sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Den sistnämnda dominerar exempelvis i , och län. Figur 4.1 Karta med kommunområden efter vald operatör Källa: Länssamverkan Bredband Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 är ett bolag som ägs av staten. Det har verksamhet inom områdena radio och tv samt tele- och datakommunikation. Basen för företagets tjänster är trådlösa rikstäckande bredbandsnät. erbjöd ett komplett nät bestående av fiberförbindelser i kombination med radiolänkar samt ortsnoder. I de ortssamman- bindande näten var radiolänkförbindelser den vanligaste tekniken. Erbjudandet innehöll även kundtjänst, drift, övervakning och fält- service. Företaget har slutit avtal med 49 kommuner. De allra flesta finns i , , och . ortssammanbindande nät etablerades i första hand genom att nya nät anlades om företaget inte hade egna förbindelser att tillgå. I andra hand användes den befintliga IT-infrastrukturen från någon annan leverantör. De lokala bredbandsnätägarna var då de vanligaste samarbetsparterna. erbjöd även en regional nätlösning där kommunhuvudorterna i länet knöts samman. På så sätt kunde de tillämpa samma priser för användare i hela länet, oberoende av avstånd. I ortsnoderna anslöts accessnäten till det ortssammanbindande nätet och flera olika accessformer erbjöds, t.ex. xDSL, fast trådlös- access och fiberaccess. I de orter där ortsnoder etablerades erbjöd företaget andra tjänsteleverantörer tillträde till näten via tjänsten ADSL i små orter. Det var ett sätt att nå slutkunder med ADSL- baserade mervärdestjänster. Det visade sig att ADSL har varit den vanligaste accessformen i de kommuner där har byggt IT- infrastruktur. När ortsnoder har etablerats har oftast valt att bygga nya anslutningspunkter istället för att hyra in sig i befint- liga telestationer. Bakgrunden till detta var dels att det rådde plats- brist i många telestationer, dels att ville ha möjlighet att utveckla anslutningspunkterna . I början av stödperioden planerade att använda fasta trådlösa förbindelser. Men eftersom efterfrågan var liten erbjöds kommunerna istället en begränsad utbyggnad av områdesnät med fiber. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Lokala bredbandsnät i regi Lokala bredbandsnät (stadsnät) har etablerats i efter att telemarknaden avreglerades 1993. SKL har gjort en översiktlig kartläggning av lokala bredbandsnät med underlag från SSNf.4 Enligt denna kartläggning fanns det verksamma lokala bred- bandsnät i 173 kommuner . Av dessa ägdes (156 stycken) helt eller delvis av kommunerna, medan (17 stycken) var privat ägda. Av de 160 nät som var kommunalt ägda drevs (118 stycken) i bolagsform medan (38) drevs i förvaltningsform. Kommunernas investeringar i lokala bredbandsnät t.o.m. skattades i rapporten till . I 86 kommuner har det kommunalt ägda lokala bredbandsnätet fått uppdraget att bygga nät med statligt stöd, vilket redovisningen av utfallet visar. Sextio av dessa drivs i bolagsform och resterande 26 drivs i förvaltningsform. Dessa nät finns geografiskt i norra dvs. i , , och , samt i de inre delarna av dvs. i , , samt Skaraborgsdelen av . De lokala bredbandsnäten är en grupp med inbördes variation. Det gäller både inriktning och omfattning, då affärsmodeller och tekniska lösningar skiljer sig åt i olika delar av landet. Fokus på fiberbaserade lösningar är dock gemensamt för alla, liksom att fibernät har byggts ut till orter och områden i glesbefolkade delar av kommunerna. Från början var tanken att enbart bygga fibernät till och i glest bebyggda områden men efter hand har även ADSL- teknik utnyttjats. Detta för att ge en snabbare tillgång till bred- bandstjänster för så många som möjligt. Kommunerna i skiljer sig från mängden. Dels beror det på modellen för upphandling, dels genom att man redan från början engagerade invånarna i byarna att själva grävt fiber för bredband den sista biten mellan noden och en punkt i fastigheten in till företag. inledde kommunerna ett samord- nat projekt för att bygga IT-infrastruktur i hela . Den modell som valdes innebar att kommunerna anlade näten i egen regi med statligt stöd. Därefter skulle marknadens aktörer upphandla ägande och drift. Redovisningen visar att näten fortfa- 4 SKL:s rapport bredbandsnät i – en översiktlig beskrivning av utbredning och verksamheter. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 rande till stor del ägs av kommunerna i förvaltningsform och att kommuner även ansvarar för drift och för att tillhandahålla tjänster. TeliaSoneras lösning inom ramen för bredbandsstödet innebar att de etablerade och upplät ortssammanbindande nät. I nätet fanns ett transportnät som band samman huvudortsnoden med ortsnoderna i kommunen. Det kompletterades med aktiv utrustning i noderna, så kallade bredbandsnoder, för att erbjuda bredband. Det ortssam- manbindande nätet bestod av aktiv utrustning som var placerad i en huvudortsnod och som sedan kopplades samman med fiberför- bindelse eller radiolänk med ortsnoderna. Det skedde direkt eller indirekt via andra ortsnoder. Enligt avtalet med kommunerna skulle leverantören normalt också sköta drift och övervakning av nätet. När det ortssammanbindande nätet upprättades, användes i för- sta hand TeliaSoneras befintliga IT-infrastruktur. När det inte har funnits någon lämplig infrastruktur har företaget etablerat nya nät, antingen med radiolänkförbindelse eller med fiber. Företaget har även använt befintliga kopparledningar i begränsad omfattning, för anslutning av ortsnoder. I TeliaSoneras lösning ingick även ett kommunsammanbindande nät. Där knöts kommunhuvudnoderna samman i ett nät, så att priserna i ett län eller region blev avstånds- oberoende. Vissa abonnenter i telenätet hade så kallad bärfre- kvenslösning. Det innebär att de inte kan få bredbandstjänster via ADSL. TeliaSoneras lösning var att bygga bort bärfrekvenserna om kostnaden för den enskilde abonnenten understeg . Andra tjänsteleverantörer fick tillgång till det ortssamman- bindande nätet enligt gällande standardvillkor för produkten . Tjänsteleverantörerna kunde även utnyttja aktiv utrustning för bredbandsnoderna genom ett avtal med TeliaSonera. och bredbandsnoderna fanns det fastställda villkor och priser som var lika för alla tjänsteleverantörer. använder tolv olika tjänsteleverantörer bredbandsnoderna för leverans över ADSL, enligt uppgift. Däremot ingick inte tillhandahållande av överfö- ringskapacitet i form av svart fiber eller våglängd i de avtal som gjordes med kommunerna. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 SkåNet/Tele 2 är ett bolag som har bildats och ägs av och kommunförbundet i . SkåNet har dels samordnat kom- munernas ansökningar om bredbandsstöd, dels övervakat så att utbyggnaden har följt planeringen och så att nätet hålls tillgängligt för marknadens aktörer på lika villkor. För att finansiera utbyggnaden valde man i en modell där statligt och kommunalt bredbandsstöd lades i en gemensam pott. Denna kombinerades med intäkter från tjänster som sålts till och kommunerna i samt trafikintäkter från operatörer. Efter upphandling valdes E.ON Bredband till partner och leverantör. Tele 2 köpte E.ON Bredband , och bygger, driver och äger nu nät som har byggts med stöd. Av de totala fiber- optiska näten ägs av Tele 2. Resten ägs av olika stadsnät. Bredbandsnätet i har helt och hållet anlagts med fiber och med nyanlagda anslutningspunkter. Det färdiga nätet är . har nätet byggts ut så att det når 275 orter och täcker av de skånska hushållen. Av de hushåll som har bred- bandstäckning uppskattar SkåNet att andelen hushåll med ADSL- abonnemang uppgår till 40–. SkåNet bedömer att 20 000–25 000 hushåll helt saknar täckning. I samtliga 275 orter erbjuder Tele 2 och Bredbandsbolaget (ADSL 2+) till hushållen. Det ingick i överenskommelsen med Tele 2 Syd, men de investeringarna fick inget statligt stöd. I av orterna erbjuds även anslutning via fiber. När det gäller grossisttjänster så erbjuds operatörer och tjänsteleverantörer att hyra svartfiber på icke-diskriminerande vill- kor mellan de ca 275 orterna. Det betyder att uthyrningen sker till ett pris som har bestämts i förväg till alla, och med bestämda rabattvillkor. En sammanställning visar att ett 20-tal operatörer har slutit avtal om att utnyttja nätet. I de nyanlagda lokalerna har de olika operatörerna tillträde till nätet. finns operatörer etablerade på ett sjuttiotal av dessa anslutningspunkter. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 I gruppen övriga privata operatörer har vi grupperat privata aktörer. Här följer några exempel på företag som ingår: 1.CS IT (IT) är ett privatägt bolag som har byggt nät i 14 kommuner, främst i och bland annat i och i norra . Företagets lösning byggde från början på radioteknik, men efter hand har den ersatts med xDSL-teknik. 2.Privata bredbandsbolag som byggt nät med statligt stöd är , och /, som alla finns i län. I finns , i finns Svenska stadsnät och Tele 2 Bredband. Samtliga dessa företag har fokuserat på att bygga ortssammanbindande nät och områdesnät baserade på fiber. 3.I två fall har ekonomiska föreningar byggt ut nät med statligt stöd. Dessa är Oderljunga ek. förening i och ek. Även på andra platser i landet har ek. föreningar byggt ut nät men då har föreningen fungerat som underleverantör till någon annan operatör. Därför särredo- visar vi dem inte här. Det statliga bredbandsstödet som betalades ut via länen och kom- munerna var , vilket vi har redo- visat. hade kommunerna beviljats i statligt stöd, varav nära hade betalats ut. bedömde LSB att alla medel har använts. Sammanlagt hade kommunerna finan- sierat stödprojekt med ca . Operatörerna hade investerat i stödprojekten. Vidare har betalats ut från strukturfonder och från regionala utvecklingsmedel. Den totala omslut- ningen är då . Det innebär att staten via bredbandsstöden har stått för den största delen av finansieringen, , medan operatörerna ansvarat för och kom- munerna . Regionala utvecklings medlen har svarat för 1 Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 har svarat för . Värt att notera är att kommunerna indirekt har stått för en större del av finansieringen. Det beror på att en betydande andel av operatörer- nas finansiering är investeringar som lokala bredbandsnät i kom- munal regi har gjort. Figur 4.2 Fördelning för de olika finansieringskällorna Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Nedanstående tabell visar hur finansieringen per län eller region har fördelat sig mellan de olika aktörerna. Tabell 4.4 Fördelning av finansiering mellan olika aktörer per Notera att ovanstående tabell även omfattar stöd till stomnät, där det inte ställdes några krav på medfinansiering. Det är alltså därför vissa kommuners medfinansiering är mindre än de som stödförordningarna föreskriver i övrigt. Det är i , i och i som operatö- rerna svarat för den högsta andelen av den totala investeringen i stödprojekten, . Däremot har operatörernas andel Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 varit mycket låg i , och . Generellt har kommuner i , och län haft en hög andel medfinansiering, vilket visar sig vid en genom- gång. Statens andel av de totala investeringarna i stödprojekten, det vill säga via bredbandsstödet, har varit störst i , och . Flera län har också använt sig av för att finansiera projekten. Det gäller särskilt , , och . Omslutning per vald operatör När vi ställer samman de olika operatörernas totala investeringar i stödprojekten visar det sig att de lokala bredbandsnäten i kom- munal regi och i privat regi svarar för totalt , respektive vardera. har haft en andel på 19 pro- cent, TeliaSonera och SkåNet/Tele2 . Figur 4.3 Omslutning av stödprojekt fördelat efter typ av operatör5 Källa: Länssamverkan Bredband 5 Fördelningen baserar sig på länsenkäten per . Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Det framgår i diagrammet nedan att skillnaderna är små när det gäller andelen finansiering mellan operatörerna. Den största avvikelsen när det gäller operatörens andel gäller SkåNet/Tele 2, som svarar för av finansieringen. Det kan finnas flera orsaker till denna skillnad men en trolig förklaring är den modell som valdes i och de geografiska förutsättningarna som finns i regionen. Figur 4.4 Andel av finansiering av stödprojekt per finansieringskälla per vald operatör6 Källa: Länssamverkan Bredband 6 Figuren baserar sig på länsenkäten per . Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Fördelningen av beviljat bredbandsstöd per – 2007 Figuren nedan visar hur det beviljade bredbandsstödet har fördelat sig mellan de olika stödformerna per åren 2003– 2007. I stort sett hela stödet har utnyttjats. Det innebär av totalsumman om , för anslaget (ortssammanbindande nät) och ramarna för kreditering (övriga stöd). Figur 4.5 Beviljat statligt bredbandsstöd åren 2003 4.4.4Vad användes stödet till ? I detta avsnitt redovisar vi vad stödet har använts till i de olika stödprojekten. Avsnittet baseras på operatörernas bedömningar, som hämtats in av Länssamverkan Bredband (LSB). Trots att bedömningar bygger på uppskattningar i efterhand, dvs. när pro- jektet har avslutats, anser vi att de ändå ger en bild av hur stödet huvudsakligen har använts. De investeringar som gjorts i stödprojekten har delats in i tre kategorier: nät, anslutningspunkter och aktiv utrustning. Nät bety- der här kanalisation, fiberkablar, radiolänkutrustning och annan Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 passiv utrustning som är nödvändig för att en förbindelse ska kunna etableras. Vid investeringar i befintliga nät ingår också utrustning för våglängdsmultiplexering. Med investeringar i anslut- ningspunkter avses t.ex. nya byggnader, installation av el, värme, säkerhet, kablar m.m. Aktiv utrustning innebär switchar, routrar och annan elektronisk utrustning som är nödvändigt för att slut- kunden ska kunna ta del av bredbandstjänsterna. Mot bakgrund av osäkerheten i underlaget redovisar vi inte hur investeringarna fördelar sig per stödform. Vi gör däremot en sam- lad bedömning för utbyggnaden i hela landet. Den redovisas i ned- anstående tabell. Tabell 4.5 Sammanställning av totala investeringar och investeringar (miljoner kr) i ny infrastruktur per Nya nät, anslutnings-punkter, aktiv utrust- Av nya nät: Källa: Länssamverkan Bredband Av totalt har , det vill säga , använts för investeringar i nya nätdelar. Resten av stöd- medlen, det vill säga eller , har använts till att bekosta uppgradering av befintlig IT-infrastruktur. av investeringarna är kostnader för ny aktiv utrustning. Det inkluderar också kostnader för xDSL-teknik. Operatörerna bedömer att andelen xDSL-teknik är en begränsad del av den totala investeringen i aktiv utrustning; mindre än 5 pro- cent av stödprojektens totala omslutning. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Investering per typ av operatör När det gäller fördelningen av investeringarna bedömer opera- törerna genomgående att investeringarna till allra största delen har gått till utbyggnad av fysiska nät. Tabellen nedan visar att exempel- vis SkåNet uppskattar att av har investerats i nätdelen och att resterande delas lika mellan anslutningspunkter och aktiv utrustning. Tabell 4.6 Investeringar fördelat på operatör och typ av investering Lokala bredbandsnät, regi Lokala bredbandsnät, privat regi Källa: Länssamverkan Bredband Operatörerna bedömer dessutom att en betydande del av invester- ingarna har gjorts i nya förbindelser och i nya anslutningspunkter, samt att alla investeringar i aktiv utrustning har gått till ny utrustning. De operatörer som anger att relativt stora delar av investeringarna har gjorts även i befintlig infrastruktur är främst TeliaSonera och SkåNet. Se också tabellen nedan. Tabell 4.7 Investeringar fördelade på operatör och mellan ny eller befintlig infrastruktur Nät (fiber, radiolänk) Lokala bredbandsnät, regi Lokala bredbandsnät, privat regi Källa: Länssamverkan Bredband Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Operatörerna har också bedömt vilken typ av infrastruktur som utbyggnaden av nya nät har gjorts i. Tabellen nedan visar att de bedömer att de framför allt har satsat på nyförläggning av fiber- kablar. En mindre del av kostnaderna har gått till nya radiolänk- lösningar. Tabell 4.8 Investeringar i nät fördelade på operatör och mellan fiber och radiolänk Lokala bredbandsnät, regi Lokala bredbandsnät, privat regi Källa: Länssamverkan Bredband 4.4.5Vilka tjänster tillhandahålls? En genomgång av operatörernas grossisttjänster visar att dessa varierar. Allmänt kan sägas att de tjänster som operatörerna tillhanda- håller i första hand regleras i de avtal som slutits med kommunerna. Utbudet påverkas också av operatörernas verksamhetsidé och den reglering som gäller enligt lagen om elektronisk kommunikation. Nedanstående tabell visar vilka grossisttjänster som operatörerna tillhandahåller i de ortssammanbindande näten. Stomnät är alltid i form av svart fiber, i enlighet med stödregleringen. Tabell 4.9 Tillhandahållande av svart fiber respektive kapacitet i ortssammanbindande nät per operatör Lokala bredbandsnät, regi Lokala bredbandsnät, privat regi Källa: Länssamverkan Bredband Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Sammanställningen visar att de allra flesta lokala bredbandsnäten erbjuder antingen svart fiber7 eller kapacitetstjänster8 eller både och. Det visar sig att operatörer som TeliaSonera och endast erbjuder kapacitetstjänster medan SkåNet endast tillhanda- håller svart fiber till grossistkunderna. Vad gäller tillhandahållande av tjänster i områdesnäten kan dessa avse svart fiber eller kapacitetstjänst (eller båda), eller en ADSL- baserad grossisttjänst som låter en alternativ operatör få access till slutkunden. Det visar sig att samtliga operatörer erbjuder grossist- tjänster på både nätnivå (svart fiber eller kapacitet, eller båda) och någon form av ADSL-baserad tjänst. Se tabellen nedan. Tabell 4.10 Tillhandahållande av svart fiber respektive kapacitet i områdesnät nät per operatör I ett begränsat antal kommu- Ja, det tillhandahålls till flera ner har mindre lokala fibernät till några få platser i orten. I ett begränsat antal kommu- Ja, det tillhandahålls till flera ner har mindre lokala fibernät etablerats från ortsnoden till några få platser i orten. Lokala bredbandsnät, kom- Ja, det är den vanligaste Ja, det tillhandahålls som komplement till fiberanslutning. Ja, i de delar av nätet, , Ja, det tillhandahålls till flera som tillhandhålls via de lokala anslutning i de större orterna. Källa: Länssamverkan Bredband 7Med svart fiber avses optisk fiber som inte är ljussatt, dvs. inte försedd med ändutrustning för att skapa s.k. kapacitetstjänster. Operatören tillhandahåller endast fiberpar och grossistkunden ansvarar själv för ändutrustningen. 8Den som tillhandahåller en kapacitetstjänst har själv försett nätet med nödvändig ändutrustning. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Som vi nämnde i början av kapitlet inrättades även ett stöd till höga anslutningskostnader, det så kallade fastighetsstödet. Stödet var utformat som en skattereduktion för särskilt höga anslutnings- kostnader. Fastighetsägare, juridiska personer och enskilda närings- idkare kunde ansöka om en skattereduktion som var baserad på kost- nader för anslutningar till bredbandsnät. Lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och data- kommunikation reglerar detta. Enligt lagen kunde skattereduktion utgå för anslutning till småhus, hyreshus eller fast driftställe för näringsverksamhet om anslutningen medgav överföring med god teknisk kvalitet av multimedie- tjänster, och gav den anslutne möjligheten att välja leverantör av överförings- tjänster. Skattereduktion kunde utgå med maximalt av kostna- den för anslutningen , dock maximalt per anslutning. Fastighetsstödet var utformat som en all- män rätt att få stöd och var alltså inte avgränsat till vissa områden som de övriga stöden. Prövningar om skattereduktion gjordes av . Skatte- reduktionen skulle göras vid debiteringen av slutlig skatt baserad på 2002–taxeringar. De som ville använda möjligheten till skattereduktion skulle skicka ansökan till . Det avsåg anslutning som tagits i bruk . I figuren nedan visas vilka reduktionsbelopp som godkänt för taxeringarna 2002–2007. Under taxe- kommer att besluta om ansökningar för . Dessa har alltså ännu inte prövats av . Storleken på det totala beloppet för godkända skatte- reduktioner ska alltså ökas med de reduktioner som har beviljats . Storleken på denna summa är okänd. Om man utgår från utfallet för taxeringsåren 2006 och 2007 kan man dock uppskatta att summan som mest blir ca . Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Godkända reduktionsbelopp för anslutning till nät för tele- och datakommunikation, taxeringsåren 2002–2007 Företag i övriga landet Det totala beloppet för godkända skattereduktioner är . beviljades omfattande skattreduktion om sammanlagt ca till företag i . Detta redovisas för sig i figuren ovan. Från början var intresset lågt för att utnyttja skattereduktionen för att ansluta fastigheter till accessnätet, men det har vuxit något. En förklaring till att ansökningarna har blivit fler kan vara att det måste finnas områdesnät att ansluta sig till för att det ska bli intres- sant att bygga fastighetsnät. En bidragande faktor kan också vara att det tar tid för marknaden att mogna. Intresset för att ansluta sig till ett bredbandsnät kommer först när tjänsterna på nätet har utvecklats. Av det utbetalda stödet har gått till 900 företag. Resten har gått till ca 20 000 privatpersoner. Den genomsnittliga reduktionen till privatpersoner har varit medan de 900 företagen i genomsnitt har fått en reduktion på 137 500 kr.9 9 PTS Bredband i sid. 55. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Förhållande till övriga bredbandsstöd Den bakomliggande orsaken till att fastighetsstödet inrättades var en växande diskussion om bredband till alla. tog fasta på kravet och det resulterade i propositionen om skattereduktion för anslutning av fastighetsnät.10 Stödets utformning, och dess syfte, är klara. Det omfattar ny IT-infrastruktur och det ska ge den anslutne en möjlighet att välja leverantör av överföringstjänster. Förarbetena till detta stöd är där- emot knappa jämfört med stödet som ska gå till att anlägga telenät. Regeringen bedömer att det finns ett behov av en viss stimulans till bredbandsanslutning för i första hand hushåll och företag som finns utanför tätorterna, vilket framgår av förarbetena.11 Där fram- går bl.a. också att syftet med skattereduktionen är att skapa goda förutsättningar för operatörer att leverera tjänster på nät med hög överföringskapacitet i båda riktningar (s.k. bredbandstjänster) till användare vid företag eller i bostäder. I texten finns ingen utförli- gare diskussion om varför projekt utanför stödområdena bör få stöd. En orsak till detta kan vara att stödet utformades som en all- män rättighet och att det var svårt att avgränsa denna till vissa områden. Sammantaget anser vi att skälen och motiveringen till detta stöd är rätt knapphändig. Kopplingen till övrigt bredbandsstöd är inte heller självklar, speciellt eftersom fastighetsstödet var allmänt och inte kopplat till områden där kommunerna bedömde att marknaden inte skulle bygga ut. Vi kan urskilja fem olika typer av operatörer som har gjort investeringar med hjälp av statligt stöd. Dessa är , lokala bredbandsnät i regi, TeliaSonera, SkåNet/Tele2 och övriga privata operatörer. De olika operatörerna har valt olika vägar för att bygga ut infrastrukturen i fråga om användning av befintlig infrastruktur och val av teknik. Operatörerna bedömer själva att en betydande del av investeringarna har gjorts i nya förbindelser och i 2000/01:24 Skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation. 11aa s 16, prop 1999/00:86 s 82. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 nya anslutningspunkter samt att av investe- ringarna har gjorts i fiber. Det statliga bredbandsstödet, med kommuner som mottagare, uppgick som vi tidigare redovisat till . Per hade kommunerna beviljats nära i statligt stöd.