sou · GWB35 · 2008-02-28 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för och jämställdhets- departementet Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i och lämna förslag till hur lagstiftning mot sådan reklam skulle kunna utformas, samt redovisa för- och nackdelar med dessa förslag (dir. 2006:82). förordnades professor som särskild utredare. Som experter förordnades fil.dr. , förbundsjuristen i Annonsörer tillika sekreteraren i Näringslivets Etiska Råd mot Köns- diskriminerande reklam , ämnesrådet , departementssekreteraren och juristen . entledigades från uppdraget och ersattes från och med av hovrättsassessorn Feryal Mentes. Som sekreterare anställdes hovrättsassessorn och hovrättsassessorn . entledigades från tjänsten . Utredningen har antagit namnet Utredningen om könsdiskriminerande reklam (N 2006:12). Härmed överlämnar utredningen sitt betänkande Könsdiskriminerande reklam kränkande utformning av kommersiella meddelanden (SOU 2008:5). Härigenom är utredningens uppdrag slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Könsdiskriminerande reklam – definitioner och Promemoria 1975 från en av Delegationen för jämställdhet mellan kvinnor och män ....... 3.4Principuttalande från Näringslivets Delegation för Marknadsrätt (NDM).............................................................. betänkande NU 1975/76:61..................... betänkande KU 1976/77:27............ Regeringens proposition 1985/86:121 om inriktning av betänkande LU 1985/86:34 ............................. Uppdrag tilldelas 1986 .............................. 3.12.1 Könsdiskriminerande reklam – vad är det? 3.12.2 Ben-Get-Elsa och ................................... 3.12.3 Könsdiskriminerande reklam. ska den bort!......... Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam () ........................................................................... Ytterligare material från ............................ promemoria – lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam (MA 581/89)............................ reklam (Ds 1994:64)................................................................. Regeringens proposition 1994/95:123 3.17.1 yttrande 1994/95:KU4y – Konstitutionella förutsättningar för lagstiftning med förbud mot diskriminerande reklam.................... betänkande 1994/95:LU16 – Uppdrag tilldelas 1995 .............................. 3.19.1 Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam – Utvärdering av verksamheten 1989–1995.............................................. 3.19.2 Veckopressreklam i – maskulinitet, femininitet och etnicitet ............................................... 3.19.3 TV-reklam i och 1995 – maskulinitet, femininitet och etnicitet ........................ 3.19.4 Diskriminerande reklam – igen .................................... Ytterligare debattmaterial från ................. Regeringens skrivelse 2002/03:140 ......................................... betänkande 2003/2004:LU8 ............................ 3.25Regeringens proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i 3.26Rapport om och könsdiskriminerande reklam – Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam i samarbete med vid Styrdokument – rättsliga normer .................................. Internationella åtaganden avseende diskriminering............... 4.2.1 FN:s allmänna förklaring om de mänskliga 4.2.2 om medborgerliga och 4.2.3 om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.............................................. 4.2.4 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor ................................... 4.2.5 om barnets rättigheter........ 4.2.6 konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande 4.2.10Direktivet om genomförande av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet..................................................... 4.2.11 Direktivet om social trygghet ...................................... 4.2.12 Direktivet om egen rörelse........................................... 4.2.13 Direktivet om likabehandling av kvinnor och män i fråga om varor och tjänster ................................ 4.2.14 Europeiska unionens stadga ......................................... 4.2.15Meddelande från Europeiska gemenskapernas kommission – En färdplan för jämställdhet 2006– 4.3 Svensk lagstiftning om diskriminering ................................... 4.3.3 Lagen om likabehandling av studenter i 4.3.4 Lagen om förbud mot diskriminering ......................... 4.3.5 Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever.................... 4.3.6 Förslag om en sammanhållen 4.4 Internationella åtaganden avseende reklam ............................ 4.4.2 Direktivet om otillbörliga affärsmetoder .................... 4.4.5 Direktiv om upprättande av gemenskapsregler för 4.5 Svensk lagstiftning om reklam............................................... Radio- och TV-lagen................................................... 4.6 Tryck- och yttrandefriheten .................................................. 4.6.1 för de mänskliga 4.6.5 och TV.................... Styrdokument – Utomrättsliga normer ........................ 5.2.1 för reklam.................................... 5.3Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande Inrättande av rådet...................................................... 5.3.3 ERK:s handläggning av ärenden ................................ 5.3.4 ERK:s sammanträden och beslut............................... 5.4 MarknadsEtiska Rådet – MER .............................................. 5.4.2 MER:s handläggning av ärenden................................ 5.4.3 MER:s sammanträden och beslut .............................. Allmänhetens pressombudsman – PO ...................... Tillämpningen av rättsliga och utomrättsliga normer i 6.2.1 Gränsdragningen mellan kommersiell och Anmälningar till och avgöranden av ............................ Anmälningar till och avgöranden av MER............................ Utveckling och omfattning av könsdiskriminerande Allmänt om reklamens omfattning ....................................... Utomhusreklam 2007 – en kvantitativ översikt ................... Behandlade anmälningar inkomna till ...... Överväganden och förslag .......................................... Vad är könsdiskriminerande reklam?.................................... Könsdiskriminerande reklam påverkar ................................. 9.4Utveckling och omfattning av könsdiskriminerande 9.5 Hur kan könsdiskriminerande reklam motverkas? 9.6Utredningens bedömningar av och förslag till åtgärder för att motverka könsdiskriminerande reklam..................... Egenåtgärder av branschorgan ................................... Jämställdhets-/kvalitetsmärkning av reklam............. 9.6.7 Diskuterade förslag under utredningsarbetet som utredningen valt att inte föreslå................................. 9.7Strider en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam mot gemenskapsrätten?......................................................... Direktivet om otillbörliga affärsmetoder.................. EG-rättens regler om fri rörlighet för varor, tjänster och etableringsrätt ........................................ Hur bör lagregleringen genomföras?.................................... Helt fristående lag ...................................................... Lagreglering av könsdiskriminerande reklam ...................... 9.10.1 Allmänt om lagens utformning.................................. 9.10.2 Lag om förbud mot könsdiskriminerande reklam.... 9.10.3 Lagens syfte................................................................. 9.10.4 Lagens tillämpningsområde ....................................... 9.10.5 Formkrav på reklam ................................................... 9.10.6 Tillsyn och sanktioner................................................ 9.10.7 Processuella frågor...................................................... 9.10.8 Ikraftträdande m.m..................................................... För- och nackdelar med lagförslaget..................................... Förslag till lag om förbud mot könsdiskriminerande Förslag till ändring i lagen (1970:417) om Utredningen har haft i uppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i och lämna förslag till hur lagstiftning mot sådan reklam skulle kunna utformas samt redovisa för- och nackdelar med dessa förslag. I uppdraget har också ingått att beakta andra möjligheter att komma till rätta med könsdiskriminerande reklam, t.ex. genom näringslivets egna själv- reglerande organ. Det råder en bred enighet om att könsdiskriminerande reklam är problematisk och icke-önskvärd. Den tekniska utvecklingen har på ett radikalt sätt förändrat förutsättningarna för kommersiella budskap. Detta har stor betydelse för kvantitet, tillgänglighet och spridning av könsdiskriminerande reklam i vår vardag. Könsstereotypa framställningar befäster snäva könsroller och begränsar därmed också handlingsutrymmet och livssituationen för främst flickor och kvinnor, men även för pojkar och män. Att dessa reklambudskap finns överallt i vår vardag, bl.a. på TV, i tidningar, film och Internet, gör att de normaliseras och blir till förväntningar och krav att förhålla sig till. Könsdiskriminerande reklam kan vara kränkande mot båda könen. Sedan i ett avgörande 1976 (MD 1976:8) fastslog att marknadsföringslagen inte omfattar könsdiskrimineran- de reklam, eftersom den är kränkande mot kvinnor inte i deras egenskap av konsumenter utan p.g.a. deras kön, har en rad motioner, betänkanden, rapporter m.m. behandlat könsdiskrimi- nerande reklam. lagutskott, som har behandlat frågan om lagstiftning vid upprepade tillfällen, har bedömt att behov av lagstiftning inte förelegat. Både lagutskottet och konstitutions- utskottet har vidare konstaterat att införandet av en lagstiftning om könsdiskriminerande reklam kräver grundlagsändring. Det självreglerande organet Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam () inrättades 1988 på initiativ av näringslivet. Enligt rådets stadgar är reklam könsdiskriminerande om den bedöms vara sexistisk eller schabloniserande samt även om den på annat nedvärderande sätt är uppenbart könsdiskriminerande för kvinnor eller män. Om reklam föranleder ett fällande uttalande görs det offentligt genom publicering på rådets hemsida och underrättelser till pressen. Utredningens sammanställning av den könsdiskriminerande reklamens utveckling och omfattning, men framförallt dess art, visar på ett behov av ytterligare samlade åtgärder för att motverka könsdiskriminering i reklam. Den avgörande mest effektiva åtgärden är ett lagreglerat förbud mot könsdiskriminerande kommersiell reklam. Utredningen konstaterar att det faller utanför tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen att skydda en närings- idkares ekonomiska intressen. Med den utgångspunkten kan reklam i viss utsträckning regleras i vanlig lag. Allmän enighet råder om att efterhandsingripanden mot framställningar av utpräglat kommersiell natur som har rent kommersiella förhållanden till föremål kan göras med stöd av lag. På den grunden vilar marknads- föringslagen. Enligt utredningens mening saknas det skäl att resonera annorlunda när det gäller reklam med könsdiskrimineran- de utformning. Utredningen föreslår att lagen ska tillämpas på reklam i näringsverksamhet. Med reklam avses ett elektroniskt eller tryckt text-, bild- eller ljudmeddelande som är ägnat att främja ett kommersiellt syfte i näringsverksamheten. Lagförslaget föreskriver vidare att reklam inte får ha en könsdiskriminerande utformning. Med könsdiskriminerande utformning avses en skildring av könsegenskaper eller -roller vilken allmänt sett uppfattas som kränkande för kvinnor eller män. Valet av tillvägagångssätt för att nå ut med reklamens budskap beror på den målgrupp som den riktar sig till. Reklamens form är anpassad för att nå största möjliga andel av den tänkta reklam- mottagargruppen. Reklamens utformning har till syfte att väcka uppmärksamhet eller på annat sätt vara iögonfallande för reklam- mottagarna. Genom reklamens utformning förmedlas det kom- mersiella syftet, dvs. huvudsakligen avsättning av vara eller tjänst. Utformningen kan därför inte påverka reklamens kommersiella natur. Med den här förståelsen av begreppet kommer förbudet mot könsdiskriminerande utformning att utgöra en formföreskrift för reklam. Reklamens utformning är särskilt anpassad så att den appellerar till tolkningar i viss riktning. En förutsättning för likartad tolkning, och förmodat likartat kommersiellt handlande, är därför att formen grundar sig på allmänna föreställningar eller fördomar i det samhälle där reklammottagarna finns. För detta ändamål används bl.a. könsegenskaper eller -roller. När det gäller den typ av reklam som föreslås bli lagreglerad är det just reklamens utformning som har en avgörande betydelse för hur reklamen ska uppfattas av reklammottagarna. Vid bedömningen av vad som utgör könsdiskriminerande utformning är av betydelse bl.a. reklamform, dimensionering, omfattning, kombination av text, bild och ljud samt eventuell retuschering eller beskärning av bild. Under vilka förhållanden reklam uppfattas som kränkande handlar till viss del om bedömningar med inslag av subjektiva värderingar. Någon entydig objektiv måttstock i detta hänseende är svår att finna. Att den föreslagna lagens syfte är att främja jämställdhet mellan könen utifrån ett allmänt samhällsintresse bör få genomslagskraft vid bedömningen av reklamen. Med begreppet allmänt sett ska förstås en spridd eller utbredd uppfattning bland reklammottagarna som inte avviker från den åskådning som representerar samhället i stort. Vid fastställande av en sådan uppfattning kan orientering sökas i vad som kan anses utgöra en typisk reaktion inför en viss skildring. I de fall den vanligaste meningen hos de tänkta reklammottagarna kan anses vara annan än den som annars gäller i samhället bör den allmänrådande uppfattningen ha företräde. Föreställningen om den allmänna synen kommer således främst att grundas på en måttstock kring normer i det goda samhället som på ett ansvarsfullt sätt verkar för att uppnå jämställdhet mellan könen. Utredningen föreslår att ska utöva tillsyn över att lagen följs. är enligt lagen ensam behörig att väcka talan eller meddela föreläggande om förbud mot fortsatt användning av reklam som inte uppfyller formkraven i lagen. Ett förbud ska vara förenat med vite. är också ensam behörig att föra talan om utdömande av vite mot den som bryter mot ett förbud. Utredningens bedömningar och andra förslag till åtgärder för att motverka könsdiskriminerande reklam Utredningen anser att bör fortsätta bedriva sin verksamhet och att /KO ska ansvara för frågor avseende könsdiskriminerande reklam, vilket bl.a. innefattar kartläggning av dess utveckling och omfattning, utformning av råd och spridning av information. Vidare föreslås att och ska göra en översyn och utvärdering avseende utbildningen i mediekritisk kompetens samt om det anses behövligt arbeta för en utbildningsutveckling i denna fråga. Beredningen inom av betänkandet Märk – värdig jämställdhet (SOU 2002:30) bör beakta möjligheterna att inom arbetet infoga jämställdhets- /kvalitetsmärkning som tar sikte på könsdiskriminerande reklam. Inrättande av kommunala konsumentnämnder med uppgift att bevaka reklamen i ett könsperspektiv är bra, men föreslås inte. Inte heller föreslås en i näringslivets regi. Den nya lagen och övriga förslag kan förväntas ha stor betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. En något ökad resurs- åtgång hos vissa myndigheter och hos ett begränsat antal domstolar kan förväntas. I övrigt bör utredningens förslag inte få några nämnvärda statsfinansiella konsekvenser. Initialt kan den nya lagstiftningen komma att medföra vissa kostnader för utbildningsinsatser inom näringslivet. Dessa kostnader kan dock bedömas bli marginella eftersom det finns frivilliga branschnormer avseende könsdiskriminerande reklam liknande de som utredningen föreslår. Utredningens bedömning är att lagen bör kunna träda i kraft . lag om förbud mot könsdiskriminerande reklam Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag har till syfte att främja jämställdhet mellan kvinnor och män genom att motverka kränkning av deras värdighet i reklam. 2 § Lagen tillämpas på reklam i näringsverksamhet. Med reklam avses ett elektroniskt eller tryckt text-, bild- eller ljudmeddelande som är ägnat att främja ett kommersiellt syfte i näringsverk- samheten. Lagen tillämpas inte i den utsträckning det skulle strida mot bestämmelser om tryck- eller yttrandefrihet i tryckfrihetsför- ordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. 3 § Reklam får inte ha en könsdiskriminerande utformning. Med könsdiskriminerande utformning avses en skildring av könsegenskaper eller –roller vilken allmänt sett uppfattas som kränkande för kvinnor eller män. 4 § ska utöva tillsyn över att lagen följs. Förbud mot fortsatt reklam 5 § En näringsidkare vars reklam strider mot 3 § får förbjudas att fortsätta använda den reklamen eller annan liknande reklam. Ett förbud ska förenas med vite. Ett förbud enligt första stycket får meddelas också 1.en anställd hos näringsidkaren, 2.någon annan som handlar för näringsidkarens räkning, och 3.var och en som i övrigt väsentligt har bidragit till reklamen. 6 § I fall som inte är av större vikt får meddela ett föreläggande om förbud under samma förutsättningar som anges i 5 §. Om ett föreläggande godkänns inom angiven tid blir det gällande som en lagakraftvunnen dom. 7 § Talan om förbud väcks vid och talan om utdömande av vite vid . Talan får väckas av . Talan om förbud får inte väckas om har meddelat föreläggande om förbud och tiden för godkännande inte har gått ut. 8 § I en rättegång om förbud får meddela förbud att gälla tills vidare, om visar sannolika skäl för sin talan, och 2. det skäligen kan befaras att svaranden genom att vidta eller låta bli att vidta en viss handling minskar betydelsen av ett förbud. I fråga om beslut enligt första stycket tillämpas 15 kap. 5 § andra – fjärde styckena och 8 § . Beslutet får verkställas genast. behöver inte ställa säkerhet för skada som kan tillfogas svaranden. 9 § En dom i vilken frågan om förbud har prövats hindrar att en ny talan om förbud väcks eller föreläggande om förbud meddelas med anledning av reklam som omfattas av förbudet. 10 § Vid handläggning av mål om förbud tillämpas föreskrifterna i om tvistemål där förlikning om saken inte är tillåten. I mål om utdömande av vite gäller vad som föreskrivs i lagen (1985:206) om viten. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Härigenom föreskrivs att 1 och 11 §§ lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. ska ha följande lydelse. ärenden handlägger mål och ärenden 1.konkurrenslagen 1. konkurrenslagen (1993:20), (1993:20), 2.marknadsföringslagen 2. marknadsföringslagen (1995:450), (1995:450), (2005:104), (2005:104), 8. lagen (2005:590) om insyn 8. lagen (2005:590) om insyn 10. luftfartslagen (1957:297). 10. luftfartslagen (1957:297), För frågor om marknads- föring, avtalsvillkor i konsumentförhållanden och könsdiskriminerande reklam finns en konsumentombuds- man. Ombudsmannen utses av regeringen och ska vara jurist. Bestämmelserna i 14–22 §§ tillämpas inte i mål eller ärenden enligt konkurrenslagen, mark- nadsföringslagen, försäkrings- avtalslagen, lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., lagen om franchisegivares informationsskyldighet eller luftfartslagen. I mål enligt marknadsföringslagen, försäkringsavtalslagen eller lagen om franchisegivares info- rmationsskyldighet tillämpas inte heller 13 a §. I stället gäller vad som föreskrivs i dessa lagar. förbud mot könsdiskriminerande reklam. Bestämmelserna i 14–22 §§ tillämpas inte i mål eller ärenden enligt konkurrenslagen, mark- nadsföringslagen, försäkrings- avtalslagen, lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., lagen om franchisegivares informationsskyldighet, luft- fartslagen eller lagen om förbud mot könsdiskriminerande reklam. I mål enligt marknadsförings- lagen, försäkringsavtalslagen, lagen om franchisegivares informationsskyldighet eller lagen om förbud mot könsdiskri- minerande reklam tillämpas inte heller 13 a §. I stället gäller vad som föreskrivs i dessa lagar. 11 § För frågor om marknads- föring och frågor om avtals- villkor i konsumentförhållanden finns en konsumentombuds- man. Ombudsmannen utses av regeringen och skall vara jurist. Denna lag träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Vid regeringssammanträde beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i och lämna förslag till hur lagstiftning mot sådan reklam skulle kunna utformas, samt redovisa för- och nackdelar med dessa förslag (dir. 2006:82). Enligt direktiven ska utredningen även beakta andra möjligheter att komma till rätta med könsdiskrimi- nerande reklam, t.ex. genom näringslivets egna självreglerande organ. Utredningen har antagit namnet Utredningen om könsdiskriminerande reklam. Direktiven till utredningen fogas som bilaga till betänkandet. Utredningen höll sitt första sammanträde och har därefter haft fem sammanträden, varav ett långt internat- sammanträde. Utredningens sekreterare har under arbetets gång haft ytterligare kontakter med utredningens experter. I utred- ningen har ingått fem experter, varav en har ersatts under utredningsarbetet. Utredningen har valt att i betänkandet skriva utredningen även vid behandling av frågor kring vilka enighet inte uppnåtts. Utredningen har besökt , Barn- ombudsmannen och samt haft möte i med . Utredningen har samrått med Närings- livets och, i frånvaro av ordförande i (Ju 2003:04) vid aktuell tid, varit i Utredningens uppdrag och arbete kontakt med beredningens sekreterare. Därutöver har utredningen haft kontakter med medarbetare från och . Utredningen har också berett Allt är Möjligt, , , Konsumenter i Samverkan, Mediebyråer och möjlighet att yttra sig. Utredningen har anlitat medieforskaren som konsult med uppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam. Information om relevant lagstift- ning i övriga nordiska länder har inhämtats genom enkäter. 2Könsdiskriminerande reklam – definitioner och påverkan I detta avsnitt redovisas tidigare förekommande definitioner av könsdiskriminerande reklam. Därefter redovisas forskning om hur reklam påverkar oss. Utredningens analys av vad könsdiskrimi- nerande reklam är och hur den påverkar oss samt slutsatser därav redovisas i avsnitt 9.2 och 9.3. Könsdiskriminerande reklam i har sedan början av 1970- talet varit föremål för åtgärder av olika slag såsom utredningar, kartläggningar, lagstiftningsförslag, näringslivets egenåtgärder samt prövats i domstol. Frågan har ansetts beröra såväl jämställdhet och diskriminering som marknadsföring samt yttrande- och tryck- frihet. Det finns ingen legal definition av könsdiskriminerande reklam. I direktivet till denna utredning används en lexikalisk definition. Där anges att könsdiskriminerande reklam är reklam som förut- sätter könsfördomar och könsroller och som ofta har en viss sexuell anstrykning (). Den delas ofta upp i schabloniserande och kränkande reklam. Den definition som med smärre variationer är allmänt etablerad i lagstiftnings- och rätts- tillämpningssammanhang, likaväl som vid branschens egenåtgärder, utarbetades av en arbetsgrupp tillsatt av 1974 (promemoria ). Som könsdiskriminerande reklam i vidsträckt bemärkelse betecknas enligt promemorian Könsdiskriminerande reklam – definitioner och påverkan