sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — 3.inte strider mot områdesbestämmelser och 4.uppfyller kraven i 3 kap.1, 2, 10, 12, och 13 §§ , och 5.åtgärden kan antas uppfylla kraven i 3 kap. 3 § och 15–18 §§. Beträffande en- och tvåbostadshus ska ansökningar om bygglov till kompletteringsåtgärder som anges i 13 § bifallas, om åtgärden uppfyller kraven i första stycket 4 och inte strider mot sådana områdesbestämmelser som anges i 5 kap. 16 § 3 eller 4. Bestämmelserna i andra stycket gäller även andra byggnader än en- och tvåbostadshus, om ansökningen avser sådana åtgärder på byggnader som anges i 3 § första stycket 1 eller underhåll av sådana byggnader som avses i 3 kap. 12 §. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.3. Paragrafer motsvarar nuvarande 12 § och behandlar bygglovsprövning utanför detaljplan. Det nuvarande fjärde stycket har brutits ut och fått bilda en ny 12 a §. Frånsett några ändringar av redaktionell natur finns det en saklig ändring i paragrafen. I första stycket har lagts till en ny punkt 5 bland prövnings- grunderna. I bygglovet ska efter lagändringen prövas även om åtgärden kan antas uppfylla kraven i 3 kap. 3 § på dels byggnads- verkets allmänna lämplighet för ändamålet och dels tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orien- teringsförmåga. Vidare ska det antas att kraven i 3 kap. 15–18 §§ på tomter kommer att bli uppfyllda. (Se även författningskommen- taren till 11–11 b §§). Bygglov får ges till åtgärder som strider mot områdesbestämmelser, om åtgärden är godtagbar med hänsyn till dess omfattning och bestäm- melsernas syfte (godtagbar avvikelse). Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 6.5.3. Paragrafen motsvarar 12 § fjärde stycket gällande rätt. Begreppet mindre avvikelse från områdesbestämmelserna har ersatts av godtagbar avvikelse. Ansökningar om rivningslov ska bifallas, om inte byggnaden eller byggnadsdelen 1.omfattas av rivningsförbud i detaljplan eller områdes- bestämmelser, eller 2.bör bevaras på grund av byggnadens eller bebyggelsens histo- riska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värde. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Paragrafen är oföränd- rad så när som på att den tidigare prövningsgrunden 2, om att vid rivningsansökan ska pröva behovet för bostadsförsörjningen, utgår. Utvecklingen i samhället inom bostadspolitiken har inneburit att detta kriterium anses vara förle- gat. När ansökan görs, ska sökanden lämna in 1. de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövning av lov, 2.de översiktliga handlingar som behövs för bedömningen inför byggstartbeskedet enligt 9 kap. 7 §, och 3.byggherrens förslag till kontrollansvarig. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.3. Punkt 1 är innehålls- mässigt lika med gällande rätt. Punkt 2 är en konsekvens av infö- randet av byggstartbeskedet. I detta skede ska byggherren tillsam- mans med ansökan lämna in översiktliga handlingar, t.ex. över systemlösningar som rör bärande stomme, brandskydd, energihus- hållning, bullerskydd och fuktsäkerhet. I första hand ska handling- arna vara av den karaktären att kan bedöma om det behövs ett församråd enligt 9 kap. 4 § eller inte. Det finns dock inget som hindrar att handlingarna är detaljerade. Ju mindre det bygglovspliktiga projektet är desto större är möjligheterna att lämna in mer detaljerade handlingar. Punkt 3 innebär att bygg- lämnar in uppgifter om vilken kontrollansvarig han föreslår. Vid tillbyggnader av en- och tvåbostadshus och andra mindre åtgärder krävs dock i normalfallet ingen KA enligt 9 kap. 10 § var- för heller inget förslag i de fallen behöver lämnas in. Kontrollansva- rig beslutas i bygglovet eftersom det är viktigt att få ett beslut så fort som möjligt med tanke på KA:s uppgifter i projekterings- skedet. Är ansökningshandlingarna enligt 20 § ofullständiga, får byggnads- nämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom . Följs inte föreläggandet, får ärendet avgöras i befintligt skick eller ansökningen avvisas. Följs inte ett föreläggande enligt 11 § andra stycket, får ärendet avgöras i befintligt skick. Förelägganden som avses i första och andra styckena ska innehålla en upplysning om verkan av att föreläggandet inte följs. Paragrafen är oförändrat flyttad från 20 § gällande rätt. Innan lov ges, ska genom skriftlig underrättelse bereda kända sakägare och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs samt sådan känd organisation eller förening som anges i 5 kap. 20 § första stycket 3 tillfälle att yttra sig över ansökningen, om åtgärden 1.innebär en avvikelse från detaljplan eller områdesbestämmel- ser, varvid avvikelsen noga ska beskrivas, eller 2.ska utföras i ett område som inte omfattas av detaljplan och åtgärden inte är en kompletteringsåtgärd och inte heller är reglerad Underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämpligt. Av underrättelsen ska framgå att ansökningshandlingarna hålls till- gängliga hos kommunen och på kommunens webbplats och att tiden för att lämna in ett skriftligt yttrande går ut en viss angiven dag. får inte uppdra åt sökanden att sköta under- rättelsen och får inte heller förlita sig på sådana yttranden från sak- ägare eller andra som sökanden har lämnat in. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 8.5.1. Paragrafens två första stycken motsvarar nuvarande 22 § första och andra styckena. Tredje stycket saknar motsvarighet i gällande rätt. Första och andra styckena handlar om skyl- dighet att underrätta sakägarna om ansökningar om lov i de båda fall som beskrivs i första stycket punkterna 1 och 2. I punkt 1 har tagits in en ny bisats som betonar att en eventuell avvikelse från detaljplan eller områdesbestämmelser måste noga beskrivas i under- rättelsen. Formerna för underrättelser har i andra stycket moderniserats; kungörelser har ersatts med tillkännagivande på kommunens webbplats. Tredje stycket innehåller ett förbud mot bl.a. att byggnads- nämnden uppdrar åt sökanden att sköta underrättelser. Ärenden om lov får inte avgöras utan att sökanden har underrättats om det som har tillförts ärendet genom andra än honom själv och till- fälle har beretts honom att yttra sig över det. får dock avgöra ett ärende utan att detta har skett, om det är uppenbart onödigt att sökanden yttrar sig. Bestämmelsen om i vilken utsträckning som handlingar ska kom- municeras med sökanden motsvarar utan sakliga ändringar 22 § tredje stycket gällande rätt. Beslut i ärenden om lov ska, om det inte finns särskilda skäl mot detta, meddelas senast från den dag då en fullständig ansökan kom in till nämnden. I ett beslut varigenom lov ges ska framgå 2.om kontrollansansvarig behövs, och i så fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, 3.att lovet inte innebär rätt att påbörja den sökta åtgärden, förrän föreskrifterna i 9 kap.9 § har uppfyllts, samt 4.de villkor och upplysningar i övrigt som behövs. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt7.5.3. Paragrafen om när beslut i ärenden om lov ska meddelas och vad dessa beslut ska innehålla har byggts ut med ett nytt första stycke. Dessutom har två nya moment tillkommit beträffande lovens innehåll. I första stycket föreskrivs en ny tidsfrist för meddelande av beslut i lovärenden. Om det finns särskilda skäl, kan tidsfristen förlängas. En typ av särskilda skäl är naturligtvis att ärendet har en mer komplicerad karaktär än normalt. Bestämmel- sen säger ingenting om vad som ska gälla, om den legala tidsfrsiten överskrids. Det är alltså en öppen fråga som har att lösa på det mest praktiska sättet. Sannolikt kommer nämnden överens helt informellt med sökanden om en ny sluttid. I andra stycket anges i punkterna 2 och 3 några nya inslag i utformningen av loven. Det ska anges, om kontrollansvarig behövs. Det framgår av 9 kap. 10 § i vilka situationer som det ska finnas en kontrollansvarig och i vilka situationer som det inte behövs, om inte beslutar annat. Enligt 20 § punkt 3 ska sökanden när ansökan om lov görs lämna in byggherrens förslag till kontrollansvarig. Vem eller vilka som är kontrollansvariga ska alltså sedan framgå av bygglovet. Enligt punkt 3 ska det i ett bygglov tas in en upplysning om att lovet inte innebär rätt att påbörja den sökta åtgärden, förrän föreskrifterna i 9 kap. 9 § har uppfyllts. Med detta åsyftas att ett byggstartbesked föreligger, att det finns ett bevis om byggfelsförsäkring och att det har redovisats alternativa energiförsörjningssystem, om en sådan redovisning krävs. Beslut varigenom ett ärende om lov avgörs ska, så snart protokollet har justerats, hållas tillgängligt hos kommunen och på kommunens webbplats. Kommunen ska skicka en skriftlig underrättelse om beslutet med uppgift om vilken dag det har meddelats. Underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämpligt. Underrättelsen ska skickas till sökanden och, om det inte är uppenbart obehövligt, till dem som i rätt tid har yttrat sig i ärendet skriftligen. Underrättelsen behö- ver skickas endast till dem som har uppgett identifierbart namn och adress. får inte uppdra åt sökanden att sköta underrättelser. Om beslutet går någon emot, ska denne också få en överklagande- anvisning och en uppgift om avvikande meningar som har antecknats i ett protokoll eller i någon annan handling. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 8.5.1. Paragrafen om hur beslut i lovärenden ska hållas tillgängliga och hur underrättelser om besluten ska ske är delvis ny. Första stycket om att beslutet ska hållas tillgängligt hos kom- munen och på kommunens webbplats är en nyhet. att erinra om vad som framgår av avsnitt 3.5.5 beträffande principer för publicering på webbplatsen. Dessa principer har avsatt spår i form av uttryckliga bestämmelser i 1 kap. 11 § om förbud mot bl.a. direkta personuppgifter i form av namn eller personnummer. Man får alltså hålla sig till indirekta personuppgifter, såsom fastighets- beteckningar eller gatuadresser. Det förtjänar framhållas, att publiceringen på webbplatsen inte bör begränsas till att enbart det intetsägande protokollet läggs ut på Internet. Det är ju ett rimligt krav att sakägarna kan få så mycket information om själva beslutets innehåll som de behöver. Andra stycket motsvarar i huvudsak det nuvarande första stycket. Att underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det är lämpligt, är en nyhet. I författningskommentaren till 5 kap. 23 § anges i vilka situationer som det kan vara lämpligt. I bestämmelsen har det förts in nya krav på att en sakägare måste ha yttrat sig i rätt tid i ärendet och att han måste ha uppgett identifierbart namn och adress för att ha rätt att få en underrättelse. Stycket avslutas med ett nytt förbud för att uppdra åt sökanden att sköta underrättelser. Nuvarande andra stycket har upphävts, och det nya tredje stycket innehåller delar av nuvarande första stycket, nämligen bestämmelserna om överklagandeanvisning. Här kan det erinras om att överklagandetiden börjar löpa den dag då beslutet hålls tillgängligt på kommunens webbplats. Denna princip utvecklas i avsnitt 8.5.1 och den har kommit till uttryck i den ändrade bestämmelsen i 13 kap.3 §. Beslut om bygglov och marklov gäller . Bestämmelsen är ny, men den avspeglar en princip som har gällt utan utryckligt lagstöd, nämligen att beslut om bygglov och marklov gäller . Detta betyder att dessa former av lov kan tas i anspråk utan hinder av att överklagande- tiden inte har gått ut och trots att lovet kan ha överklagats av t.ex. en granne. På samma sätt som kan överinstanserna meddela inhibition av beslutets verkställighet på begäran av klagan- den. Det bör dock erinras om att byggnadsarbetena enligt 9 kap. 9 § inte får påbörjas förrän ett byggstartbesked har lämnats enligt 9 kap. 6 §. När det gäller rivningslov gäller däremot sedvanliga förvalt- ningsrättsliga principer, dvs. att beslutet måste ha vunnit laga kraft för att sökanden ska kunna verkställa beslutet. Detta ligger i sakens natur med tanke på den omedelbara och oåterkalleliga effekten av verkställigheten. Om en underrättelse enligt 22 eller 27 § ska ske till en samfällighet, för vilken finns en styrelse eller någon annan utsedd att förvalta samfäl- lighetens angelägenheter, får underrättelsen sändas till en ledamot av styrelsen eller till förvaltaren. eller förvaltare, får underrättelsen sändas till en av delägarna för att hållas tillgänglig för alla. Om en underrättelse som avses i första stycket ska ske till bostads- rättshavare, får underrättelsen sändas till en ledamot av styrelsen för bostadsrättsföreningen. Om i andra fall än som anges i första och andra styckena ett stort antal personer ska underrättas enligt 22 eller 27 § och det skulle inne- bära större kostnad och besvär att sända underrättelsen till var och en av dem än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med under- rättelsen, får underrättelse i stället ske genom informationsblad som de berörda personerna kan ta del av. Bestämmelsen anger formen för underrättelser enligt 22 § – om ansökan om lov i vissa fall – och 27 § – om lovbeslut – när det gäller samfälligheter (första stycket), bostadsrättshavare (andra stycket) och andra fall med ett stort antal personer (tredje stycket). I viss mån motsvaras bestämmelsen av nuvarande 22 § andra stycket. Bestämmelsen har sin förebild i den föreslagna 5 kap. 31 a § när det gäller underrättelser i ärenden om detaljplan. Lov upphör att gälla, om åtgärden inte har påbörjats och avslutats från den dag då beslutet om lov vann laga kraft. Paragrafen om lovens giltighetstid har ändrats på det sättet att den relevanta tiden för beräkning av lovens giltighetstid inte är dagen för beslutet om lov utan den dag då loven vann laga kraft. Änd- ringen syftar till att undanröja risken för att ett överklagande i flera instanser tar så mycket tid i anspråk, att femårs tiden kraftigt har reducerats, när ärendet har slutligt avgjorts. Byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll Byggherren ska se till att arbetena utförs enligt bestämmelserna i denna lag och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på bygg- nadsverk m.m. samt enligt föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av dessa lagar. Vid nybyggnad, tillbyggnad, ändring och ombyggnad av en- och tvåbostadshus gäller vad som sägs i första stycket i stället den som har anlitats för att projektera eller utföra arbetena. Detsamma gäller vid nybyggnad åt en bostadsrättsförening. Vid leverans av förtillverkade byggelement som är avsedda att utgöra en huvudsaklig del av en- och tvåbostadshus gäller i stället för första och andra styckena att leverantören ska se till att huset i färdigt skick uppfyller kraven i första stycket i de delar där arbetena inte har utförts av byggherren själv. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.1. I första stycket slås fast det grundläggande ansvar som byggherren fortfarande ska ha. Begreppet byggherren definieras i 1 kap.10 § 1 helt i enlighet med de ordalag som används i nuvarande 9 kap. 1 §. Andra stycket tar upp projektörernas och utförarnas ansvar i småhusfallen och vid nybyggnad åt en bostadsrättsförening. Detta är nyheter i lagstiftningen. Tredje stycket reglerar ansvaret för dem som har levererat förtillverkade byggelement till en- och två- bostadshus. Även detta är en nyhet. möjlighet att utkräva ansvaret regleras i 10 kap. 12 §. Formen för detta är föreläggande att göra rättelse. Förelägganden kan riktas mot byggherren, mot dem som har anlitats för att utföra arbeten enligt 1 § andra stycket och mot leverantören av de förtillverkade elementen enligt 1 § tredje stycket. Mot projektören kan alltså inte riktas något föreläggande. Nuvarande andra stycket i 1 § har utgått, eftersom det där för- skrivna aktsamhetsansvaret närmast får betraktas som en självklar- het. Nuvarande tredje stycket utgör ett inslag i de föreslagna bestämmelserna om rivningsplan i 20 a §, där det i punkt 2 talas om omhändertagande av farligt avfall och övrigt avfall. I samband med att ett bygglov prövas eller efter det att ett bygglov har getts, ska kalla till ett tek- niskt samråd, om inte nämnden har funnit att ett sådant samråd är obehövligt Ett tekniskt samråd ska alltid ske, om byggherren begär det. Kallelsen ska vara skriftlig och skickas till byggherren, den eller de kontrollansvariga, den eller de som byggherren har föreslagit som arbetsansvariga samt till andra som nämnden bestämmer. Vid arbeten som avser arbetslokaler, personalrum eller tillfälliga personalbostäder för sammanlagt minst tio boende ska även en inspektör från Arbets- miljöverket kallas samt en representant för arbetstagarna, om inte nämnden finner detta obehövligt med hänsyn till ärendets omfattning. Kallelsen kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämpligt. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.6. I förslaget har bygg- anmälan tagits bort och de tidigare bygganmälningspliktiga åtgär- derna har blivit bygglovpliktiga. Detta för med sig en omdispone- ring av paragraferna i 9 kap. Denna paragraf innehåller i huvudsak de krav på samråd som i enligt gällande rätt finns i 7 §. Detta möte benämns tekniskt sam- råd för att särskilt poängtera att det är de tekniska frågorna som i första hand ska tas upp på samrådsmötet. De som enligt andra stycket ska kallas är de som enligt nu gäl- lande rätt blir kallade till byggsamrådet, med tillägget att även den arbetsansvarige ska kallas. Dennes uppgifter i byggprocessen fram- går av 12 b §. Enligt gällande rätt ska bygganmälan vara inlämnad till bygg- nadsnämnden minst arbetena ska påbörjas, eller tidigare om nämnden medger det. Enligt utredningens förslag är ett byggstartbesked grunden för arbetets påbörjande, men nämnden kan ge klartecken till påbörjande av delar av projektet, t.ex. schakt- ningsarbeten innan förutsättningarna i övrigt är klara för hela arbetet. Byggstartbeskedet behandlas närmare i författnings- kommentaren till 7 §. Rivningsanmälan tas helt bort i förslaget. Kontrollen vid rivning av byggnadsverk framgår av 18-23 §§. Byggherren ska före det tekniska samrådet underrätta byggnadsnämn- den om sitt förslag till arbetsansvarig. I samband med det tekniska samrådet ska byggherren lämna in de handlingar som, utöver de handlingar som anges i 8 kap. 20 §, krävs för bedömningen inför byggstartbeskedet. 1.kompletterande tekniska handlingar, 2.projektörens förslag om viktiga kontrollpunkter, och 3.ett förslag till kontrollplan. Bestämmelsen kommenteras bl. a. i avsnitt 9.5.4. Första stycket tar upp byggherrens skyldighet att underrätta om sitt förslag till arbetsansvarig. Andra stycket anger vilka handlingar som behöver för bedömningen inför byggstar- beskedet enligt 6 §. Arbetsansvarig är ett nytt begrepp i byggprocessen, men egent- ligen ingen ny roll i byggandet. Dennes roll och uppgifter framgår av avsnitt 9.5.11. Som grund för genomgången vid det tekniska samrådet har till- kommit andra stycket punkten 2 att projektören ska redovisa för- slag om viktiga kontrollpunkter. Projektören har ofta goda insikter i vilka moment som kan vara kritiska i en byggnadskonstruktion eller installation. Punkterna 1 och 3 är krav som finns enligt gällande rätt. Vid det tekniska samrådet ska en genomgång göras av 2.inlämnade handlingar och eventuellt behov av ytterligare handlingar, 3.byggnadsnämndens synpunkter på de tekniska lösningarna, 4.krav på utstakning, byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd enligt 8 och 9 §§, 5.byggherrens förslag till arbetsansvariga enligt 12 §, 6.projektörens förslag om angelägna kontrollpunkter, 7.den eller de kontrollansvarigas yttrande över projekteringen enligt 10 b § 2, 8.byggherrens förslag till kontrollplan enligt 5 §, hur kontrollerna ska bli säkerställda samt krav på ytterligare kon- troll, 9.byggnadsnämndens krav på kontroll av särskilt sakkunniga beträffande projekteringen eller utförandet enligt 14 §, 10.vilka personer eller företag som ansvarar för arbetena enligt 11.byggnadsnämndens tillsynsbesök enligt 15 §, 12.behovet av ytterligare tekniska samråd, 13.förutsättningarna för erhållande av byggstartbesked enligt 6 §, 14.vilka arbetsmoment som byggherren avser att utföra själv eller med hjälp av sina anställda. Över det tekniska samrådet ska föras protokoll. Om finner att projektet kräver tillstånd av någon annan myndighet, ska nämnden under det tekniska samrådet upplysa byggherren om detta. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.6. De motsvarar 8 § gäl- lande rätt. Det tekniska samrådet är i likhet med byggsamrådet i nu gäl- lande lagstiftning ett tillsynstillfälle för att bedöma byggherrens resurser och möjligheter att uppfylla de tek- niska egenskapskraven i 2§ BVL. De punkter som föreslås vara föremål för genomgång på det tekniska samrådsmötet är i stort desamma som enligt gällande rätt är grunden för diskussionen vid byggsamrådet, men de olika punkterna har utvecklats något. Uppgifter om vilka aktörer som ska genomföra bygg- projekt blir, utöver de tekniska lösningarna, en viktig grund för att utröna behovet av kontroller i kontrollplanen. Detta är särskilt viktigt vid småhusentreprenader. Att projektets organisation slås fast i det tekniska samrådet är viktigt även inför ett eventuellt senare utkrävande av ansvar. kan byggnadsnämnderna formellt inte begära in handlingar, och de kan därmed varken varna för olagliga eller olämpliga lösningar eller ta ställning till relevant kontroll. Det är rimligt att byggnadsnämnderna ska ha möjlighet att själva göra en övergripande bedömning av de tekniska lösningarna för att kunna genomföra ett meningsfullt tekniskt samråd. Om byggherren ändå har upprättat handlingar, kan en begäran från nämnden om att få se dessa handlingar varken fördröja byggprocessen eller innebära några merkostnader. Om byggherren avser att bygga utan tillräck- liga handlingar, är det ett fullgott skäl att förstärka kontrollin- satserna. Utifrån handlingarna måste kunna få varna för olagliga tekniska lösningar eller förmedla erfarenheter av att vissa lösningar är mindre lämpliga, även om de inte är för- bjudna. Exempel på detta är uteluftsventilerade krypgrunder eller enskikts ytterväggar med träregelstomme, något som har uppmärk- sammats . Det innebär inte att tar ansvaret för eller godkänner sådana lösningar som har lämnats utan kommentarer av nämnden. Detta klargörs längre fram i punkt Om en tjänsteman på grund av okunnighet uttrycker en farhåga eller en rekommendation, så att hans uttalande kan uppfattas som ett myndighetskrav, kan detta bli en fråga som senare kan komma att behandlas enligt skadeståndslagen. Det är alltså i många lägen bättre att kräva ett utlåtande från en särskilt sakkunnig. Informationen enligt denna punkt om utstakning, byggfelsförsäkring och färdigställandeskydd finns i nuvarande 6 och 12 §§. Punkterna 5,6,7 och 8. Dessa punkter behandlar aktörerna och kontrollplanen. Enligt vedertagna principer för kvalitetssäkring är det projek- tören som är den mest lämplige att ange vilka tekniska utföranden eller moment som det är mest angeläget att kontrollera, antingen på grund av att den tekniska egenskapen är särskilt viktig eller att utförandet är avgörande för egenskapen. Denna uppgift måste därför finnas med i förslaget till kontrollplan. Redan i samband med bygglovsansökan meddelar byggherren vilken kontrollansvarig han föreslår. Den kontrollansvariges kom- petens kontrolleras och bekräftas sedan i bygglovsbeslutet. Under det tekniska samrådet diskuteras, om de föreslagna aktörerna, arbetsansvarig och särskilt sakkunnig har rätt kompetens, behörig- het eller om de överhuvudtaget behövs med hänsyn till åtgärdens omfattning. Godkända aktörer är en förutsättning för ett bygg- startbesked. är det inte helt klart vem som gör vad inför kon- trollplanebeslutet. Det ska vara tydligt att byggherren och den kva- litetsansvarige i samverkan med den arbetsansvarige förslår kon- trollerna och att har rätt att komplettera med krav på ytterligare kontrollinsatser om det bedöms nödvändigt. Eftersom den kontrollansvarige ska biträda byggherren med att utforma en kontrollplan för projektet kommer projekteringen in i bilden på ett tydligare sätt.