sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — På en växtodlingsgård åtgår för spannmålsodling 6 7 tim- mar per hektar och år beroende på storleken på odlingen. För Salix- odling åtgår , varav lantbrukaren står för den mindre delen (). Sammantaget innebär en övergång från spannmålsodling till Salixodling att arbetsåtgången per hektar och år minskar med mellan . För lantbruksföretagaren minskar arbetsinsatsen betydligt mer. Om Salixodlingen anläggs på trädad mark ökar däremot arbetsåtgången per hektar. En trädad areal kräver mellan 0,5 1 tim- me per hektar och år för putsning m.m. Lantbrukaren bedöms öka sin arbetsinsats med per hektar och år om Salix anläggs på trädan. Dessutom köps tjänster utifrån som uppgår . Om hela den tillkommande Salixarealen för- läggs till marker som odlas med spannmål bedöms den direkta sysselsättningseffekten i råvaruproduktionen bli en minskning med ca 100 årsarbetstillfällen. Om hela den tillkommande Salixarealen förläggs till marker som ligger i träda eller obrukade ökar den direkta sysselsättningen inom lantbruksföretagen med ca 30 års- arbetstillfällen. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning För en allmän diskussion av direkta och indirekta sysselsätt- ningseffekter av Salixodling hänvisas till kapitel 16 i Del 2. Utredningens sammanfattande bedömning av förutsättningarna för att odla Salix på ett konkurrenskraftigt sätt Det är en för liten areal för att odlingen skall kunna realisera de stordriftsfördelar i form av kostnadssänkningar som kan uppnås vid en sammanlagd odlad areal om . Utgångspunkten för utredningen är att biobränslen inte kommer att räcka till och att det därför finns skäl att utveckla ett väl fungerande system för produktion av Salix som råvara för ett framtida energisystem baserat på förnybara energikällor. är världsledande på detta område och det finns goda förutsättningar för att just på detta område skulle kunna bli ett föregångsland och därmed skapa förutsätt- ningar för att exportera det teknik- och systemkunnande som byggt upp. En ökad areal av Salixodlingar är en förutsättning både för teknikutveckling och ökad konkurrens på marknaden för tjänster kring Salixodlingen. Det är därför av stor vikt att en utökad areal av Salixodling kommer till stånd. Det skulle möjligtvis kunna uppfattas att det föreslagna stödet skulle leda till en snedvridning av konkurrensen gentemot leve- rantörer av skogsbränsle och halm till potentiella värme- och kraft- verk. Utredningen har analyserat den möjliga expansionen av fjärr- värmeutbyggnaden och uppskattat den till till år 2020.TPF21FPT En utökad odling från till Salix innebär att Salix skulle svara för cirka 20 pro- cent av utbyggnaden av fjärrvärmesystemet. Utredningen bedömer att en sådan utökad omfattning av Salixodlingen inte skulle inne- bära att man därmed hämmar expansionen av råvaror baserad på Grot eftersom bioenergi kommer att vara en bristvara. Den regionala konkurrensen mot ökat uttag av skogsbränslen bedöms bli relativt begränsad eftersom Salix framför allt kommer att odlas i intensiva jordbruksområden med liten skogsbränsle- potential. Konkurrensen mot ökad användning av halm för energi- ändamål bedöms bli begränsad i p.g.a. en relativt liten halmpotential i kombination med en stor avsättningspotential 21TP PT : Förädling och avsättning av jordbruksbaserade biobränslen, . Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Halmpotentialen är till största delen koncentrerad i södra där en stimulerad Salixmarknad eventuellt skulle kunna få en tillfälligt hämmande effekt på utnytt- jandet av halm. Halmen kan emellertid av kostnadsskäl inte tran- sporteras längre sträckor. I praktiken kan dock detta motverkas av att halmen finns direkt tillgänglig , jämfört med Salix- produktionens ledtider, och att bärgning och hantering av halm är kostnadseffektivt . I norra bedöms Salixodling inte komma att ske i någon större skala varför konkurrens mot stråbränslen som rörflen bedöms bli marginell. Det mest kostnadseffektiva sättet att använda biobränsle för att reducera utsläppen av växthusgaser är att använda bio- bränslen för uppvärmning och kraftproduktion. Sammantaget betyder detta att utredningen bedömer expan- sionen av Salix som en viktig förutsättning dels för att medverka till att reducera utsläppen av växthusgaser på ett effektivt sätt, dels för att skall kunna tillgodogöra sig resultatet av den tidigare omfattande satsningen på forskning och utveckling av Salix och som gjort världsledande på området. har genom detta FUD-program skapat unika förutsättningar för att odla och använda Salix i energisystemet. Det gäller den potentiella avsätt- ningen inom den framtida fjärrvärmeutbyggnaden, de odlings- och skördesystem som utvecklats och de högvärdiga sticklingar som förädlats fram. Till detta kommer att användningen av Salix för värme- och kraftproduktion är ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen av växthusgaser. Det råder en ganska stor tveksamhet till odling av Salix för energiändamål. Denna tveksamhet har sin grund i dels tveksam- heter inför lönsamheten av odlingen, dels en tveksamhet till de miljömässiga egenskaperna hos Salixodlingen. Även värme- och kraftvärmesidan har visat viss tveksamhet inför grödans eldnings- egenskaper. Dessa faktorer motverkar sammantaget den expansion av Salixodlingarna som från samhällets sida är önskvärd. Odlingar av Salix eller andra snabbväxande lövträd på kan tillföra ökad biologisk mångfald i ett landskapsperspektiv, särskilt om alternativet är spannmålsodling på i homo- gena jordbrukslandskap. Särskilt småskaliga energiskogsodlingar kan höja det estetiska landskapsvärdet genom att tillföra variation och struktur i ett annars homogent jordbrukslandskap. Odlingar av Salix kan på olika sätt bidra till att uppnå flera av miljökvalitetsmålen, exempelvis Begränsad klimatpåverkan, Ett rikt Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning odlingslandskap, Giftfri miljö och Ingen övergödning. Ett problem är dock att åtgärder för att uppnå dessa miljömål kan motverka var- andra. Odlingar kan ofta lokaliseras, utformas och skötas så att de främjar miljömålen Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Dock kan motsatsförhållanden uppstå mellan dessa miljö- mål och miljömålet Begränsad klimatpåverkan, som främjas mest av kommersiella odlingar med hög biomassaproduktion och hög kolinlagring. Vissa farhågor är välgrundade. Mycket avgörs av hur väl man lyckas i planeringsprocessen vid anläggande av Salix. Trots att åtgärder för att höja Salixodlingars natur- och land- skapsvärde är väl kända , utnyttjas de positiva möjlig- heterna för biologisk mångfald och kulturmiljö sällan i den praktiska odlingen.TPF22FPT Weih drar slutsatsen i sin studie att det i mycket liten utsträckning förekommer saklig och konstruktiv kommunikation mellan natur- och kulturmiljöförespråkare och företagare. En tänkbar följd av detta är att odlingar antingen utfor- mas och sköts enbart efter företagsmässiga principer eller inte alls blir av. Bättre kunskap hos berörda myndigheter och andra intres- senter samt förbättrad kommunikation skulle kunna bidra till att bättre ta tillvara energiskogsodlingars positiva möjligheter. Infor- mationsspridning bör ske genom odlingshandböcker, guidelines eller rekommendationer som betonar vikten av natur- och kultur- miljömässig odling och som ger praktiska råd om hur odlingar bör lokaliseras, utformas och skötas för att på bästa sätt ta vara på positiva möjligheter för natur- och kulturmiljön. Enligt utredningens bedömning är väl anlagda Salixodlingar lönsamma för odlarna och de tillför värmeverken ett värdefullt bränsletillskott. kan Salixarealerna innebära positiva miljövärden för samhället. Detta motiverar att informations- och rådgivningsinsatser riktas till lantbruket och dess rådgivnings- organisationer, värmeverken samt till länsstyrelserna. Lokal och regional samverkan mellan t.ex. företag och kommuner bedöms av utredningen vara av stor betydelse för den fortsatta utvecklingen. Den information som riktas till lantbrukare och rådgivare bör i första hand syfta till att lämna empiriskt välgrundade eko- nomiska kalkyler för Salixodlingen i samband med lantbruka- rens val av produktionsinriktning. Det är viktigt att kalkyl- 22TP PT , Energiskogsodling på – möjligheter för biologisk mångfald och kulturmiljö i ett landskapsperspektiv. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning förutsättningarna motsvarar verkligheten och tar hänsyn till lantbrukarens individuella förutsättningar. Informationen till lantbrukare och rådgivare bör även inriktas på att minska osäkerheten om framtida regelverk samt öka kunskapen om det regelverk som gäller för dagen. Stor vikt bör läggas vid information om grödans placering i landskapet för att på bästa sätt ta vara på positiva möjligheter för natur- och kulturmiljön. Ovannämnda utbildnings- och informationskampanj bör enligt utredningen göras av i samråd med odlingens representanter, värme- och kraftvärmeverken samt de regionala myndigheterna. Odling av Salix som råvara för andra generationens drivmedel- produktion behandlas nedan i avsnitt 6.6. Aktörerna på marknaden upplever att de administrativa syste- men som skall följas för att få ta del av befintliga stödåtgärder är krångliga/onödiga. Vissa åtgärder har vidtagits för att förenkla systemet. Utredningen har ovan redovisat vad som har gällt för att erhålla stödet för energigrödor. Vissa förändringar har skett av kommissionens förordning 1973/04 vilket kommer att innebära förändringar för energiskogsodlare . När det gäller ansökningar om stöd för energigröda som lämnas in och där ingen skörd skall ske första ansökningsåret behöver odlaren bara skicka in en försäkran tillsammans med sin ansökan om jordbrukarstöd. I försäkran skall odlaren intyga att denne skall plantera eller har befintlig energiskog och att energiskogen skall användas till energi. Först det år som energiskogen skall skördas första gången måste ett kontrakt med en uppköpare lämnas in tillsammans med ansökan om jordbrukarstöd. Säkerheten skall ställas av uppköparen det första skördeåret och gäller därefter så länge odlingen pågår. Leveransförsäkran skall skickas in till läns- styrelsen efter skörd och förädlingsdeklarationen skall skickas till SJV. Säkerheten kan frisläppas om odlingen skall avbrytas. För- ädlaren skall föra journaler. Det finns ett visst motstånd från värme- och kraftvärmeverk att använda Salixflis för eldning. Erfarenheterna av att elda Salix varie- rar. Vissa pannor dras med problem, andra inte. Exempel på gene- rella problem är beläggning i eldstad eller i antändning av bränslet. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Vanligtvis sameldas Salix med andra bränslen och det kan därför vara svårt att härleda ett problem specifikt till Salix. För både cirkulerande och bubblande fluidiserade bäddpannor är ett vanligt problem att Salixflisen flyter ovanpå bränslebädden och brinner upp. Upp till 15 procents inblandning kan generellt hållas utan problem. När det gäller rostpannor är erfarenheterna från bland- ning av Salix med annat bränsle goda. Exempel på problem är våldsam förbränning och genomblåsningar på . Kunskapen om förbränning av Salix, egenskapsförändringar beroende på lagring och torkning, bildning av beläggning, korro- sion som följd av alkali är inte fullt utforskat och osäkerheter finns. Ett FUD-program för att öka kunskapen för de anläggningar som önskar använda Salix som bränsle bör lämpligen studera bl.a. beläggning beroende på bränsleblandning, beläggning beroende på eldstadstemperatur och korrosionsrisk vid ökad inblandning av Salix vid förbränning. Lokal och regional samverkan mellan t.ex. företag och kom- muner bedöms av utredningen vara av stor betydelse för den fortsatta utvecklingen. Utredningens förslag: Utredningen ser positivt på att initiativ tas för att utveckla odlings- och skördetekniken för rörflen på ett sådant sätt att den bedömda potentialen för skördenivåer kan uppnås. Utredningen föreslår att åtgärder initieras för att ut- veckla teknik för brikettering och pelletering för att effektivi- sera användningen av rörflen som bränsleråvara och tillgodose den ökade efterfrågan på pellets och briketter. Utredningens bedömning: Enligt utredningens bedömning ryms finansieringen av föreslagna åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet. Odling av rörflen är speciellt lämpligt i mellersta och norra eftersom det finns passande marker i denna region samt begränsade möjligheter att odla andra energigrödor som t.ex. Salix på grund av klimatrestriktioner. Rörflen ger en jämn skörd som den är mycket vinterhärdig. Odlingarnas livslängd beräknas till . Den bärgade skördenivån för rörflen efter vårskörd uppgick i genomsnitt till ts i södra och Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning respektive ts i norra . Bärgade skördenivåer kan vara högre i norra än i när vårskörde- metoden tillämpas eftersom vinterförlusterna normalt blir lägre i norra än i södra (varmare klimat och därmed snabbare biologisk nedbrytning). Modellberäkningarna, som utredningen låtit utföra, visar att det är svårt att få en lönsam odling av rörflen i de scenarier som redo- visats. Den obrukade åkern (trädan) i består av små, svårbrukade och/eller olägligt placerade åkrar, som innebär att produktion av rörflen blir kostsam. Den mark som är intressant för odling av rörflen är i stort sett samma mark som är intressant för mjölkproduktion. Ett riktat stöd till rörflen i dessa regioner skulle antingen få effekten att tvingas importera mer mjölkpro- dukter eller att mjölkproduktionen tränger undan mer kostnads- effektiv energiproduktion i andra delar av . Om det skulle vara fallet att många markägare i skogsbygderna och inte är beredda att göra omfattande investeringar i mjölkproduktion skulle det finnas markarealer som skulle kunna utnyttjas för odling av rörflen. Mot bakgrund av detta finns skäl att bibehålla framtida flexibilitet genom att medverka till att utveckla odlings- och skördetekniken för rörflen samt utnyttja de styrmedel som finns för att utveckla teknik för brikettering och pelletering. Rörflen som odlas för energiändamål uppgår till några hundra hektar. Genom förbättrad skördeteknik med mindre förluster samt genom att nya mer högavkastande sorter börjar marknadsföras bör skördenivåerna kunna öka ytterligare . Inom programmet för landsbygdsutveckling finns det medel avsatta för investeringsstöd, projektstöd och kompetensutveckling i jord- bruket som skulle kunna utnyttjas för satsningar att utveckla odlingstekniken samt överföra kunskap till odlarna. Teknik för eldning av rörflen är ett mindre problem än de åtgärder som behövs i odlingsledet.TPF23FPT Utveckling av förädling av rörflen till briketter och pellets i större eller mindre skala kan vara ett område där åtgärder skulle behöva sättas in. De medel som finns inom Landsbygdsprogrammet för investeringsstöd och projektstöd inom jordbruket kan användas för att utveckla teknik för förädling av produkter baserade på rörflen. 23TP PT , , , . Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Rörflen kan användas som råvara för framställning av drivmedel. Utredningens bedömning: Utredningen ser positivt på möjlig- heten utveckla ett system för odling och skörd av hampa. Det behövs kunskap om hur användningen skall avvägas mellan frö, fiber och energi och nya sorter behöver utvecklas som kan tillgodose dessa krav. Utredningen anser vidare att tekniken för småskalig förädling till briketter och pellets bör utvecklas för att effektivisera användningen av hampa som bränsleråvara. Finansiering av föreslagna åtgärder bör kunna ske inom ramen för landsbygdsprogrammet. Kunskapsuppbyggnad av mer grundläggande karaktär bör prövas inom ramen för verksamhet. Odling av hampa har varit förbjuden i på grund av risken för användning till narkotiska preparat. är det möjligt att odla hampa för både fiber- och energiändamål. odlas hampa av ett hundratal odlare. Hampa är godkänd för det särskilda stödet för odling av energigrödor. Hampa är en ettårig växt. Behovet av ogräsbekämpning i odlingen är marginell. Hampa kan utnyttjas för energiändamål men erfarenheterna från detta är mycket begränsade . Av de hampasorter som finns att tillgå har ingen förädlats specifikt för biobränsleproduktion utan huvudsakligen för fiberproduktion. Skördetekniken för hampa för energiändamål behöver utvecklas. Det antas att skördenivån för vårskördad hampa i praktisk odling ligger mellan 6 ts per hektar och år i respektive mellan 5 ts i norra . Hampa är en relativt oprövad energigröda. Ytterligare kunskap behövs för att kunna bedöma om grödan kan bli ett lönsamt alternativ som stråbränsle. Förslag till åtgärder för att utveckla t.ex. odlingsteknik, skördeteknik och förädling bör kunna uppfylla de krav som ställs för att få investerings- och projektstöd inom lands- bygdsprogrammet. Det finns stora osäkerheter kring hur hampa skall skördas och hanteras för att kunna utnyttjas för energiändamål. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning utom endast ett fåtal förbränningstester gjorda och därmed begränsad kunskap om hampans bränsleegenskaper (och , 2005). Gjorda beräkningar visar att det är svårt att få lönsamhet i odling av hampa enbart för energiändamål. Hampa är en av de grödor som ligger längst från att vara konkurrenskraftig. Satsningar på hampa där odlingen är inriktad enbart på energi är därför svåra att försvara. Utredningens förslag: För att och hybridasp skall kunna vara konkurrenskraftiga råvaror för energisysyste- met föreslår utredningen att nya sorter utvecklas och odlings- tekniken förbättras. Det behövs också åtgärder för att sprida information om grödan till odlarna. Utredningens bedömning: Landsbygdsprogrammet bör enligt utredningens bedömning kunna användas för att finansiera åtgärderna. Andra generationens drivmedel kan bl.a. baseras på och hybridasp. När det gäller mer grundläggande kunskapsupp- byggnad bör detta beaktas i forskningsprogram initierade av bl.a. . Gjorda modellkörningar visar att och hybridasp vid nuvarande utvecklingsnivå har svårt att konkurrera med Salix som energigröda. Det bör dock beaktas att och asp har alter- användningsområden med utvecklad skördeteknik samt en utvecklad marknad för lövträd som råvara för massaproduktion. är ett snabbväxande trädslag som beräknas ge en optimal biomassaproduktion med en omloppstid om högst 15 till när den odlas på . På grund av att odlingen är liten finns det få uppskattningar av avkastningsförmågan från praktisk odling. Försök har visat att det går att få en avkastning på ts per hektar (helträdsskörd). I praktisk odling har ts per hektar uppnåtts. Erfarenheten från tidigare odlingar har visat att det finns vissa problem med frostkänslighet och att odlingarna lättare angrips av svampsjuk- domar jämfört med t.ex. hybridasp. torde därför främst bli Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning ett alternativ i slättbygder. Etableringen sker i form att sticklingar. Efter skörd går det att förnya odlingen med rotskott men det har visat sig att skotten ofta är av sämre kvalitet. Hybridasp odlas på knappt i . Hybridasp växer normalt något långsammare än hybridpoppel och beräknas ge en hektarskörd på ts (helträdskörd). Omlopps- tiden för plantager med hybridasp beräknas till . Etablering av hybridasp sker med plantor vilket medför en högre anläggningskostnad än för hybridpoppel. Däremot sker föryng- ringen av hybridasp efter avverkning med rotskott vilket ger säkrare och bättre återväxt än för . Odlingssäkerheten för hybridasp bedöms vara något större jämfört med hybrid- . Hybridasp drabbas av svamp- och bakterieangrepp i mindre utsträckning än samt är frosttåligare. Därför kan hybridasp också odlas längs t.ex. . Plantmaterial för och hybridasp är betydligt sämre utvecklade än för Salix. Det har nästan inte förekommit någon förädling på och hybridasp i under de senaste 10 20 åren vilket gör att dessa odlingar är mer riskfyllda än odlingen av Salix. Försök i visar t.ex. att två poppelbestånd som utgörs av två olika kloner (en tålig mot sjukdomar och en känslig) ger mycket stora skillnader i skörd trots att de odlas sida vid sida. Innan en storskalig introduktion av dessa trädslag sker bör för- ädlingsarbetet ha kommit längre, så att odlingssäkrare kloner finns att tillgå. och hybridasp är nya energigrödor som ännu inte etablerats i någon större omfattning i . Resultaten från de få odlingar som finns och från de försök som utförts visar att det finns en potential för grödan. Det är viktigt att det görs insatser för att undersöka om och hybridasp är lämpliga energigrödor. Investeringsstöd och projektstöd inom Landsbygdsprogrammet kan bidra till att täcka en del av detta kunskapsbehov. Mer grundläggande kunskapsuppbyggnad kräver dock satsningar som kan rymmas inom verksamhet som bedrivs av t.ex. SLU och Skogforsk. synes drivmedel vara det främsta användningsområdet för och hybridasp då teknik utvecklas för andra generationens drivmedel. Hur det tar innan denna teknik är utvecklad är det svårt att exakt ange. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Utredningens bedömning: Utredningen anser att informa- tionsinsatser om system för storskalig hantering av eldning med halm liksom helsäd kan baseras på de erfarenheter som t.ex. finns i . Insatserna kan finansieras inom ramen för landsbygdsprogrammet. Halm utgör en biprodukt från spannmålsodlingen som till viss del används för eldning. Det förekommer eldning både på gårds- anläggningar och i större anläggningar. I liten skala sker hantering, transport, lagring och eldning av halm med beprövad teknik. För att halm skall bli ett intressant bränsle för större värme- och kraftvärmeverk behövs dock mer rationella system utvecklas. Även eldningstekniken kan behöva utvecklas. Insatser på detta område ansluter till vad utredningen föreslagit för eldning av helsäd och kan lämpligen finansieras inom landsbygdsprogrammet. Halm kan användas i jäsnings- och förgasningsprocesser som råvara för att producera drivmedel. Utveckling av etanolproduktion från halm pågår bl.a. i där halmpotentialen är mycket större än i (Bernesson och , 2005). Halm utgör en biprodukt från spannmålsodlingen som till viss del används för eldning. Det förekommer eldning både på gårds- anläggningar och i större anläggningar. I likhet med vad som konstaterats i avsnitt 6.3.1. finns fort- farande en del problem med att få eldning av halm att fungera i praktiken, bl.a. förekomst av korrosiva rökgaser. Inom det nya landsbygdsprogrammet finns medel avsatta för investeringsstöd, projektstöd och stöd till kompetensutveckling som skulle kunna utnyttjas för att lösa problem som i första hand finns i småskaliga anläggningar. Halm kan användas i jäsnings- och förgasningsprocesser som råvara för att producera drivmedel. Utveckling av etanolproduktion från halm pågår bl.a. i där halmpotentialen är mycket större än i (Bernesson och , 2005). Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Utredningens förslag: Utredningen bedömer det önskvärt att utveckla tekniken för framställning av gödselbaserad biogas. Utredningen föreslår att ett tidsbegränsat investeringsstöd lämnas inom ramen för landsbygdsprogrammet för att stärka konkurrens- och utvecklingskraften hos företagen inom jord- bruket. En utökad produktion kan enligt utredningen sänka produktionskostnaderna som i sin tur resulterar i framtida lön- samhet. Investeringsstödet föreslås vara av investe- ringskostnaden för biogasanläggning inklusive kraftvärme- anläggning. Samrötning med annat material har positiva effekter på bl. a. gasutbyte. Stödet ges därför även för samrötning av med annat material per ton torrsubstans. Stödet tidsbegränsas för att påskynda utvecklingen till en kommersiell marknad. Stödet föreslås baseras på en typanläggning som motsvarar dagens kommersiella teknik för den aktuella stor- leken på biogasanläggningen. Den teoretiskt maximala potentialen biogas från gödsel uppskattas till mellan 4 och beroende av rötningsteknologi.