sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — När man sedan skördat skall båda parter skicka in en leveransförsäkran till och därefter kan odlaren fortsätta sin odling och söka stödet för energigrödor eller välja att bryta upp odlingen. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning En förädlingsdeklaration skall även skickas till från förädlaren när förädling är klar. När det gäller energiskog ses flisningen vid skörd som en första förädlingsdel och här har företag som skickat in förädlingsdeklarationen till Jord- bruksverket som man skickar leveransförsäkran till läns- styrelsen. Eftersom företaget är både uppköpare och förste förädlare ansvarar de för både leveransförsäkran och förädlings- deklaration. När förädlingen är klar kan frisläppa säkerheterna. Skall odlingen fortgå och kontrakten lever vidare ligger också säkerheterna kvar på . Förädlaren skall också föra journaler över kvantiteter, förbrukning m.m. Om odlaren använder energiskogen i det egna företaget skall en för- säkran om odling och förädling på egen gård lämnas in till i stället för ett kontrakt. Regelverket uppfattas av de inblandade aktörerna som mycket komplicerat och leder till att beslutsfattaren i sin kalkyl inkluderar en kostnad för detta. har gjort en framställan till DG AgriTPF16FPT med förslag på förenklingar av förordning (EC) nr 1973/2004 som rör energigrödor och icke-livsmedelgrödor på uttagen areal. Dessa förslag är resultatet av ett samråd med Salixbranschen genom och är avsedda att avhjälpa några av de hinder som regelverket skapar. påpekar svårigheterna med att kontrollera att lantbrukaren levererar hela skörden, vilket i princip är omöjligt. Man föreslår i stället att den kvantitet som odlaren måste leverera skall anges i kontraktet så att det blir lätt för både odlare och myndigheter att följa. föreslår också att kravet på denaturering vid förädling på det egna jordbruksföretaget tas bort eftersom det kan ifrågasättas ur hälso- och miljösynpunkt. Man föreslår även att kravet på säkerhet tas bort eftersom det inte behövs vid egen förädling. föreslår att det skall bli enklare att göra ändringar i kontraktet efter att sista dag för stöd- ansökan har varit. Detta för att man skall kunna möta en ökad efterfrågan med en utökad areal. Det kräver även en ökad flexi- bilitet när det gäller ställande av säkerhet eftersom även den behöver ökas. föreslår att representativa avkast- ningar endast skall fastställas för traditionella jordbruksgrödor, nämligen spannmål och oljeväxter. 16TP PT SJV Dnr 17-5113/06. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning att kravet på kontrakt slopas för fleråriga grödor som inte kan användas som livsmedel och foder. Utredningen konstaterar att den odlade arealen har resulterat i att det inte funnits tillräckliga incitament för andra större aktörer än Lantmännen Agroenergi att på allvar satsa på tjänster kring energiskogsodling. Detta har allmänt sett lett till högre kostnader än som är fallet om marknadsvolymen givit utrymme för fler företag och en effektivare konkurrenssituation. I en beslutsfattar- ekonomisk kalkyl kommer en högre kostnad därför att ingå som reflekterar denna bristande konkurrenssituationen. Utredningens bedömning av inverkan av ovanstående faktorer på traditionella bidragskalkyler De bedömningar som ovan har gjorts av tidigare gjorda lön- samhetskalkyler visar att om de ovan nämnda faktorerna beaktas kommer den beräknade lönsamheten att påverkas både positivt och negativt. Enligt utredningen finns det anledning förmoda att de på traditionella täckningsbidragskalkyler baserade förväntningarna sammantaget varit överskattade. Utredningen har inga förutsätt- ningar för att bedöma hur stor denna överskattning varit uttryckt i arealtermer. Genomgången visar emellertid vikten av att analysen görs så fullständig som möjligt. Lämplig omfattning av Salixarealen – samhällsekonomisk analys Utredningens ställningstagande till den ur samhällets synpunkt lämpliga omfattningen av Salixarealen bör rimligen grundas bl.a. på en samhällsekonomisk analys, som beaktar kostnader och nyttor som är förknippade med Salixodling. De modellanalyser som utred- ningen utfört har beaktat de faktorer som vi just analyserat. I förhållande till en beslutsfattarekonomisk analys är det framför allt riskaversionen och Salix påverkan på landskapet som kan föranleda att dessa faktorer åsätts olika kvantitativa värden i beslutsfattar- kalkylen jämfört med en samhällsekonomisk kalkyl. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Utredningen har i kapitel 13 redovisat bakgrunden till varför en samhällsekonomisk kalkyl kan ge ett mer positivt resultat än den beslutsfattarekonomiska när hänsyn tas till lantbrukarens risk- obenägenhet. Riskaversionen har känslighetsanalyserats i utred- ningens modellkalkyler. När värdet på riskaversionen sätts till och hektar reduceras lönsamheten för odling av Salix i den enskilde lantbrukarens kalkyl (jfr kapitel 4). Den sam- hällsekonomiska kalkylen belastas inte med samma kostnad, efter- som samhället kan vara riskneutralt eller i varje fall mindre risk- ogillande än lantbrukaren. Samhället kan i detta fall utforma sina styrmedel utifrån skillnaden mellan det ekonomiska utfallet för samhället och utfallet för lantbrukaren. Enligt utredningens bedömning kan en ökad areal energiskog på bidra positivt till flera av miljökvalitetsmålen men riske- rar medföra intressekonflikter både inom och mellan olika miljökvalitetsmål. En möjlighet att uppnå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är en ökad produktion av biobränslen för att ersätta fossila bränslen. Även målen Ingen övergödning och giftfri miljö kan gynnas av en ökad energiskogsodling genom snabbväxande trädarters förmåga att upp kväve och andra ämnen ur marken. I den offentliga debatten har utgångspunkten i vissa fall varit att energiskogsodlingar är fula och förstör landskapet och lokalise- ringen är den mest omdiskuterade aspekten. En litteratur- genomgång och analys av berörda parters syn på energiskogsodling baserad på enkät har gjorts av på uppdrag av Natur- vårdsverket. Målet med utredningen var att utvärdera energiskogs- odlingens positiva möjligheter för landskapets natur- och kultur- värden, samt analysera möjligheterna att styra odlingarnas utform- ning, lokalisering, skötsel i syfte att bidra till att miljömålen Ett rikt odlingslandskap, Begränsad klimatpåverkan och Ingen övergödning uppnås. Dessutom skulle tänkbara konfliktområden identifieras, exempelvis mellan lönsamhetskrav för biomassaproduktion och natur- och kulturmiljövårdsintressen. Analysen visar, enligt Weih, att genomtänkta utformnings- och skötselåtgärder i många fall borde kunna resultera i företagsmässiga odlingar som är positiva ur både landskaps- och kulturmiljösynpunkt.TPF17FPT När det gäller Salix påverkan på landskapsbilden är det möjligt att lantbrukarens och allmänhetens bedömning kan skilja sig åt. 17TP PT , Energiskogsodling på – möjligheter för biologisk mångfald och kulturmiljö i ett landskapsperspektiv. Rapport till , . Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Utredningen har i sina modellberäkningar räknat med två fall. I det ena fallet överensstämmer lantbrukarens och samhällets värdering av påverkan på landskapsbilden, i det andra fallet belastas lant- brukarens kalkyl med en extra kostnad vilket inte görs i den samhällsekonomiska kalkylen. De modellberäkningar som utred- ningen låtit utföra visar att effekterna av olika antaganden återigen blir stora. Utredningen har inte kvantifierat och uppskattat värdet av olje- oberoendet, som är ett samhällsmål. Det finns inte data tillgängligt som gör detta möjligt. Utredningen kan konstatera att de ekonomiska förutsätt- ningarna för att odla Salix är relativt goda i delar av landet och att den enskilt viktigaste förutsättningen för att samhället skall till- godogöra sig Salixodlingens goda miljöegenskaper och sänka produktionskostnaderna är att nu utöka den arealmässiga odlingen på rätt marker i närheten av förbrukarna: De stordriftsfördelar som finns i Salixverksamheten skulle kunna realiseras.TPF18FPT Den begränsade Salixarealen på har gjort att det inte funnits tillräckliga incitament för andra större aktörer än Lantmännen Agroenergi att på allvar satsa på tjänster kring energiskogsodling. En ökad areal Salixodlingar skulle förbättra konkurrenssituationen och därigenom skapas bättre förutsättningar för att betalningen till lantbrukaren ökar som i sin tur blir ett incitament till ökad areal Salixodlingar och ökad produktivitet på Salixodlingarna. Produktionskostnaden kan enligt utredningen förväntas minska vid ökande arealer Salix. Exakt vid vilken nivå som skalfördelar träder in är svårt att förutse, eftersom även lokalisering av odlingen spelar roll. De lägre kostnaderna fås bl.a. på grund av teknikutveckling, förbättrade metoder och större andel högavkastande sorter på odlingarna. Ökade kunskaper om odlingssystemet bedöms också kunna sänka produktionskostnaderna över tiden. Ur samhällets synpunkt är det vidare av intresse att kon- kurrensen på marknaden för Salix skärps. finns endast ett företag. Framförallt har det låga arealunderlaget gjort att inte fun- nits tillräckliga incitament för andra större aktörer än Lantmännen 18TP PT Energimyndigheten, Uppdrag att utvärdera förutsättningarna för fortsatt marknadsintro- duktion av energiskogsodlingar, Slutrapport. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Agroenergi att på allvar satsa på tjänster kring energiskogsodling. Dessutom har det funnits konkurrenshinder i form av att entre- prenörer som arbetar med Lantmännen Agroenergi har varit begränsade att kombinera körslor som entreprenörer åt Lant- männen Agroenergi med egna kunder. Situationen med liten Salixareal och få aktörer har gjort att det ekonomiska skördenettot i de flesta fall blivit relativt lågt för dagens odlare, vilket minskat incitamenten hos lantbrukarna att plantera Salix. Om den odlade arealen Salix ökar skapas utrymme för en ökad kon- kurrens, vilket utredningen bedömer kommer att leda till ökad lönsamhet för de lantbrukare som köper tjänsterna för odling och skörd av Salix. Samhället har under en lång följd av år finansierat forskning som syftar till att utveckla Salix som en del av det svenska energisyste- met. Till en början som ett sätt att medverka till att uppnå de svenska klimatmålen genom att försörja värme- och kraftvärmeverk med biobaserad råvara. Detta innebar en medveten uthållig satsning av forskningsresurser för att utveckla och förädla produktionen av Salix. Detta har lyckats med och driver forsknings- fronten framåt. har tyngdpunkten på den svenska bränsle- forskningen varit att nyttja cellulosalignin för framställning av andra generationens drivmedel. Salix är en möjlig råvara i denna framtida process. upplever skogsindustrin att det framtida behovet av lignocellulosa för framställning av andra gene- rationens drivmedel utgör ett hot mot skogsindustrins råvaru- försörjning. Utan att ta ställning till frågan om hur skogsråvaran skall användas för att få en användning som ur samhällets synpunkt är den bästa vill utredningen endast framhålla att användningen av Salix just för produktion av andra generationens drivmedel är för- enlig med skogsindustrins intresse av att tillgodose skogsindustrins råvarubehov. Därutöver skulle en ökad Salixodling utgöra ett bidrag till målet om en tryggad bränsleförsörjning. Hur skall vi få till stånd en utökad areal? Utredningen har övervägt ett antal styrmedel (ekonomiska stöd, förenklingar och information) för att få till stånd en från samhällets synpunkt önskvärd utökning av odlingsarealen. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning En möjlighet är att staten ökar anläggningsstödet till lant- brukaren för att odla Salix. Utredningen bedömer emellertid att odling av Salix på vissa marker är lönsam för lant- brukaren varför ytterligare ekonomiska incitament för att öka lönsamheten inte är motiverade. Utredningen vill i stället föreslå åtgärder som medverkar till att skapa en marknad för den Salix som jordbruket producerar. Däremot kan utredningen konstatera att en Salixplantering med nuvarande kalkyl innebär en likviditets- försvagning fram till andra skörd, något som kan hålla tillbaka odlarintresset. En annan möjlighet som utredningen övervägt är olika sätt att reducera den risk som det innebär för en lantbrukare att odla en flerårig gröda jämfört med en ettårig gröda. Utredningen har övervägt prisgarantier och marknadsbaserade försäkringsskydd. De ovan beskrivna kostnadsproblemen som är resultatet av en otillräcklig odlingsareal är ett tröskelproblem. Utredningens be- dömning är att det skulle räcka att få till stånd en omfattning om odlad Salix för att nå de stordriftsfördelarTPF19FPT som både leder till kostnadssänkningar och utrymme för en bättre konkurrens på tjänster kring energiskogsodlingarna. Detta skulle sammantaget ge en bättre lönsamhet och därmed en högre ersätt- ning för den upplevda risken. Att i ett sådant läge tillskapa ett tungrott administrativt system med t.ex. prisgarantier är enligt utredningens mening inte skäligt. Med den begränsade omfattningen av odlingen som avses förefaller det inte heller skäligt att föreslå ett marknadsbaserat försäkrings- skydd.TPF20FPT 19TP PT , , , , , , , , och (Ed.). Uppdrag att utvärdera förutsättningarna för fortsatt marknadsintroduktion av energiskogsodling, Slutrapport, Regeringsbeslut , N2002/11666/ESB, , . and , 2007. Energy crop production costs in the EU. Report in the EU project RENEW, , , 2007. 20TP PT Utredningen har diskuterat följande alternativ: Terminsliknande försäkringslösning för producenter som överväger att skifta till Salix. En alternativ lösning skulle kunna vara att erbjuda ett garantilån där graden av återbetalning kopplas till marknadspriset på Salix. Lånet skulle kunna vara amor- teringsfritt under t.ex. och därefter amorteras, inklusive marknadsränta, . Om priset ligger över viss nivå återbetalas hela lånet plus skälig ränta. Vid lägre priser återbetalas inte hela summan. Ett tredje alternativ är ett lån där garanterar att lantbrukaren inte behöver betala tillbaka mer än en viss procentuell andel av pengarna om priset t.ex. efter det att omläggningen skedde understiger en viss nivå. Den efterskänkta delen kan varieras så att den återspeglar skillnaden mellan kalkylpriset och det faktiska utfallet. Lånet skulle kunna vara amorteringsfritt och amorteras när man nått tidpunkten för första skörd. Systemet innebär att staten lyfter risken från Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Utredningen har övervägt att stimulera användarsidan, dvs. värme- och kraftvärmeverken. Värme- och kraftvärmeverken fick ett statligt investeringsstöd i samband med att staten ville få till stånd en ökad skogsbränsleanvändning. Med hänvisning till de positiva effekter som uppnåddes med detta styrmedel föreslår utredningen att staten lämnar ett bidrag till de värme- och kraft- värmeverk som upprättar ett långsiktigt avtal med lantbrukare om leverans av Salix. Syftet med ett sådant avtal är: a)Sänka kostnader för framförallt plantering, skörd och tran- sporter av Salix genom att säkerställa att vi får större samman- hängande odlingar nära värme- och kraftvärmeverken. Utred- ningen gör bedömningen att när marknaden nått bör marknadens aktörer kunna hantera situationen utan stöd. b)Öka leveranstryggheten för värme- och kraftvärmeföretagen så att Salixflis kan spela en större roll och få ett högre värde i bränslemixen. Salixodlingens ekonomiska förutsebarhet liksom frågan om odlar- nas likviditetsbelastning är en fråga för marknadens parter och är inte något som skall regleras av staten. Ett nytt statligt stöd, kontraktspremie, föreslås lämnas till det företag som tecknar kontrakt på nyplanterad Salix för att ge goda förutsättningar att sänka kostnaderna för de hanteringsled som ligger mellan odlaren och slutanvändaren. Mottagare för stödet kan vara de köpande värme- och kraftvärmeföretagen eller de bränsle- handlande företagen som har kontakt med såväl odlare som slut- kund. Stödet skall dels utgöras av ett investeringsstöd och dels utgöras av ett stöd för affärsutveckling. För att stödet skall vara enkelt och effektivt att hantera knyts det till den areal som kontrakteras. För att garantera att odlingseffektiviteten upprätthålls på den kontrak- terade arealen förutsätts att energiföretaget skriver kontrakt om genomsnittslantbrukaren utan att riskera att subventionera bönderna om allt går vägen. Detaljerna kan säkert bankfolk med erfarenhet av lån till lantbrukare utarbeta mycket bättre än vad jag skulle kunna. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning leverans av att visst antal MWh. Detta blir incitament för lant- brukaren att odla Salix på ett resurseffektivt sätt. För de värme- och kraftverk som kan blanda in Salix krävs en ny logistikkedja, vilket förutsätter en större sam- verkan mellan odlare och värmeverken än vad som varit fallet hit- tills. Odlarna är beroende av en långsiktighet i efterfrågan. Värme- verken är beroende av en jämn tillförsel till sina anläggningar för att inte inblandningen av Salix skall vara för hög under korta perioder, vilket kan leda till eldningsproblem i anläggningarna. I logistikkedjan från till panna finns ett antal utveck- lingsfrågor och investeringar som måste göras. För att få en väl fungerande hantering av Salix skall den skördas och buntas i sam- band med skörden, som sker under relativt korta perioder, när bärigheten i marken tillåter. Därefter skall den lagras för att jämna ut leveranserna till värmeverken under bränslesäsongen. Slutligen ska den flisas innan inmatning till anläggningen. Detta fordrar följande investeringar: Nya typer av skördare anpassade till energigrödor och med möjlighet att bunta för effektiv transport och lagring. Utbyggda lagerytor mellan odlingsplats och . Maskiner för flisning av buntarna innan inmatning i befintliga bränslesystem kan ske. De skördare som behövs behöver utvecklas för att uppfylla angivna krav. Det handlar uppskattningsvis om några . Lagerytor behöver iordningställas i relativt stor omfattning. Inves- teringskostnaden för ett större värmeverk som kan ta emot mellan 50 och 100 GWh uppgår till mellan 7 till . I dessa siffror ligger inte eventuellt markköp för upprättande av lagerytor med. Den affärsutvecklande delen grundar sig på att energiföretagens inköp av Salixbränsle nu kräver ett annorlunda upplägg. Det gäller både uppsökande och informerande verksamhet innan kontrakts- skrivning kan ske med ett antal mindre leverantörer vilket kräver större arbetsinsatser. För att genomföra detta på ett effektivt sätt förutsätts värmeverken hyra in specialkompetens för kontrakts- utformning och affärsutveckling. För odlaren av Salix är långsiktigheten en central fråga. Den bästa långsiktigheten skapas genom långsiktiga avtal och investe- Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning ringar som knyter odlingsytorna och värmeverken närmare till varandra. Sådana avtal speglar de prisrisker som finns. För att öka Salixodlingens ekonomiska förutsebarhet och därigenom underlätta för odlaren att engagera sig i sådana kontraktsöverenskommelser föreslår utredningen att ges i uppdrag att utveckla prisserier som speglar prisutvecklingen för biobränslen. Stödet föreslås lämnas fram med målet att kontrakt motsvarande ca uppnås. Detta motsvarar en odling om cirka 50 000 ha. För att nå en snabb effekt föreslås att en kontraktspremie på per hektar lämnas under periodens två första år. Därefter sänks kontraktspremien till per hektar fram upp till en areal om högst 50 000 ha. Utredningen bedömer att kostnaden för Salix- produktion, givet den ökade arealen, skall ha sjunkit påtagligt och att odlingen av Salix därefter skall klara sig på marknadens villkor. Vid en antagen volym på per ha för första skörd (år 4 efter plantering) och per att ha för andra skörd () erhålles en sammantagen bränslemängd på ca 200 MWh. Vid ett förväntat pris fritt kund på per MWh är värdet . Om stödet sätts i relation till dessa två skördar utgör det men kan få stor betydelse för verksamhetens effektivitet. En preliminär bedömning är att sticklings- och planterings- kostnaden kan sänkas med 1 per hektar, skörde- kostnaden med 1 per skörd och hektar samt frakt- och övriga hanteringskostnader med 1 per skörd och hektar. Sammantaget innebär det en kostnadsminskning räknat på två skördar på 5 . Krav kan eventuellt också komma att ställas vad gäller lokali- seringen av odlingarna för att minimera eventuella negativa kon- sekvenser ur ett landskapsperspektiv. krävs tillståndsprövning via , vilket också bör kunna utnyttjas för att styra odlingarnas lokalisering och placering. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Den statliga kontraktspremien föreslås bli finansierad över lands- bygdsprogrammet (affärsutveckling och kompetensutveckling) och av ett nytt investeringsstöd som inrättas för detta ändamål. Det statliga stöd som föreslås ovan kan behöva prövas mot EG- fördragets konkurrensregler. Dessa regler inbegriper bl.a. ett förbud mot statligt (offentligt) stöd till företag, vilket regleras i artiklarna 87 88 i fördraget. Statlig stödgivning till näringslivet syftar vanligen till att stärka ett företags eller en branschs kon- kurrenskraft. Även om ett stöd har utformats för att kompensera en nackdel, t.ex. en ogynnsam lokalisering, finns en risk för att stödet får en konkurrenssnedvridande effekt. Definitionen av statligt stöd är bred inom . Vid sidan av uppenbara stödåtgärder som direkta bidrag och lån på förmånliga villkor etc. omfattas även fall där det offentliga inte tillämpar marknadsmässiga villkor t.ex. vid avyttring av offentlig egendom. Selektiva förmåner för enskilda företag eller branscher inom ramen för skattepolitiken eller på miljöområdet är andra exempel som faller under . Även om regelverket är förhållandevis strikt, och innebär en betydande begränsning för medlemsstaternas möjligheter till att subventionera näringslivet, kan emellertid vissa typer av stöd accep- teras inom av fastställda ramvillkor. Här avses bl.a. vissa stöd till miljöförbättrande åtgärder, stöd till små och medelstora företag, stöd av mindre ekonomisk betydelse samt stöd till forskning, utveckling och innovation. Utredningen bedömer att det föreslagna stödet borde kunna accepteras eftersom stödet ligger väl i linje med både EU:s och ambitioner på miljöområdet och specifikt i linje med de nya mål för förnybara energikällor och andelen biodrivmedel som enades om i den 8 . Generellt gäller dock att en föranmälan (notifiering) måste göras till kommissionen och att stöd inte får utbetalas före kommissionens godkännande Målet med investeringsstödet är att öka odlingsarealen från dagens till . Denna areal bedöms av utredningen tillräcklig för att nå skalfördelar samt en Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning kostnadseffektiv och fungerande marknad. Efter att skalfördelarna nåtts och en väl fungerande marknad etablerats torde odlingsarealen kunna växa ytterligare till 200 000 . Den ungefärliga potentialen bioenergi Salix är . Som jämförelse uppskattas behovet av biobränslen i fjärrvärme- och kraftvärmesektorn kunna öka med uppemot fram . Det finns med andra ord utrymme för att även andra bränslen som skogsbränslen och halm skall kunna öka i avsättning. Klimatnyttan med att producera bioenergi från Salix för fjärrvärme- och kraftvärmeproduktion upp- skattas till koldioxid om olja ersätts. Denna reduktion motsvarar av totala utsläpp av koldioxid från all energianvändning eller nästan 50 pro- cent av jordbrukets utsläpp av koldioxid från energianvändningen i primärproduktionen. Vilken sysselsättningseffekt detta ger beror på om Salixodlingen ersätter traditionella jordbruksgrödor eller träda. Om den tillkommande Salixarealen anläggs på mark som odlas med spannmål innebär en övergång från spannmålsodling till Salixodling att arbetsåtgången minskar med per hektar och år.