sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — En slutsats som betonats är att ett lands exportmarknadsandelar inte ger någon god bild av den underliggande ekonomiska utvecklingen i landet. Konkurrenskraft, inkomster och sysselsättning kan utvecklas väl även om exportmarknadsandelarna sjunker; kan en ökning i produktionens importinnehåll leda till att exportmark- nadsandelarna ökar mycket utan att inhemska inkomster och sys- selsättning förändras i motsvarande grad. En ytterligare komplikation som påverkar jämförelser mellan länder är utvecklingen av priserna för de varor och tjänster som handlas. Länder vars export uppvisar stigande priser kommer att få högre exportmarknadsandelar än de som främst säljer varor med sjunkande priser. har dessa effekter blivit ovanligt tydliga – ingen har kunnat undgå att påverkas av de kraf- tiga oljeprishöjningarna. Många andra råvaror – till exempel spann- mål och metaller – har också haft betydliga prisökningar. Det finns gott om exempel på industriprodukter med fallande priser. Den snabba tekniska utvecklingen har till exempel resulterat i att pri- serna på platta tv-apparater minskat , som efterfrågan och priset på traditionella bildrörsapparater kollapsat. Tabell 2.4 visar hur stora förändringarna i råvarupriserna varit . Den vänstra delen av tabellen visar prisindex i amerikanska dollar. Oljepriset mer än femdubbla- des , och prisökningarna har fortsatt : indexvärdet översteg 1 000 . Ökningen i oljepriser har också drivit upp priserna för andra energivaror, som kol, natur- gas och elektricitet. Metallpriserna mer än tredubblades . har även livsmedelspri- serna ökat kraftigt, medan övriga industriella råvaror – timmer, sågade trävaror, bomull, ylle och gummi – haft en lugnare prisut- veckling. Priserna på många industriprodukter har fallit, men det är svårt att illustrera dessa pristrender i en enkel tabell. Varför tappar exportmarknadsandelar? produktegenskaperna för de flesta differentierade industrivaror förändras kontinuerligt, och det är svårt att definiera standardpro- dukter som kan jämföras över tiden. Exemplet med tv-apparater belyser problemen. 1960-talets svartvita apparater var relativt dyra, men priserna sjönk när teknologin mognade. De första färgtv-appa- raterna var betydligt dyrare än de svartvita, men hade också helt annorlunda egenskaper. Priserna på färgtv-apparater sjönk gradvis, tills ett nytt teknikskifte introducerade digital-tv och platta tv- apparater, åter med helt nya egenskaper. Dessa var också dyrare än de traditionella varianterna, men priserna föll snabbt i takt med att tillverkningen standardiserades och konkurrensen ökade. Hur mycket har priset på tv-apparater sjunkit ? Med tanke på att det inte längre finns några produkter som är jämför- bara med 1960-talets tv-apparater är det svårt att ge ett rättvisande svar. Samma kan sägas om andra produktgrupper med snabb tek- nikutveckling, såsom datorer, mobiltelefoner och annan elektro- nisk utrustning. Många länder – inklusive – försöker därför att ta hänsyn till kvalitetsförbättringar när de konstruerar pris- index, så att man faktiskt registrerar en prissänkning om en ny mer avancerad datormodell introduceras till samma pris som föregående generation.TPF19FPT Vid jämförelser som sträcker sig över förblir dock osäkerheten stor. Dessutom finns det en risk att använd- ningen av kvalitetsneutrala prisindex ger en missvisande bild av exportutvecklingen av skäl som vi återkommer till nedan. 19TP PT Många länder använder rutinmässigt så kallade hedoniska prisindex (som tar hänsyn till kvalitetsförändringar) i sin rapportering av priser och inflation (för detaljer, se Triplett, 2004). På aggregerad nivå kan skillnaderna mellan neutrala och kvalitetsjusterade konsumentprisindex vara betydande, i vissa fall över en procentenhet (Boskin Commission, 1996; , 1998; , 1996; Shiratsuka, 1999). SOU 2008:90 Varför tappar exportmarknadsandelar? Prisindex för råvaror 1998–2007, USD och SEK Källa: IMF, 2008. Metaller: koppar, aluminium, järnmalm. tenn, nickel, zink, bly, uran. Livsmedel: spannmål, oljor, kött, fisk, socker, frukt. Industriella råvaror: timmer, sågade trävaror, bomull, ylle, gummi, hudar. I den högra delen av tabellen har prisindexet räknats om till SEK med den genomsnittliga årliga växelkursen mellan kronor och dol- lar. I genomsnitt kostade en amerikansk dollar . hade priset på dollarn ökat till , för att sedan gradvis försvagas (och som lägst falla en bit ). Bilden av snabba prisökningar på olja och metaller kvarstår även efter omräkningen till svenska kronor, men för livsmedel och industriella råvaror försvagas tren- derna. Det är uppenbart att länder med stor export av råolja och metaller har gynnats av dessa prisförändringar, eftersom deras exportvärde har ökat kraftigt även om produktion och sysselsätt- ning kanske inte förändrats alls. På motsvarande sätt har länder med svag prisutveckling på de egna exportprodukterna inte kunnat höja sitt samlade exportvärde utan märkbara ökningar i export- volymen. I de flesta fall har detta krävt högre produktivitet i exportsektorn. Växelkursrörelser påverkar också länders export- värden, även om effekterna är mera otydliga och komplexa. På kort sikt kan en svagare valuta leda till ett lägre exportvärde, eftersom exportvolymen kanske inte förändras som exportvaror- Varför tappar exportmarknadsandelar? nas priser på den internationella marknaden sjunker.TPF20FPT På är den förväntade effekten av en valutaförsvagning en ökning av exporten, eftersom de inhemska producenternas konkurrens- kraft ökar när exportvarorna blir billigare på den internationella marknaden.TPF21FPT I den svenska debatten har det ofta uppmärksammats att exportpri- serna utvecklas svagare än importpriserna. Detta ses ibland som ett problem som går utöver svårigheterna att försvara exportmark- nadsandelar när exportpriserna sjunker. Andra utmaningar som identifierats gäller möjligheterna att utveckla kompetens i högför- ädlande verksamheter och skapa utrymme för att öka den reala konsumtionen (och , 2006). Argumentet är att ett utvecklat land som bör kunna satsa på verksamheter som tillåter exportörerna att ta bra betalt för sina produkter: om exportpriserna faller krävs större och större ansträngningar för att ha råd med den nödvändiga importen. Diskussionen om priser fokuserar ofta på en analys av landets bytesförhållandeTPF22FPT med omvärlden. Detta mått räknas ut som kvo- ten av landets genomsnittliga exportpris och importpris: om kvo- ten stiger betyder det att exportpriserna växer snabbare än import- priserna och vice versa. För del har den långsiktiga trenden varit negativ. och (2006) visar att den sam- manlagda nedgången i bytesförhållandet uppgick till , med betydande skillnader mellan olika del- perioder. minskade bytesförhållandet med , för att öka under det följande årtiondet fram till finanskrisen . Därefter har den nedåtgående trenden återupptagits. 20TP PT En svagare valuta behöver dock inte betyda att landets exportpriser förändras. En svagare norsk krona skulle till exempel inte leda till att den norska oljan skulle säljas billigare på världsmarknaden, eftersom priserna på världsmarknaden sätts i amerikanska dollar. 21TP PT Exporten kan förväntas öka på lång sikt även om priserna på världsmarknaden sätts i dollar och förblir oförändrade efter en devalvering. Orsaken är att intäkterna i inhemsk valuta ökar och gör exportproduktionen mera attraktiv. kan därmed dra till sig produktionsresurser från företag i den skyddade sektorn, som ser en motsvarande nedgång i sina intäkter. 22TP PT Den engelska termen för bytesförhållandet, terms-of-trade, förekommer ofta även i den svenska debatten. Varför tappar exportmarknadsandelar? Enligt och (2006) låg de främsta orsakerna till nedgången i bytesförhållandet i en försvagning av den svenska valutan. Upprepade devalveringar och ledde till att exportpriserna sjönk medan importpriserna ökade. I samband med finanskrisen förlorade kronan närmare en fjärdedel av sitt värde, vilket också bidrog till en minskning i bytesförhållandet. Fallet blev dock betydligt mindre än kronförsvagningen, eftersom flera av främsta handelspartner också drabbades av turbulensen på valuta- marknaden: detta modererade ökningen i importpriserna. har valutaförändringarna inte haft någon dominerande roll för den fortsatta försvagningen av bytesförhållande med omvärlden. Kronans värde mot de europeiska valutorna har varit relativt stabil, i synnerhet , och de viktiga förändringarna i nominella växelkurser – i synnerhet den amerikanska dollarns fall – har snarare tenderat att reducera priserna på importvaror. Figur 2.14 visar hur den svenska reala effektiva växelkursen utvecklats i jämförelse med andra europeiska länder . Måttet, som produceras av , baseras på de nominella växelkurserna mot en korg av utländska valutor (vilket gör det till en effektiv växelkurs), och tar hänsyn till skillnader i inflationstakt och kostnadsutveckling i de olika länderna (vilket gör det till en real växelkurs). En ökning av indexvärdet återspeglar real appreciering, det vill säga en ökning av den relativa kostnaden för varor och tjänster från landet i fråga. Det faktum att flera av länderna har en gemensam valuta understryker att förändringarna i första hand har att göra med skillnader i utvecklingen av löner och andra kostnader. har haft en måttlig real appreciering av den effektiva växelkursen, på samma nivå som och . Figuren avslöjar också en av anledningarna till och relativt framgångs- rika export under det senaste årtiondet: kostnadsutvecklingen på hemmaplan har varit långsammare än i de flesta andra länder. Varför tappar exportmarknadsandelar? Figur 2.14 Utvecklingen av den reala effektiva växelkursen 1995–2006 Källa: , 2008. Istället har utvecklingen av bytesförhållande i första hand färgats av de prisförändringar som skett på världsmarknaden. Vi har redan noterat att priserna för råolja och andra energivaror ökat kraftigt: för del är dessa främst importvaror. Dessutom har priserna på teleprodukter sjunkit märkbart, och hållit tillbaka ökningstakten i exportprisindex. Detta visas i Tabell 2.5, som sammanfattar olika produktgruppers bidrag till förändringen i export- respektive importprisindex –2005. SOU 2008:90 Varför tappar exportmarknadsandelar? Genomsnittligt bidrag till förändringen i export- respektive importprisindex 1995–2005 exportprisindex 1995–2005 importprisindex 1995–2005 Produkter från utvinning av Livsmedel, dryckes- och Trä och trävaror (ej möbler) -0,02 Massa, papper och pappers- varor, grafiska prod. -0,02 Petroleumprod., kemikalier, -0,35 -0,74 -0,35 Precisions- och optiska instr., Motorfordon, släpfordon och -0,06 Möbler, andra varor Källa: och (2006), Tabell 4.2. För varugrupperna 30–33 avser genomsnittet perioden –2004. Det finns flera sektorer utöver olja och teleprodukter där de inter- nationella prisförändringarna verkar ha missgynnat . Livs- medel och textilier, kemikalier, metaller och motorfordon är alla exempel på produktgrupper där importpriserna ökat mer än exportpriserna. De enda varukategorier där exportpriserna tydligt ökat mer än importpriserna är papper och massa, samt maskiner, inklusive kontorsmaskiner och datorer. En uppenbar fråga är vad som kan förklara detta mönster. Varför tappar exportmarknadsandelar? Priserna på världsmarknaden bestäms av hur utbud och efterfrå- gan utvecklas. Efterfrågan är i första hand en funktion av tillväxten på världsmarknaden. Snabbare tillväxt kräver mer resurser för pro- duktion, liksom mer färdiga varor till slutkonsumenterna. Utbudet styrs av investeringar, tekniska framsteg, konkurrens, kostnaden för insatsvaror, väderförhållanden, politiska omständigheter och en mängd andra faktorer. På råoljemarknaden har kombinationen av hög efterfrågan från tillväxtmarknaderna och begränsad utbuds- kapacitet bidragit till stora prisökningar. I livsmedelssektorn har högre priser på gödningsmedel och svaga skördar höjt priserna. I högteknologiska sektorer med snabba tekniska framsteg tenderar utbudet av varor att öka snabbt – allt fler producenter klarar av att tillverka varorna när spjutspetsteknologier standardiseras och de nödvändiga kunskaperna sprids inom industrin – vilket sätter hårt tryck på priserna. På marknader med hårt differentierade produkter och mycket stark specialisering kan till och med enstaka företags investeringsbeslut påverka marknadspriserna: om företagets utbud på marknaden ökar kommer priserna att sjunka. För del är i synnerhet de två sistnämnda argumenten viktiga. Många svenska företag agerar i högteknologiska sektorer där den kontinuerliga prispressen är hård – telekomsektorn är ett gott exempel. Flera analyser av förändringarna i bytesför- hållande med utlandet har betonat just denna faktor och noterat att det inte är något svaghetstecken att en stor del av industrin verkar i högteknologiska branscher, även om dessa karakteriseras av sjun- kande varupriser (, 2004; Industrins ekono- miska råd, 2006; Scocco, 2007). betonas att de långsiktigt fallande priserna kräver kontinuerlig tillväxt i produktiviteten och en stor förmåga att utveckla nya produkter som ännu inte kopierats av konkurrenterna, och som därför kan säljas till högre priser. Dessutom påverkar det samlade svenska utbudet priserna på våra exportmarknader. (2004) visar till exempel en tydlig samvariation mellan exportpriser och andel av industriproduktion. –2004 ledde en enprocentig ökning av andel av industriproduk- tion till en försämring av bytesförhållande med omkring en halv procent. Båda dessa förhållanden kan förväntas förbli vik- tiga . Det innebär också att internationella bytesförhållande kommer att fortsätta försvagas (även om olje- och livsmedelspriserna inte skulle fortsätta öka). I sin prognos av den svenska ekonomins utveckling räknar Varför tappar exportmarknadsandelar? till exempel med en fortsatt minskning av priskvoten, om än i långsammare takt än (, 2005). En orsak till den långsammare ned- gången är antagandet att telekomsektorns produktivitetsutveckling kommer att mattas av: därmed blir prisfallet för sektorns produkter också långsammare. Beroendet av högteknologiska branscher och de egna produk- tionsbeslutens påverkan på exportpriserna är inte unika för . Många av våra konkurrentländer verkar under liknande förutsätt- ningar, och utvecklingen av bytesförhållandet för de flesta EU-län- der som har en liknande industristruktur som är därför lik- artad. Detta bekräftas av Figur 2.15, som visar förändringarna i bytesförhållandet för och sex av våra europeiska referens- länder . ligger något över genomsnit- tet för EU-15, men under och . Dessa två länder har en mindre del av industrin i högteknologiska sektorer som karakteriseras av snabba prisfall, och har dessutom gynnats av prisökningar på olja och livsmedel. Figur 2.15 Förändringar i bytesförhållandet 1995–2006: och EU- länder Källa: , 2008. Varför tappar exportmarknadsandelar? En komplikation i tolkningen av förändringarna i bytesförhållandet är att prisserierna för export och import är kvalitetsjusterade. Med andra ord tar de hänsyn till teknisk utveckling och förändringar i produktegenskaper, så att de priser som registreras på marknaden justeras för att möjliggöra jämförelser av likartade produkter över tiden. Även om priserna på två generationer av mobiltelefoner är lika är det troligt att den nyare produkten har mera utvecklade egenskaper än den äldre varianten. I ett kvalitetsneutralt prisindex kommer denna kvalitetsförbättring att uttryckas som en nedgång i prisnivån. Svårigheten i detta sammanhang är naturligtvis att den produkt som implicit ligger till grund för prisjämförelsen kanske inte ens finns på marknaden längre. För att undvika att påverkas av prisfallet på äldre produktvarianter som kan kopieras av lågkost- nadsproducenter flyttar de företag som har innovationskapacitet till nya produktsegment där konkurrensen är mer begränsad. Marknader med differentierade produkter brukar ofta beskrivas med termen monopolistisk konkurrens och karakteriseras av korta produktlivscykler och snabb produktivitetsutveckling som syftar till att styra produktionen mot varugrupper med högre priser. Det faktum att svensk högteknologisk industri agerar på just detta sätt syns inte tydligt i utvecklingen av bytesförhållandet, utan där är det istället effekterna av hård konkurrens och snabba kostnadsminsk- ningar som lyser igenom. På grund av statistiska och metodologiska problem finns det inte många analyser som försöker fånga upp effekten av de föränd- ringar som kontinuerligt sker i de exporterande företagens pro- duktsortiment, även om det diskuterats flitigt i den teoretiska litte- raturen (, 1966; , 1986; Stiglitz, 1987). Ett undantag är ITPS (2005), som ser på utvecklingen av de genomsnittliga export- och importpriserna utan kvalitetsjustering eller justering för förändringar i olika branschgruppers andelar av handeln. Analy- sen visar att genomsnittspriset per kilo export ökade snabbare än motsvarande genomsnitt för importen till slutet av 1990- talet. till 2004 var emellertid ökningen i importens kilopris högre. Den tolkning som görs är att den lång- siktiga trenden återspeglar en förskjutning i exporten mot mer sofistikerade produkter med hög kvalitet och högt förädlingsvärde, men att prispressen i telekomsektorn haft en stor effekt sedan mil- lenieskiftet. Detta är också slutsatser som stämmer väl med de för- ändringar i exportens struktur som diskuterades i Kapitel 1, även om de genomsnittsvärden som diskuteras domineras av relativt Varför tappar exportmarknadsandelar? enkla och billiga – men tunga – produkter som olja och petroleum- produkter, livsmedel, järn och stål och livsmedel. 2.5.3Vad innebär nedgången i bytesförhållande? Den främsta konsekvensen av den långsiktiga nedgången i bytesförhållande är att den skapar ett behov av snabb produktivi- tetsutveckling och innovation. Om bytesförhållandet med omvärl- den kunde hållas skulle all produktivitetstillväxt i kunna omsättas till reala välfärdsvinster. En större inhemsk pro- duktion skulle kunna användas för att köpa en större mängd importvaror. Eftersom bytesförhållandet försämras kommer dock en del av produktivitetstillväxten att gynna våra handelspartner, som får tillgång till billigare importprodukter. Om produktivitets- tillväxten är tillräckligt hög kommer det ändå att finnas utrymme för ökade realinkomster och välfärd. Detta har varit situationen i under det senaste årtiondet. (2007 c) noterar att har haft en snabbare ökning i tillverkningsindustrins arbetsproduktivitet än andra industriländer sedan mitten av 1990- talet, och att realinkomsterna ökat i god takt även om bytesförhål- landet försämrats jämfört med länder som och Storbri- tannien. Situationen i , där industrins struktur och konkur- renssituation kan jämföras med den svenska, är likartad. Slutsatsen i (2007 c) är således inte att specialisering i högteknologiska sektorer skulle vara skadlig, utan snarare att län- der med mycket export från högteknologiska sektorer kräver goda förutsättningar för fortsatt produktivitetsutveckling. Med andra ord bör en välfärdsbedömning inte enbart se till förändringarna av bytesförhållandet, utan snarare summan av bytesförhållandet och produktivitetsutveckling. Så länge tillväxten i produktivitet är större än försvagningen av bytesförhållandet finns det utrymme för ökade realinkomster. I detta sammanhang är det särskilt viktigt att betona betydelsen av goda förutsättningar för FoU, innovation och kommersialisering av nya produkter. Dynamiken inom högteknologiska branscher med differentierade produkter baseras inte så mycket på produkti- vitetsökningar inom givna verksamheter, utan mer på utvecklingen av nya produkter. Vid sidan om informations- och kommunika- tionsteknologierna är det bästa exemplet kanske läkemedelssek- torn, somT svarar för av den svenska exporten. Varför tappar exportmarknadsandelar? Patentskyddet av nya läkemedel förlänger den tid då priserna kan hållas relativt höga, men så fort generiska alternativ tillåts sjunker priserna snabbt. Konkurrenskraften för svenska företag bygger på förmågan att utveckla nya läkemedel som kan ta vid när vinstmar- ginalerna för existerande preparat krymper, snarare än förmågan att tillverka existerande produkter på ett mera effektivt sätt. För att kunna upprätthålla konkurrenskraften krävs ett fungerande inno- vationssystem som täcker hela kedjan från utbildning av framtidens forskare till utveckling av dynamiska forskningsmiljöer, tillräckliga resurser för forskningsfinansiering, goda möjligheter för interna- tionell rörlighet av kvalificerad arbetskraft och skatteregler som är anpassade för branschens långa produktcykler. Motsvarande behov finns i andra högteknologiska branscher. Även om detta ställer stora krav på innovationspolitiken är det ändå att föredra framför strategier som enbart fokuserar på utveckling av sektorer som råkar ha en förmånlig utveckling av bytesförhållandet: dagens vinnare kan vara morgondagens förlorareT . Detta kapitel har diskuterat ett antal förklaringar till den negativa trenden för exportmarknadsandelar. De främsta slutsat- serna kan summeras i punktform: Nya aktörer i världsekonomin vuxit påverkar exportmarknadsandelarna. När ekonomier som , och lämnar sina inåtvända utvecklingsstrategier och väljer att sikta på marknadsekonomi och exportorienterad tillväxt kommer de att erövra allt större andelar av världsmark- naden. Detta innebär att mogna ekonomier som redan etablerat stabila positioner på världsmarknaden förlorar exportmarknads- andelar. Tillväxten i dessa nya marknadsekonomier skapar exportmöjligheter för andra länder, men potentialen är inte jämnt fördelad. Avståndet påverkar handelsströmmar på ett avgörande sätt: det är i första hand länderna i tillväxtgenerato- rernas grannskap som tenderar att dras med i tillväxten. Dessa faktorer kan förväntas leda till fortsatta minskningar i exportmarknadsandelar . Tjänsterna har en allt större betydelse för den svenska ekono- min, vilket även syns i handelsstatistiken. Varför tappar exportmarknadsandelar? svenska företags andel av världens samlade tjänsteexport ökat med . Andelen av samlade export har ökat från till , och sektorn har gått från att vara nettoimportör till att vara stor nettoexportör. Om tjänsteexportens utveckling tas med i analysen av exportmarknadsandelar går det inte att se att skulle ha tappat andelar jämfört med EU-15 eller . Den officiella statistiken underskattar sannolikt den verkliga tjänsteexporten. I synnerhet finns det luckor i statistiken för den tjänsteexport som genomförs av företag inom tillverk- ningsindustrin. Ett exempel rör de tjänster som flödar från de multinationella företagens svenska delar till anläggningar i andra länder: endast få koncerner samlar detaljerad statistik om de internationella tjänsteflödena inom koncernen. De multinationella företagens verksamhet påverkar inte enbart tjänsteflöden, utan också varuflöden. Det svenska näringslivet är mera multinationaliserat än industrin i de flesta andra länder. Den långsiktiga trenden för de multinationella företagens export pekar på en minskning av svensk export av färdigvaror till utländska slutkunder, som balanseras av en ökning av exporten av insatsvaror till egna dotterbolag i utlandet. Effekterna på totala handelsflöden förefaller vara små, men möjligheterna att lokalisera verksamheter till utländska anläggningar ger stora möjligheter till specialisering i den svenska verksamheten. Denna specialisering har bidragit till utvecklingen av attraktiva arbetstillfällen i , med både hög produktivitet och krav på avancerad utbildning. Det finns dock inga garantier för att attraktiva arbetstillfällen automatiskt kommer att lokaliseras i . De multinationella företagen anpassar sin svenska verksamhet till de näringsförut- sättningar som finns i landet, och placerar inte attraktiva arbets- tillfällen i svenska anläggningar om företagsklimatet i är sämre än i andra länder.