sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Detta har vi inte bedömt vara möjligt för åtminstone inte inom ramen för denna utredning. Dock har vi i känslighetsanalysen enligt kap. 4.5.3 använt en högre koldioxidvärdering, vilket mot- svarar vad som tillämpas vid samhällsekonomiska kalkyler inom 3TP PT Bedömningar av de svenska energi-, el- och koldioxidskatterna i förhållande till de externa kostnader som Extern-E redovisar antyder att elskatten ungefär motsvarar de externa kostnader som en typisk marginell nordeuropeisk elproduktionsmix. För olja och naturgas förefaller dock skatterna vara klart högre än de externa kostnader som Extern-E anger. För biobränsle gäller det motsatta förhållandet, det vill säga att de externa kostnaderna enligt Extern-E är något högre än skatterna (som ju i detta fall är obefintliga). Den ideala metoden för att värdera de externa kostnaderna för olika faktorer skulle vara att utgå från skadekostnaderna. Det är dessvärre inte möjligt att beräkna en objektivt korrekt skade- kostnad för exempelvis de klimatförändringar som utsläpp av kol- dioxid anses ge. Trots att det är ytterligt svårt att beräkna skade- kostnaderna för exempelvis klimatförändringarna är det många som har gjort försök. Det kanske mest uppmärksammade är den så kallade . De skadekostnader som redovisar återfinns inom ett stort intervall, där nivån relaterar till vilken koncentration av koldioxid i atmosfären som förutsätts, hur många av de icke marknadsprissatta effekterna på miljö och på människor som tas med, antaganden om klimatets känslighet, hur skillnader i inkomster mellan olika delar av världen behandlas ur rättviseperspektiv, m.m. Skadekostnaderna förefaller enligt rapporten att återfinnas inom intervallet 0,18 kro- nor/kg till /kg. Eftersom beräkningarna av skadekostnaderna till följd av kol- dioxidutsläppen är så osäkra och icke transparenta så väljer vi, liksom exempelvis , att inte utnyttja sådana beräkningar som värderingsgrund för de externa kostnaderna. 4.2.7 Vårt val grundfall och känslighetsanalyser I denna utredning har vi valt att, som grundfall, låta koldioxid- skatten och energiskatten spegla den politiska bedömningen av kostnaden för de externa effekterna, främst koldioxidutsläppen. Dessa ingår därför i den samhällsekonomiska kalkylen. Koldioxid- skatten antas i huvudsak relateras till externa kostnader kopplade till den ökade växthuseffekten. Energiskatten tolkar vi här som ett sätt att ta hänsyn till andra externa effekter och för att förstärka koldioxidskatten (eftersom energiskatten uteslutande tas ut på fossila bränslen). För el finns olika synsätt kring sammansättningen av den elpro- duktionsmix som skulle påverkas om elanvändningen minskar, exempelvis till följd av energieffektiviseringsåtgärder. Detta medför att det är svårt att entydigt belasta elen med korrekta externa kostnader. Ett problem med behandlingen av de externa kostnader- na enligt den valda metoden för grundfallet uppstår dessutom när SOU 2008:110 Bilaga 4 el skall bedömas, eftersom elproduktionen undantas från både koldioxid- och energiskatt. Skatteundantaget tillämpas eftersom vi ingår i ett nordeuropeiskt elsystem och att svensk elproduktion annars skulle missgynnas kraftigt. Eftersom vi utnyttjar koldioxid- och energiskatterna som mått på de externa kostnaderna slipper elproduktionen därmed denna typ av externa kostnader. Däremot ingår ju priset på utsläppsrätter i kostnaden för elproduktionen. (Detta är dock avsevärt mindre än den svenska koldioxidskatten.) Vi antar ett utsläppsrättspris på 25 /ton och antar vi utsläppsrättspriset 30 /ton. På el tillkommer dock en elskatt, som i någon mån kan anses återföra de externa kostnader som försvinner till följd av den skattefria elproduktionen. Därför tar vi med elskatten i den samhällsekonomiska kalkylen. Denna beskrivning är dock inte helt konsekvent jämfört med hur övriga energibärare behandlas. För el finns som redan nämnts olika synsätt kring vilken elpro- duktionsmix som är relevant att utgå från när effekterna av för- ändrad elanvändning skall bedömas. Eftersom dessa oklarheter föreligger har vi valt att genomföra ett par just för elkostnaden i den samhällsekonomiska kalkylen, se kapitel 4.5. Det kan också argumenteras för att man inte kan tolka energi- skatten och elskatten på detta sätt som vi redovisat ovan utan att dessa uteslutande bör ses som fiskala skatter. I en känslighetsanalys har vi därför gjort en beräkning där energiskatten och elskatten inte ingår i energikostnaderna för den samhällsekonomiska kalkylen. Eftersom värderingen av de externa kostnaderna är så osäker så har vi i en känslighetsanalys gjort beräkningar med en högre koldioxidskatt. Då når vi samma koldioxidvärdering som den som tillämpas i samhällsekonomiska analyser inom transports- ektorn, /kg (2008). Känslighetsanalyserna redo- visas i kapitel 4.5. Ytterligare ett skäl till att välja energi- och miljöskatterna som mått på de externa kostnaderna är att dessa, via energipriset, för- medlar information från staten till användarna om energibärarnas energi- och miljöpolitiska lämplighet. Om man skulle välja helt andra mått på de externa kostnaderna för olika energibärare i sam- band med den samhällsekonomiska bedömningen av effektivise- ringsåtgärder skulle detta kunna uppfattas som en snedvridning av valet mellan tillförsel och sparande. 4.3Samhällsekonomisk marginalkostnad för nät I detta avsnitt diskuteras nätkostnaden i den samhällsekonomiska kalkylen för ledningsburna energibärare. Texten tar elnät som exempel, men principerna är likartade även för naturgas och fjärr- värme (även om fjärrvärme inte redovisas med separata handels- och nätpriser). I den samhällsekonomiska kalkylen ska vi använda ett nätpris som speglar den samhällsekonomiska marginalkost- naden för nät. Detta är inte nödvändigtvis samma som det pris som möter konsumenterna. Motiv till att justera de priser som kon- sumenterna möter kan exempelvis vara att tariffen inte är optimalt utformad utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv, att nätägarna inte betalar de verkliga kostnaderna för nätverksamheten och där- för inte inkluderar dessa i tariffen eller att nätverksamheten är ett s.k. naturligt monopol, vilket innebär att effektivt utformade tariffer i form av marginalkostnaderna för nät inte ger full kostnadstäck- ning. (För att få full kostnadstäckning används ofta dubbla priser. Marginalkostnaden kombineras då med en fast avgift, t.ex. baserad på effekt, som sätts på ett sådant sätt att nätföretaget får full kostnadstäckning.) I den beslutsfattarekonomiska kalkylen har vi räknat med att det är den helt rörliga delen av nätavgiften som kunderna beaktar när man räknar lönsamhet för olika energieffektiviseringsåtgärder. Abonnemangsavgiften eller effektavgiften är också påverkbar men vi har valt att bortse från detta i kalkylen. I genomsnitt svarar den rörliga delen för cirka 50 av den totala elnätstariffen (2008). Vi börjar med att göra följande antaganden: Nätverksamhet har generellt små externa effekterTPF4FPT. Något behov av att justera de kostnader som nätägarna möter saknas därmed. Nätverksamhet karaktäriseras av fallande styckkostnader (är ett naturligt monopol). En effektiv tariff ger således inte full kost- nadstäckning. (Normalt åstadkoms kostnadstäckningen via en fast avgift.) Den samhällsekonomiska marginalkostnaden för nätverksamhet motsvarar minst de marginella förlusterna. 4TP PT Här avses just nätdelen av de ledningsburna energibärarna. Själva energiomvandlingen, t.ex. elproduktionen, kan mycket väl vara förknippad med externa effekter. grovt antas vara dubbelt så höga som de genomsnittliga för- lusterna. Med dagens elpriser skulle en tariffkomponent mot- svarande marginalförlusterna ge kostnadstäck- ning för nätföretagen. Av detta kan vi dra slutsatsen att ett samhällsekonomisk optimal pris i kalkylen sannolikt är lägre än och högre än av dagens totalpris. Anledningen till att priset bör vara högre än vad som motsvaras av marginalförlusterna är att det inte är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga ut nätet för att klara den efterfrågeökning som skulle bli fallet om tariffen sattes så lågt. Vi behöver således ett kapacitetselement i priset för att hålla tillbaka utbyggnadsbehovet alternativt uttryckt garantera en rimlig leve- ranssäkerhet givet ett existerande nät. Föreligger ett investerings- behov bör tariffen vara tillräckligt hög för att täcka utbyggnads- kostnaderna, dvs. motsvara den långsiktiga marginalkostnaden. Exakt var i spannet 30 av totalkostnaden vi hamnar kräver ytterligare analyser, men för el bedömer vi att dagens nivå på den helt rörliga komponenten i nättariffen för hushållsel och småhus med elvärme på kan vara en rimlig approxima- tion på ett samhällsekonomiskt korrekt pris för nättjänsten. An- tagandena för naturgas och fjärrvärme bygger på liknande synsätt och framgår av redovisningen nedan. I detta avsnitt redovisar vi de energipriser som ligger till grund för beräkningen av energieffektiviseringspotentialen enligt kapitel 5 och följande. Utgångspunkten är här att de nuvarande koldioxid-, energi-, och elskatterna används som värderingsgrund för de externa kostnaderna. I kapitel 4.5 redovisas energipriser baserade på andra beräkningsantaganden inom ramen för känslighets- analysen. för beslutsfattarperspektivet och det samhällsekonomiska per- spektivet för dagsläget och 2020 Tre olika energianvändarstorlekar antas: Hushållsel (5 MWh/år) Elvärme småhus (20 MWh/år) FlerbostadshusTPF5FPT (200 MWh/år) För el antas dagens el(energi)pris (den konkurrensutsatta delen, handelspriset) vara nästan helt rörlig. Den fasta avgiften, /år (2008) dras dock bort när det rörliga priset fastsälls. Här är en utgångspunkt för handelspriset för olika användarstorlekar den prisnivå som Eurostatrapporteringen anger (2008a samt SCB). Denna justeras dock för att avspegla ett typiskt normalår med hänsyn till hydrologiska för- hållanden och temperatur. Justeringen baseras på beräkningar av den långsiktiga marginalkostnaden för elproduktionen med MARKAL-modellenTPF6FPT. Egentligen vill vi här använda den kort- siktiga marginalkostnaden. För ett system i balans sammanfaller den kortsiktiga och den långsiktiga marginalkostnaden och vi väljer därför här att använda den långsiktiga marginalkostnaden som approximation för den kortsiktiga marginalkostnaden. Ovanpå detta läggs ett påslag beroende på användarstorlek enligt statistiken som anges ovan. Även elskatten antas vara rörlig och ingår i beräk- ningen. Till elpriset adderas också elcertifikatsavgiften. Nätpriserna hämtas från Eurostatrapporteringen (2008a samt SCB). För nätpriset varierar storleken på den rörliga andelen för olika bolag mellan . 2008 redo- visar dock data som antyder att av nätpriset i genomsnitt kan antas vara rörligt för hushållsel och för elvärme 5TP PT Användarstorleken kan också vara representativ för lokaler. 6TP PT MARKAL innehåller en beskrivning av den nordeuropeiska elproduktionen, inklusive de styrmedel som tillämpas. Modellen utnyttjas ofta för att ta fram underlag, exempelvis elpris, för prognosarbeten. småhus, medan antas vara rörligt för flerbostadshus. I beslutsfattarkalkylen väljs dessa nivåer. Samhällsekonomisk kalkyl, dagens I den samhällsekonomiska kalkylen beräknas den långsiktiga margi- nalkostnaden för elproduktionen med MARKAL-modellen, förut- satt dagens styrmedel, främst priset på utsläppsrätter för koldioxid. Denna elkostnad tillämpas för alla användarstorlekar. Till marginal- kostnaden läggs elskatten som mått på de externa kostnaderna (eftersom elproduktionen är fri från skatter). Elcertifikatavgiften ingår dock inte, eftersom den är till för att finansiera ett stöd- system för förnybar elproduktion och inte för att förmedla externa kostnader. För nätdelen antas distributionsförlusterna vara rörliga. Dessutom uppskattas en andel av den resterande nät- avgiften vara kapacitetsrelaterad och förutsätts därför i ett längre perspektiv vara rörlig. Vi antar att av nätkostnaden är rörlig. (Se också diskussion i avsnitt ovan.) Elpriset beräknas på samma sätt som för dagens beslutsfattarkalkyl. Skillnaden är att vi här använder den långsiktiga marginalkostnaden för elproduktion för från MARKAL-beräkningarna som bas för handelspriset. På samma sätt som för dagens beslutsfattar- kalkyl använder vi den långsiktiga marginalkostnaden som approxi- mation för den kortsiktiga marginalkostnaden. (Liksom i analysen för dagens förhållanden adderas ett påslag relaterat till användar- storlek.) Detta ger ett något högre elpris är dagens. Elcertifikats- avgiften som adderas är dock något lägre än dagens till följd av att elcertifikatskvoten är lägre än . I övrigt antas samma som för dagens beslutsfattarkalkyl. Samhällsekonomisk kalkyl, prognos Kostnaden för el beräknas på samma sätt som för dagens samhälls- ekonomiska kalkyl. Skillnaden är att vi här använder den långsiktiga marginalkostnaden för elproduktion för från MARKAL- beräkningar som bas. Denna är något högre än dagens. Samhällsekonomisk kalkyl, underlag för känslighetsanalyser För el finns olika synsätt kring sammansättningen av den elpro- duktionsmix som skulle påverkas om elanvändningen minskar, exempelvis till följd av energieffektiviseringsåtgärder. Detta medför att det är svårt att entydigt belasta elen med korrekta externa kostnader. Eftersom elproduktionen är fri från beskattning sam- tidigt som direkt användning av bränslen belastas med skatter och eftersom vi utnyttjar dagens skatter som mått på de externa kost- nader som skall belasta den samhällsekonomiska kalkylen så bedöms olika typer av användning av bränslen på olika sätt. Därför har vi valt att komplettera analysen med ett par alternativa synsätt för elens rörliga kostnader i den samhällsekonomiska kalkylen. I grundantagandena utnyttjas utsläppsrättspriset och elskatten som mått på de externa kostnaderna (eftersom elproduktionen är fri från skatter). I känslighetsberäkningarna antas istället att elproduk- tionens marginalkostnad utgörs av följande: Kolkondens, inklusive externa kostnader motsvarande svensk koldioxidskatt och energiskatt, men utan utsläppsrättspris och konsumtionsskatt på el. Motivet för denna ansats är att kol- kondens antas dominera på marginalen i el-produktionenTPF7FPT och att skattebelastningen principiellt likställer el med t.ex. olja. (Här bortser vi från att den aktuella kolkondensen är lokaliserad utanför gränser.) Vindkraft, utan stöd från elcertifikat och utan elskatt. Motivet för denna ansats är att detta är den dyraste elproduktion som byggs i och frånvaron av skatter sammanhänger med att vindkraften inte anses ge den typ av externa kostnader som skatterna speglar. (Här bortser vi från att vindkraften kan behöva bära kostnader för reserveffekt i elsystemet.) 7TP PT I verkligheten utgörs marginalelproduktionen i det nordeuropeiska systemet av en mix av olika produktionsslag där kolkondens andel uppgår till storleksordningen (Profu 2008). Två olika energianvändarstorlekar antas: För fjärrvärme uppvisar priser och andra förhållanden stora skillnader mellan olika fjärrvärmeföretag. De priser och kostnader som vi här tar upp skall ses som svenska genomsnittsnivåer. Inom ramen för uppdraget har det inte funnits resurser för att illustrera skillnader mellan olika system. För fjärrvärme antas dagens viktadeTPF8FPT medelpris för flerbostadshus i från Energimyndighetens prisblad som prisreferens i beslutsfattarkalkylen (2008b). Småhuspriset tas fram genom en uppräkning utgående från ett par verkliga taxor. För att identifiera den rörliga delen av priset används EKAN Gruppens kartläggning . Där visar sig av priset i genomsnitt utgöras av energiavgiften. Denna antas vara helt rörlig. Dessutom finns en effektavgift som i genomsnitt uppgår till av priset. Denna är dock i de allra flesta fall direkt kopplad till energianvändningen via olika omräkningstal (ofta be- nämnda kategorital). Därför räknas även denna som rörlig i beslutsfattarkalkylen. Samhällsekonomisk kalkyl, dagens Analyser av Profu (Profu 2007a) som omfattar hälften av den svenska fjärrvärmeproduktionen pekar på att den energiviktade marginalkostnaden för fjärrvärmeproduktionen, tillsammans med kostnaden för distributionsförlusten relativt väl motsvarar den rörliga delen (energiavgiften) i fjärrvärmetaxanTPF9FPT. 8TP PT Med begreppen viktad och energiviktad avses att vintermånadernas marginalkostnad viktas tyngre eftersom uppvärmningsbehovet och därmed fjärrvärmeanvändningen är störst då. 9TP PT I de refererade beräkningarna ingår typiska priser på industriell spillvärme. Man skulle kunna argumentera för att denna saknar samhällsekonomisk kostnad. Det är dock mycket lite spillvärme som ligger på marginalen i fjärrvärmeproduktionen och som alltså skulle fjärrvärmeproduktionen ingår de skattekostnader som uppstår vid bränsleanvändningen och dessa antas alltså spegla de externa kost- naderna som är förknippade med fjärrvärmeproduktionen. Dessutom bör det i den samhällsekonomiska kalkylen tilkomma ytterligare en del av nätkostnaden som kan antas vara kopplad till det långsiktiga kapacitetsbehovet i distributionen. Vi uppskattar här grovt att halva effektavgiften är direkt kopplad till den effekt- påverkan som energieffektiviseringsåtgärderna långsiktigt antas ge. Den samhällsekonomiska kostnaden för fjärrvärme till småhus antas vara högre än för flerbostadshusen till följd av större distributionsförluster och större rörliga nätkostnader. För fjärrvärmeprisprognosen utgår vi från dagens prisnivå (den rörliga delen) och anpassar denna med hänsyn till bedömd ut- veckling av fjärrvärmeproduktionskostnaden, prissättningsprin- ciper och konkurrensen på värmemarknaden. Med hjälp av MARKAL har den långsiktiga marginalkostnaden för fjärrvärme- produktionen beräknats. Det visar sig att denna minskar tydligt , detta trots antagande om svagt ökande bränslepriser och utsläppsrättspriser. Skälet är främst att elproduktionen från kraft- värmeverken värderas allt högreTPF10FPT, som att alltmer kraft- värme återfinns på marginalen i den svenska fjärrvärmeproduk- tionen. Det är dock långt ifrån säkert att de svenska fjärrvärmeföretagen baserar sin prissättning på marginalkostnaden för fjärrvärmepro- duktionen. Det också svårt att förutse hur företagen väljer att fördela fjärrvärmepriset mellan rörliga och fasta delar. Även om de flesta fjärrvärmeföretag, enligt branschorganisationen , tillämpar självkostnadsprincipen så finns det av allt att döma dessutom företag som delvis prissätter fjärrvärmen utifrån dess konkurrenskraft på värmemarknaden. (Eftersom vi har räknat med svagt stigande bränslepriser så skulle detta motivera att påverkas om man genom energieffektivisering minskar fjärrvärmeanvändningen. Antagandet om eventuell samhällsekonomisk kostnad för spillvärme har därmed i stort sett försumbar påverkan på den typiska samhällsekonomiska kostnaden för fjärrvärme. (I enskilda fjärr- värmesystem kan betydelsen vara större.) 10TP PT Här tillämpas synsättet att värmeproduktionskostnaden i ett kraftvärmeverk utgörs av restposten då elintäkterna dragits från kraftvärmeverkets totala kostnader. fjärrvärmepriset från dessa företag inte sjunker.) Sammantaget blir vår bedömning att det rörliga fjärrvärmepriset förblir oförändrat . Samhällsekonomisk kalkyl, prognos I den samhällsekonomiska kalkylen för utgår vi från samma synsätt som i dagens samhällsekonomiska kalkyl. Vi tar dock hän- syn till den minskning av fjärrvärmens långsiktiga marginalkostnad som MARKAL-beräkningarna visar, se ovan, och reducerar fjärr- värmens samhällsekonomiska kostnad. Med ett justerat MARKAL- resultat som grund blir vår bedömning därför att den samhälls- ekonomiska kostnaden för fjärrvärmeproduktionen minskar med /kWh . Två olika energianvändarstorlekar antas: Prisreferensen för dagens nivå på oljepris är rapportering till . Kundstorleken är hushåll (2008a). Oljepriset från statistiken avser då råoljepriset uppgick till drygt 90 $/fat. prognosförutsätt- ningar visar också på ett representativt råoljepris för dagsläget (som ett snitt framåt och bakåt) på samma nivå, varför statistikens konsumentprisnivå kan anses vara representativ. Olje- priset för en större användare, flerbostadshus (värmecentral), baseras på prisskillnader som redovisar i sina prognosförutsättningar för Långsiktsprognosen 2008 (Energimyn- digheten 2008c), lägre (exklusive skatter). Hela oljepriset, Eo1, räknas som rörligt. Här skiljer vi inte på besluts- fattarkalkylens pris och den samhällsekonomiska kalkylen. Samhällsekonomisk kalkyl, dagens Här antar vi att beslutsfattarkalkylens pris och kostnaden den sam- hällsekonomiska kalkylen sammanfaller. Kostnadsskillnaden för olika användarstorlekar motiveras med skillnader i distributions- kostnaderna. Här ingår alltså att energi- och koldioxidskatter som mått på externa kostnader. Därmed samma som för beslutsfattar- kalkylen. Prisprognosen utgår från oljeprisprognosen från Energimyndig- heten som ligger till grund för deras långsiktsprognoser (Energi- myndigheten 2008c). Detta innebär små oljeprisökningar , /kWh. I övrigt som för dagens kalkyl. Samhällsekonomisk kalkyl, prognos Samma som för beslutsfattarkalkylen, prognos av skäl som redo- visas under Samhällsekonomisk kalkyl, dagens. Två olika energianvändarstorlekar antas: Prisreferensen för naturgas är rapportering till (2008a samt SCB). Den mindre kundstorleken motsvarar förbrukningen för ett naturgasvärmt småhus. Den större kundstorleken motsvarar en energiförbrukning på cirka 200 MWh/år. För båda redovisas i statistiken gaspris respektive nätpris var för sig. Vi antar att naturgaspriset följer oljepriset. låg spotpriset på olja i genom- snitt på cirka 80 $/fat. visar på ett representativt råoljepris för dagsläget (som ett snitt framåt och bakåt) på nivån 90 $/fat. Därför höjer vi statistikens handelspris proportionellt mot detta. Hur mycket som är rörligt av handels- respektive nätpris varierar. Vi antar här att hela handelspriset är rörligt och att nätdelen har en fast del som uppgår till /år (2008) medan det övriga nätpriset är rörligt. De rörliga delarna ingår i beslutsfattarkalkylen. Samhällsekonomisk kalkyl, dagens Energileveransen antas i princip ha samma samhällsekonomiska kostnad som importpriset på naturgas. Vi utgår från importpriset för naturgas till enligt prognosförut- sättningar (2008c). Vi räknar dock överslags- mässigt upp detta för att avspegla värmelastens spetsiga säsongsprofil (där en större del av energin tas ut då priset är högre). Detta har också stämts av mot priser för stora användare. Här tar vi också med energi- och koldioxid- skatter som mått på externa kostnader. Vi antar här överslags- mässigt att den del av nättaxan som direkt påverkas av förändrad energianvändning och de effektförändringar dessa antas ge uppgår till av nättaxan. (Anledningen till att andelen antas vara större, , för el är främst att förlusterna i eldistributionen är större.) I beslutsfattarkalkylen för använder vi samma data som för dagens beslutsfattarkalkyl, med undantag för en liten prisökning utgående från antaganden om importpriset för naturgas i Energi- myndighetens prognosförutsättningar, /kWh. I övrigt som för dagens kalkyl. Samhällsekonomisk kalkyl, prognos Även i den samhällsekonomiska kalkylen för använder vi samma data som för dagens samhällsekonomiska kalkyl, med undantag för en liten prisutveckling med hänsyn till den naturgas- prisökning som förutsatts, /kWh. I övrigt som för dagens samhällsekonomiska kalkyl. 4.4.5 Biobränsle (pellets) Två olika energianvändarstorlekar antas: Det finns inte någon officiell prisreferens för pellets. För värme- verksleveranser finns Prisblad, men för små- husleveranser och mindre bulkleveranser finns endast marknads- sammanställningar som görs av olika aktörer. Vi refererar till prisstatistik från och . Båda antyder för småsäck (småhus) ett pris på /ton och för bulkleveranser (flerbostadshus) ett pris på /ton. Värmevärdet 4,8 MWh/ton antas och energipriset kan därmed beräknas. Hela priset antas vara rörligt.