåt- lighet. Frågan om den svenska lotterilagens (1994:1000) överens- stämmelse med EG-rätten har ifrågasatts av bl.a. EU-kommiss- ionen i två överträdelseärenden mot . 1.1.3Hur hanterar direktiven de problem som föreligger i dagens reglering? De problem som föreligger i nuvarande lotterireglering avses hanteras i en långsiktigt hållbar spelreglering som ska ta tillvara och stärka de sociala skyddsaspekterna och motverka spelberoende, bedrägerier och kriminalitet. Regeringens intresse är således att få en helhetslösning på frågorna och detta ska ske på två sätt. För det första genom en uppstramning av den nuvarande regleringen för att bättre kunna uppnå lotterilagens skyddssyften. För det andra, för det fall en uppstramning inte skulle vara möjlig, genom att föreslå ett delvis nytt system som möjliggör för näringslivet att få bedriva spel med licenser i . Sex principiella frågor finns i direktiven som har att beakta vid framtagande av förslag till en framtida spelreglering. För det första ska utredningen föreslå ett delvis nytt system för lotterier i vilket nya aktörer ska kunna få tillstånd till spel. Svensk spelpolitik har historisk sett byggt på att staten varit mycket aktiv inom spelverksamheten som lagstiftare, spelreglerare och ägare av spelbolag. En princip i denna politik har varit att i stort sett allt överskott från spel varit förbehållet allmänna och allmännyttiga ändamål och att privata intressen i princip varit utestängda från lotterier. Med beaktande av vad som sagts ska utredningen före- slå vilka spelformer som ska kunna blir föremål för nya aktörer. För att bestämma vilka spelformer som ska kunna anordnas av nya aktörer ska utredningen kartlägga de ur spelberoendesynpunkt mest problematiska spelen och lägga dessa spelformer i monopol- form samt beakta den tekniska utveckling och EG-rätten. Utifrån slutsatserna av dessa förutsättningar ska utredningen ge svar på vilka spelformer som kan öppnas för nya aktörer. Det kan fram- hållas att varje delfråga som nämnts är beroende av bedöm- ningar från utredningen. Att kartlägga de ur spelberoendesynpunkt mest problematiska spelen har svårigheten att forskningen om spel- beroende och spelets risker är relativt ung och att det därför är svårt att dra några säkra slutsatser. För det andra ska förslagen vara väl i överensstämmelse med EG-rätten. Anordnande av lotterier är inte harmoniserat inom EG- rätten och samtliga EU:s medlemsstater har nationella regleringar kring spel. Frågan om EG-rättens krav på nationella regleringar har prövats av i flera avgöranden. För det tredje ska grunderna i dagens spelreglering tjäna som förebild vid framtagandet av en ny reglering. Grunderna i dagens reglering är bl.a. att lotterilagen är en förbudslagstiftning, att lagen bygger på principen om att alla lotterier i kräver tillstånd och att alla tillstånd står under offentlig kontroll. Hit hör vidare lotterilagens syften som är att motverka brott, att motverka sociala och ekonomiska skadeverkningar, att tillvarata konsumentskydds- intressen och att styra överskottet från spel till allmänna och allmännyttiga ändamål. har en nationellt begränsad spellag- stiftning som avser tillgodose syftena med lagstiftningen för invån- are i . Lotterilagen innehåller ett förbud mot främjande av bl.a. utländska spel. För det fjärde ska utredningen föreslå en ramlag för lotterier. Historiskt har den svenska spelregleringen legat i lagform. En ram- lag förutsätter att frågor i stor uträckning delegeras från till regeringen och myndigheter och att det finns en klar ansvars- fördelning mellan de tre aktörerna. En ramlagstiftning för lotterier som ska fylla ett krav på effektiv kontroll förutsätter att delegation i stor utsträckning görs till tillsynsmyndigheten. För det femte framgår av direktiven att en effektiv tillsyn är av stor betydelse för en framtida reglering. Historiskt har regeringen varit tillståndsmyndighet för de statliga och statskontrollerade spel- bolagen (och ). Tillsynen över bolagen utövas av Lotteriinspektionen. En effektiv tillsyn ställer bl.a. krav på effektiva sanktionsmöjligheter mot spelaktörerna. För att åstadkomma en effektiv tillsyn blir därför frågan om en ny tillstånds- och tillsyns- modell för lotterier aktuell i det fortsatta arbetet. För det sjätte får utredningens förslag inte leda till en expansion av spelandet. Frågan är inte vidare behandlad i direktiven. Spel- utredningen gör följande bedömning av förutsättningen. Ett av syftena med ett delvis nytt system för tillstånd med nya aktörer är att de spel som sker på utländska webbsidor bör kanaliseras till de tillståndsgivna aktörerna i . Detta torde kräva att det främjandeförbud som finns i nu gällande lotterilag (1994:1000) Detta kan leda till att omsättningen på den svenska reglerade spelmarknaden kommer att öka. Att en sådan ökning kan ske anser utredningen inte strida mot förutsättningen att spelandet inte får expandera. Dessa sex särskilda omständigheter som utredningen har att ta hänsyn till visar komplexiteten utredningsuppdraget. Valet av en framtida spelreglering handlar främst om hur EG- rätten och den tekniska utvecklingen ska hanteras. De alternativ som finns och som har att ta ställning till är allti- från att behålla den nuvarande regleringen till att föreslå ett delvis nytt system för tillstånd för vissa delar av marknaden. För ett delvis nytt system för tillstånd kan fråga uppkomma om det ska gälla för teknik, t.ex. Internetspel, eller för spelformer oavsett hur de för- medlas. Att föreslå en framtida spelreglering baserad på grunderna i nu gällande lotterireglering som anges i direktiven innebär att bara en licensmodell på nationell basis kan komma i fråga. Ett delvis nytt system för tillstånd på nationell basis torde för att kunna upprätthållas kräva att det främjandeförbud som finns i nu gällande lotterilag måste skärpas. Uppdraget är omfattande och kan anses omfatta hela området för lotterier och spel i . bedömer att översynen inte ska omfatta kasinolagen (1999:355) eller lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Grunderna i den nuvarande regleringen ska enligt direktiven tjäna som förebild, varför grunderna för regleringen primärt inte ska ändras. Överskottet i sig av spelet ska inte utredas, utan endast de konse- kvenser som förslagen kan tänkas innebära. Marknadsfördelningen mellan de svenska aktörerna ska i sig inte utredas, utan endast de konsekvenser som kan följa av övriga för- slag. I direktiven anges att uppdraget ska bygga på de relevanta utredningar och analyser som redan finns på området. Utgångs- punkten ska vara att komplettera redan befintligt material i de specifika delar och på det sätt som anges i direktiven. Den utredning som direktiven främst avser är slutbetänkandet av i en föränderlig värld (SOU 2006:11), som leddes av f.d. kammarrättspresidenten . Lotteriutred- ningens slutbetänkande överlämnades till den dåvarande regeringen . slutbetänkande är mycket utförligt och omfattar många av de frågor som har att utreda. De delar gått igenom utgör således grundarbete även för , som därför i många faktadelar endast kommer att hänvisa tillbaka till slutbetänkande. Naturligtvis kommer i dessa fall att uppdatera materialet med omständigheter hänförliga till tiden efter Lotteri- utredningens slutbetänkande. Märk här att begärde, men förnekades, förlängd tid för slutförandet av sin utred- ning. hamnade i läget att deras slutbetänkande i allt väsentligt blev rent deskriptiv och att förslagsdelarna inte kunde fullföljas. Med hänsyn till det ovannämnda kan i de delar utredningsmaterialet redan finns framtaget i betänkande gå direkt på överväganden och förslag. Spelutredning kommer därför i stor utsträckning att koncentrera sig på att lösa de problem regeringen gett i uppdrag. Vissa delar i utredningsdirektiven är helt nya jämfört med uppdrag. Som exempel på nya delar kan nämnas kartläggningen av de mest problematiska spelen och framtagandet av en licensmodell. Till utredningen har varit knutna tolv experter och två sak- kunniga. Antalet sammanträden med experter och sakkunniga har varit nio stycken. Då utredningsuppdraget bl.a. innehållit nya områden som inte tidigare varit föremål för utredning i har delar av arbetet varit inriktat på att träffa både svenska och utländska intressenter. har haft 57 möten med företrädare för bl.a. svenska och utländska spelbolag, medieföretag, idrotts- och föreningsverk- samhet, näringsgrenar med anknytning till spel, svenska och utländska spelmyndigheter, departement och myndigheter i och utom- lands som har ansvar inom för uppdrag relevanta frågor, , bankväsendet, rättsväsendet, vård- och behandlingshem, myndigheter och företag som arbetar med spel- beroende, samt svenska och utländska forskningsinstitut. Spelutred- ningen har vidare deltagit i elva konferenser om spelanordnande, spelreglering och spelberoende. En lista över möten och konferenser återfinns i bilaga 3. Fyra enkäter har sänts ut, en enkät om tillståndsgivning och till- syn till kommuner, en enkät om tillståndsgivning och till- syn till länsstyrelserna, en enkät om beskattning av spel till länder i och en enkät om regler för marknadsföring av spel till länder i . Enkätformulären återfinns i bilaga 4. 1.3Betänkandet och dess upplägg I betänkandet ges två alternativa förslag till framtida spelreglering, dels ett förslag som innebär att dagens reglering behålls, dels ett förslag med ett delvis nytt system som också inbegriper andra aktörer än de befintliga. Att finner sig föranledd att lämna två alternativa förslag är att valet mellan förslagen grundas på politiska och inte rättsliga överväganden. Vad gäller alternativet att behålla dagens reglering föreslås att lagstiftningen om lotterier stramas upp, att en ny ramlag införs och att en ny tillstånds- och tillsynsorganisation införs. Vad gäller alternativet att vissa spelformer – vadhållning och tipsspel med undantag för vadhållning för hästar – öppnas för nya aktörer föreslås på samma sätt som i det första alternativet att lag- stiftningen om lotterier stramas upp, att en ny ramlag införs och att en ny tillstånds- och tillsynsorganisation införs. Vidare föreslås nya bestämmelser. För att möta direktivens krav och därmed kunna föreslå en fram- tida hållbar modell för spelreglering är betänkandet upplagt enligt följande. I kapitel 5 ges allmänna utgångspunkter för en framtida spel- reglering. Där behandlas alla principfrågor i den föreslagna regler- ingen. Kapitel 2–4, som förutom en inledning behandlar EG-rätt och spelberoendefrågor, utgör viktiga utgångspunkter för ställ- ningstagandena i kapitel 5. De överväganden gör i kapitel 5 resulterar i huvudavsnitten i kapitel 6–14. I dessa kapitel ingår bl.a. bestämmer om lagens syften, marknadsföringsregler, åldersgränser, en ny tillstånds- och tillsynsorganisation, författningsreglering av statliga och stats- kontrollerade bolag, blockering av IP-adresser m.m. Kapitel 15 behandlar det delvis nya systemet med en öppning för nya aktörer. Kapitlet är relativt omfattande då antalet utredningsfrågor i denna del varit många och samtliga frågor måste besvaras för att ett förslag till regelverk i denna del ska kunna föreslås. Det ska redan inledningsvis nämnas att många delfrågor i kapitel 15 förutsätter ett politiskt ställningstagande varför detta avsnitt kommer att föran- leda ytterligare beredningsarbete. har dock funnit skäl att lämna ett förslag på regelverk för en delvis ny modell med öppning för nya aktörer. I kapitel 16 tas skattefrågor upp. Avslut- ningsvis återfinns en konsekvensbeskrivning i kapitel 17 och för- fattningskommentarer i kapitel 19. 2.1Spel om pengar – spelets särskilda karaktär Avgörande för att förstå frågan om spel om pengar och varför spelet måste vara föremål för regleringar är att inse spelets mycket speciella karaktär. Spel om pengar är en företeelse som skiljer sig från i princip allt annat som finns i samhället vad gäller handel. Spel om pengar inne- bär i all sin enkelhet att man endast säljer och köper vinst- möjligheter och dessa vinstmöjligheter är beroende av utfallet i exempelvis en fotbollsmatch, ett hästlopp eller i en spelautomat.