sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — Den tidigare regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en central myndighet för vuxnas lärande skulle kunna bildas genom en sammanslagning av vissa myndig- heter inom utbildningsområdet eller genom en omfördelning av uppgifter mellan dem (dir. 2005:70). Utredarens förslag redovisa- des i betänkandet Vuxnas lärande - En ny myndighet (SOU 2006:38). Enligt budgetpropositionen är regeringens utgångs- punkt att kommunernas vuxenutbildning, dvs. vuxenut- bildning (komvux), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi) även fortsättningsvis skall finnas inom befintliga skolmyndigheters ansvarsområde. En ny myndighet för vuxenutbildningen skall därför inte inrättas. Oavsett detta är det viktigt att de myndigheter som finns inom vuxenutbildningsområdet inbegrips i den planerade översynen. En särskild utredare har haft i uppdrag att göra en kartläggning och utvärdering av skolans ledningsstruktur. Utredarens förslag har redovisats i betänkandet Skolans ledningsstruktur - om styrning och ledning i skolan (SOU 2004:116). av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123) har bl.a. i uppgift att analysera och lämna förslag för att komma till rätta med de särskilda problem som är förknippade med s.k. nämndmyndigheter och andra små myndigheter. I direktiven (dir. 2006:127) till Utredningen om statliga special- skolor - bättre förutsättningar och tydligare ansvarsfördelning slår regeringen fast att och skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. Dessa person- kretsar sorterar under , medan övriga statliga specialskolor, vars målgrupp är döva och hörsel- skadade elever, tillhör . Behovet av en utredning Utbildningens kvalitet skall öka. Kunskapsresultaten i skolväsendet skall förbättras. Verksamheten skall utgå från den enskildes behov och förutsättningar. Uppföljningen av resultaten skall bli bättre och ske tidigare i skolan. Kvalitetsgranskning och tillsyn över skol- ans insatser för att klara kunskapsuppdraget skall stärkas genom en förstärkt utbildningsinspektion. Målen för utbildningspolitiken ställer nya krav och påverkar inriktningen av myndighetsstrukturen inom skolväsendet. Det utbildningsområde som uppdraget gäller omfattar för- skoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Även utbildningsformerna för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder inom skolväsendet ingår i uppdraget. Regeringen behöver en mer ändamålsenlig myndighetsorganisation som foku- serar på statens kärnuppgifter och underlättar statens mål- och resultatstyrning. Förekomsten av många myndigheter av olika stor- lek, varav en del med sinsemellan näraliggande och delvis likartade uppgifter, påverkar inte enbart förutsättningarna för en effektiv styrning. Det stora antalet myndigheter har även medfört svårig- heter för föräldrar, allmänhet, huvudmän och intressenter att över- blicka myndighetsstrukturen och ansvarsfördelningen för att iden- tifiera kontaktvägarna i olika frågor. De nationella kvalitetsgranskningarna behöver förbättras. Regel- bundna granskningar och återkommande uppföljningar och utvärd- eringar skall bidra till att höja skolornas kvalitet. En tydligare resul- tatstyrning kräver att relevanta metoder och instrument utvecklas för att mäta skolors resultat och utveckling. Analyser av skolors in- satser för att främja måluppfyllelsen är ytterligare en central funk- tion som behöver säkerställas inom myndighetsstrukturen. I bl.a. betänkandet SOU 2004:116, där skolans ledningsstruktur och styrning analyserats, konstateras ett behov av en stödjande men icke styrande funktion på nationell nivå för att bidra till skol- utveckling utifrån vetenskaplig grund. Internationell och svensk forskning inom olika områden, som är av direkt relevans för skol- an, behöver komma rektorer och lärare till del i högre utsträckning än vad som sker . Ökad kunskap om evidensbaserade arbets- sätt som bidrar till ökad måluppfyllelse bör eftersträvas. Myndighetsstrukturen hänger också samman med lokaliseringen av myndigheterna. Små myndigheter och små geografiskt spridda enheter har ofta problem med höga administrativa kostnader, sam- ordning och sårbarhet. Å andra sidan är hyresnivåer och lönekost- nader högre i huvudstadsregionen. Ytterligare faktorer av betydelse är tillgången till kompetent personal, tillgänglighet för allmänheten och möjligheter för myndigheter att upprätthålla goda kontakter med kommunerna. finns ett flertal statliga myndigheter och ytterligare några verksamheter som har uppgifter inom skolväsendet. Skolväsendets huvudsakliga uppgift är kunskapsuppdraget - att alla elever ges möjligheter att nå de nationella målen i alla ämnen, kurser och ut- bildningar. Förskolan skall främja det enskilda barnets utveckling och lärande. Därför krävs en tydlig inriktning på och prioritering av måluppfyllelsen i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Denna utgångspunkt gäller också för de delar inom vuxenutbildningen som inte tillhör det offentliga skol- väsendet. Det finns behov av att renodla och koncentrera den statliga myndighetsstrukturen till färre myndigheter med tydliga ansvars- områden. Detta innebär bl.a. att funktioner som uppföljning, ut- värdering, tillsyn och inspektion behöver tydliggöras. Det finns även behov av en tydlig gränsdragning mellan förvaltning och poli- tik vad gäller opinionsbildande verksamhet. Ansvarsfördelningen mellan staten, skolans övriga huvudmän och de verksamma i skolan behöver bli tydligare. Myndighetsstrukturen måste vara väl anpas- sad till en mål- och resultatstyrd skola. Det uppdelade myndighetsansvaret för det statliga stödet till teckenspråkiga har, enligt den särskilde utredare som haft i uppdrag att bl.a. kartlägga förutsättningarna för likvärdig utbildning på teckenspråk, lett till att stödet har försvagats i viktiga avseenden. I betänkandet Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av tecken- språkets ställning (SOU 2006:54) föreslås bl.a. att all driftsrelaterad statlig verksamhet för teckenspråkiga barns och ungdomars utbild- ning förs till . Genom skolväsendets decentralisering har kommunerna och landstingen fått det fullständiga huvudmannaskapet för grund-, sär- och gymnasieskolan. Enligt en lagändring till följd av proposi- tionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18) skulle varje kom- mun se till att fortbildning anordnas för den personal som har hand om utbildningen i skolan. Av 2 kap. 7 § skollagen (1985:1100) i dess nuvarande lydelse framgår att varje kommun och landsting skall se till att kompetensutveckling anordnas för den personal som har hand om utbildningen. Staten har emellertid ett särskilt ansvar för att det finns tillgång till sådana fortbildningsinsatser som betingas av centralt beslutade reformer. Staten behöver också i viss omfattning bistå huvudmän och skolor i deras utvecklingsarbete inom områden som är väsent- liga för att garantera en likvärdig utbildning i hela landet. Mot denna bakgrund framstår ett tydligt behov av att göra en samlad översyn av den splittrade myndighetsstrukturen inom skol- väsendet, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och vuxenut- bildningen samt att renodla statens uppgifter och åtaganden inom området. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skol- väsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen. Verket har sektorsansvar för handikappfrågor med anknytning till sitt verksamhetsområde. Myndigheten har sitt huvudkontor i . Utbildningsin- spektionen, som har fem regionala enheter, är en prioriterad upp- gift. Myndigheten svarar vidare för bl.a. uppföljning, utvärdering och nationella prov samt har vissa uppgifter vad gäller fristående skolor och kompletterande utbildningar. utfärdar även föreskrifter och utarbetar allmänna råd och andra styrdokument. Myndigheten skall främja utveckling inom skolväsendet, förskole- verksamheten och skolbarnsomsorgen genom bl.a. generellt ut- vecklingsstöd samt riktat stöd till kommuner. Myndigheten svarar även för den statliga rektorsutbildningen och medverkar i spridning av forskningsresultat. Myndigheten har huvudkontor i och fem regionala enheter. Institutet ger råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder till huvudmän inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och det offentliga skolväsendet samt till huvudmän för fristående skolor som står under statlig tillsyn. Institutet erbjuder specialpedagogisk utredning inom resurscenter för barn och ungdomar med synskada, med synskada och ytterligare funktionshinder, med grav språkstörning, med dövhet eller hörselskada om de också är utvecklingsstörda samt med döv- blindhet. Institutet bedriver även undervisning för barn och ung- domar vid vissa resurscenter. Institutets läromedelsråd ansvarar bl.a. för att tillgången till läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder främjas. Institutet har huvudkontor i Härnö- sand. Verksamheten är uppdelad i fem regioner. Myndighetens uppgift är att ge döva och hörselskadade elever en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Special- skolemyndigheten (SPM) ansvarar även för bl.a. elevhemsboende och för att ge eleverna goda förutsättningar till en aktiv fritid. Vidare ansvarar myndigheten för utbildning i teckenspråk för syskon till döva barn och barn med döva föräldrar. SPM består av ett centralt kansli i och sex statliga specialskolor. Nationellt centrum för flexibelt lärande Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) stödjer använd- ningen av distansmetoder i folkbildning och vuxenutbildning samt utvecklar och tillhandahåller vuxenutbildning i form av distansut- bildning. CFL skall också bl.a. komplettera kommunernas utbud av vuxenutbildning genom att erbjuda distansundervisning. Utbild- ningsverksamheten är dock av mindre omfattning och minskar suc- cessivt. CFL:s huvudsakliga verksamhet är förlagd till och . Myndighetsledningen finns i . Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten är central förvaltningsmyndighet för den eftergym- nasiala utbildningsformen kvalificerad yrkesutbildning (KY). Myn- digheten beslutar om statsbidrag eller särskilda medel till utbild- ningsanordnare som får anordna KY. är det möjligt att efter anmälan till myndigheten bedriva KY som upp- dragsutbildning. Myndigheten, som finns i , svarar även för bl.a. tillsyn och uppföljning vad gäller KY. Sameskolstyrelsen (SamS) är styrelse för sameskolorna och därtill hörande verksamhet. Staten är huvudman för sameskolan, där samers barn får fullgöra sin skolplikt. SamS får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklassen och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Myn- dighetens kansli är placerat i . har till uppgift att pröva över- klaganden av vissa beslut på skolväsendets område. Det är i huvud- sak fråga om beslut som berör elever inom det offentliga skol- väsendet. tillhandahåller kansliresurser för Skolväsen- dets överklagandenämnd. Barn- och elevombudet för likabehandling Ombudet skall se till att lagen (2006:67) om förbud mot diskri- minering och annan kränkande behandling av barn och elever följs och företräda barnet eller eleven i domstol i en skadeståndstvist enligt lagen. Ombudet skall även bl.a. ta initiativ till eller medverka i utbildnings- och informationsverksamhet som rör lagen. Skol- verket tillhandahåller kansliresurser för ombudet. för särskilt utbildningsstöd (Sisus) admi- nistrerar statsbidraget till särskilt utbildningsstöd och till verksam- heten med särskilda omvårdnadsinsatser i anslutning till gymnasie- skola med speciellt anpassad utbildning för svårt rörelsehindrade ungdomar (Rh-anpassad utbildning). Sisus bistår de huvudmän som svarar för verksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser för elever med Rh-anpassad utbildning med administrativa tjänster i samband med att hemkommuner och hemlandsting betalar er- sättning för vissa kostnader för eleverna till dessa huvudmän. Sisus svarar för administrativt stöd åt ning, som prövar frågor om intagning till gymnasieskola med Rh- anpassad utbildning. är beläget i . () vid har övergripande uppgifter vad gäller tolk- och översättarut- bildning. För samhällets behov anordnar TÖI tolk- och översättar- utbildning inom högskolan och fördelar bl.a. statsbidrag till kon- takttolkutbildning på folkhögskolor och hos studieförbund. Valideringsdelegationen är en tillfällig myndighet, som arbetar med att i fråga om validering av vuxnas kun- skaper och kompetens bl.a. främja kvalitet, legitimitet och likvär- dighet. Delegationen skall även föreslå åtgärder för att säkerställa en verksamhet med validering. Myndigheten är lokaliserad till . Universitet och högskolor med lärarutbildning En majoritet av landets lärosäten bedriver lärarutbildning och på ett antal orter också rektorsutbildning. De bedriver även viss forsk- ning av betydelse för skolans verksamhet och utveckling. De läro- säten som bedriver lärarutbildning har också i uppdrag att med- verka i uppbyggnaden av regionala centrum (RUC). Dessa centrum skall främja bl.a. utveckling av lärarutbildningen och kompetensut- veckling av lärare. En särskild utredare skall se över och lägga fram förslag om or- ganisationen av de statliga förvaltningsmyndigheterna inom skol- väsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt CFL, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Vali- deringsdelegationen, Sisus och TÖI. Översynen skall syfta till att skapa goda förutsättningar för regeringens styrning av den statliga verksamheten. Utredaren skall beakta att staten måste ha verktyg för att säkerställa att skolans uppdrag och att lagar och för- ordningar efterlevs. Tydliga mål, uppföljning och utvärderingar av måluppfyllelsen är nödvändiga delar i en mål- och resultatstyrd verksamhet. Staten måste också tillse att det finns en väl funge- rande tillsyn, som är likvärdig för alla huvudmän. Utredaren skall också beakta att skolornas och verksamheternas måluppfyllelse skall förbättras. Nationella krav måste hävdas aktivt. Därför skall utbildningsinspektionen, uppföljningen och utvär- deringen skärpas och kvalitetssäkras. En tydlig åtskillnad skall på utbildningsområdet göras mellan myndigheter med inspekterande eller kvalitetsgranskande uppgifter och myndigheter med stödjande eller utvecklande uppgifter. Utredaren skall överväga om det finns behov av förändringar i uppgiftsfördelningen mellan myndig- heterna för att renodla verksamheterna och undvika rollkonflikter. Utredaren skall se över vilka möjligheter som finns att åstadkomma synergieffekter och effektivisera verksamheten. Utredaren skall föreslå en ny och effektiv myndighetsstruktur som skall underlätta statens styrning. Den skall även vara mer över- skådlig och omfatta färre myndigheter samt stödja skolans och de övriga verksamheternas måluppfyllelse. Myndighetsstrukturen skall bidra till att tydliggöra ansvar och uppgifter på nationell respektive lokal nivå i ett mål- och resultatstyrt skolsystem. Ambitionen bör vara att friutrymmet för rektor och lärare är stort. Utredaren skall föreslå hur resurser skall kunna överföras till myndigheternas kärn- verksamhet genom bl.a. effektivisering av de administrativa stöd- funktionerna. Nationell likvärdighet i ett decentraliserat system förutsätter en utvecklad och ändamålsenlig kvalitetssäkring. Utbildningsinspek- tionens uppgifter skall renodlas och förstärkas, så att fokus för in- spektionen ligger på hur väl skolorna klarar kunskapsuppdraget. Utredaren skall överväga om inspektionen skall bli en självständig myndighet för kvalitetsgranskning och tillsyn. Granskningen av måluppfyllelsen och verksamheten inom förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, skola och vuxenutbildning måste vara oberoende. Detta gäller såväl i förhållande till dem som granskas som i för- hållande till statliga stöd- och utvecklingsinsatser. Inspektionens uppgifter skall därför koncentreras till kvalitetsgranskning och till- syn. Avgörande för att utbildningsinspektionen skall fylla sitt syfte är att granskningen utförs med god kvalitet och utifrån kunskap om vetenskapliga metoder för att utvärdera skolors och verksam- heters insatser. Utredaren skall vid utarbetandet av sina förslag utgå från att skall svara för statens uppgifter i övrigt, dvs. sådana kärnuppgifter som vilar på , Myndigheten för skol- utveckling och CFL. Liksom skall ha sektors- ansvar för handikappfrågor med anknytning till sitt verksamhets- område. Ansvarsområdet skall avse förskoleverksamhet, skolbarns- omsorg, förskoleklass, grund- och gymnasieskola, särskola och vuxenutbildning m.m. Statens del av ansvaret för att främja verk- samhetens utveckling skall ta sin utgångspunkt i att verksamhets- formerna skall ha likvärdig kvalitet över hela landet. Uppföljning och utvärdering skall ge underlag för analys och bedömning av verksamheten. Utredaren skall utifrån den rådande ansvarsför- delningen mellan staten, kommunerna och landstingen pröva vilka former av stödjande eller utvecklande verksamhet som skall rym- mas inom det statliga åtagandet och därmed också pröva myndig- hetens kärnuppgifter. Utredaren skall i det sammanhanget särskilt beakta hur universitet och högskolor med lärarutbildning kan främja skolans utveckling. Utredaren skall överväga hur myndig- heten på ett effektivt sätt kan samverka med Internationella pro- gramkontoret för utbildningsområdet för att tillvarata resultat från EU:s utbildningsprogram. Utredaren skall vid utarbetandet av sina förslag utgå från att en särskild myndighet skall ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder samt be- driva undervisning för vissa barn och ungdomar med funktions- hinder. Utredaren skall i det sammanhanget överväga möjligheten att föra SPM som en operativ avdelning till denna myndighet. Vidare skall utredaren överväga möjligheterna att i den nya myn- digheten inrymma delar av den verksamhet som Sisus respektive TÖI svarar för . Utredaren skall överväga möjligheten att inrymma den verk- samhet som bedrivs av SamS i för att samla ansvaret för frågor som har särskild betydelse för det samiska folket, som är ett urfolk och en nationell minoritet. Folkbildningen, dvs. folkhögskolorna och studieförbunden, be- rörs inte av översynen. I avvaktan på förslag från av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123) skall ut- redaren pröva vilken myndighet som bör tillhandahålla kanslire- surser för . Utredaren skall även, med beaktande av de tillsynsuppgifter som åligger Barn- och elev- ombudet för likabehandling, utreda vilken hemvist som kan vara lämplig för ombudet. Utredaren skall lämna förslag till en ny statlig myndighetsstruktur för skolväsendet, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och de delar av vuxenutbildningen som inte tillhör skolväsendet. Ut- redaren skall se över och föreslå vilka uppgifter de olika myndig- heterna skall svara för. Myndigheternas kärnuppgifter skall därmed tydliggöras. I uppdraget ingår att föreslå hur de statliga myndig- heterna skall vara organiserade, dimensionerade och lokaliserade. Utredaren skall allsidigt överväga de nya myndigheternas lokali- sering. Utredaren skall även föreslå hur det fortsatta omstruktu- reringsarbetet kan organiseras. Utredaren skall precisera respektive myndighets offentliga åta- gande. Utredaren skall vidare lämna förslag till instruktioner för de nya myndigheterna och till de ändringar i instruktionerna för övriga berörda myndigheter som behövs samt föreslå namn på myndigheterna. Vissa av de uppgifter som vilar på och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och som kan be- röras av en förändring är reglerade i lag. Utredaren skall presentera de lagförslag som behövs samt lämna förslag till övriga nödvändiga författningsändringar. Förslaget skall rymmas inom de ekonomiska ramar som gäller för de berörda myndigheterna. Utredaren skall redovisa möjliga be- sparingar och de ekonomiska, verksamhetsmässiga och personella konsekvenserna av förslagen . Arbetsmetod och redovisning av uppdraget Utredaren skall hålla sig informerad om lagstiftningsarbete av be- tydelse för arbetet som pågår inom och det arbete med riktlinjer för tillsyn som pågår inom Finansde- partementet. Utredaren skall samråda med relevanta kommittéer, t.ex. Kom- mittén för översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123). Utredaren skall även samråda med Utredningen om statliga specialskolor - bättre förutsättningar och tydligare ansvarsför- delning (dir. 2006:127). Utredaren skall hålla berörda myndigheter och intresseorganisa- tioner informerade om arbetet och bereda dem tillfälle att framföra synpunkter. De centrala arbetstagarorganisationerna skall hållas in- formerade och beredas tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren skall särskilt höra i frågor som rör samer och SamS. Uppdraget skall redovisas . (U 2007:03) Med stöd av regeringens bemyndigande gav ansvarigt statsråd en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över och lägga fram förslag om organisationen av de statliga för- valtningsmyndigheterna inom skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Validerings- delegationen, för särskilt utbildningsstöd och (dir. 2007:28). Regeringen ger nu utredaren i uppdrag att undanta Myndig- heten för kvalificerad yrkesutbildning från översynen av myndig- hetsstrukturen inom skolväsendet m.m. Utredaren skall i stället överlämna sådant underlag som kan vara av intresse när det gäller den myndigheten till (U 2007:07), som har i uppdrag att bl.a. lämna förslag till hur eftergymnasiala yrkes- utbildningar utanför högskolan skall sammanföras under ett ge- mensamt ramverk benämnt . Utredaren skall även samråda med utredningen. Uppdraget skall fortfarande redovisas . Den nuvarande myndighetsstrukturen inom skolväsendet en översikt med andra myndigheterUT ............................................... - och elevombudet för likabehandlingUT ................................... Information och kommunikationUT............................ stöd och styrningUT................................................................ med andra myndigheterUT ............................................... med andra aktörerUT........................................................ centrum för flexibelt lärandeUT....................................... med Specialpedagogiska institutetUT............................... kring regional tillväxtUT .................................................. med andra myndigheterUT ............................................... Nätverk för Vuxnas LärandeUT ......................................... i och i ......................... - och översättarinstitutet ......................................................UT och ..............................högskolor med lärarutbildningUT Uppgifterna om personal, organisation är huvudsakligen hämtade från myndigheternas årsredovisningar och hemsidor. Det innebär att uppgifterna inte alltid stämmer med de förhållanden som råder . () bildades . Myn- digheten ombildades , då Myndigheten för skol- utveckling inrättades. är enligt instruktionen (2002:1160) central förvalt- ningsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och ska: genom utbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet och ha tillsyn, följa upp och utvärdera skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, kontinuerligt se över kursplaner och betygskriterier, sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med utbild- ningsinspektion, uppföljning och utvärdering, lägga fram de förslag för regeringen som kan föranledas av Skol- verkets uppgifter enligt punkterna ovan,