sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Samhällsekonomisk kalkyl, dagens Samma som för beslutsfattarkalkylen. Kostnadsskillnaden för olika användarstorlekar motiveras med skillnader i distributionskost- naderna. Inga externa kostnader adderas. Prisprognosen baseras på indata från till Profus beräkningar för Kontrollstation 2008 (Profu 2007b), Energimyn- dighetens Prisblad (2008b) samt prisprognoser som Profu gjort för svenska energiföretag. Dessa avser värmeverks- leveranser. Vi antar att både priset på småsäcks- och bulkleve- ranserna av pellets ändrar sig lika mycket som de prognoserade prisförändringarna för värmeverksleveranserna. Prisökningen uppskattas bli /kWh. Samhällsekonomisk kalkyl, prognos Samma som för beslutsfattarkalkylen. Kostnadsskillnaden för olika användarstorlekar motiveras med skillnader i distributionskost- naderna. Inga externa kostnader adderas. Följande skatter gäller för värmeproduktion, . Dessa antas gälla tillsvidare, det vill säga även : [SEK/MWh] [SEK/MWh] [SEK/MWh] [SEK/MWh] *I ett antal kommuner i norra och tillämpas lägre elskatt, /MWh. I kalky- lerna utgår vi dock från den högre nivån som redovisas i tabellen. I tabell 4.2 nedan redovisas de resulterande rörliga energipriser, exklusive moms, som ligger till grund för kalkylerna i utredningen. Tabell 4.2 Rörliga energipriser som ligger till grund för beslutsfattarkalkyler och samhällsekonomiska kalkyler av potential för energieffektivi- sering Dagens priser [öre/kWh] Prognoserat pris (cirka ) (exkl. moms) [öre/kWh] (exkl. moms) Biobränslen (pellets): I detta avsnitt redovisas beräkningar av energipriser som baseras på andra principer och/eller beräkningsförutsättningar jämfört med grundantagandena. 4.5.1Olika ansatser för elens marginalkostnad i samhälls- ekonomiska kalkyler Som redovisats ovan så blir de externa kostnaderna för el inte helt jämförbara med motsvarande för övriga energibärare när dagens styrmedel används för att illustrera de externa kostnaderna i den samhällsekonomiska kalkylen. För el finns också olika synsätt kring vilken elproduktionsmix som är relevant att utgå från när effekterna av förändrad elanvändning skall bedömas. dessa oklarheter föreligger har vi valt att genomföra en känslig- hetsanalys just för elkostnaden. Förutom den långsiktiga marginal- kostnaden för elproduktionen ingår här, liksom för grundantagan- det, den bedömda rörliga delen av nätkostnaden. Elproduktionens långsiktiga marginalkostnad antas i dessa känslighetsanalyser utgöras av följande: Kolkondens, inklusive externa kostnader motsvarande svensk koldioxidskatt och energiskatt, men utan utsläppsrättspris och konsumtionsskatt på el. Motivet för denna ansats är att kol- kondens antas dominera på marginalen i el-produktionen och att skattebelastningen likställer el med t.ex. olja. (Här bortser vi från att den aktuella kolkondensen är lokaliserad utanför gränser.) Vindkraft, utan stöd från elcertifikat och utan elskatt. Motivet för denna ansats är att detta är den dyraste elproduktion som byggs i och frånvaron av skatter sammanhänger med att vindkraften inte anses ge den typ av externa kostnader som skatterna speglar. (Här bortser vi från att vindkraften kan behöva bära kostnader för reserveffekt i elsystemet.) I tabellen nedan redovisas elkostnaden för de samhällsekonomiska kalkylerna givet de olika antagandena om vad den långsiktiga marginalkostnaden för el skall baseras på. Tabell 4.3 Känslighetsanalys för olika antaganden om basen för de rörliga elkostnader (exkl. moms) som ligger till grund för den sam- hällsekonomiska kalkylen av potentialen 2020 (öre/kWh) 183 (154)* 172 (143) 171 (142) * Inom parentes redovisas elkostnaden för mixen kolkondens och vindkraft. Av tabellen framgår att elens kostnad i den samhällsekonomiska kalkylen skulle bli mycket hög om man antar att marginalproduk- tionen består av kolkondens och att denna skulle belastas med svenska energi- och koldioxidskatter för att illustrera externa kostnader. I verkligheten utgörs marginalelproduktionen i det nordeuropeiska systemet av en mix av olika produktionsslag där kolkondens andel uppgår till storleksordningen (Profu 2008). Det är alltså inte uteslutande kolkondens. Med ett grovt antagande att av elproduktionen på marginalen utgörs av kol- kondens och resten är förnybar elproduktion (här illustrerad av vindkraft) fås de samhällsekonomiska elkostnaderna som i tabellen ovan redovisas inom parentes. Om vindkraftens kostnad skulle utgöra underlag för kostnaden för el i den samhällsekonomiska kalkylen blir kostnaden lägre än med grundantagandet. Kostnaden som antagits för vindkraft är den vi bedömt att man skulle få vid en rejäl utbyggnad av vindkraften (i linje med planeringsmål på vind- kraft). Det betyder att man inte endast kan förutsätta att vind- kraften byggs i de allra bästa vindlägena, utan att även sämre vindlägen måste utnyttjas. (För de mest förmånliga lokaliseringarna kan elproduktionskostnaderna vara lägre.) Vindkraftskostnaderna har hämtats från en genomförd utredning av den framtida vindkraftspotentialen (Vindforsk 2008). I verkligheten byggs dock inte vindkraften främst som en konsekvens av elanvändningens utveckling, utan snarare som en konsekvens av elcertifikatsystemet. Om man via eleffektiviserings- åtgärder påverkar elanvändningen är det därmed i verkligheten det endast till mindre del som detta påverkar utbyggnaden av vindkraft. De båda känslighetsanalyserna ger både lägre och högre elkostnader jämfört med grundantagandet. 4.5.2Energiskatt och elskatt tas inte med i värderingen av externa kostnader i den samhällsekonomiska kalkylen Vi har i grundantagandet använt de svenska energi-, el- och koldioxidskatterna som mått på de externa kostnader som tas med i energikostnaden i den samhällsekonomiska kalkylen. Vissa kan invända mot detta och anse att koldioxidskatten kan fungera som ett mått på de externa kostnaderna, medan energiskatten och SOU 2008:110 Bilaga 4 elskatten uteslutande utgör fiskala skatter som inte kan anses motsvara externa kostnader. För att undersöka vad en sådan syn på de externa kostnaderna skulle innebära har vi gjort en känslighetsanalys där vi helt enkelt har tagit bort energi- och elskatten. Detta blir enkelt för de flesta av de studerade energibärarna. För olja, naturgas och el tar vi bort de aktuella skatterna i användarledet. För el finns ingen energiskatt i produktionsledet och pellets är helt fri från de aktuella skatterna redan i grundfallet. För fjärrvärme ingår dock energiskatt och elskatt på ett antal av de energibärare som används vid fjärrvärme- produktionen och det kan vara svårt att särskilja dessa. Med hjälp av resultat från en annan utredning som Profu har genomfört har vi dock ett underlag som gör det möjligt att uppskatta hur fjärrvärme- produktionens marginalkostnad skulle påverkas om de aktuella skatterna togs bort: För har Profu analyserat normalårskorrigering av fjärrvärmeproduktion (Profu 2006). Utifrån dessa resultat kan man ta fram en uppskattning av marginal- fjärrvärmeproduktionens sammansättning. Andelen av värmepro- duktionen baserad på de enskilda energibärarna kan då med hänsyn tagen till verkningsgrader multipliceras med respektive skattenivå och detta kan därefter summeras till den minskning av fjärrvärme- produktionens marginalkostnad som detta medför. En förenkling som vi gör är att vi inte tar hänsyn till att driftordningen mellan olika produktionsslag kan påverkas av den förändrade skattebelast- ningen. I tabellen nedan redovisas de samhällsekonomiska kost- naderna för energi för de olika energibärarna, exklusive energiskatt och elskatt. Som jämförelse redovisas också grundfallets kostnader. Tabell 4.4 Rörliga energikostnader som ligger till grund för samhälls- ekonomiska kalkyler av potential för energieffektivisering om endast koldioxidskatten illustrerar de externa kostnaderna Dagens priser [öre/kWh] Prognoserat pris (cirka år (exkl. moms) [öre/kWh] (exkl. moms) Biobränslen (pellets): Som framgår av tabellen ovan är det främst för el som känslig- hetsanalysens borttagande av energiskatt och elskatt ger någon påtaglig minskning av energikostnaden för den samhällsekono- miska kalkylen. Elkostnaden blir då lägre. Även för olja minskar kostnaden märkbart, med . För övriga energibärare blir kostnadsminskningarna jämfört med grund- fallet små eller obefintliga. högre värdering av koldioxidutsläppens externa kostnader i den samhällsekonomiska kalkylen I grundantagandena har vi utnyttjat nuvarande skattenivåer som mått på de externa kostnaderna. I kapitel 2 redovisas en diskussion kring problemen med värderingen av de externa kostnaderna, främst koldioxidutsläppens påverkan på klimatet. den stora osäkerheten, som också förstärks av att bedömningarna måste göras för långa tidshorisonter (eftersom vissa av de effektiviseringsåtgärder som skall bedömas har lång livslängd), har vi valt att göra alternativa beräkningar högre koldioxidvärdering. Det är denna nivå på koldioxidvärdering som tilllämpas vid samhällsekonomiska kalkyler inom transportsektorn. Den högre koldioxidvärderingen åstadkommer vi genom att höja koldioxidskatten i beräkningarna. För effekterna på fjärrvärmens kostnad har vi utnyttjat den metodik som redovisas i kapitel 5.2. För el finns som tidigare diskuterats olika synsätt kring vilken elproduktionsmix som är relevant att utgå från när effekter- na av förändrad elanvändning skall bedömas. Därför kompletteras känslighetsanalysen med alternativa synsätt kring elens långsiktiga marginalkostnad och hur denna påverkas av den ändrade värde- ringen av de externa kostnaderna. Detta görs på samma sätt som redovisats i kapitel 5.1. I tabell 4.5 redovisas energikostnaderna för den samhällseko- nomiska kalkylen vid den högre koldioxidvärderingen. I tabellen visas också resultaten för grundantagandena som jämförelse. Tabell 4.5 Rörliga energikostnader som ligger till grund för samhälls- ekonomiska kalkyler av potential för energieffektivisering om en högre koldioxidskatt, tillsammans med energi- och elskatt illustrerar de externa kostnaderna Dagens priser [öre/kWh] Prognoserat pris (cirka ) (exkl. moms) [öre/kWh] (exkl. moms) CO2B -B skatt CO2B -B skatt Biobränslen (pellets): I tabellen nedan redovisas elkostnaden för de samhällsekonomiska kalkylerna givet ett par olika antagandena om vad den långsiktiga marginalkostnaden för el skall baseras på. (För en fullständig redovisning av de olika fallen, se kapitel 4.5.1.) Tabell 4.6 Känslighetsanalys för olika antaganden om basen för de rörliga elkostnader (exkl. moms) som ligger till grund för den samhälls- ekonomiska kalkylen av potentialen 2020 (öre/kWh). högre koldioxidskatt förutsätts. CO2B -B skatt skatter** som 220 (180)* 209 (169) 208 (168) *Inom parentes redovisas elkostnaden för mixen kolkondens och vindkraft **Här tillämpas den högre koldioxidskatten 5.1Delbetänkandet och dess underlag Beräkningarna av effektiviseringsåtgärder i bebyggelsen bygger i tekniskt avseende vidare på det underlag som redovisas i CEC- rapporten i bostäder och lokaler. Där genomfördes en beräkning av en bruttopotential av för husägaren lönsamma åtgärder, samt en bedömning av hur mycket av detta som i verkligheten blir utfört. Exempelvis bruttopotentialen återgavs i delbetänkande på detta sätt: Figur 5.1 Underlag från . Basmaterial som omräknats i föreliggande rapport. Potential för värmeåtgärder och elutrustning i byggnader – om alla lönsamma åtgärder blir genomförda. Ackumulerade resultat av åtgärder genomförda . Småhus, fjärrv/bränslen Flerbostadshus, fjv/br Lokaler, fjärrv/bränslen Småhus, el för uppvärmn Flerbostadshus, el för uppv Lokaler, el för uppvärmn Flerb.hus, hushållsel, fastighetsel Lokaler, fastighetsel, verksamhetsel I föreliggande arbete har samma underlag i princip använts vad gäller beskrivning av bebyggelsestocken och en del av tillgängliga tekniska åtgärderna, men det har uppdaterats vad gäller åtgärder, och framförallt har de ekonomiska beräkningarna gjorts enligt de i kapitel 3 angivna metoderna. ger en mycket kortfattad beskrivning av under- laget och de då gjorda åtgärdsberäkningarna. För att ge djupare förståelse ges i följande avsnitt en beskrivning av underlaget och beräkningsmetoderna. 5.2Basmaterial om bebyggelsen och åtgärdspaket Dagens statistik om bebyggelse och energianvändning är förhållandevis översiktlig. För att kunna göra beräkningar av effektiviseringsåtgärder på ett sätt som är representativt för hela landets bebyggelse krävs beskrivningar av ett representativt urval av husen, som har så mycket tekniska detaljer så det går att räkna på åtgärder och dess lönsamhet. Det krävs detaljer om klimat- skärmens areor, u-värden, täthet, om luftomsättningar, värme- och ventilationssystem, elapparater, energianvändning etc. etc. Dess- utom är det en fördel om det finns ett sammanhållet beräknings- program med vars hjälp husets energibalans kan beskrivas, och åtgärder införas och dess lönsamhet prövas. Ett helt aktuellt sådant material finns inte. Bebyggelsens tekniska egenskaper undersöks av i deras s.k. BETSI-projekt (Bebyggelsens Energianvändning, Tekniska Status, och Inomhusmiljö). Det är en urvalsstudie av bostads- och lokalbyggnader, som skall kunna ge en god aktuell bild av bland annat de energitekniska egenskaperna och förutsättningarna för åtgärder. Underlaget är dock ännu under komplettering och sammanställning, och har inte funnits tillgängligt för vårt arbete. BETSI:s slutredovisning väntas först . Beräkningsarbetet har därför byggt på uppdateringar av de mycket detaljerade beskrivningar och beräkningar som gjordes , i de båda projekten (bostäder) och STILTPF12FPT (lokaler). 11TP PT ELIB = ELhushållning I Bebyggelsen; genomfört av SIB i . Se länk på , rubrik . 12TP PT STIL = Statistisk studie I Lokaler; projekt inom Uppdrag 2000. Studierna utfördes parallellt och samordnat, och med en likartad metodik: Noga planerat och utfört urval av objekt, cirka 1 500 småhus och flerbostadshus, 920 lokaler. Noggrann besiktning (genomsnitt ) av varje objekt, med stort besiktningsprotokoll. Detaljerad beskrivning av tekniska egenskaper. Införande av data i beräkningsmodell. Beräkning av lönsamma åtgärder, i olika alternativ vad gäller lönsamhetskrav. Uppskalning på ett statistiskt korrekt sätt, så att resultaten avser Sverige-nivå vad gäller egenskaper och effektiviserings- potential. byggnadsstock Alla bostäder och lokaler Energibalans (beräkn-modell) Viktning till Sverige- nivå Beräkningarna av åtgärder gjordes alltså individuellt för varje objekt som ingick i urvalet, med just den byggnadens specifika egenskaper. För bostäderna i ELIB användes beräkningsmodellen MSA, för lokalerna i STIL beräkningsmodellen ERÅD. Beräkningarna innebar i huvudsak följande: Modellen innehåller en bruttolista av beskrivna möjliga åtgärder inklusive kostnader. Åtgärder som är tekniskt möjliga i just det huset införs i energibalansmodellen, och minskningen i energianvändning beräk- nas. Dess åtgärdskostnad kan ställas mot minskningen i energi- kostnad, och lönsamheten beräknas, med det lönsamhetskrav som uppställts för just det beräkningsfallet. Alla tänkbara åtgärder testas, de lönsamma införs i princip i lönsamhetsordning. Inverkan av åtgärd nr 2 tar hänsyn till vad som redan sparats genom åtgärd nr 1 etc. Ett paket skapas, tills det inte finns fler lönsamma åtgärder (i just det huset och beräkningsfallet). Energipris kr/MWh effektivisering, MWh/år Individuella åtgärdspaket beräknas för vart och ett av de utvalda husen (exempel) Den trappstegskurvan illustrerar fem åtgärder som (i detta exempel) kan ingå i ett effektiviseringspaket för just det huset. Ju högre energipris desto fler åtgärder kommer med i paketet. Vid energipriset p0 kommer fyra åtgärder med, och energieffektiviseringen blir q0. Vid lägre energipris (p1) är den sista åtgärden i paketet inte lönsam längre, tre åtgärder kommer med, och energieffektiviseringen minskar till q1. (Anm: Detta är en förenkling av varje husberäkning. Det finns vanligen flera energislag i varje hus, t.ex. fjärrvärme samt el för fastighetsdrift, så avvägningen sker mot flera energipris). Beräkningarna är alltså gjorda på ett urval av bostäder och lokaler. Urvalsförfarandet var mycket noga upplagt av statistisk expertis, med avsikten att åstadkomma bästa tänkbara bild av effektivi- seringsmöjligheterna sett för hela landets bebyggelse. Urvalet, skattningen till Sverige-nivå med vikter (uppskalningen) och osäkerheterna finns detaljerat dokumenterade i de ovan angivna referenserna. Figuren nedan avser att på ett förenklat sätt illustrera hur ett utvalt objekt kan sägas representera många hus med olika förut- sättningar vad gäller energieffektivisering. Energipris kr/MWh Varje utvalt hus representerar många hus Det underlag vi använt kommer från ett statistiskt urval av alla småhus, flerbostadshus och lokaler i . Varje utvalt objekt kommer då att representera många hus; en del av dessa har relativt sett mindre effektiviseringsnivåer vid ett visst energipris (streckade kurvan överst), andra kan spara mer vid samma energipris (streckade kurvan nederst). Den skattning som gjorts i nämnda studier innehåller givetvis ett osäkerhetsinter-vall, bland annat eftersom det är en urvalsstudie. Detta innebär dock inte, att förfarandet systematiskt kan väntas överskatta eller underskatta den ingenjörsmässiga potentialen, dvs. den potential man får om man genomgående applicerar ett visst lönsamhetskrav för de tekniska beräkningarna. Detta är ett första, ofrånkomligt steg i ett logiskt angreppssätt för att få en bild av effektiviseringsmöjligheterna. I steg använder vi detta som utgångspunkt när vi tar hänsyn till, att alla lönsamma åtgärder i verkligheten inte genomförs, att husen ägs och används av olika kategorier företag och människor etc. 5.4Ny beräkning av bruttopotentialen I det uppdrag som redovisas i föreliggande rapport har en genom- gripande uppdatering gjorts av ovannämnda underlag. innefattade redan, att man gjort en uppdatering av potentialen till bebyggelseläget . Förutsättningarna vad gäller priser etc. var dock annorlunda än vad vi vill ha . Uppdateringsarbetet har därmed innefattat: Genomgång av åtgärder inom hushållsel, ersättning med nyare uppgifter baserade på bl.a. hushållselmät- ning, insamling av försäljningsstatistik för vitvaror etc. Genomgång av åtgärder vad gäller klimatskärm och ventilation, ersättning med underlag baserat på arbete för studien bort. Genomgång av åtgärder inom belysning och ventilation för lokaler, uppdatering med data och beräkningar från Energimyn- dighetens STIL2-studie Räntor enligt kapitel 3. Aktuella energipriser enligt kapitel 4, både beslutsfattarkalkyl och samhällskalkyl. Identifikation av åtgärder som redan bedömts och tillgodo- räknats i delbetänkandet. I tidigare beräkning användes real diskonteringsränta , nu enligt Energieffektiviseringens önskemål gäller i basfallet. Vad gäller energipriserna användes i förra beräkningen en årlig real ökning om ; nuvarande antaganden har en obetydlig årlig ökning, se kapitel 4. Den tidigare beräkningen är inte längre tillgäng- lig i sina detaljer, men sambanden mellan tekniska egenskaper och energipriser finns på övergripande nivå. I det nu gjorda arbetet har detta brutits ned på åtgärder eller block av åtgärder, så att vi kunnat operationalisera sambandet och räkna på andra energipriser, räntor m.m. I finns några exempel på hur detaljerade åtgärder beräknats. I delbetänkandet har effektivisering redan tagits fram. Föreliggande studie har därför behandlat den effekti- visering som kan uppnås och tillgodoräknas till och med 2016. En mindre del av detta finns redan inkluderat i delbetänkandets tabell 9.2 – detta dras bort i slutsummeringen (detaljerna redovisas i kapitel 8.3 och 10.2). Det som tillgodoräknas i denna rapport inkluderar effektiviseringsåtgärder i klimatskärm, ventilation och belysning enligt samma principer som i CEC- rapporten. Det betyder bl.a. att en del av belysningseffektivise- ringen borträknats eftersom den hänför sig till program från . Dessutom tillgodoräknas den effektivisering som uppstår vid utbyten av bland annat vitvaror, från den ersatta enhetens förbruk- ning till den nyas förbrukningsnivå. Konverteringar mellan uppvärmningssätt som görs av husägarna kan ge effektiviseringar räknat i slutlig energi och primär energi, och skall inräknas enligt direktivet. Basuppgifter för beräknade framtida konverteringar 2005 2016 är emellertid redan bedömda som effekter av tidiga, befintliga och beslutade styrmedel, enligt delbetänkandets tabell 9.2. Där ingår en i huvudsak heltäckande bild av konverteringsåtgärder i hela småhusbeståndet, konverte- ringar till fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler, solvärme mm. Tillsammans är deras effekter slutlig energi respektive primär energi . Dessa är alltså redan medräknade i delbetänkandet, och har inte upprepats i föreliggande arbete. Dock ingår där inte den strategiska möjligheten att kraftigt minska primärenergianvändningen i direktelhusen genom vatten- buret system och annan energibärare. Detta är främst aktuellt i samband med fjärrvärmeutbyggnad. I föreliggande arbete har dessa fall beräknats: Enbart småhus med befintlig fjärrvärmeledning i området, eller hög värmetäthet, > 30 GWh/km2P P (Fall A), respektive flertalet småhus i fjärrvärmeorter (Fall B). Direktelhus som fått luftluftvärmepump installerade konver- teras ej (Fall 1), respektive även dessa konverteras (Fall 2). Effektiviseringen räknad i primärenergi har beräknats till: Fall A1: ; Fall A2: ; Fall B1: ; 5.5Verkligt genomförande av åtgärder behandlar ingående frågan om, hur mycket av de ingenjörsmässigt lönsamma åtgärderna som i verkligheten blir ut- förda , med nuvarande priser, styrmedel mm. Slutsatsen blev, att denna andel i genomsnitt beräknas till räknat i energitermer. ger också några försök till differen- tiering av genomförandegraden mellan olika ägarkategorier. I föreliggande rapport har inte någon ny bedömning gjorts av genomförandegraden i ett business-as-usual-fall. Vi vill dock kom- plettera beskrivning av använt underlag: Bedöm- ningen av hur mycket som i verkligheten genomförs kommer från en uppföljning av verklig utveckling av energianvändningen , och en jämförelse med de antaganden om den s.k. acceptansen som gjordes av . Detta finns redovisat i Bilaga 2 till CEC:s rapport 2005:1 Åtgärder för ökad energieffektivisering i bebyggelse. Uppföljningen av energistatistik för utvecklingen till 2003 visade, att den verkliga effektiviseringen var betydligt mindre än mest försiktiga antaganden om genom- förandegrad, som i genomsnitt låg i storleksordningen av det ingenjörsmässigt lönsamma. Generellt brukar man med transaktionskostnader avse sådana kostnader som uppkommer, och måste uppkomma, för att få till stånd ett köp. Den som söker en viss tjänst eller produkt måste lägga ner och ett visst arbete samt eventuella andra kostnader för att köpet skall kunna bli genomfört. Denna ganska breda definition medför att man träffar på olika omfattning av begreppet transaktionskostnad i litteraturen och i samspråk med ekonomer. tenderar det att syfta på alla eller en stor del av de faktorer eller hinder som medvetet eller omedvetet måste ingå för att man skall få hela bilden av att exempelvis en energiåtgärd blir genomförd eller ej. I vårt arbete har vi använt transaktionskostnad i en mer av- gränsad betydelse: Den insats som åtgår för Bilaga 4 SOU 2008:110 åtgärd, från det att idén om åtgärd uppstår, inklusive att skaffa information, undersöka möjliga alternativa utföranden, leta upp utförare eller leverantörer, förhandla med dem, beställa, hålla kon- takter under utförandet, följa upp samt utvärdera genomförandet. Den insats som behöver lägga ned för att få till stånd åtgärden antas vara inkluderad i det pris som köparen betalar. Den är alltså redan inkluderad i ingenjörsposten. Definitionen betyder att vi främst värderar transaktionskostnad som en som vi sedan kan sätta ett timpris på.