sou · GWB324 · 2008-03-05 00:00:00 — Arbetet med att ta fram prognoser för utsläppen på kort () och medellång sikt (20202025) behöver utvecklas och i ökad utsträckning kompletteras med insatser där även andra typer av framtidsstudier tas fram, t.ex. scenarier över olika möjliga utvecklingsvägar. Beredningen bedömer att regeringen bör driva på för att EU:s system för rapportering av växthusgaser utvecklas så att om- fattande elexport baserat på koldioxidfri el från och andra länder till länder med hög andel kolkondens uppmärk- sammas och underlättas. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Utsläppen av växthusgaser i har legat års utsläppsnivå. 2006 var utsläppen lägre jämfört med . har BNP ökat med . Utvecklingen av de samlade utsläppen av växthusgaser i har alltså i betydande grad avlänkats från den ekonomiska tillväxten , se figur nedan. I statistiken ingår inte utsläpp i andra länder från produktion av varor för export till . Utrikes sjöfart och flygtrafik ingår inte heller. Däremot ingår utsläpp från produktion av varor för export från . Utsläpp – och BNP-utveckling i Källa: (NIR 2008) och SCB. minskade utsläppen av växthusgaser i en ännu högre takt jämfört med utvecklingen . Kol- dioxidutsläppen minskade med , som energianvändningen ökade kraftigt i landet. Det var framförallt övergången från olja till el i samband med utbyggnaden av vatten- kraft och kärnkraft som låg bakom utvecklingen . Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Utsläppen har utvecklats på skilda sätt i olika samhällssektorer. Se tabell 4.1 nedan. I kommer numera de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier (inklusive utsläpp från raffinaderier, koksverk och fackling). Utsläppen från el- och värmeproduktion och från uppvärmning av bostäder och lokaler är däremot mycket små jämfört med motsvarande utsläpp i andra industriländer och i snabbt växande utvecklingsländer som och . Den genomsnittliga bränsleförbrukningen i personbilar är däremot hög i , exempelvis jämfört med övriga EU- länder. Tabell 4.1 Utsläpp och utsläppsförändring sektorsvis 1990 och 2006 i miljoner ton (Mton) koldioxidekvivalenter Övrig energi*** Källa: , 2007 och egen bearbetning. *I Bostäder och lokaler mm ingår utsläpp från bostäder, service samt energianvändning inom jordbruk, skogsbruk och fiske. **I Industri ingår utsläpp från industrins förbränning, industriprocesser och fluorerade växthus- gaser. ***I Övrig energi ingår utsläpp från raffinaderier, tillverkning av fasta bränslen (främst koks- verk), diffusa utsläpp (fackling) samt övrigt (främst militära transporter). Att utsläppen minskar förklaras främst av att användningen av olja för uppvärmning av flerbostadshus, lokaler och småhus successivt har ersatts med fjärrvärme, värmepumpar samt i viss utsträckning även av små biobränslepannor. Utvecklingen har accelererat . Ökningen av fjärrvärmeproduktionen har i stor utsträckning skett genom att användningen av biobränslen har ökat. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Utsläppen från avfallsdeponier har också minskat kraftigt. Avfallet används istället till fjärrvärmeproduktion, materialåter- , framställning av biogas och kompostering. Utsläppen från jordbrukssektorn har minskat p.g.a. minskad användning av stall- gödsel och handelsgödsel samt allt färre mjölkkor. Utsläppen från förbränning och processer inom industrin har sammantaget varierat kring ungefär samma nivå, med undantag för järn- och stålindustrier och raffinaderier, från vilka utsläppen ökar. Utsläppen har stabiliserats p.g.a. att energi- och koldioxidintensiva branscher haft en lägre produktionstillväxt än genomsnittet i industrin, energiintensiteten har minskat i de flesta branscher och produktionen delvis fått en annan inriktning genom struktur- omvandling. Utsläppen ökar främst från transportsektorn på grund av ökande transportvolymer och trots att fordonen blivit bränsle- snålare. Ökningen består främst i att lastbilstrafiken växt i omfatt- ning. har utsläppen legat på ungefär samma nivå till följd av att biodrivmedel börjat användas, främst genom låginblandning i bensin och diesel. Koldioxid från användning av fossila bränslen, står för av de totala växthusgasutsläppen i . Utsläpp av dikväveoxid kommer från jordbruk, avfall och industriprocesser och står för av de totala utsläppen. Metan kommer främst från jordbruk och avfallsdeponier och svarar för av de totala utsläppen. Fluorerade gaser (HFC, PFC och SF6B B) kommer främst från aluminiumtillverkning och läckage i kyl- värmepumps- och luftkonditioneringsanläggningar och svarar för av de totala utsläppen. 4.2Utsläppen till följd av samlade import och produktion i landet för inhemsk konsumtion 4.2.1Beräkning av de totala nettoutsläppen från import och produktion i landet Redovisningen i avsnittet ovan rapporterar utsläpp av växthusgaser på det sätt som länderna som undertecknat Klimatkonventionen bestämt. Det innebär att varje land tar ansvar för och redovisar kvalitetssäkrad statistik över utsläppen i det egna landet. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser utgör sedan grund för ländernas utsläppsåtaganden enligt Kyoto- protokollet. Enligt Klimatkonventionen ska länderna även redovisa statistik över den s.k. bunkring som sker i landet av bränslen till inter- nationella transporter inom flyg och sjöfart. De sistnämnda utsläppen ingår dock inte i respektive lands åtagande under Kyotoprotokollet. Bunkerbränslen, som utgör av de globala utsläppen av växthusgaser, behöver på ett lämpligt sätt ingå i kommande internationella överenskommelser. För att ge en bild över ett lands samlade klimatpåverkan (carbon footprint) är det av intresse att kartlägga, beräkna och följa upp hur stora utsläpp som orsakas av den samlade konsumtionen i ett land, d.v.s. att summera de inhemska utsläppen som uppstår p.g.a. produktion för konsumtion i det egna landet med de utsläpp som importen av varor och tjänster till landet orsakar när de produceras i andra länder och transporteras till landet i fråga. I en sådan kalkyl bör inte de utsläpp som uppstår i landet vid produktion och transport av varor och tjänster för export räknas med. En rad förenklingar behöver göras när den här typen av statistik tas fram, varför sådan statistik kommer att vara betydligt osäkrare jämfört med statistik som redovisar utsläppen i det egna landet. En beräkning med ovan nämnda inriktning (Kanyama et al ) visar att de totala utsläppen av koldioxid till följd av import och produktion för inhemsk konsumtion skiljer sig mycket åt beroende på val av metod. Totalsumman varierar koldioxid . Den lägre siffran härrör från en beräkning där svenska utsläppsfaktorer (utsläpp per producerad enhet) använts för motsvarande produktion i andra länder. När befintliga, men delvis bristfälliga, uppgifter om utsläppsfaktorer från respektive produktionsland används fås den högre siffran. Siffrorna kan jämföras med de ca koldioxid som rapporterades som totala koldioxidutsläpp från (se avsnitt 4.1 ovan). I den siffran ingår även utsläpp från pro- duktion av varor för export. Det är framförallt importen av fordon, maskiner, elektronik, mineraler, metaller, el och fossila bränslen som orsakar utsläpp utomlands. Importen kommer främst från andra EU-länder, , samt , , och . Fortsatt arbete inom området behöver, enligt studien, framför- allt inriktas mot att förbättra underlagen rörande utsläppsdata från länder där vi kan se att importen orsakar stora Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Beräkningarna behöver också kompletteras med uppgifter om utsläpp av andra växthusgaser än koldioxid, något som framförallt kommer att leda till att utsläppen från import av livsmedel blir högre i beräkningarna. 4.2.2Hur utvecklas utsläppen från den svenska konsumtionen? Utsläppen ökar från bunkring för internationella transporter Utsläppen från bunkring i av bränslen för internationella transporter har ökat mycket kraftigt . I statistiken ingår enbart beräkningar av utsläppen av koldioxid, metan och lustgas. Flyget påverkar dessutom klimatet genom utsläpp av bl.a. vattenånga på hög höjd. FN:s klimatpanel, IPCC, har bedömt flygets totala påverkan på klimatet till 2 4 gånger den direkta påverkan från utsläppen av koldioxid. Tabell 4.2 Utsläpp från internationella transporter, miljoner ton (Mton) koldioxidekvivalenter (endast koldioxid, metan och lustgas) Källa: (och ). Inom EU ökade utsläppen från internationellt flyg med och utsläppen från internationell sjöfart ökade . En del av den stora ökningen av utsläppen från utrikes sjöfart i förklaras av att fler fartyg valt att bunkra i istället för i våra grannländer eftersom lågsvavligt bränsle funnits tillgängligt här. Utsläppen 1993–2003 från svensk konsumtion och produktion i och i andra länder I SCB:s miljöräkenskaper redovisas statistik där utsläppen i och utomlands från produktion av varor och tjänster fördelas på slutkonsumenterna dvs. hushållen och den offentliga sektorn. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Statistiken utgör bland annat underlag för hållbarhetsindikatorn Koldioxidutsläpp från hushållen och finns framtagen för perioden 19932005. Beräkningsmodellen använder samma utsläppsfaktorer för pro- duktion i andra länder som för produktion i , vilket innebär att storleken på utsläppen i andra länder underskattas i många fall. I statistiken ingår även den stora ökningen av försäljningen av bunkerbränslen för sjöfart och flyg i som beskrivs ovan. Enligt SCB:s statistikserie, ökar inte de samlade utsläppen från den direkta inhemska användningen (av fossila bränslen från de bränslen vi själva köper för att köra våra fordon och värma våra bostäder) och den indirekta inhemska användningen (utsläpp från inhemsk produktion och från produktion i andra länder för svensk konsumtion). 4.2.3Åtaganden och klimatmål baserade på utsläpp från import och produktion för inhemsk konsumtion istället nationella utsläpp konstaterar i en förstudie till arbetet med Kontrollstation 2008 (2006) att det finns argu- ment som talar för en mer konsumtionsbaserad inriktning på länders klimatåtaganden eftersom alltmer av den koldioxidintensiva produktionen flyttas till länder utan åtaganden och produktions- flytten leder till ökade transporter som inte täcks av någon be- gränsning av växthusgasutsläppen. konstaterar att det rent praktiskt finns stora svårigheter att basera utsläppsåtaganden på konsum- tionsmönster eftersom de som beslutar om styrmedel främst har kontroll över utsläppen inom det egna området. Eftersom styr- medel helst ska verka så nära utsläppskällan som möjligt kommer styrmedel riktade mot handelsflöden inte att kunna vara lika effektiva som de som riktar sig mot utsläpp. Utsläppsberäkningar för konsumtion av varor och tjänster kommer också att behöva baseras på olika schabloniseringar och därmed omfatta betydligt större osäkerheter än den nationella statistiken. menar sammantaget att även om kommande internationella åtaganden också i fortsättningen behöver vara kopp- lade till nationella utsläpp finns det olika sätt att anpassa åtagan- Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser dena så att de är mer förenliga med ett mer konsumtionsinriktat tankesätt. I grunden bör kommande internationella överenskom- melser omfatta så stor del av de globala utsläppen som möjligt, inklusive de bränslen som används för transporter mellan länder. konstaterar att en möjlighet att ta mer konsum- tionsinriktade hänsyn vore att länder med stor nettoexport av koldioxidintensiva produkter kompenseras i form av ett något generösare utsläppsåtagande eftersom sådana länder till stor del levererar nyttigheter till andra länder. Mot detta kan argumenteras att ett land som exporterar, och som ingår i en global överens- kommelse, faktiskt kan få ersättning vid försäljningen för de utsläppsrätter som krävs för att producera tjänsten och att det därför är tveksamt om ytterligare kompensation är nödvändig. energitillförsel domineras av oljeprodukter, kärnkraft, biobränslen och vattenkraft. En mindre mängd kol används också medan övriga energislag är marginella (se figur 4.2). Sedan 1980- talet har fördelningen av den totala energitillförseln mellan olika energislag förändrats relativt lite men biobränsleandelen har ökat. Energiförlusterna vid omvandling av bränslen till rörelseenergi i diesel- och särskilt bensinmotorer är stora. Vid omvandling av bränslen till el i värmekraftverk är förlusterna som regel mindre men ändå betydande medan förlusterna är små vid användning av bränsle för uppvärmning. Samtidig produktion av el och värme i kraftvärmeverk innebär ett särskilt effektivt utnyttjande av bränslet. Förlusterna vid omvandling av vindkraft och vattenkraft till el är också små. Även vid överföring av el i elnätet sker förluster. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Figur 4.2 totala energitillförsel (exklusive nettoelexport) 1970 2006 Källa; SCB och . 1P InklusiveP vindkraft tom. P EnligtP den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. Energianvändningen domineras av sektorerna bostäder och service, industri och inrikes transporter. Energiförluster av olika slag utgör också en betydande del. Den totala energianvändningen har varit relativt oförändrad . Användningen av biobränslen (inklusive avfall och torv) har ökat betydligt i i takt med stigande oljepriser och kraftfullare styrmedel. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Figur 4.3 totala energianvändning 1970 2006 Källa: SCB och . 1P P Enligt den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 4.3.3Elproduktion, användning och elhandel elproduktion och elanvändning ökade snabbt . har användningen varit relativt (se figur 4.3). Elproduktionen har varierat en del mellan åren främst p.g.a. varierande tillrinning i vattenkraftens magasin och kärnkraftens tillgänglighet. använder mycket el, något som kan förklaras med en hög andel elintensiv industri, ett kallt klimat, en hög andel elvärme och historiskt låga elpriser (se figur 4.4). Figur 4.4 elproduktion per kraftslag 2006 Källa: SCB och . Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser elnät är förbundet med andra nordiska länders och, , med och . El handlas löpande på elmarknaden och vem som köper respektive säljer beror av den löpande tillgången och efterfrågan på elkraft, vilket styr priserna. Flödena av el varierar samt . nettoimporterade ca el medan nettoexporten året innan var ca (se figur 4.5). Vid produktion i är utsläppen av koldioxid mycket låga. På kontinenten dominerar kolkondenskraft, med mycket höga utsläpp av koldioxid per pro- ducerad kWh el. El från kolkondens utgör under en stor del av året den sist tillkommande produktionen, s.k. marginalel även i det svenska elsystemet. 4.3.4Effekter på de svenska utsläppen av effektivisering av elanvändningen och ökad elexport En minskning av elbehovet i ger en minskad produktion i kolkondenskraftverk och därmed en minskning av koldioxid- utsläpp från elproduktionen i andra europeiska länder. Denna minskning sker dock inom EU:s system för handel med utsläpps- rätter. Eleffektiviseringar (liksom effektiviseringar av användningen av fjärrvärme) har därför kortsiktigt ingen betydelse för utsläppen inom handelsystemet. Däremot pressas priserna i handelssystemet och det blir möjligt att krympa utsläppsutrymmet till en lägre kostnad jämfört med om effekti- viseringen inte hade ägt rum. Förutsättningarna ökar därmed för att sänka taket i handelsystemet och därmed utsläppen i produk- tionsanläggningar på kontinenten. Effektiviseringsåtgärder på- verkar således i ett långsiktigt perspektiv möjligheterna att minska utsläppen. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Figur 4.5 nettoimport (+) och nettoexport (-) av el 1970-2006 Källa: SCB och energimyndigheten. Ett syfte med EU:s handelsystem är att gynna fossilfri elpro- duktion och därmed att påverka investeringar i, produktion och konsumtion av, samt handel med fossilfri el. Minskningen av de samlade koldioxidutsläppen, när koldioxidfri el exporteras till andra länder inom systemet, räknas däremot inte det exporterade landet tillgodo i redovisningssystemet. Det är istället det importerande landet som, när man räknar samman utsläppen, registreras för utsläppsminskningen och kan dra nytta av hela effekten i sin utsläppsstatistik. En ökad svensk export av fossilfri el syns alltså inte i statistiken över svenska utsläpp, men däremot i andra länders utsläppsstatistik. Förutsatt att tilldelningen av utsläppsrätter inom EU:s handels- system blir alltmer restriktiv kommer en successivt allt starkare styrning mot fossilfri el att ske. Europeiska Kommissionens klimat- och energipaket kan komma att innebära ytterligare incitament för export av fossilfri, förnybar, el. Därmed stärks också incitamenten för effektivisering av elanvändningen i . I detta sammanhang bör noteras att den svenska exporten av el är begränsad av överföringskapaciteten mellan och kontinenten. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser I detta avsnitt behandlar Beredningen förutsättningar för den svenska energiförsörjningen framöver, kärnkraftens roll och möjlig- heten till annan elproduktion. 4.4.1Kärnkraftens roll i elproduktionen Det finns 439 kärnreaktorer i drift i världen. FN:s klimatpanel, IPCC, räknar i sina prognoser med en begränsad utbyggnad av kärnkraften, från år av den globala elförsörjningen. Kärnkraften i svarar för en årlig pro- duktion om ca . Enligt prognosen för elbalansen i kontroll- station 2008 minskar produktionen till . Därefter ligger den på samma nivå och den utgör då av den svenska elproduktion som används i . Det finns något slutdatum för den svenska kärn- kraften. beslutade att kärnkraften ska avvecklas för att åstadkomma en ekologiskt och ekonomiskt hållbar energi- försörjning byggd på förnybara energislag. Omställningen ska genomföras så att svensk industri och samhället i övrigt har tillgång till el på internationellt konkurrenskraftiga villkor. antog lagen om kärnkraftens avveckling. Lagen ger regeringen rätt att besluta om att rätten att driva en reaktor ska upphöra . De tio svenska kärnkraftsreaktorer som är i drift togs i bruk . Samtliga tillstånd för innehav och drift av kärnreaktorerna gäller tills vidare utan någon begränsning i tiden. Dock skall en särskild säkerhetsprövning göras enligt regeringens beslut för reaktorerna Forsmark 1,2 och 3 samt 1,3 och 4. 4.4.2Andra energikällor för elproduktion har fastställt som mål att den förnybara elproduktionen ska öka med till 2016. Elcertifikatsystemet, tillsammans med EU:s handelsystem, gynnar introduktionen av förnybara energikällor i betydande utsträckning. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser Användningen av biobränslen har ökat starkt i fjärrvärmesektorn . En utbyggnad av kraftvärme pågår i många fjärrvärmenät. Fortsatt utbyggnad är möjlig och innebär ett effektivt utnyttjande av energin. Dagens biobränsleproduktion i sker i huvudsak från olika skogsprodukter. Det finns fortfarande en betydande potential för ökad produktion av biobränslen i , särskilt för produktion av el och värme. Olika studier har kommit till olika slutsatser om hur stor biobränslepotentialen är. är tillförseln av biobränslen i ca , varav trä, pappers- och massaindustrins biprodukter står för ca tre fjärdedelar och träd- rester för en betydande del av resten. Potentialen på bedöms av till drygt det dubbla, ca . Andra bedömare (t.ex. LRF, , och oberoende forskare) anger lägre siffror, (, 2007). De inhemska biobränsle- tillgångarna kommer, trots unikt goda naturliga förut- sättningar, att bli en knapp resurs med risker för ökade priser, konkurrens om råvaran med skogsindustrin och negativ påverkan på t.ex. biologisk mångfald. En effektiv användning av biobränslen är alltså motiverad. Biobränsle kan också importeras. Så sker i betydande utsträckning. Här reses emellertid liknande frågeställningar. Även med importerade biobränslen finns en risk för negativ påverkan på biologisk mångfald. Därtill kommer risk för ökad brist på vatten- resurser, tveksam klimatnytta vid långa energikrävande transporter och produktionssätt samt negativa konsekvenser för konsumenter av högre matpriser om stora arealer jordbruksmark tas i anspråk. Dessa problem har uppmärksammats särskilt i samband med introduktion av alternativa drivmedel men är relevanta även vid import för kraft- och värmeproduktion. har satt upp ett mål att det ska vara möjligt att bygga vindkraft för en produktion på . Potentialen för vindkraft är dock större. Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser föreslog att planeringsmålet 2020 ska vara på , varav vindkraft på land och till havs. Det innebär att antalet vindkraftverk behöver öka från nära 900 till 3 000 6 000 beroende på effekt. menar dock att potentialen för vindkraft i överstiger det föreslagna planeringsmålet. För att kunna nå planeringsmålet anser att det fordras en snabbare tillståndsprocess genom att vindkraft tas bort ur för- ordningen om miljöfarlig verksamhet, en samlad myndighetspröv- ning, en högre kvotplikt i elcertifikatsystemet, stöd till havsbaserad vindkraft och mer reglerkraft för att balansera tillförseln av vind- kraftsel till elnätet. Regeringen har påbörjat ett arbete som syftar till att underlätta tillståndsprocessen. För vindkraftens långsiktiga utveckling är det avgörande att tekniken utvecklas så att det blir ekonomiskt möjligt att bygga till havs. Här finns en stor produk- tionspotential och möjligheter till storskalig och kostnadseffektiv elproduktion. Solceller används i stort sett enbart i nischapplikationer eftersom kostnaden är hög. El kan också produceras i s.k. termiska solkraftverk. Möjligheterna att utnyttja solen för elproduktion kan vara betydande , även i . Globalt kan solkraft och solceller komma att spela en mycket stor roll, även vågkraft har en betydande potential globalt. I en studie vid (, 2003) uppskattas potentialen för vågkraft i till varav på svenskt vatten. För såväl sol- som vågenergi är kostnaden för att utnyttja de bedömda potentialerna ett betydande frågetecken. Naturgas kan användas i högeffektiva gaskombikraftverk med ett mycket högt elutbyte. finns en naturgasledning längs Väst- kusten med tillförsel via från . Denna lednings kapacitet utnyttjas f.n. bara delvis. Nya gaskombikraftverk är under uppförande i och . Naturgasledningar kan också användas för att distribuera renad biogas men eftersom biogaspro- Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser duktionen är mer decentraliserad än naturgastillförseln kan ett optimalt utformat nät för biogas behöva ha en annan struktur än ett nät uppbyggt för naturgas. Ansökningar om nya naturgasledningar både från till befintlig ledning och från genom till har lämnats in till Regeringen. Beredningen konstaterar att vissa farhågor finns att nya investeringar i naturgasledningar kan hämma den ökande användningen av biobränslen och därmed öka kol- dioxidutsläppen. Potentialen att ersätta andra fossila bränslen med naturgas i är begränsad. Det bör också påpekas att med effektivare energianvändning kan det framtida elbehovet minimeras. Det finns en betydande potential för lönsamma effektiviseringar. Effektivisering av energi- användningen behandlas i kapitel 12. Den senaste prognosen över hur utsläppen av växthusgaser kan komma att utvecklas i redovisas i Energi- myndighetens och underlag till kontrollstation 2008. Prognosen för vägtransportsektorn har uppdaterats i enlighet med det internationella energiorganet, IEA:s, senaste energiprisantaganden. Prognosen pekar mot att utsläppen av växthusgaser ökar till 2010 jämfört med och utsläppsnivåer för att därefter stabiliseras på ungefär samma nivå . Utveckling av utsläppen och energisystemet i trender och prognoser SOU 2008:24