sou · GWB3120 · 2008-12-15 00:00:00 — Det kan lika gärna handla om att det är svårt att närma sig frågställningen med gängse metodik (var god se inle- dande metoddiskussion) eller att det inte är tillräckligt studerat. Frånvaro av starkt vetenskapligt stöd skall således inte övertolkas som att något är motbevisat. Vidare erinras om att denna rapport visserligen tangerar men saknar djuplodande analys av konsekven- serna av det illegala AAS-användandet ur ett samhällsperspektiv. Universitetslektor, docent . för kirurgiska vetenskaper, Rätts- medicinska enheten, Yttrande avseende Frågor rörande farlighet hos dopingmedel och narkotika, som ställts av 1)Går det att inbördes jämföra farligheten hos olika dopningsmedel, närmare bestämt anabola androgena steroider, testosteron och tillväxthormon? Om det inte är möjligt, varför? Om det är möjligt, hur rangordnas de olika substanserna i farlighetshänseende? Svar: Det finns inget vetenskapligt underlag för att med acceptabel precision rangordna farligheten hos olika syntetiska anabola androgena steroider (AAS), testosteron (T) och tillväxthormon (GH). Det är väl känt att biverkningsprofilen skiljer mellan olika AAS. Olika AAS och T omvandlas i varierande grad till östro- gener, vilket bl.a. leder till gynekomasti, något felaktigt ofta översatt bröstkörtelförstoring. Omvandlingen från AAS/T till östrogener kallas för aromatisering. Det finns djurexperi- mentella data som kan tala för att aromatisering är av betydelse för AAS/T:s effekter på hjärnan, t.ex. ökad aggressivitet. En annan skillnad är att vissa AAS som tas via munnen har mer uttalad leverpåverkan, med bl.a. gulsot än andra. Denna effekt verkar vara helt reversibel, men kan möjligen leda till permanenta skador vid lång tids användning. Att studera variationen i biverkningsprofil mellan olika AAS/T och GH på människa torde vara mycket svårt, då expe- rimentella studier av etiska skäl kräver begränsad behandlings- tid med begränsad dos och då observationer av personer som självmant tar AAS och T torde bli synnerligen svårtolkade eftersom de regelmässigt blandar olika AAS/T och andra dopingmedel, läkemedel och illegala droger. När det gäller GH saknar undertecknad specialkunskap. En litteratursökning visar att det förutom den välkända komplika- tionen akromegali (tillväxt av vissa ansiktsben, händer och föt- ter) finns en tydligt ökad risk för hjärtkärlsjukdom, vissa ämnesomsättningssjukdomar, vissa lungsjukdomar och flera cancerformer hos patienter som har sjukligt förhöjd insöndring av kroppseget GH och IGF-1. När det gäller negativa effekter av egeninitierat intag av GH finns väldigt lite rapporterat. flesta forskarna (i de sammanfattningar som jag läst) påpekar att det är svårt att värdera GH-effekter, då GH-användarna vanligen dessutom använder IGF-1, insulin och AAS. Jag kan konstatera att GH inte tillnärmelsevis har kopplats till kropps- liga eller psykiska biverkningar i den grad som AAS/T. Det går inte att säga om detta avspeglar farligheten eller om det rör sig om bristande uppmärksamhet på möjliga GH-relaterade biverkningar från forskarsamhället. Sammanfattningsvis kan det endast sägas att vissa AAS och T medför relativt större risk för gynekomasti än andra AAS och att vissa perorala AAS medför kraftigare lever- påverkan än andra. Att GH-användande har beaktansvärt skadliga effekter kan varken hävdas eller uteslutas. 2)Är det möjligt att jämföra farligheten hos anabola androgena steroider i förhållande till narkotika, t.ex. kokain och amfetamin? Svar: – beroenderisk AAS har med stor sannolikhet mindre beroenderisk kopplad till akuta fysiologiska/farmakologiska mekanismer (stimulering av hjärnans belöningssystem) än vad som är fallet för de flesta illegala droger, t.ex. heroin, kokain eller amfetamin. När det gäller psykologiska mekanismer anger utsagor från användare att AAS kan ha en beroenderisk som hos vissa indi- vider framstår som stark. Det handlar om bl.a. välbefinnande kopplat till uppnått kroppsideal och en nyvunnen förmåga att hävda sig i vissa sociala sammanhang. Mycket talar för att en kemisk effekt på hjärnan med ökat självförtroende, ibland omnipotens, kan fungera som en faktor som vidmakthåller ett AAS-användande, trots ofördelaktiga biverkningar som t.ex. svår acne, påskyndat håravfall, näsblödningar mm. Det finns många vittnesmål om personer som gradvis utvecklat en extrem fixering vid styrketräning och dopingpre- parat, där AAS alltid ingår. Denna fixering medför att många av livets övriga aspekter helt kommer i skymundan, ungefär som vid intensivt narkotikamissbruk, där livet kretsar kring drogen. Dock finns det inga undersökningar som anger hur stor andel av dem som har provat AAS som fortsätter att använda AAS på ett sätt som inverkar menligt på den egna eko- nomin, sociala kontakter, familjerelationer etc. AAS är med stor sannolikhet mindre toxiskt än de nar- kotikaklassade substanserna. För utförligt resonemang, var god se föregående yttrande. – risk för kroppsliga sjukdomar eller skador Teoretiska överväganden och observationer kan tala för att längre tids användning av AAS medför ökad risk för plötslig hjärtdöd (kopplat till sjuklig hjärtförstoring, hjärtinfarkt eller hjärtrytmrubbning). Det finns även andra organförändringar, varav vissa är unika för AAS, t.ex. grav testikelskrumpning eller en särskild typ av leverpåverkan. Merparten av dessa organförändringar förefaller vara reversibla. AAS kan möjligen även medföra ökad risk för blodpropps- bildning. En mer utförlig redovisning av dessa och andra organ- förändringar finns i det föregående yttrandet. Det kan inte säkert sägas, men på goda grunder antas att långvarigt AAS-användande medför ökad risk för hjärtkärlsjukdom som är jämförbar med den för långvarigt användande av centralstimulantia. Detta kommer dock för- modligen inte gå att leda i oomtvistat bevis, då allt talar för att de flesta som använder AAS länge även använder olika central- stimulantia i avsevärd omfattning. Jag vill erinra om att flera av de kroppsliga förändringar som kan vara följden av AAS-användande kan ha flera decenniers induktionstid, vilket i förening med att det utbredda AAS- användandet i samhället är ett relativt nytt fenomen kan inne- bära att AAS:s potential för att leda till allvarliga kroppsliga skador underskattas . – risk för psykiska sjukdomar eller skador Att långvarigt AAS-användande medför psykiska effekter på en stor andel av användarna är klarlagt. framstår kopplingen till depression med åtföljande ökad självmordsrisk efter avbrutet AAS-intag som den allvarligaste och för- modligen även vanligaste psykiska biverkningen. Här förefaller AAS ha större effekt än många andra substanser. Dock finns flera metodologiska fallgropar, vilka diskuteras i det före- gående yttrandet, varför detta inte kan hävdas kategoriskt. AAS-användande har även kopplats till psykos/akut förvir- ring. Här torde dock risken vara mindre än för potenta centralstimulantia och f.f.a. – risk för social insufficiens Även om AAS kan kopplas till en kringskuren träningsfixerad livsstil, så finns det, mig veterligen, inga hållpunkter för att AAS-användande i sig medför ökad risk för att hamna i den typ av svår social misär som associeras med intensivt narkotikamissbruk. – risk för oberäkneliga effekter AAS-användande har kopplats till plötsliga oväntade vredes- utbrott, s.k. Roid rage, som ibland kan leda till grov misshandel eller dråp. studier indikerar att AAS har ett begränsat förklaringsvärde för våld riktat mot annan person och att andra faktorer som personlighetskarakteristika och akut påverkan av någon hämningsdämpande drog, t.ex. alkohol väger tungt. Ändå finns det fall där kopplingen plötsligt vredesutbrott och AAS framstår som stark. Vi (vår forskargrupp) tror att just dessa fall, där beteendet inte är i linje med den tidigare personligheten, är speciella för AAS och att de får stor uppmärksamhet just därför att det är så speci- ella, trots att det av allt att döma rör sig om sällsynta händelser när man jämför med t.ex. det alkoholrelaterade våldet. Observationer kan tala för att plötsliga humörsvängningar efter viss tids AAS-användande kan leda till oväntade självde- struktiva handlingar. – potential för strategisk användning vid genomförande avbrott I vår senaste studie, uppger två personer att det använt AAS för att kunna begå brott. Teoretiskt framstår AAS som väl lämpade för detta ändamål. Många upplever social dominans, tveklöshet och omnipotens, som den psyko- motoriska prestationsförmågan inte påverkas, vilket är fallet för alkohol eller bensodiazepiner och viss mån även central- stimulantia. Substanser som medför kraftig psykomotorisk hämning som heroin är förståss olämpliga för detta syfte. I en nyligen genomförd fängelsestudie uppgav ingen av de med AAS-erfarenhet att de använt AAS i detta syfte. bortfallet stort (), varför säkra slutsatser inte kan dras. Det kan också tänkas att AAS-påverkan har betydelse för agerandet i brottsituationer utan att detta är uppenbart för användaren, något som dock inte har studerats vetenskapligt. En rimlig bedömning är att AAS ur vissa synpunkter torde vara bättre att använda i strategiskt syfte än många andra psy- koaktiva substanser, även om det inte kan sägas att AAS används på detta sätt i nämnvärd utsträckning . –risk för utlösande av våld Var god se ovan. –verkan i ytterst små doser AAS verkan i ytterst små doser torde vara i det närmaste obefintlig, i vart fall inte mätbar. – svåra abstinensreaktioner och risk för självförvandling Enstaka fallrapporter anger opiatliknade abstinens efter avbrutet AAS-bruk. Ändå framstår detta inte som något avsevärt problem. I stället verkar AAS-relaterad abstinens huvudsakligen handla om depressiva besvär och ångest. Här – och i de flesta övriga avseenden – liknar AAS mer centralstimulantia än opiater. Skillnaden tycks vara att besvären är mer långdragna. Det finns inget vetenskapligt underlag för att närmare gradera dessa besvär (depression och ångest) i förhållande till andra substanser. 3)Är det möjligt att jämföra farligheten hos testosteron i förhållande till narkotika, t.ex. kokain och amfetamin? Svar: Samma överväganden som för AAS gäller. 4)Är det möjligt att jämföra farligheten hos tillväxthormon i förhållande till narkotika, t.ex. kokain och amfetamin? Svar: Var god se 1). 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 101.Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . 103.Hur ska skogspolitiken genomföras på . 106.Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. 107.Etiken, miljön och pensionerna. Scenarier på lång sikt. 109.En hållbar lärarutbildning. 110.Vägen till ett energieffektivare . 111.Barn som misstänks för brott. 112.Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. 113.Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor. 114.Försörjningskrav vid anhöriginvandring. Rapport från en referens- grupp. 116.En ny radio- och TV-lag. Vad har gjorts? Vad behöver göras? 118.Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. 119.Underlagsrapporter till för- valtningskommittén. 120.Bättre kontroll av missbruksmedel. En effektivare narkotika- och dopnings- lagstiftning m.m. S. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. +Bilagedel A – Enkätundersökningar. +Bilagedel B – Språkrapporter m.m. [106] Barn som misstänks för brott. [111] Försörjningskrav vid anhöriginvandring. Rapport från en referensgrupp. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor [113] Vad har gjorts? Vad behöver göras? Bättre kontroll av missbruksmedel. En effektivare narkotika- och dopningslag- stiftning m.m. [120] Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. Etiken, miljön och pensionerna. [107] ekonomi. Scenarier på lång sikt. Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. Underlagsrapporter till förvaltnings kommittén. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. [104] En hållbar lärarutbildning. Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Hur ska skogspolitiken genomföras på . Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. Vägen till ett energieffektivare . Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . – nya sändningsmöjligheter. [96] En ny radio- och TV-lag. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler.