sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt läroplanen ska barnen få pröva olika uttrycksformer, till exempel drama, musik och dans samt ska- pande i text, bild och form. De ska också ges möjlighet att pröva, ut- forska, tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. I lä- roplanen betonas också lekens betydelse, särskilt för de yngre barnens lärande. Det är för mig svårt att bedöma om läroplanen tillsammans med de allmänna råden har varit tillräckliga styrdokument för fritids- hemmet. Den gemensamma läroplanen avsåg att ge ett helhets- perspektiv på olika verksamheter, och har bland annat medfört att fritidshem och skola numera ofta finns under samma tak och att lärarna arbetar i arbetslag. anger i sin lägesbedömning för år 2006TPF15FPT att kvaliteten i skolbarnsomsorgen varierar och att 14TP PT (1999) Allmänna råd med kommentarer för fritidshemmet, Allmänna råd 1999:2 15TP PT (2006) lägesbedömning 2006, nr 288 Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 kommuner ofta saknar såväl mål som uppföljning av fritidshems- verksamheten. , som funnit att det finns huvudmän som inte känner till de allmänna råden för fritidshem, avser enligt läges- bedömningen att fatta beslut om nya allmänna råd för fritidshem . 4.4.5Uppföljning av integrationen mellan skola, fritidshem och förskoleklass Integrationen av skola, fritidshem och förskoleklass har av allt att döma inte påverkat skolans dominerande roll. har gjort en kunskapsöversiktTPF16FPT om fritidshemmet och i den ges orsakerna till skolans dominans: Skolans verksamhet har en tydligare och historiskt sett längre samhäl- lelig förankring och omfattar alla barn med skolplikt. Att den är obli- gatorisk har stor del i den tyngd skolan har. Här kan man nog säga att fritidshemmet kommer på sista plats statusmässigt eftersom det om- fattar färre barn och då blir minst obligatoriskt, förskoleklassen omfattar i praktiken alla barn fastän den inte är obligatorisk. Skolan har starkare styrmedel, en fullt ut gällande läroplan, kursplaner och en timplan, som ger upphov till schema m.m. Vidare skrivs att fritidshemspersonalen blir stödtrupper och hjälp- lärare åt lärarna. Detta bedöms i kunskapsöversikt vara en källa till irritation hos många fritidspedagoger. De som upplever att de fått underordna sig uppfattar att deras arbets- situation har försämrats med avseende på självständigheten. I umgänget mellan yrkesgrupperna slår den starkare struktureringen igenom på innehållssidan och lärarna har tolkningsföreträde i kraft av läroplanens bestämda innehåll och obligatorium. Fritidspedagoger följer ofta det innehåll som lärare bestämmer i samarbetet och blir också mer lärarlikt strukturerade i sin ledarstil som kompanjonlärare eller hjälplärare. har haft regeringens uppdrag att följa utvecklingen av integrationen mellan förskoleklassen, fritidshemmet och grund- skolan. Verket konstaterade i rapporteringenTPF17FPT till regeringen att det skett en utveckling mot en vuxenstyrd skolifiering av den integrerade och förändring En kunskapsöversikt, grundskola och fritidshem, Rapport till regeringen, dnr 98:2144 Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 verksamheten och verksamheten i förskoleklass än en utveckling i reformens anda mot nya synsätt och arbetsformer med inriktning mot lek, skapande, experimenterande och utforskande. Vidare konsta- terar att skolans mer ämnesinriktade kunskapssyn och organisering i stor utsträckning tar över i förhållande till en mer sammanhållen barninriktad kunskapssyn och organisering. Sam- manfattningsvis ges enligt studier många exempel på hur man i de integrerade verksamheterna strävar att anpassa barnen till en skolkod av traditionell typ. redovisar även att det råder brist på tid för gemensamma diskussioner och gemensam planering av den pedagogiska verksamheten vilket av många anges som den yttersta orsaken till att man inte kommit längre i inte- grationsprocessen. Likaså finner att det saknas kunskap om reformens intentioner och den reviderade läroplanens innehåll. En annan fråga som berörs i är att valet av förskoleklass också blir ett val av grundskola: Detta framstår sär- skilt tydligt när förskoleklassen är organiserad i åldersblandade grup- per med barn i . I praktiken medför detta att bestämmel- serna i skollagen om intagning till barn i blir överspelade genom att klasser blir fyllda av de barn som gick i för- skoleklassen. Därigenom ges inte alltid föräldrar möjlighet att få plats för sitt barn i en närliggande skola. Kunskapsöversikten och visar att det inte råder jämspelta förutsättningar mellan skolan och fritidshemmet. Förklaringarna ligger sannolikt i att skolan dels uppfattas ha en större betydelse för elevernas kunskapsutveckling än övriga verk- samhetsformer, dels att traditionen styr statusförhållandena. Åt- gärder på statlig nivå som kan underlätta reformens genomförande är enligt främst en fortsatt översyn och synkronisering av lag och förordning. Bland annat kan det enligt verkets bedöm- ning finnas skäl att överväga för- och nackdelar med en gemensam läroplan. Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Enligt mina direktiv ingår att bedöma om nuvarande målsystem fungerar och om det är målsystemet som är problemet. Mina för- slag om målsystemet skall enligt direktiven stämmas av mot målen för förskoleklassen och fritidshemmet. Jämfört med särskolan kan det inte sägas att läroplanen i särskilt hög grad formulerar uppdraget för förskoleklassen och fritids- hemmet. Särskolan har ett eget avsnitt i läroplanen med mål och riktlinjer. Mot bakgrund av förskoleklassens betydelse som ett in- ledande steg till och då i princip alla barn går i försko- leklassen, är det enligt min uppfattning inte orimligt med en tydli- gare målstyrning av skolformen. För fritidshemmet är situationen en annan. Denna verksamhet kan inte anses ha utbildningsmål på samma sätt som förskole- klassen. Fritidshemmet skall i första hand ge barnen en meningsfull fritid och stöd i deras utveckling. I det sammanhanget kan fritids- hemmet även ge ett stöd i den kunskapsutveckling som är skolans mål, men huvuduppgiften är en annan än kunskapsuppdraget. SkolverketTPF18FPT framhåller såväl bristen på tid för gemensamma dis- kussioner och gemensam planering av den pedagogiska verksam- heten som kunskap om intentionerna med förskoleklassen och den reviderade läroplanens innehåll. Denna bild stämmer väl med min bedömning av brister i undervisning och styrning. Bilden stärker stödet för tesen att staten har varit dålig på att genomföra sina reformer och få dem att tränga ut till alla dem som skall genomföra förändringarna. Den vaga styrningen av förskoleklassen och fritidshemmet i Lpo 94 är uppenbar och även om det inte ligger i mitt uppdrag att gå in på innehållsliga förändringar i läroplanen vill jag att peka på beho- vet av förändringar. Det finns skäl att i ett revideringsarbete av lä- roplanen även bedöma behovet av att ha särskilda skrivningar som gör förskoleklassens respektive fritidshemmets uppdrag, syfte och innehåll tydligare. En sådan förändring kan också ge bättre möjlig- heter än att utvärdera verksamheternas kvalitet och resultat. 18TP PT (2001) Integrationen förskoleklass, grundskola och fritidshem, Rapport till regeringen (dnr 98:2144) Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 4.4.7De frivilliga skolformerna inom Lpf 94 Med hänsyn till att utredningen av en framtida struktur för gymnasieskolan är så omfattande och genomgripande är det inte rimligt att här belysa vilka justeringar som kan komma att be- höva göras i Lpf 94. Mina principiella förslag avseende Lpo 94 bedöms i sak kunna genomföras även i Lpf 94. Utgångs- punkterna för mitt förslag till förändrad struktur i kursplaner för bör kunna gälla även för kursplaner i gymnasie- skolan samt i förekommande fall även vuxenutbildningen. I mina direktiv framgår att jag skall belysa vilka justeringar som kan komma att behöva göras i Lpf 94 som en konsekvens av förslagen för . Sedan direktiven skrevs har dock förutsättning- arna ändrats. Den tidigare planerade reformeringenTPF19FPT av gymnasie- skolan inhiberades efter regeringsskiftet . En särskild utredare som skall lämna förslag till en framtida struk- tur för gymnasieskolans studievägar (dir. 2007:8) tillsattes . Utredaren skall bland annat lämna förslag på vilka program och inriktningar som bör finnas i gymnasieskolan. Av för- slaget skall det framgå vilka program som skall vara studie- förberedande och vilka som skall vara yrkesförberedande. Utreda- ren skall också föreslå utformning av en modern och flexibel lär- lingsutbildning. Utredarens uppdrag bedöms som så omfattande och genom- gripande att det synes orimligt att för min del belysa vilka juster- ingar som kan komma att behöva göras i Lpf 94. Det är inte osannolikt att utredarens förslag kan leda till att även Lpf 94 behö- ver revideras. Detta kommer i så fall även att påverka vuxen- utbildningens styrdokument. När det gäller läroplanernas innehåll som rör normer och värden samt andra mål och riktlinjer finns flera gemensamma frågeställningar. Det är dock en fråga för regeringen att ta ställning till hur ett arbete med en eventuell revidering av läro- planerna bör ske. De principiella förslag jag har avseende Lpo 94 bör i sak kunna genomföras även i läroplanen för gymnasieskolan. Det gäller bland annat vad jag föreslagit om generella kompetensmål och behovet av en samlad läroplan för . 19TP PT Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 punkterna för mitt förslag till förändrad struktur i kursplaner för bör kunna gälla även för kursplaner i gymnasieskolan. Det handlar t.ex. om att kursplanerna i gymnasieskolan skall ha ett huvudsakligt ämnesinnehåll. Sammanfattningsvis bedömer jag att det inte är ändamålsenligt att på en mer detaljerad nivå ange förslag till justeringar när det gäller måldokumenten för gymnasieskolan. Mina förslag om en samlad läroplan för och om en ny struktur för kursplaner påverkar inte direkt statens eller skolhuvudmännens kostnader för verksamheten. Förslagen handlar inte om förändrade ambitioner från staten i form av ökade krav på kommunerna och innebär ingen förändring i timplanen. Min bedömning är att regeringen bör överväga att tillsätta en utred- ning om en ny läroplan. Läroplanen behöver revideras med anledning av dels mina förslag, dels generellt med tanke på att den i nuvarande skick har funnits och därför behöver moderniseras. De ekonomiska konsekvenserna av en eventuell revidering av läroplanen blir dock en fråga för en sådan utredning att överväga. Förslagen i övrigt måste också ses i ljuset av en sådan utredning. Min bedömning av indirekta kostnader med anledning av för- slagen är en fråga om en balans mellan kostnader och besparingar. Den tid som lärare sedan Lpo 94 infördes har fått lägga ned på bland annat utformning av olika slag av lokala kursplanedokument och betygskriterier har huvudsakligen berott på otydligheter i sta- tens budskap. De förslag till struktur för kursplaner som redovisats i kapitel 2 innebär att kursplanerna tillsammans med kommentarer och referensmaterial blir betydligt tydligare och lät- tare för lärare att ha som planeringsunderlag. Det är dock omöjligt att i kronor ange vad effekten blir . Om lärare kan använda mer tid till undervisnings- och planeringsarbete i stället för – onödigt – arbete med att formulera lokala kursplaner borde förutsättningar finnas för en effektivisering av verksamheten och en möjlighet till bättre resultat. Mina förslag om avstämningstillfällen i årskurserna 3, 6 och 9 kommer att underlätta för skolhuvudmännen att organisera grund- skolan. Förslagen gör det också möjligt för huvudmännen och skolorna att bättre följa upp resultaten i verksamheten och därmed organisera sina resurser på ett effektivare sätt. Det kan t.ex. handla om skolhuvudmännens skyldighet att ge stöd till de elever som befaras inte nå kunskapskraven. Inriktningen på det nationella uppföljningssystem som föreslås i kapitel 3 bör på ett positivt sätt kunna stödja den lokala uppfölj- ningen. Förslagen innebär att ämnesproven i årskurserna 3 och 6 blir obligatoriska. används ämnesproven i årskurs 5 i 98 pro- cent av skolorna. Då dessa prov ersätts med prov i årskurs 6 be- döms huvudmännens kostnader för proven vara oförändrade. Äm- nesproven i årskurs 3 behöver dock finansieras. Min bedömning är dock att de statliga utvecklingskostnaderna täcks av de medel som regeringen bland annat avsatt under anslaget 25:3 i regleringsbrevet för . Huvudmännens kostnader för prov i årskurs 3 är svåra att beräkna. Min bedömning är att detta är en fråga som regeringen har att överväga när ämnesprov införs som en följd av regeringens intentioner i budgetpropositionen . Om en totalinsamling av proven genomförs tillkommer kost- nader. Min bedömning är, med utgångspunkt i redovisningen i av- snitt 3.5.3, att de tillkommande kostnaderna uppgår till ca för vardera årskurs 3 och 6. Kostnader för olika slag av genomförandeåtgärder är svåra att bedöma storleken av. Det beror bland annat av hur regeringen avser att genomföra andra reformer som utreds, t.ex. ett nytt betygs- system och en ny skollag. Jag bedömer – mot bakgrund av vad jag beskrivit om orsakerna till att nuvarande system för mål och upp- följning i inte fungerat – att det krävs ordentliga im- plementeringsinsatser. Om en ny läroplan innehållande nya kurs- planer och ett nytt betygssystem införs krävs informations- och marknadsföringsinsatser. Kostnaderna för implementeringsinsatserna kan delas upp i två poster: kostnader för staten och kostnader för skolhuvudmännen. Hur stora dessa kostnader blir beror helt på vilken ambitionsnivå som antas. Med tanke på vad vi vet om bristerna i den senaste lä- roplansreformen måste det bli fråga om en hög ambitionsnivå. Statens kostnader består av de resurser som t.ex. krävs för att genomföra informationsinsatser, stödja utvecklingsarbete, utbilda resurspersoner och genomföra kompetensutveckling. Dessa kost- nader beräknas till ca . I beräkningen ingår kostnader för två resurspersoner/kommun (), en tvåårig projektorganisation inom den statliga myndighet som får uppdraget () samt kostnader för olika aktiviteter som konferenser, framtagande av självstudiematerial etc. (). Fristående skolor skall självklart omfattas av statens insatser. När det gäller huvudmännens kostnader är dessa tudelade. Skol- huvudmännen har enligt skollagen (2 kap. 7 §) ett grundläggande ansvar för personalens kompetensutveckling. När större reformer på skolområdet skall genomföras har även staten ett ansvar. Min bedömning är att det behövs särskilda insatser om en ny läroplan med nya kursplaner införs. Huvuddelen av dessa kostnader bör bä- ras av skolhuvudmännen. Staten bör dock tillskjuta resurser som t.ex. kan användas för genomförande av utbildningsdagar i huvudmannens regi. Jag uppskattar kostnaden till ca , vilket motsvarar kostnaden för 100 000 grundskollärare som deltar i (à 2 000 kro- nor/dag). Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) anges. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av lan- det, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställd- heten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de in- tegrationspolitiska målen. Såvitt gäller den kommunala självstyrelsen utgår jag i mina för- slag från de förutsättningar som lades fast vid läroplansreformen , dvs. att ansvaret för genomförandet åligger kommunala skol- huvudmän. Huvuddelen av grundskoleutbildningarna genomförs av primärkommunerna. har många fristående skolor till- kommit. Dagens krav på sådana fristående skolor som motsvarar framgår av 9 kap. 2 § skollagen (1985:1100). Enligt dessa skall utbildningen ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som skall förmedla. När det gäller läroplanen (Lpo 94) är det ett villkor för god- kännande att den fristående skolan även i övrigt svarar mot de all- männa mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Skollagen innehåller dock inte något krav på att en fristående skola som motsvarar skall följa kursplanerna för den offentliga utom i de fall då den fristående skolan skall sätta betyg efter samma regelsystem som de kommunala skolorna, något nästan alla fristående skolor gör. Skol- lagens bestämmelser om kunskaper och färdigheter innebär också en indirekt koppling till kursplanernas mål. Enligt 2a kap. 7 § förordningen (1996:1206) om fristående sko- lor får medge att en fristående grundskola och särskola anordnar prövning och utfärdar betyg enligt de bestäm- melser som gäller för motsvarande skolform inom det offentliga skolväsendet. En fristående skola som fått ett sådant medgivande skall tillämpa bestämmelserna i 7 kap. grundskoleförordningen (1994:1194) respektive 7 kap. särskoleförordningen (1995:206). Mina förslag ändrar i sak inte ändrar på detta förhållande och min bedömning är att konsekvenserna av förslagen inte påverkar förut- sättningarna för fristående skolor att bedriva sin verksamhet. Alla kommittéer och särskilda utredare är enligt kommitté- förordningen skyldiga att redovisa konsekvenser av förslag som har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. Det är oro- väckande att pojkars skolresultat är avsevärt sämre än flickors. Det är dock svårt att härleda resultaten till det som ligger inom mitt uppdrag. Har t.ex. kursplanernas struktur och innehåll en styrning som påverkar undervisningen så att pojkar eller flickor favoriseras? Det kan inte uteslutas. Det är en viktig utgångspunkt att nya och moderna kursplaner gynnar jämställdhet. Jag anser att det därför är rimligt att i sitt kursplanearbete framgent prövar kurs- planerna ur ett genusperspektiv. Det kan leda till att mål som inte är könsneutrala avslöjas. I uppdraget ingår även att ange eventuella konsekvenser när det gäller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt vad lärare berättat vid mina skolbesök upplevs dagens vaga kurs- planer svåra att kommunicera med föräldrar till elever med ut- ländsk bakgrund, något som skapar frustration hos både föräldrar och lärare. Dialogen mellan skolan och föräldrar till barn och ung- domar med invandrarbakgrund är viktig för elevernas studier. Mina förslag till förändrad målstruktur med tydligare mål bör underlätta förståelsen av målen för undervisningen och vilka kunskapskrav som ställs. En annan och mer generell effekt av mina förslag är att de un- derlättar rörligheten på arbetsmarknaden. Dagens kursplaner gör det nästan omöjligt för föräldrar med skolbarn att byta bostadsort p.g.a. att det är så stora skillnader mellan skolor i uppläggningen av undervisningen. Förslaget om avstämningstillfällen kommer att underlätta byte av skola. Kursplanerna ger genom ett tydligt ämnesinnehåll för årskurserna 3 och 6 skolorna en gemensam kunskapsbas. 6Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner TP PT De befintliga kursplanerna i bild, historia och matematik finns bilagda i bilaga 7. Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner 6.2Bärande principer i exemplen Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner TP PT (2005) Nationella utvärderingen av 2003 – Bild – Ämnesrapport till rapport 253 TP PT (2004) Nationella utvärderingen av 2003 – Huvudrapport – bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik och slöjd, 253 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner TP PT (2004) Nationella utvärderingen av 2003 – Huvudrapport – naturorienterande ämnen, samhällsorienterande ämnen och problemlösning i årskurs 9, Skol- verkets rapport 252 TP PT (2005) Nationella utvärderingen av 2003 – Samhällsorienterande ämnen – Ämnesrapport till rapport 252 TP PT (2004) Nationella utvärderingen av 2003 – Huvudrapport – svenska/svenska som andraspråk, engelska, matematik och undersökningen i årskurs 5, 251 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner 6.4Exempel för att visa hur det nya målsystemet kan tillämpas i kursplanerna TP PT (2005) Nationella utvärderingen av 2003 – Matematik årskurs 9 – Ämnesrapport till rapport 251 TP PT (2004) Nationella utvärderingen av 2003 – Huvudrapport – svenska/svenska som andraspråk, engelska, matematik och undersökningen i årskurs 5, 251 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 6 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 9 Kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 6 TP PT I prop. 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande m.m. föreslog regeringen att benämningen godkänd i de olika betygsstegen ersätts med godkänt i de skolformer inom det offentliga skolväsendet där betyg sätts. beslutade enligt regeringens förslag. Avsikten är att de nya betygsbenämningarna skall gälla för betyg som sätts efter . Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Kunskapskrav i årskurs 9 Kunskapskrav för betyget Godkänt Kunskapskrav för betyget Väl godkänt Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Kunskapskrav för betyget Mycket väl godkänt Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 6 Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 9 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 6 Kunskapskrav i årskurs 9 Kunskapskrav för betyget Godkänt Kunskapskrav för betyget Väl godkänt Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Kunskapskrav för betyget Mycket väl godkänt Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 3 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 6 Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 9 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3 Kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 6 Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Kunskapskrav i årskurs 9 Kunskapskrav för betyget Godkänt Kunskapskrav för betyget Väl godkänt Kunskapskrav för betyget Mycket väl godkänt Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner 6.5Analys av exemplet i matematik Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner reflektera över och vär- 6.6.3Uppmärksamma sambanden mellan kursplanens olika delar Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner förstå, använda och jämföra mate- kret situation i elevens vardag Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner ord, bilder, Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner 6.6.4Uppmärksamma sambanden mellan grunderna för bedömning skilda typer av matematiska problem konkreta situationer och problem- ställningar i elevens närmiljö inom matematiken och i andra skolämnen olika situationer eleven kan använda olika metoder, tillvägagångssätt och enkla modeller