sou · GVB356 · 2008-01-01 00:00:00 — I sådana fall skall enheten lämna uppgifter om vilket organ som utför dessa uppgifter och hur det är sammansatt. Punkten 5 skall läsas mot uppgiften i punkten 24 i preambeln om att medlemsstaterna kan beakta kommissionens rekommenda- tion av om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelsekommittéer, i vilken det anges hur revisionskommittéerna bör inrättas och fungera. I nämnda rekommendation framhålls vikten av att börsnoterade bolag har en revisionskommitté som bl.a. har till uppgift att övervaka de externa revisorernas opartiskhet och självständighet, objektivitet och effektivitet. När det gäller val av regleringsmodell ges medlemsstaterna möjlighet att välja mellan lagstiftning eller en bolagsstyrningskod som baseras på synsättet följ eller förklara. Om medlemsstaterna beslutar att använda metoden följ eller förklara bör de kunna göra det på grundval av relevanta rekommendationer som har utvecklats av marknadsaktörer. I rekommendationen anges även att när det gäller börsnoterade bolag som inte är registrerade i någon av medlemsstaterna de bestämmelser som införs av medlemsstaterna minst bör omfatta de börsnoterade bolag som har sin första notering på en reglerad marknad som är etablerad inom det egna territoriet. 41.6 innehåller en uppräkning av sådana företag av allmänt intresse för vilka kravet på att ha en revisionskommitté helt får undantas. I 41.6 a hänvisas till företag av allmänt intresse enligt artikel 1 i rådets sjunde direktiv av grundat på artikel i fördraget om sammanställd redovisning, i vilken dotterföretag undantas. I 41.6 b hänvisas till artikel 1.2 i rådets direktiv av den 20 decem- ber 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), i vilken följande anges: Vid tillämpning av detta direktiv skall, om inte annat följer av artikel 2, med fondföretag avses företag –som har till enda syfte att företa kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper och/eller i andra likvida finansiella tillgångar som avses i artikel 19.1 med kapital från allmänheten och som tillämpar principen om riskspridning, och –vars andelar på begäran av innehavarna återköps eller inlöses med medel ur företagets tillgångar. En åtgärd som ett fondföretag vidtar för att säkra att börsvärdet av dess andelar inte i någon väsentlig mån avviker från andelarnas nettovärde skall jämställas med återköp eller inlösen. I 41.6 c hänvisas till företag som omfattas av definitionen i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av om genomförande av och rådets direktiv /71/EG i fråga om informationen i prospekt, utformningen av dessa, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och spridning av annonser: Värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet; värdepapper, som a)representerar en rätt i tillgångar, inklusive rättigheter som syftar till att säkerställa betalningar av lånekostnader eller tillgångshavarnas mottagande, eller mottagande , av belopp som skall betalas till följd av denna rätt, eller b)är förenade med säkerhet i form av tillgångar och med villkor som avser betalningar kopplade till betalningar eller rimliga prognoser för betalningar som beräknats med hänvisning till tillgångar som definierats eller som kan definieras. Slutligen tar 41.6 d sikte på kreditinstitut, med vilket avses sådana företag vars verksamhet består i att från allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel och att bevilja krediter för egen räkning, eller ett pengar i enlighet med och rådets direktiv /46/EG av om rätten att starta och driva affärsverksamhet i pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet. Sådana kreditinstitut, vars aktier inte är upptagna till handel på en reglerad marknad enligt definitionen i MiFID och som fortlöpande eller vid upprepade tillfällen endast har gett ut skuldinstrument, förutsatt att det sammanlagda nominella beloppet av alla dessa skuldinstrument ligger och att det inte har offentliggjort något prospekt enligt prospektdirektivet, får undantas från kraven i artikel 41. I Direktivet saknas närmare anvisningar om vad som i 41.1 menas med att minst en medlem av revisionskommittén skall vara oberoende. Viss vägledning kan emellertid hämtas från punkten 13 i kommissionens rekommendation av om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseleda- möter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelse- kommittéer. Däri anges att en styrelseledamot bör anses vara oberoende endast om han eller hon inte har något affärsmässigt, familjemässigt eller annat förhållande – till företaget, dess kontrollerande aktieägare eller ledningen av endera av dem – som skapar en intressekonflikt av sådant slag att den kan äventyra hans eller hennes omdömesgilla agerande. Med beaktande av den vägledning som ges i en bilaga till rekommendationen bör ett antal kriterier antas på nationell nivå. I bilagan beskrivs en rad situationer som normalt sett anses leda till att väsentliga intressekonflikter uppstår. I rekommendationen anges även att fastställandet av vad som utgör oberoende i grunden är en fråga som styrelsen själv måste avgöra. Ytterligare vägledning finns i EG:s oberoenderekommendation. Svensk kod för bolagsstyrning I finns inga lagregler om revisionskommittéer. Trots detta är det vanligt att de stora börsnoterade aktiebolagen har revisionsutskott. Detta följer av att aktiebolag – i första hand aktiemarknadsbolag – som följer Svensk kod för bolagsstyrning (Koden), skall inrätta sådana utskott. Koden är ett led i näringslivets självreglering och syftar till att förbättra bolagsstyrningen i svenska börsnoterade bolag. Den kom- pletterar aktiebolagslagen och annan tvingande reglering genom att utöver lagens minimikrav ange en norm för vad som i allmänhet kan anses vara god – inte bara acceptabel – bolagsstyrning. Koden bygger på principen följ eller förklara (comply or explain). Principen innebär att ett företag som tillämpar Koden kan avvika från enskilda regler, men i sådana fall måste företaget redovisa skälen till varje avvikelse. Kollegiet för Svensk Bolagsstyrning skall främja en god utveckling av svensk bolagsstyrning. Kollegiet har dock ingen över- vakande eller dömande roll när det gäller enskilda företags tillämpning av Koden. Dessa uppgifter ligger på Stockholmsbörsen respektive kapitalmarknadens aktörer. Bolag som avviker från Kodens regler, utan att ange rimliga motiv för detta, riskerar att drabbas av försämrat förtroende på kapitalmarknaden, vilket i sin tur kan inverka menligt på bolagets värde. För andra kategorier av företag ligger det främst i ägarnas händer att bedöma motivet för redovisade avvikelser. Enligt Stockholmsbörsens noteringsavtal skall Koden tillämpas av samtliga bolag vars aktier är inregistrerade samt av bolag vars aktier är noterade och som har ett marknadsvärde överstigande . Regeln gäller bolag med hemvist i . Bolag med hemvist i annat land skall tillämpa den kod som gäller där. Finns ingen bolagsstyrningskod i detta land skall den svenska koden tillämpas. Avsikten är att Koden skall gälla för börsens samtliga bolag. Det beräknas inträffa , när erfarenheter av Kodens tillämpning har vunnits och eventuella modifieringar gjorts för att underlätta för mindre bolag att följa den. För de bolag som finns noterade på Nordic Growth Market NGM finns ingen motsvarande skyldighet att följa Koden. I Koden anges att dess regler till stor del även torde kunna tillämpas av andra kategorier av bolag med ett spritt ägar- eller allmänintresse, t.ex. andra noterade bolag, kooperativa bolag, statliga och kommunala bolag samt ömsesidiga försäkringsbolag, liksom för många privatägda bolag, inte minst sådana som förebereder sig för marknadsnotering. Bolag som inte omfattas av Koden kan redan nu besluta att helt eller delvis tillämpa den. I Koden regleras bl.a. styrelsens arbete med redovisnings- och revisionsfrågor. I avsnitt 3.8.2 anges att styrelsen skall inrätta ett revisionsutskott som skall bestå av minst tre styrelseledamöter. Majoriteten av utskottets ledamöter skall vara självständiga och opartiska i förhållande till bolaget och bolagsledningen. Styrelse- ledamot som ingår i bolagsledningen får inte vara ledamot av utskottet. I bolag med mindre styrelse kan hela styrelsen fullgöra revisionsutskottets uppgifter, förutsatt att styrelseledamot som ingår i bolagsledningen inte deltar i arbetet. Eftersom Koden inte definierar vad som menas med mindre styrelser anges i anvisning nr 2–2006, som avser bl.a. reglerna i 3.8.2, att Koden lämnar till det enskilda bolagets styrelse att avgöra om den med hänsyn till styrelsens begränsade storlek finner det mest ändamålsenligt att fullgöra de aktuella uppgifterna i styrelsen som helhet (exklusive eventuell ledamot som ingår i bolags- ledningen) eller genom ett särskilt utskott. Vid avvikelse från huvudregeln av andra motiv än styrelsens begränsade storlek bör förhållandet redovisas som en formell avvikelse med åtföljande förklaring. Koden innehåller inga närmare regler om ledamöternas särskilda kompetens. Av betänkande (SOU 2004:47) framgår dock att man vill understryka vikten av att utskottet har en sammansättning och kompetens som gör den lämplig för ett sådant uppdrag. Således bör utskottets ledamöter utgöras av de styrelseledamöter som är särskilt insatta i bolagets finansiella förhållanden och som står fria från ledningen. Detta är omständigheter som också bör beaktas i de fall där revisionsutskott saknas och beredningsarbetet handhas av hela styrelsen (SOU 2004:47 s. 254). I svenska bolagsstyrelser finns normalt inga i bolaget anställda personer förutom verkställande direktören och löntagarrepresen- tanter. Det problem som det amerikanska och brittiska regelverket har att hantera med anställda ledamöter i styrelsen finns således inte. Enligt betänkandet har därför en uttrycklig regel om att bara icke anställda styrelseledamöter får ingå i revisionsutskottet ansetts som obehövlig. I betänkandet anges vidare att styrelsens ord- förande inte bör vara ordförande i revisionsutskottet (SOU 2004:47 s. 243). I avsnitt 3.2.4 i Koden anges en rad situationer där en styrel- seledamot inte anses vara oberoende. Således anges bl.a. att en styrelseledamot inte skall anses vara oberoende, om ledamoten är verkställande direktör eller har varit verkställande direktör i bolaget eller ett närstående företag. Som ytterligare exempel på när styrelseledamoten inte anses vara oberoende anförs att han eller hon är anställd eller har varit anställd i bolaget eller ett närstående företag. En styrelseledamot som erhåller icke obetydlig ersättning för råd eller tjänster utöver styrelseuppdraget från bolaget eller ett närstående företag eller från någon person i bolagsledningen kan inte heller anses var oberoende. Om styrelseledamoten har eller har haft omfattande affärsförbindelser eller andra omfattande ekonomiska mellanhavanden med bolaget eller ett närstående företag i egenskap av kund, leverantör eller samarbetspartner, antingen själv eller genom att tillhöra företags- ledningen eller styrelsen eller genom att vara större delägare i annat företag som har en sådan affärsrelation med bolaget är han eller hon inte heller oberoende. Enligt avsnitt 3.8.3 i Koden skall revisionsutskottet svara för beredningen av styrelsens arbete med att kvalitetssäkra bolagets finansiella rapportering, fortlöpande träffa bolagets revisor för att informera sig om revisionens inriktning och omfattning samt diskutera samordningen mellan den externa och interna revisionen och synen på bolagets risker. Vidare skall utskottet enligt samma avsnitt fastställa riktlinjer för vilka andra tjänster än revision som bolaget får upphandla av bolagets revisor, utvärdera revisions- insatsen och informera bolagets valberedning eller i förekommande fall särskilda valberedning om resultatet av utvärderingen, samt biträda valberedningen vid framtagandet av förslag till revisor och arvodering av revisionsinsatsen. Av avsnitt 5 i Koden framgår att de bolag som tillämpar den skall foga en särskild rapport om bolagsstyrningsfrågor till bolagets årsredovisning. Bolaget skall däri översiktligt beskriva hur bolaget har tillämpat Koden samt ange vilka regler i Koden som det har avvikit från. Skälen till varje avvikelse skall tydligt redovisas. Bolaget skall dessutom på sin webbplats ha en särskild avdelning för bolagsstyrningsfrågor. och rådets direktiv /46/EG Enligt och rådets direktiv /46/EGTPF3FPT skall åtminstone företag som har ett finansiellt instrument som är noterat vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad upprätta en företagsstyrningsrapport. Rapporten skall upprättas som en separat del av årsredovisningen, men den skall också kunna ingå i förvaltningsberättelsen. Rapporten skall bl.a. innehålla uppgifter om bolagets principer för bolagsstyrning och var dessa finns tillgängliga. Således skall en hänvisning göras till den kod för företagsstyrning som företaget är skyldigt att följa eller den kod som företag kan ha beslutat att tillämpa frivilligt. Eventuella avvikelser från denna kod måste motiveras. Arbetet med att införliva dessa bestämmelser i svensk lag pågår. I har man valt att inte lagreglera kravet på revisions- kommittéer utan i stället överlåtit på självregleringsorgan att genomföra Direktivets artikel 41. Vad som anförs i de finska för- arbetsuttalandena i denna del riktar sig endast mot aktiemarknads- bolag. I den finska regeringens proposition till med förslag till revisionslag och lagar som har samband med den, anges följande (s. 24). Ingen uttrycklig bestämmelse om att en revisionskommitté skall finnas i sammanslutningar som är föremål för offentlig handel föreslås i lagstiftningen utan det anses som ändamålsenligt att låta frågan ingå i självregleringen och corporate governance-rekommendationer. Upp- gifterna för en sådan revisionskommitté som avses i direktivet bör dock integreras i uppgifterna för något av sammanslutningens organ. Om inte en sammanslutning utser en särskild revisionskommitté ingår dessa uppgifter i styrelsens uppgifter. Av denna orsak föreslås att i 3TP PT och rådets direktiv /46/EG av om ändring av rådets direktiv /660/EEG om årsbokslut i vissa typer av bolag, 83/349/EEG om sammanställd redovisning, 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag. finansministeriets förordning om regelbunden informationsskyldighet för värdepappersemittenter (538/2002) införs endast en bestämmelse enligt kraven i revisionsdirektivet om att sammanslutningen skall meddela vilket organ i sammanslutningen som svarar för revisions- kommitténs uppgifter och detta organs sammansättning. Den danska revisorskommissionen har i sitt betänkande Revisorslovgivning – I internationalt perspektiv föreslagit att Direk- tivets bestämmelser om revisionskommittéer bör lagregleras i aktieselskabsloven. Bestämmelserna avser endast aktiemarknads- bolag. Som huvudregel skall sådana bolag etablera en revisions- kommitté, som skall bestå av styrelsemedlemmar, som inte ingår i företagsledningen, eller av medlemmar som är valda på bolagsstämman. Minst en medlem av revisionskommittén skall vara oberoende och ha kvalifikationer inom redovisning eller revision. Aktiemarknadsbolag kan dock välja att låta revisionskommitténs funktioner utövas av hela styrelsen, om verksamheten under två på varandra följande räkenskapsår inte överskrider två av följande tre gränser; mindre än 250 anställda, en balansomslutning eller en nettoomsättning . Aktiemarknadsbolag kan dessutom välja att låta revisionskommitténs funktioner utövas av hela styrelsen under förutsättning att ingen styrelseledamot ingår i företagsledningen och att minst en styrelseledamot är oberoende och har kvalifikationer inom redovisning och/eller revision. I det danska betänkandet behandlas inte frågan om möjligheten att använda sig av självreglering.TPF5FPT Det bör dock beaktas att det danska lagförslaget har tillkommit på revisorskommissionens eget initiativ och att danska Ehrvervs- og Selskabsstyrelsen ännu inte gjort någon närmare genomgång av detta förslag. Styrelsen för ett aktiebolag svarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Styrelsen skall fort- löpande bedöma bolagets ekonomiska situation och skall se till att företagets organisation är utformad så att bokföringen, medels- förvaltningen och bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. I bolaget skall finnas minst en 4TP PT Revisorlovgivning – I internationalt perspektiv, beretning nr. 1478, , s. 170. 5TP PT a.a. s. 165 ff. revisor som skall granska bolagets årsredovisning och bokföring samt styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Granskningen skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Så beskrivs i den nya svenska aktiebolagslagen styrelsens och revisorns uppgifter. Uppgifterna är i allt väsentligt desamma i alla företagsformer. Det är tydligt att samspelet mellan styrelse och revisor är viktigt och att företaget riskerar att komma till skada om dessa bolagsorgan inte drar åt samma håll. Det har med all önskvärd tydlighet demonstrerats i samband med några internationellt mycket uppmärksammade företagsskandaler i bl.a. och . Skandalerna har väckt frågan om den nuvarande ordningen har svagheter som bör avhjälpas genom att samarbetet mellan styrelsen och revisorn breddas och fördjupas. Det är mot denna bakgrund man skall se förslaget i Direktivet om en särskild revisionskommitté, som inte skall ta ifrån styrelsen dess ansvar för att företagets ekonomiska förhållande kontrolleras på ett betryggande sätt, men göra det lättare för styrelsen att fullgöra sin kontrollfunktion. Som framgår av artikel 41 skall revisionskommittén bl.a. övervaka företagets finansiella rapporte- ring, interna kontroll, internrevision och riskhanteringssystem. Kommittén skall vidare övervaka den lagstadgade revisionen av årsbokslut och koncernredovisning samt granska och övervaka revisorns opartiskhet och självständighet, särskilt när revisorn tillhandahåller företaget ytterligare tjänster. Artikelns utformning ger medlemsstaterna långtgående val- möjligheter när det gäller genomförandet av bestämmelserna i fråga. Det överlämnas således åt medlemsstaterna att ta ställning till vilka företag av allmänt intresse som skall inrätta revisions- kommittéer, vilka företag som i stället kan överlämna kommitténs funktioner till styrelsen samt vilka företag av allmänt intresse som helt kan undantas från bestämmelsernas tillämpningsområde. Därutöver ges medlemsstaterna utrymme att i stället för lagregle- ringar nyttja självreglerande bolagsstyrningskoder om dessa baseras på följ eller förklara-modellen. Som framgått är huvudregeln enligt Direktivet att företag av allmänt intresse skall ha en revisionskommitté, men denna huvud- regel kan frångås. Ingenting hindrar den svenska lagstiftaren att ålägga också företag som inte är av allmänt intresse skyldighet att ha en revisionskommitté. Utredningen menar emellertid att det inte finns skäl att vidga kretsen av kommittépliktiga företag utöver vad som direkt följer av Direktivet. Utredningen har i annat sammanhang behandlat frågan om vilka företag som skall anses vara av allmänt intresse och har därvid utgått från att det bara är de allra viktigaste företagen som skall hänföras till denna grupp. Med denna utgångspunkt ligger det nära till hands att föreslå att alla företag av allmänt intresse skall ha en revisionskommitté. Utredningen menar emellertid att det skulle föra för långt. Av ovan angivna redogörelse för revisionskommitténs uppgifter framgår att kostnaderna för utskottet kan komma att uppgå till betydande belopp. I gruppen företag av allmänt intresse kommer av bl.a. lagtekniska skäl att ingå många företag som inte har de ekonomiska resurser som krävs för att bära en så stor ledningsorganisation som det blir i ett företag med en revisionskommitté. Utredningen föreslår därför att de möjligheter till ytterligare undantag från kommittéplikten som Direktivet erbjuder företag av allmänt intresse utnyttjas. I artikel 39 ges sålunda en möjlighet för medlemsstaterna att undanta företag av allmänt intresse och deras kvalificerade revisorer och registrerade revisionsbolag från en eller flera bestämmelser i kapitel X, således också artikel 41 om revisionskommittéer. Den enda begränsningen är att noterade företag inte får undantas från skyldigheten att ha revisionskommitté eller liknande. I enlighet härmed föreslår utredningen att endast svenska företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i eller i en annan stat inom EES skall vara skyldiga att ha en revisionskommitté eller tillämpa någon annan liknande lösning som anvisas i artikel 41. I andra stycket av 41.1 ges en möjlighet för mindre företag av allmänt intresse att i stället för att inrätta en revisionskommitté uppdra åt styrelsen att fullgöra de funktioner som ankommer på en sådan kommitté. Utredningen föreslår att den möjligheten utnyttjas på så sätt att noterade företag får välja att låta revisions- kommitténs funktioner utövas av hela styrelsen, om företaget i sin senaste årsredovisning eller koncernredovisning uppfyller minst två av följande tre kriterier: medelantalet anställda i företaget har understigit 250, företagets redovisade balansomslutning har inte överstigit , och företagets redovisade nettoomsättning har inte överstigit . Revisionskommittéer, redovisningsutskott eller revisionsutskott? I Koden används begreppet revisionsutskott i stället för begreppet revisionskommitté. I jämförelse med begreppet kommitté för begreppet utskott tankarna till en mer osjälvständig del av något större organ. Eftersom utskottets uppgifter i huvudsak hänför sig till bolagets finansiella rapportering, dvs. i princip till redovisningsfrågor, finns det flera omständigheter, bl.a. peda- gogiska skäl, som talar för att en mer rättvisande benämning på utskottet är redovisningsutskott. är revisionsutskott ett etablerat begrepp och ordet revision en direktöversättning av det i artikeln använda begreppet audit. Med beaktande härav samt då det i Direktivet framhålls att kommitténs arbete på intet sätt förtar styrelsens fulla ansvar för dess behörighetsområden, har utredningen i det föregående förordat att man använder begreppet utskott. Skall bestämmelserna införlivas i lag eller genom självreglering? Vad gäller frågan om bestämmelserna i artikel 41 skall regleras i lag eller om – och i så fall i vilken utsträckning – möjligheten till själv- reglering skall nyttjas, beaktar utredningen följande omständlig- heter. Artikel 41.5 i förening med hänvisningen i punkten 24 till EG-rekommendationen om uppgifter för företagsexterna styrelse- ledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börs- noterade bolag och om styrelsekommittéer, ger en öppning för att medlemsstaterna i stor utsträckning skall kunna nyttja själv- reglering, så länge som denna följer följ eller förklara-modellen. Som tidigare nämnts ingår i Stockholmsbörsens noteringsavtal att Koden skall tillämpas av samtliga bolag vars aktier är noterade och som har ett marknadsvärde överstigande . Enligt Direktivet omfattas emellertid samtliga noterade företag av artikel 41, dvs. sådana företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad skall antingen ha ett revisionsutskott eller, i de fall det är fråga om mindre företag enligt definitionen i prospektdirektivetTPF6FPT, ha en styrelse som har motsvarande funktioner. Det obligatoriska tillämpningsområdet för Koden överensstämmer således inte med Direktivets krav.