sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Kunderna ska i huvudsak ersätta elnätföretaget för tjänsten att tillhandahålla en viss effekt- kapacitet i kW för överföring av elenergi. Den kortsiktiga marginalkostnaden är den relevanta kostnaden vid en samhällsekonomiskt effektiv prissättning. Det är under denna förutsättning som priset fullgör sin primära uppgift att ran- sonera en existerande kapacitet så effektivt som möjligt. Den kortsiktiga marginalkostnaden för en nättransport har två kom- ponenter: 9TP PT väljer att genomföra analysen för genomsnittskonsumenten med en elpriselasticitet i intervallet -0,3 till -0,5. Egenpriselasticitet på -0,3 innebär att en prishöjning på leder till en minskad användning på . Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi Jämfört med kapacitetskostnaderna är förlustkostnaderna relativt låga, men uppgår dock till av värdet på den över- förda energin. Problemet med nätförluster är deras kollektiva karaktär i kombination med kostnaderna för korrekt mätning av dessa. Prissättningen av nätförluster är därför främst ett uttryck för kollektiv kostnadsfördelning snarare än att vara en signal till elkunder om den marginella förlustkostnaden . Kapacitetskostnaderna representerar trängselkostnaderna på nätet. Ett nät har en begränsad överföringsförmåga. Om denna överskrids slås nätet ut med höga kostnader för abonnenterna. Priset på nättjänster har därför som primär uppgift att hålla belast- ningen, dvs. efterfrågan, inom ramarna för transportkapaciteten. Prisets primära uppgift är viktigare på elmarknaden än på andra marknader, eftersom elen inte kan lagras utan måste produktionen anpassas till efterfrågan. Om efterfrågan över- stiger nätkapaciteten uppstår överbelastning i elsystemet. Detta leder till spänningsfall och till slut ett avbrott med höga kostnader för abonnenterna, men begränsade kostnader för nätägarna. Efter- som leveranssäkerheten i ett elsystem har en kollektiv karaktär vilar det ett samhällsansvar på nätföretagen att prissätta nätkapaciteten så att avbrottssannolikheten blir låg. Det elkunder, med den mätteknik som har använts, borde förvänta sig är att nätföretagen debiterar dem för det maximala effektuttaget under årets högbelastningsperioder. som kostnaden för att mäta energikonsumtionen i ett hushåll varit små, har historiskt sett kostnaden för att kontinuerligt mäta effektefter- frågan varit mycket stora. Därför har prissättningen för mindre effektkunder fått formen av ett abonnemang där ett maximalt effektuttag är garanterat genom storleken på huvudsäkringen. Ett effektuttag under tröskelnivån ger inte någon rabatt, och ett effektuttag över abonnemangsnivån är inte legalt möjlig. Utveck- lingen av mättekniken har lett till lägre kostnader för effektmät- ning, varför man sannolikt kan förvänta sig en övergång från säkringstariffer till direkta effektavgifter i kronor per kW. I sådana avtal kan timmarna med det högsta effektuttaget under höglast förväntas bestämma effektkostnaden.TPF10FPT 10TP PT , och , A., Förhållandet mellan fast och rörlig del av nätavgiften, . Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi 8.4.1Fasta och rörliga avgifter Den kartläggning av fasta och rörliga nätavgifter, som utredningen uppdragit åt att göra visar att nätprissättningen varie- rar starkt mellan nätföretagen.TPF11FPT Spridningen är stor mellan såväl olika kundkategorier som olika nätområden även för ett och samma elnätföretag. Med utgångspunkt från de tjänster som ett elnätföretag pro- ducerar uppkommer frågan om det finns motiv för nätavgifter enbart i termer av öre per kWh. svarar nej på den frågan. Han bedömer att effektefterfrågans elasticitet med avseende på energipriset är mycket låg, varför det är svårt att argumentera för renodlade energiavgifter ur resurshushållningssynpunkt. Sam- bandet mellan nätförlusterna och den överförda energin är svagt för den individuelle slutanvändaren, varför det är föga relevant att nätförluster prissätts med energiavgifter. Energiavgifter inom nät- verksamheten har som primär funktion att bidra till kostnads- täckning och lönsamhet inom ramen för nätföretagens reglering, inte att påverka effektefterfrågan. Denna funktion borde, enligt , egentligen tillgodosetts genom en intäktsmässigt motsvarande höjning av säkringsavgiften för 16 A istället för att snedvrida energiefterfrågan. 8.4.2Konsekvenser av förbud mot fasta avgifter konstaterar att nätpriser uttryckta som säkrings- avgifter eller effektavgifter är äkta rörliga avgifter, dvs. priser på effekt (öre/kW). Att göra om dessa priser till öre per kWh, som är en rimlig tolkning av direktivets formulering helt rörliga tariffer, skulle naturligtvis få konsekvenser. Effektprissättningens uppgift, ur ett samhällsekonomiskt per- spektiv, är inte att påverka energiefterfrågan utan att skapa jämvikt mellan utbud och efterfrågan på effekt. Detta betyder inte att energiefterfrågan inte kan påverkas av nätprissättningen. Det betyder snarare att det har saknats alternativ till effekt- prissättning som till en låg samhällsekonomisk kostnad kan skapa jämvikt mellan utbud och efterfrågan på effekt. Därför är knapp- hetspriset på effekt det relevanta priset. 11TP PT Strukturen på nätavgifterna för 171 nätföretag har kartlagts av EME-analys och redovisas i Appendix 2 i rapport av förbud mot fasta avgifter inom energi- sektorn som kan laddas ner från utredningens hemsida, . Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi Frågan är vad som händer om man försöker styra efterfrågan på effekt med priset på en annan tjänst, i detta fall priset på elenergi? argumenterar för att det inom områden med svaga elnät skulle krävas mycket höga energipriser under högbelastnings- perioder för att hålla effektefterfrågan inom ramen för tillgänglig nätkapacitet. Elnätföretagens prissättning kan bli föremål för till- syn, varför möjligheterna att avsevärt höja priserna per helår på nättjänster är begränsade. Detta i sin tur skulle leda till slutsatsen att incitamenten till kostsamma nätförstärkningar skulle öka för att inte riskera höga avbrottskostnader. beräknar också effekten på energiefterfrågan om förbud mot effektavgifter enbart tas ut som en höjning av energi- avgiften med motsvarande belopp. Han konstaterar att jämfört med ett förbud mot fasta avgifter inom elhandeln skulle ett förbud mot säkringsavgifter eller effektavgifter i nätverksamheten få en påtaglig effekt. Energiefterfrågan minskar respektive vid priselasticiterna, -0,3 respektive -0,5. Problemet som pekar på är att man inte direkt kan översätta ett sådant förbud till en motsvarande ökning i energipriset. Ett förbud mot direkt prissättning av effektkonsumtionen skulle enligt med säkerhet tvinga nätföretagen att införa starkt tidsvarierande energiavgifter. Det finns både svenska och utländska erfarenheter av tidstariffer. Enligt visar forskningsresultaten, dock med betydande spridning, att det kan krävas relativt kraftiga incitament för att flytta elkonsumtion från en tidpunkt till en annan. Fjärrvärmen har karaktär av en normal vara eller tjänst i den betydelsen att den i viss utsträckning kan lagras. Eftersom fjärr- värmeföretagen oftast är vertikalt integrerade är det heller inte fråga om en renodlad prissättning av enbart nättjänsten utan i stället måste det totala priset reflektera kostnader för såväl nät som energi. Ur leveranssäkerhetssynpunkt har prisnivå och prisstruktur en relativt liten betydelse. En långsam ökning av inomhustempe- raturen får, jämfört med en snabbare, sällan några allvarligare konsekvenser. Den kortsiktiga effektefterfrågan har därför en lägre dignitet, även om de långsiktiga kapitalkostnaderna påverkas av det efterfrågade värmeflödet. Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi Förutsättningarna för att bedriva fjärrvärmeverksamhet varierar mellan olika orter och geografiska miljöer. Prissättningen på fjärr- värme varierar starkt mellan de olika värmeföretagen beroende på ägarstruktur, bränslemix, finansieringsförutsättningar, verksamhetens ålder m.m. var priset för fjärrvärme mer än dubbelt så högt i den dyraste kommunen i jämförelse med kommunen med den billigaste fjärrvärmen.TPF12FPT Fjärrvärme konkurrerar med andra uppvärmningssystem, men när konsumenten väl valt fjärrvärme har ett fjärrvärmeföretag en monopolliknande ställning. Kontrakten är i realiteten, om än inte formellt, mycket långsiktiga, eftersom steget att byta från fjärr- värme till alternativ uppvärmning vanligen är ett kostnadskrävande steg att ta. Den monopolliknande ställningen innebär även en risk för att fjärrvärmeföretag kan sätta fjärrvärmens energiavgift högre än vad som motsvarar den kortsiktiga marginalkostnaden, vilket i sin tur innebär en potentiell effektivitetsförlust genom att åtgärder som inte behöver vara samhällsekonomiskt kostnadseffektiva genomförs i hus för att minska energianvändningen. Då riskerar man också att fjärrvärmeföretagen motverkar denna förlust av täckningsbidrag i energiavgiften genom att i stället höja de övriga avgiftskomponenterna i fjärrvärmetaxan. Allt detta undviks om energiavgiften återspeglar det aktuella fjärrvärmesystemets kort- siktiga marginalkostnad (se avsnittet Fasta och rörliga avgifter nedan). Då innebär en bortfallen försäljningsintäkt i princip att kost- naderna sjunker i motsvarande mån och inget behov av att höja övriga avgiftskomponenter uppkommer. Den kortsiktiga marginal- kostnaden kan i sin tur variera över året beroende av vilket energi- slag i bränslemixen som är det sist utnyttjade. Utöver att fjärrvärmen konkurrerar med sina alternativ före- kommer en så kallad jämförelsekonkurrens. Det innebär att man konkurrerar genom att man jämför sitt lokala fjärvärmepris med andra fjärrvärmebolags priser. beslutade att införa en fjärrvärmelag. Lagen trädde i kraft och syftar till att stärka fjärrvärmekundernas ställning bland annat genom att öka insynen i fjärrvärmeverksamheten. Lagen innehåller en skyldighet för fjärr- värmeföretag att förhandla med en enskild fjärrvärmekund om vissa avtalsvillkor, exempelvis priset. Om parterna inte kan komma överens på egen hand kan de ansöka om medling hos en fjärr- 12TP PT Uppvärmning i , 2008. Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi Ansökan om medling ska endast bifallas om myndig- heten, som medlar enligt fjärrvärmelagen, bedömer att det kan leda till en överenskommelse mellan fjärrvärmeföretaget och fjärrvärme- kunden. Enligt den nya lagen ska ett fjärrvärmeföretag lämna uppgifter om verksamhetens drift- och affärsförhållanden för att en nyckeltalsanalys ska kunna göras. Fjärrvärmeföretagen ska även se till att uppgifter om företagets priser på fjärrvärme, priser för anslutning till fjärrvärme samt uppgifter om hur priset fastställs finns lättillgängligt för både kunder och allmänheten. Närings- utskottet tillstyrkte i sitt betänkande 2007/08:NU förslaget om fjärrvärmelag. Utskottet uteslöt dock inte att frågan om pris- prövning kan bli aktuell igen om det skulle visa sig att de nya reglerna inte är tillräckliga för att vända kundernas bristande förtroende för prisutvecklingen. Innan frågan om prisprövning kan aktualiseras ansåg emellertid utskottet att man bör avvakta aktuella utredningar vid och att effekterna av ett möjligt införande av tredjepartstillträde har utvärderats. Svensk Fjärrvärme, , Fastighetsägarna, HSB, samt Hyresgästför- eningen skrev ett gemensamt brev till regeringen med en begäran om att staten medverkar i en av fjärrvärme. Fasta och rörliga avgifter En samhällsekonomiskt effektiv prissättning, dvs. en renodlad marginalkostnadsprissättning, skulle med säkerhet leda till be- tydande förluster i fjärrvärmeverksamhet. Givet detta, menar att en ökad avkastning i fjärrvärmeverksamhet kan uppnås genom: 1.Monopolprissättning med en hög energiavgift, upptill nivån för substituten. 2.Tredje gradens prisdiskriminering mellan olika konsument- grupper, med hög energiavgift för de minst priskänsliga kon- sumenterna och låg för de mera priskänsliga. 3.En kombination av energiavgifter och fasta avgifter, dvs. andra gradens prisdiskriminering. Eftersom fjärrvärmekunderna är priskänsliga lider de två första alternativen ur företagssynpunkt av svagheten att energiavgiften Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi inte kan överstiga genomsnittskostnaden för substituten. Sam- hällsekonomiskt lider de emellertid också av svagheten att ge alltför starka incitament till energibesparing. Detta innebär att om fjärr- värmeföretag endast skulle få utnyttja energiavgiften för att generera intäkter, så skulle utbyggnaden av fjärrvärme bromsas upp. Sannolikt skulle det också visa sig att vissa fjärrvärmeföretag skulle komma att gå med förlust. Fjärrvärmen har en kostnads- struktur som gör det svårt att uppnå lönsamhet med enbart rörliga avgifter. Med den marknadsmakt ett fjärrvärmeföretag har kommer emellertid prisnivån normalt att överstiga den kortsiktiga margi- nalkostnaden, även om den rörliga avgiften i vissa fall torde vara av samma storleksordning som den kortsiktiga marginalkostnaden. På marknaden förekommer i princip tre olika typer av fjärr- värmeavtal: standardavtal, referensavtal och specialavtal. har bara en rörlig avgift, andra överväger att erbjuda enbart en fast avgift. Enligt Energimyndighetens rapport i har 60 av företagen fast avgift. Effektpris är mindre vanligt för villor () men mycket vanligt för större konsumenter (). Flödesavgift är ovanligt för villor (), men förekommer i något större utsträckning för övriga konsumenter ().TPF13FPT En speciell egenskap hos fjärrvärmen är att anspråket på nätet inom ramen för ett givet effektuttag, varierar beroende på hur väl fjärrvärmevattnet avkyls i kundernas anläggningar. Temperatur- differensen mellan fram- och returledning är vid ett givet effekt- behov avgörande för hur mycket hetvatten som behöver pumpas in och är därmed avgörande för nätdimensioneringen. Dessutom leder ett temperaturmässigt bättre utnyttjande av vattnet till att energi- källor med lägre temperaturnivåer kan utnyttjas. Möjligheten att tillvarata överskottsvärme ökar och vid kraftvärme erhålls mer el. har därför en priskomponent som är flödesberoende. Den fasta andelen av fjärrvärmepriset har sjunkit . Från att ha utgjort omkring en tredjedel av priset låg den fasta andelen 2001 på strax under 20 procent.TPF14FPT Den förändrade fördelningen mellan fast och rörlig avgift speglar, enligt , kundernas önskemål om en låg fast avgift i prismodellen. Eftersom en hög andel av fjärrvärme- leverantörens kostnader består av kostnader för anläggningskapi- 13TP PT Värme i , , 2003, s. 36. 14TP PT , och , S., Fjärrvärme i , FVB(2003). Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi talet innebär en priskonstruktion med låg andel fasta avgifter att affärsrisken ökar för leverantören. Även Energimyndigheten har konstaterat att den fasta andelen av priset är låg och att de rörliga komponenterna beräknades utgöra av det totala fjärrvärmepriset dvs. en något högre procentsats än den som redovisas av FVB.TPF15FPT konstaterar i sin rapport i att det finns en motsättning mellan att ha en priskonstruk- tion som är kostnadsriktig och en konstruktion som är enkel och därmed lätt att förstå. För att existerande fjärrvärmekapacitet ska utnyttjas på ett sätt som är samhällsekonomiskt effektivt bör priset bestå av flera komponenter. Detta är även rättvist mot kunderna eftersom de då betalar för den resursanvändning som de orsakar. beräkningar av kostnadsstrukturen för fjärrvärme visar att de rörliga kostnaderna för fjärrvärmeföretagen utgör ungefär 40 av de totala kostnaderna.TPF16FPT Om den rörliga avgiften är högre än den rörliga kostnaden kan använd- ningen av värme blir mindre än vad som vore samhällsekonomiskt optimalt. Hur mycket mindre beror på priskänsligheten hos kunderna.TP PT Sammanfattningsvis bör alltså fjärrvärmetaxorna ur ett samhälls- ekonomiskt perspektiv byggas upp på följande vis: En rörlig energiavgift som återspeglar leverantörens kortsiktiga marginalkostnad. Om den kortsiktiga marginalkostnaden varie- rar med årstiden (högre efterfrågan med dyrare kom- pletterande produktion) bör även energiavgiften ha motsvarande differentiering. En högre energiavgift ger då ett över- skott för den energimängd som även under höglasttid sker med de billigare energislagen. Detta innebär i praktiken att den rörliga avgiften ger ett täckningsbidrag till fjärrvärmeföretagets fasta kostnader. Övriga avgifter (äkta fast avgift, effektavgift, flödesavgift) ut- formas så att den totala intäkten blir den önskade. Eftersom en del av de intäkter som erfordras för att täcka fjärrvärmeföre- tagets fasta kostnader genereras via energiavgiften, kommer dessa avgiftskomponenter inte fullt ut att motsvara de fasta kostnaderna för fjärrvärmen. 15TP PT Energimyndigheten, Värme i , s. 36. 16TP PT Op.cit. Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi Om ett fjärrvärmeföretag utnyttjar sin marknadsmakt för att ta ut ett för högt pris på fjärrvärmen är det en fråga som tillsyns- myndigheten bör uppmärksamma. Förutsatt att taxans energi- avgift motsvarar den kortsiktiga marginalkostnaden finns över- uttaget inom de fasta avgiftskomponenterna. Om det i stället är energiavgifterna som överstiger de kortsiktiga marginalkost- naderna ska dessa senare i första hand justeras nedåt. Om fjärrvärmens energiavgifter bedöms vara för låga ur ett energieffektiviseringsperspektiv, är det samhällsekonomiskt mer effektivt att införa en beskattning av värmeanvändning än att förbjuda väl motiverade prisstrukturer. En sådan beskattning måste dock vara konkurrensneutral och därför avse alla former av uppvärmning. Konsekvenser av ett förbud mot fasta avgifter i fjärrvärmetaxorna Vid ett förbud mot fasta avgifter inom fjärrvärmeverksamheten är det inte helt enkelt att precisera vad som ska avses med fast avgift. En långtgående tolkning är att förbudet avser såväl anslutnings- avgifter som fasta avgifter. Utbyggnaden av det existerande fjärrvärmenätet baseras på möjligheten att kombinera energiavgift med fasta avgifter och anslutningsavgifter, vilket bestämmer graden av anslut- ning till fjärrvärmenät och efterfrågan på värme. Fjärrvärmens konkurrenskraft ligger i en jämförelsevis låg marginell energikost- nad och en stor flexibilitet i bränsleval i kombination med en hög kapitalkostnad i tillförselsystemet. Alternativen till fjärrvärmen karakteriseras av en jämförelsevis hög energikostnad i kombination med placering av kapitalet i den egna fastigheten i form av t.ex. isolering och värmepumpar. Ett förbud mot fasta avgifter kommer att reducera fjärrvärmens konkurrenskraft och bromsa upp den framtida utbyggnaden av fjärrvärmen. Dessutom skulle ett förbud bidra till att öka underkonsumtionen av fjärrvärme. Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi Utredningens bedömning: Det saknas underlag för att gene- rellt hävda att det förekommer tariffkonstruktioner som är olämpliga genom att medverka till att motiverad energieffektivi- sering försvåras. Även om det generellt kan konstateras att dagens tariffkonstruk- tioner inte motverkar en motiverad energieffektivisering, kan det hos enskilda företag finnas avvikelser från de ovan beskrivna prin- ciperna för en samhällsekonomiskt utformad prissättning. Dessa avvikelser torde dock vara sådana att en korrigering skulle leda till högre energianvändning. I förekommande fall är detta en fråga för att följa upp. Även fjärrvärmenämnden kommer att fylla en funktion för att skapa mer korrekt prissättning på fjärrvärmen i enskilda fall. redovisar i sin rapport fem fasta avgifter, som vid ett eventuellt förslag om att övergå till helt rörliga avgifter (öre per kWh), skulle kunna förbjudas: 1.Förbud mot äkta fasta avgifter. analys visar att detta inte har någon nämnvärd inverkan på energikonsum- tionen. 2.Förbud mot konkurrens med prismenyer, dvs. förbud mot andra gradens prisdiskriminering. 3.Förbud mot att ta ut trängselavgifter, dvs. att prissätta kapa- citet (i öre per kW). 4.Förbud mot flödesavgifter inom fjärrvärmeverksamhet. 5.Förbud mot anslutningsavgifter. Den övergripande slutsatsen av analys är att det strängt taget inte existerar några äkta fasta avgifter utan det som kallas fasta avgifter är egentligen priser. Vidare kan konstateras att elpriser, elnätpriser och värmepriser har en struktur som väl låter sig försvaras ur ett fritt marknads- respektive samhällsekonomiskt perspektiv. Enligt utredningens mening visar utredning att det som benämns fast avgift i elnätverksamhet inte är en äkta fast Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi avgift utan priset på en tjänst, nämligen effekt.TPF17FPT På detaljmarknaden för elenergi och på värmemarknaden utgör de fasta avgifterna komponenter i prismenyuer som ett medel i konkurrensen om kunderna. Det innebär att inte heller dessa kan betraktas som äkta fasta avgifter. Syftet med dessa fasta avgifter är att påverka efter- frågan och inte motsatsen. Debatten om fasta avgifter är därför, enligt utredningens uppfattning, baserad på en missuppfattning av innebörden av fasta avgifter. Överhuvudtaget är det, enligt utredningen, högst oklart vad som i en lagstiftning skulle kunna avses med fasta avgifter. Ett förbud mot fasta avgifter skulle därför kräva en juridiskt hållbar definition av begreppet. Om en sådan definition skulle innebära att de fasta avgifter som förbjuds endast är de äkta fasta avgifter som är oberoende av såväl energi- som användning, och som inte utgör anslutningsavgifter, återstår endast obetydliga belopp. Om däremot definitionen vidgas till att också innefatta samtliga ovanstående fem punkter ovan torde, som redovisat, konsekvenserna bli betydande. En mer omstridd fråga är huruvida energipriser och elnätpriser, på grund av marknadsmakt respektive svag nätreglering, ligger på en för hög nivå. Om så är fallet är det så att incitamenten till energieffektivisering är alltför starka samhällsekonomiskt sett. Detta innebär att en kWh som från samhällets utgångspunkt kostar t.ex. per kWh ges ett pris på per kWh. I stället för att upphöra med energieffektiviseringsåtgärder som på marginalen kostar låt oss säga per kWh kommer man att fortsätta med effektiviseringsåtgärder upp till ett pris på per kWh. För sparåtgärder som kostar mer än per kWh förlorar samhället per kWh. Samhället gör alltså en förlust på grund av denna prissättning. Mot bakgrund av ovanstående delar utredningen uppfattning att om incitamenten för motiverad energieffektivisering av någon annan anledning skulle vara alltför svaga när det gäller elenergi och värme är det samhällsekonomiskt mer effektivt att införa en beskattning av värmeanvändning samt öka beskattningen av elenergin än att förbjuda väl motiverade prisstrukturer. 17TP PT En oäkta fast avgift är en avgift som syftar till att påverka efterfrågan, dvs. en oäkta fast avgift är ett pris eller en komponent i en prismeny. Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för ledningsbunden energi Vid en samlad bedömning menar utredningens att det saknas underlag för att hävda att det förekommer tariffkonstruktioner som är olämpliga genom att medverka till att motiverad energi- effektivisering försvåras. 9Den offentliga sektorns särskilda ansvar I EG-direktivet utpekas vissa samhällssektorer som har särskild strategisk betydelse för att energieffektiviseringsmålen ska kunna uppnås. Det gäller bl.a. marknaderna för energitjänster och andra energieffektiviserande åtgärder och den offentliga sektorn. Den offentliga sektorn ska enligt artikel 5.1 vara föregångare och genom goda exempel visa andra aktörer hur energianvänd- ningen för t.ex. transporter, verksamhet, belysning och uppvärm- ning kan effektiviseras. Vidare kan offentliga upphandlingar, med tydliga specifikationer om energieffektivitet, bidra till ett energi- effektivare .