sou · GWB339 · 2008-04-17 00:00:00 — I fråga om behörighetskraven till polisyrket föreslog arbets- gruppen att samma krav som gäller för anställning som polis borde gälla för antagning till polisutbildningen. Vidare föreslogs att de teo- retiska förkunskapskraven borde ställas högre än vad som då gällde. Arbetsgruppens förslag till ny grundutbildning innebar bland annat att den kursbundna utbildningen skulle förlängas något och att praktiktjänstgöringen skulle minskas från arton . Det inledande studieåret föreslogs bli förlagt till den allmänna hög- skolan och omfatta studier i juridik, beteendevetenskap och kom- munikation. Resterande del av utbildningen skulle enligt förslaget ske i regi. Den delen av utbildningen skulle bestå av dels en polisiär basutbildning (ca ), dels olika på- byggnadskurser (sammanlagt ca ). Utbildningen före- slogs avslutad med praktiktjänstgöring vid en polismyndighet. Prak- tiktjänstgöringen föreslogs få ett delvis nytt innehåll. Arbetsgruppen lämnade även förslag om utbildning och direkt- rekrytering av specialister till polisväsendet. Bland annat angavs att polisens behov av specialister till viss del borde kunna lösas genom extern rekrytering. I ett andra steg hade den ovan nämnda arbetsgruppen att se över rekrytering och utbildning av polischefer samt vidareutbildningen av poliser. Förslagen presenterades i promemorian Vidare- utbildning av poliser (Ds 1997:5). I denna promemoria lämnade arbetsgruppen förslag till ett nytt utbildningssystem. Det konstaterades att det var nödvändigt att personalen inom polisväsendet vidareutbildades med viss regelbun- denhet. Särskilda utbildningsinsatser borde därför enligt gruppen ske i närpolisverksamhet, kriminalunderrättelseverksamhet, eko- brottsbekämpning och datakunskap. Vidareutbildningen föreslogs ske regelbundet och omfatta alla poliser. Den första utbildningsinsatsen skulle ske senast efter påbörjad polistjänstgöring. Gruppen föreslog dessutom sär- skilda satsningar på kvalificerad kompetensutveckling för dem som när arbetsgruppens förslag presenterades redan arbetade som poliser. Vidare föreslogs en bättre samordning av polisväsendets vidare- utbildning. skulle ha det övergripande ansvaret för detta. När det gällde möjligheterna till vidareutbildning utanför polisväsendet konstaterades att polisen i större utsträckning borde pröva möjligheterna att använda externa utbildningsanordnare för vidareutbildningsverksamhet inom vissa områden. Arbetsgruppen presenterade även förslag till en delvis ny chefs- rekrytering och ny chefsutbildning inom polisen samt dessutom förslag om organisation och framtida uppgifter. beslutade regeringen att uppdra åt Rikspolis- styrelsen att detaljplanera en ny grundutbildning för poliser med utgångspunkt i utredningen och grundutbildning av poliser (Ds 1996:11) och remissyttrandena med anledning av denna. tillsatte en särskild arbetsgrupp för detta arbete. Gruppen lade fram promemorian Ny grundutbild- ning för poliser. Efter det nämnda förslaget från arbets- grupp fastställde regeringen riktlinjer för en ny grund- utbildning för poliser, Polisprogrammet. fick Polishög- skolan i uppdrag av att utveckla en ny polis- utbildning enligt riktlinjerna. Den nya polisutbildningen startade . infördes en central rekrytering till polis- utbildningen. 3.3Allmänt om dagens utbildning Grundutbildningen till polis benämns polisprogrammet och om- fattar fyra terminers heltidsstudier samt aspirantutbildning . Polisutbildning bedrivs vid i och som uppdragsutbildning vid universiteten i och . är huvudman för utbildningen vid Polishög- skolan. När det gäller uppdragsutbildningen tillkommer huvud- mannaskapet respektive universitet. Den rättsliga regleringen av polis- utbildningen framgår av polisutbildningsförordningen (1999:740), förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor samt av avtal mellan och respek- tive universitet. bedrivs polisutbildningen även i form av distansutbildning. Att studera på distans innebär att merparten av studierna kan bedrivas från de studerandes respektive hemorter. Vissa delar av utbildningen är dock förlagd till . De studerande är dessutom knutna till olika polismyndigheter där en del av de praktiska övningarna som ingår i polisprogrammet genom- förs. Distansutbildningen bedrivs via Internet, genom instruktions- videor och videokonferenser samt genom närutbildning vid en polismyndighet eller vid . Ansökan till polisutbildningen kan ske , och . Till polisprogrammet får enligt polisutbildningsförordningen den som är lämplig antas. Rikspolis- styrelsen har bemyndigats att närmare besluta om vilka behörig- hetskrav som ställs. Dessa krav beskrivs närmare i avsnitt 3.4.1. är polisutbildningen studiemedelsfinansierad. uppbar de polisstuderande lön även under utbildnings- tiden. antogs 1 048 personer till polisprogrammet. På grund av regeringens mål om att det ska finnas 20 000 poliser (budgetpropositionen , prop. 2006/07:1) kommer antalet utbildningsplatser att utökas till 830 per termin under hösttermi- nen 2007 och båda terminerna 2008. (Polisens budgetunderlag för åren 2008–2010 s. 17 samt Polisens årsredovisning 2006 s. 125). Drygt 7 000 personer sökte till den utbildningsomgång som började . Andelen kvinnor som sökte uppgick till . Andelen sökande med invandrarbakgrund utgjorde av samtliga sökande (uppgifterna är hämtade från hemsida på Internet ). Utbildning bedrivs även av de lokala polismyndigheterna. Denna utbildning utgörs dels av funktionsinriktad utbildning, dels av aspirantutbildning . Med funktionsinriktad ut- bildning avses sådan fortbildning som syftar till att öka personalens förmåga att utföra arbetsuppgifter som normalt fordrar särskilda kunskaper eller särskild kompetens utöver den grundläggande ut- bildningen. har bemyndigats att meddela före- skrifter om sådan utbildning. Exempel på sådana föreskrifter finns i föreskrifter och allmänna råd om fortbildning på trafikområdet (RPSFS 2000:37, intagna i FAP 772-1) samt i Riks- polisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om fortbildning i liv- räddning och konflikthantering med kommunikation och själv- skydd (RPSFS 2000:21, intagna i FAP 776:1). tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av dagens antagningssystem samt begränsade justeringar i grundutbildningen inklusive aspirantutbild- ningen. Syftet med arbetet är att det ska finnas tydliga kopplingar mellan antagningsarbetet, utbildningens innehåll, aspirantutbild- ningen och verksamhetens behov. Målet när det gäller antagningsprocessen är att denna ska effek- tiviseras och göras kortare. Vidare ska antagningsprocessen fort- sätta utvecklas i syfte att underlätta rekryteringen till glesbygden samt för att uppnå en ökad jämställdhet. När det gäller grund- utbildningen ska bl.a. studenternas kunskaper i färdighetsämnena öka. driver även frågan om lämplighetsbedöm- ning . Såvitt avser aspirantutbildningen är det målsättning att denna ska vara en renodlad utbildnings- och övningstermin som ska genomföras efter ett nationellt koncept. Det bör även nämnas att tillsatte en arbetsgrupp för att påbörja en översyn av dagens fort- och vidareutbildningssystem. Närmare om styrning av grundutbildningen tillämpar beställar/utförar- modellen när det gäller polisutbildningen. Vid till- kommer uppgiften HR-avdelningen, dvs. den avdelning vid Riks- polisstyrelsen som ansvarar för beställarfunktionerna för chefs- och ledarutveckling samt grund-, fortsättnings- och vidareutbildning. Beställarens uppgift är att leda arbete med att styra, leda och följa upp utbildningsverksamheten inom polisen samt vara huvudansvarig för dessa utbildningar. Utbildningen styr främst genom sina beställ- ningar. Ett beställar/utförarråd inrättades . Rådet fungerar som ett forum för beställare och utförare att följa upp gjorda beställningar. Beträffande uppdragsutbildningen pågår dis- kussioner om att inrätta ett leverantörsråd vid och där samma frågor ska diskuteras. När det gäller aspirantterminen är det avsikt att styra denna dels genom föreskrifter, dels genom dialog med polismyndigheterna. Dialogerna ska innefatta frågor om polismyn- digheternas förutsättningar att genomföra aspirantterminen samt krav på genomförandet. mål är att all utbildning inom polisen ska kvalitetsuppföljas. Vad gäller grundutbildningen ska kvalitetsupp- följning ske systematiskt på samtliga tre utbildningsorter samt på polismyndigheterna i samband med aspirantterminen. Kvalitets- uppföljningen ska mäta olika områden såsom studenternas syn på den egna förmågan och kunskapen, utbildningens genomförande i förhållande till utbildningsplan och kursmål samt utbildningens effekt i verksamheten. Utbildningarna och polismyndigheterna kommer vid sidan om , som har det övergripande utbildningsansvaret, att ansvara för en del av mätningarna och upp- följningen av kvaliteten. För det fall åtgärder måste vidtas ankom- mer denna uppgift på som även kan uppdra åt utbildningarna att själva vidta åtgärder. 3.4Behörighetskrav, urvalsprocess och rekryteringsinsatser Som nämnts i föregående avsnitt är det som när- mare beslutar om vilka behörighetskrav som ska gälla för polis- utbildningen. De behörighetskrav som uppställs är följande. Krav på förstudier. För att vara behörig att söka krävs grund- läggande behörighet för utbildning som påbörjas på grundnivå. Med grundnivå avses utbildning inom universitet och högskola som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på be- prövad erfarenhet och som inte utgör utbildning på avancerad nivå eller forskarnivå. Därutöver krävs även särskild behörighet i ett antal ämnen, bland annat svenska, historia och samhälls- kunskap med lägsta betygskrav 3 eller godkänt. Dessutom fordras att den sökande för högst har genomfört ett högskoleprov. Något resultatkrav uppställs emellertid inte. Krav på genomfört högskoleprov uppställs dock inte för sådana sök- ande som har minst 20 poäng från högskola eller universitet. Svenskt medborgarskap (jfr 5 § lagen (1994:260) om offentlig anställning). Lämplighet för polisyrket (personliga egenskaper och laglydnad). Fylla lägst under antagningsåret. Inneha körkort för personbil (B-behörighet). Ha normal fysisk förmåga. Det innebär att sökanden inte får lida av kroniska sjukdomar eller ha sådana belastnings- eller för- slitningsskador som kan komma att försvåra möjligheterna att fullgöra polisyrket. I denna del uppställs krav på att sökanden ska kunna simma 150 m bröstsim, 25 m ryggsim utan armtag samt kunna hämta upp en docka från visst djup genom dykning från vattenytan. har efter samråd med beslutat om medicinska krav på den person som ska antas till grundutbild- ningen (jfr 5 § anställningsförordningen [1994:373]). I denna del uppställs följande krav på sökanden. Sökanden ska ha en synskärpa som uppgår till minst 0,1 på vardera ögat okorrigerat. Dessutom fordras att sökande med korrektion måste se minst 0,8 på vardera ögat. Sökanden måste dessutom ha ett normalt färgseende samt fullgod hörsel. En särskild enhet vid , Team Polisrekrytering, ansvarar för urvalsprocessen. Processen inleds med en central granskning av ansökningshandlingarna. Granskningen är en behörig- hetsgranskning för att kontrollera huruvida sökanden uppfyller de formella krav som angetts ovan. Om sökanden uppfyller dessa krav kallas hon eller han till den lokala polismyndighet vid den ort där den sökande är folkbokförd för att göra ett svenskprov och ha ett inledande samtal. Ännu en granskning av ansökningshandlingarna görs, varvid särskilt avseende fästs vid följande. Vandel (av civil eller militär myndighet ådömda straff eller böter) Språkkunskaper, förutom engelska Övriga meriter, exempelvis förtroendeuppdrag. Om den sökande efter en andra granskning av ansökningshand- lingarna samt efter inledande samtal och godkänt svenskprov be- döms som lämplig kallas denne till fysiska prov. De fysiska proven pågår under en halv dag och utförs på några olika platser i landet. De fysiska proven består av följande moment. Koordinationstest (Harres test), vilket innefattar kullerbytta, acceleration, riktningsförändringar, hopp och snabba nedhuk- ningar i ett visst mönster. Höjden på hindren är för kvinnor och för män. Tiden för genomförandet är maximerad för män och för kvinnor. Styrkeprov, varvid en docka på ska lyftas och förflyttas en sträcka om . Konditionstest (test) innefattande löpning Tiden för genomförandet är maximerad för män och för kvinnor. Dessa prov utförs inte av samtliga sökande endast av vissa slumpvis utvalda. Efter de fysiska testerna sker ytterligare ett urval. Ett urvals- kriterium är att de sökandena klarat de fysiska testerna. Därutöver görs en bedömning av sökandenas bakgrund. Vid bedömningen tas även hänsyn till faktorer såsom kön och etnicitet. De sökande som bedöms ha starkast konkurrenskraft kallas till fortsatta tester och intervjuer. Dessa tester och intervjuer sker i samarbete med och pågår . Följande tester och intervjuer genomförs. Detta är ett begåvningstest som bl.a. testar den verbala, spatiala och logiska förmågan hos den sökande. Undersökningen innefattar kontroll av syn, färgseende, hörsel, urinprov, ISOKAI (mätning av muskelstyrka) samt en läkarundersökning. Samtalet innehåller bl.a. frågor som rör den sökandes personliga förhållanden, inställningar, attityder, moral och etiska värderingar. Denna utförs av poliser som är särskilt utbildade för ändamålet. Intervjun, som främst upptar etiska och moraliska frågeställningar, har till syfte att belysa den sökandes personliga egenskaper, färdigheter och lämplighet för polisyrket. Efter dessa tester och intervjuer görs ett sista urval av de sökande varefter Team Polisrekrytering lämnar ett förslag till den s.k. över vilka personer som ska erbjudas plats vid polisutbildningen. består av rikspolischefen, rektorn för , chefen för vid Rikspolis- styrelsen, chefen för polisavdelningen vid samt en länspolismästare. Nämnden fattar därefter beslut i frågan. Polisutbildningen är en mycket populär utbildning där antalet sök- ande ofta är minst tio gånger fler än antalet erbjudna utbildnings- platser. Det kan konstateras att kvinnor och personer med invandrar- bakgrund är underrepresenterade inom poliskåren jämfört med deras andelar av befolkningen som helhet. Av polisens års- redovisning för framgår att andelen kvinnliga poliser detta år uppgick till och att andelen poliser med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk uppgick till . Särskilda insatser har därför under gjorts för att förmå dessa grupper att i ökad utsträckning söka till polisutbildningen. Insatserna görs såväl centralt som lokalt. ansvarar för de mer övergripande och rikstäck- ande insatserna. Inför varje ansökningsomgång görs en riksomfat- tande annonskampanj. Annonsering sker i lokalpress, gratistid- ningar och i tidningar som vänder sig till kvinnor och personer med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk. Parallellt med annonskampanjen genomförs även en liknande reklamkampanj i radio. Även massutskick till personer boende i miljonprogrammen har gjorts. Satsningar på att nå ut med budskapet görs även till exempel genom radioreklam på främmande språk, information på invandrarföreningars hemsidor eller i samband med vissa idrotts- evenemang, t.ex. Tjejvasan och annonsering i fotbollsföreningen . I de flesta kampanjer hänvisas till polisens hemsida på Internet där ytterligare information finns. Även ett telefonnummer med talsvarsfunktion anges i syfte att lämna mer information och för att underlätta för de sökande att erhålla ansökningshandlingar. Insatser görs som ovan nämnts även av de lokala polismyndig- heterna. Som exempel på sådana insatser kan nämnas anordnande av informationsträffar, besök i skolor, deltagande i mässor, riktade annonser och broschyrer. När det gäller rekryteringen av personer med annan kulturell och etnisk bakgrund än svensk har polismyn- digheterna ofta samarbete med invandrarföreningar, Arbetsförmed- lingen och gymnasieutbildningar eller förberedande utbildningar som syftar till en framtid inom ett uniformsyrke (Polisens årsredo- visning 2006). Ett exempel på insatserna för att i ökad utsträckning rekrytera personer med invandrarbakgrund är i projekt , som myndigheten drivit tillsammans med Arbetsförmedlingen, i , och Folkuni- versitet i . Utryckningen är ett integrationsprojekt som vänder sig till första och andra generationens invandrare som är intresserade av att utbilda sig till poliser. stu- derade deltagarna, sammanlagt 125 personer, svenska, engelska, samhällskunskap, matematik och IT. Vidare hade de fysisk träning samt deltog i polislektioner och föreläsningar. Deltagarna fick även göra ett antal studiebesök. Projektets mål var att av deltagarna skulle fullfölja utbildningen och av dessa skulle efter genomgången utbildning bli behöriga att söka till polisutbildningen för att därefter få anställning som polis. Syftet med projektet var att öka mångfalden inom polisen genom att öka målgruppens möjligheter att komma in på . Av samt- liga deltagare har 25 elever från ovanstående preparandutbildningar påbörjat studier vid polisutbildningarna i , , eller på distansutbildningarna. Det betyder att av deltagarna i preparandutbildningen blivit antagna till polisprogrammet vilket tolkas som ett godkänt resultat eftersom vanligtvis 8–av samtliga sökande blir antagna. Ett annat exempel är det s.k. , som –2007 drevs av i . Syftet med projektet var att öka mångfalden i polismästar- distrikt. Genom att låta personer med utomnordisk bakgrund arbeta om högst hos polisen i öppnades det vägar för dem att få insyn i polisyrket. Under anställningen fick de möjlighet att genom distansstudier komplettera de eventuella behörigheter som de saknade för att söka till polisutbildningen. De som inte kom in på skolan fick kunskaper som gör att de kan söka fast anställning på särskilda befattningar vid polismyndigheter i hela och därigenom öka antalet personer med utomnordisk bakgrund inom polismyndigheterna. Tanken är även att de ska fungera som förebilder för andra personer med utomnordisk bakgrund och som kan tänka sig att bli poliser men kanske inte tidigare sett sin möjlighet. I projektet deltog 17 personer. Av dessa går fyra personer på och sex stycken har erhållit en fast anställning som anmälningsupptagare/stationsvakt inom polisen. Som ovan nämnts omfattar grundutbildningen till polis fyra ter- miners heltidsstudier. Den första terminen på polisprogrammet betecknas som en bastermin och är avsedd att ge den studerande grundläggande teoretiska kunskaper samt en del teoretiska färdig- heter. Under de tre följande terminerna tillämpas en problem- baserad metodik. Det innebär att undervisningen utgår från verk- lighetsbaserade händelser eller fall som studenterna ska analysera m.m. Under hela utbildningen varvas teori med praktiska övningar. Stor vikt läggs vid studentens uppträdande och förhållningssätt till andra människor. varje termin genomför de studerande ett fördjupat arbetsplatsbesök. Dessa besök genomförs dels vid en polismyndighet, dels vid andra myndigheter eller organisationer. Erfarenheterna från besöken följs upp och återförs till utbild- ningen. Efter godkända studier erhåller de studerande polisexamen. Där- efter följer sex månaders praktik (aspirantutbildning) vid en polis- myndighet (se vidare avsnitt 3.6). Först efter godkänd aspirant- utbildning är de studerande behöriga att söka anställning som polis. Polisprogrammet följer samma utbildningsplan på de tre utbild- ningarna men fördelningen av moment på kurser varierar, liksom kursernas benämning. Gemensamt för de tre utbildningarna är att benämningen polisiärt arbete används som övergripande ämnes- term för utbildningen. Studierna på polisprogrammet omfattar följande moment eller kurser. Grunder för polisiärt arbete (30 hp) Polisiärt arbete A eller I (30 hp) Polisiärt arbete B eller II (30 hp) Polisiärt arbete C eller III (30 hp) I ämnet polisiärt arbete ingår juridik, ordningsverksamhet, utred- ningsverksamhet, kriminologi/förebyggande verksamhet, beteende- vetenskap, vetenskaplig metod, självskydd/hälsa, vapenanvändning, polisbilskörning, akutsjukvård, grundläggande informationsteknik, muntlig och skriftlig framställning samt mental träning. Fortlöpande färdighetsträning är i varierande grad integrerat i de olika momenten. Det kan i sammanhanget nämnas att etablerades ämnet polisiärt arbete (CUP) vid Polis- högskolan. Centrat inrättades för att bygga upp ämnet polisiärt arbete, som är basen i polisutbildningen. CUP:s huvuduppgift är att samla in kunskap, fördjupa denna och sedan sprida den vidare. CUP ska inventera och dokumentera dels forskning på olika relevanta områden, dels de erfarenheter som finns på landets polis- myndigheter. CUP ska också publicera forskningsrapporter och skapa en kunskapsbank som ska vara tillgänglig via Internet. CUP:s ambition är att bygga upp ett nätverk av forskare och erfarna praktiker på området. Tillsammans med universitet och högskolor ska CUP ta initiativ till ny forskning som är betydelse- full för polisverksamheten. etablerades även case- baserat lärande (CCL) vid . CCL inrättades för att stärka den pedagogiska kompetensen hos lärarna och den pedago- giska kvaliteten på skolans utbildningar. CCL:s huvuduppgifter är att ge pedagogiskt metodstöd för att säkra utbildningskvaliteten, tillhandahålla pedagogisk introduktion till nya lärare, utvärdera ut- bildningars kvalitet och effekt, utbilda lärare och handledare i peda- gogik samt stödja grundutbildningens kursplanearbete. CCL arbe- tar med både nationell och internationell samverkan och mycket av samarbetet sker på forskningsnivå (uppgifter hämtade från på Internet ). Den långa aspirantutbildningen äger rum vid någon polismyndighet. Utbildningen sker under handledning av en er- faren polis som är särskilt utbildad för detta ändamål. Utbildningen följer en särskild kursplan. Under utbildningen ges den studerande tillfälle att fördjupa och tillämpa sina tidigare förvärvade kunskaper. Utbildningen inriktas på sådana uppgifter som polisaspiranten kommer att arbeta med under sina första år i polisyrket. Utbild- ningen genomförs till största delen inom närpolisorganisationen. En tillbringas även vid en kriminalpolisenhet. Därutöver kan vid en traditionell utryckningsverksamhet ingå i utbildningen. Polisaspiranten ska godkännas under sin aspirantutbildning. Denna prövning görs av respektive handledare. Efter godkänd aspirantutbildning kan polisaspiranten söka anställning som polis- assistent. Det bör också nämnas att några polismyndigheter infört en s.k. sjätte termin. Denna har införts då myndigheterna ansett att polisassistenterna, trots att de formellt är att betrakta som färdig- utbildade poliser, fortfarande saknar vissa kunskaper för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. De nyanställda polisassistenterna följer då en fortsatt utbildningsplan i syfte att fördjupa deras kompetens och förstärka dem i den nya yrkesrollen. placeras de på enheter som myndigheterna anser vara viktiga för deras utveckling och vidare lärande. Syftet är att ge polisassistenterna en bredare grund och större yrkestrygghet innan de placeras i t.ex. ingripandeverksamheten. 3.7Särskilt om polisutbildningarna i och eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434) får bedriva uppdrags- utbildning enligt bestämmelserna i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Som tidigare framgått bedrivs polisutbildning på uppdrag av vid och . Utöver bestämmelserna i den tidigare nämnda förordningen var de formella förutsättningarna för att bedriva uppdragsutbildning vid de båda universiteten att regeringen medgav vissa undantag från bestämmelser i den numera upphävda förordningen (1997:845) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. En bestämmelse som undantogs av regeringen var den som an- ger att uppdragsutbildning måste anknyta till sådan grundläggande högskoleutbildning som har examensrätt för.