sou · GVB383 · 2008-01-01 00:00:00 — Projektets bidrag – ur denna utrednings per- spektiv – är att sätta standarder i ett sammanhang av andra icke- tariffära handelshinder, snarare än genom ny empiri. 9 /department/0,3355,en_2649_36251006_1_1_1_1_1,00.html 4 Standarders roll för innovation Den påverkan standarder anses ha på tillväxt och konkurrenskraft sker via den påverkan de har på teknisk utveckling och innovation. Ekonomen bidrar med begrepp för att närmare studera processer för och beståndsdelarna i teknisk utveckling där innovation är den främsta drivkraften för förändring. Schumpeter menade att förändring är ett naturligt tillstånd för den kapitalistiska ekonomin och att förändringen visar sig i studier av processer som sker över decennier. Medan fallstudier av standarder kan ge underlag för förslag inom vissa sektorer, inspirerar Schumpeter till tids- serieanalyser och makroekonomiska effekter av standarder in the perennial gale of creative distruction (Schumpeter 1942). Schumpeters fokus på entreprenörskap och innovation har gjort honom till något av favorit bland innovationsforskare och han förekommer ofta som husekonom i standardiseringsforskning (Langlois 1999; Choh 1999; Krechmer 2000; Laing m.fl. 2002; Blind 2004; 2005, 2007). Modern tillväxtteori menar att marknaden skapar incitament för företag att avsätta resurser för FoU-aktiviteter som resulterar i nya och förbättrade produkter och processer. får teknisk kun- skap karaktären av gemensam nyttighet (public good) och företa- get kan inte motivera avsättandet av resurser för innovation varpå det uppstår ett marknadsmisslyckande. Bland motkrafterna till sådana misslyckanden nämns bl.a. offentligfinansierad FoU, sär- skilt grundforskning, och patent (1997). Standarders roll för innovation läggas formella standarder. Som vi redan visat ovan anses många av de funktioner standarder har motverka sådana marknadsmiss- lyckanden. Standarder kan alltså ses som en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för effektiva innovationssystem men vad säger innovationssystemforskningen? Frågan återkommer lite längre fram. Inom tillämpad ekonomi gör man empiriska studier av bland annat input/output i innovationsprocessen och söker nettoeffekter. Man intresserar sig också för förekomsten av, och storleken hos, exter- naliteter och spillover associerat till innovation. Temple (2005) menar att medan Schumpeter skiljer på innovation och innovatio- ners spridning är det vanligt att man ser innovationer och spridning i ett sammanhang. Antagandet är att innovationer sprids enligt sin potential. Detta, menar , visar att man inte tillräckligt intresserat dig för spridningsaspekten som är ett område där standarder antas ha stor betydelse. Temple lyfter fram att litteraturen om spridningseffekter har utvecklats vid sidan om ekonomisk teori och att forskning där visat att marknaden misslyckats med att skapa optimala spridnings- mönster. Marknadsdominans och imperfekt information spelar exempelvis stor roll i sådan suboptimering, liksom betydelsen av nätverkseffekter. Standarder kan minska effekterna av sådana misslyckanden och institutioner som kan tillgodose det antas där- för ha stor betydelse för innovation, spridning och långsiktig eko- nomisk tillväxt. Som visats ovan finns ett samband mellan standarder med tek- nisk utveckling där innovation har en stor roll. Däremot har det visat sig svårare att påvisa den makroekonomiska relationen mellan standarder och innovation mer direkt. (2004) närmar sig frågan i tre olika delstudier men når inte något klart och entydig svar. Hans samlade bedömning är att standarder har en positiv nettoeffekt på innovation och inte utgör ett avgörande hinder för innovation. I den första studien gör han en tidsserieanalys av patent- och standardokument och finner dels att teknisk utveckling och innovation har en positiv påverkan på standardisering, dels att en växande standardstock har ett svagt men positivt inflytande på innovation. I en andra delstudie refererar han en enkätstudie och finner att standarder uppfattas som ett hinder för innovation, dock Standarders roll för innovation inte ett betydelsefullt sådant. Den tredje delstudien är en multi- variat analys av företags användande och utveckling av standarder i relation till FoU-aktiviteter och når motstridiga resultat som visar på både kompletterande och substituerande relationer. Medan bedömningen ändå är att det finns en positiv relation kan den inte med dessa studier bevisas. För den som tycker att ovan rapporterade tvetydighet rimmar illa med den tidigare i texten rapporterade starka kopplingen mellan standarder och ekonomisk tillväxt via innovation, kan det tjäna med ett klargörande: Standarders bidrag till att skapa ny, eller mer, innovation är en sak. Standarders bidrag som en del i all innovation är en annan sak. har vi sett att standarder är oupplösligt förknippad med innovation som del i teknisk utveckling. Här har vi sett hur standarder i någon men bara liten mån bidrar till att skapa mer innovation. Problemet att beskriva standarders dubbla betydelse för innova- tion påminner om den sk. joint product modellen som används för att analysera samverkande effekter mellan privata och gemensamma varor, exempelvis i en infrastruktur, vilket är något som standarder förefaller ha en hel del gemensamt med. Oklarheterna kan sammanfattas i några frågor: Bidrar standarder till mer eller mindre innovation? Är standarder omistligt för innovation? Påverkar standarder innovationers spridning och tillkomsten av marknader? regressionsanalys av standardstocken i visade ovan ett svagt samband mellan en växande standardstock och inno- vation. En delstudie utförd av i (Temple 2005) gör en lik- nande strukturanalys genom att samköra standarddatabaser med resultat från en stor Europeiska innovationsstudie (CIS3) (f.ö. samma studie på vilken Blind finner sina resultat). Standarders roll för innovation intressanta resultat (men det finns skäl att lite längre fram disku- tera studiens validitet). Standarder som uppfattas som informativa uppfattas också som begränsande för innovation. Motsvarande anses standarder som inte är informativa heller utgöra hinder för innovation. menar att det är ett tecken på effektiva standarder att de är informativa och begränsar innovation, och att andra standarder är ineffektiva. Fler standarder ger mer information och skapar mindre begränsningar, men vid en viss punkt vänder relationen och fler standarder skapar större begränsningar trots att informations- innehållet fortsätter att öka. När standarder blir äldre anses de bli mer informativa och mindre begränsande på innovation. Men vid en viss ålder vänder relationen och standarderna blir mer begränsande. När åldern ökat ytterligare något minskar också standardens informationsinnehåll. De yngsta och de äldsta standarderna anses ge minst information. antar det beror på att nya standarder inte blivit kända och gamla standarder är på väg att förlora sin relevans. Det skall dock sägas att relationen för utvecklingen av standar- dernas informationsinnehåll är starkare än den för standardernas roll som hämmare av innovation. Men mycket pekar på att en stan- dard skall vara lagom gammal för att ha maximalt informations- innehåll och utgöra minsta möjliga begränsning för innovation. En otydlig fråga? Den Europeiska innovationsstudien som professor använder sig av ovan är en återkommande studie som då genomförts i en tredje omgång (CIS3) och avsåg åren 1998–2000. Frågan som användes vars svar skall indikera standarders begränsande effekt, ber respondenten att ranka impact of regulations or standards on the enterprises ability to innovate. Jag vill mena att det i den formule- ringen finns ett utrymme för tolkning av vad man avser med reglering och standarder. fördjupar sig dock inte i frågan eller vilken validitet svaren på den kan ha. CIS genomförs av och de hänvisar till den s.k. Oslo- manualen (1997) som utgör underlag för formulering av enkätens konstruktion och urvalet av frågor. Frågan där standarder nämns avser vilka faktorer som kan verka begränsande på innova- Standarders roll för innovation Där nämns tre klasser av faktorer; ekonomi, företaget samt övriga. Under rubriken övriga finner man som en gemensam kategori faktorerna legislation, norms, regulations, standards, taxation.1 I texten förs inget fördjupat resonemang om vilka slags standarder som avses eller hur de verkar begränsande på innovation. Gruppen av faktorer kan spåras till ett resonemang om vilken roll public policy har för industriell innovation (s. 27, stycke 110–112). Där föreslår man en längre lista på exempel av vad som kan verka stödjande och/eller begränsande: education and the supply of skills; taxation policy and accounting regulations; industrial regulation, including environmental regulation, health standards, quality controls, standardization and so on; the legal system of intellectual property rights and hence problems of appropri- ability and the operation of the patent and copyright system; the ope- ration of the capital market. Allt detta klumpas samman i en gemensam fråga vars resultatet pre- senteras under rubriken insufficient flexibility of regulations and standards. Det går från detta knappast att dra användbara slutsatser om i vilken mån europeiska företag faktiskt anser att formella eller informella tekniska standarder utgör ett hinder för företagets möj- ligheter att vara innovativa. I det ljuset bör man bedöma de delar av CIS3 som rör standarders hämmande effekt på innovation och resultatens användning i (2000; Blind 2004). Hinder, motor eller nödvändighet? En studie från utfördes på uppdrag av och finner från ett stort antal intervjuer med företag att there is no real evidence in the report to indicate that S&C (standards and conformance) is more of a driver of innovation than other ele- ments . While S&C may be a potential driver it appears that it is of a lesser order of significance and is perhaps better viewed as s foun- dation element rather than a driver of innovation. (MED 2006) Enskilda fallstudier om relationen mellan standarder och innova- tion har som störst värde att visa hur sammansatt relationen är. Det finns exempel på hur befintliga standarder hindrat innovationer slå 1 Oslomanualen s 52. Standarders roll för innovation an (Betamax, (2000)), och det finns exempel på hur behovet av standarder stimulerat innovation (hydraulkopplingar och dataformat för CAD (2000)). Det är däremot inte möjligt att från fallstudier dra generella slutsatser om standarders nettoeffekt för mängden innovationer. har studerat relationen mellan företags deltagande i standardisering och hur aktiva man är på forskning och utveckling. Han finner i en studie av tyska företag att ju mer aktiv man är på att patentera desto mindre deltar man i standardiseringsarbete (Blind & Thumm 2004). Resultat som i stort sett bekräftas i andra studier där man finner att det inte finns någon positiv korrelation mellan FoU-intensitet och standardiseringsdeltagande (Blind 2004; Meeus m.fl. 2002). 4.3Nödvändig (men inte tillräcklig) förutsättning Ett etappsvar på problemet kan vara att upprepa vad som sagts tidi- gare: Beroende på sammanhanget kan standarders roll i innovation vara som motor eller hinder, men är allt som oftast en nödvändig- het. I de fall det finns standarder i användning på ett område för en innovation som vill lyckas på marknaden, finns exempel i form av fallstudier på hur man misslyckats om innovationen inte tagit hän- syn till standarden (2000). Andra fallstudiebeskriv- ningar där standardernas roll blir belyst, som nämns ovan och åter- kommer längre fram, visar de positiva effekter standarder har på innovation (2000). Kanske viktigast ändå är indikationerna på att standardiserings- processen i sig självt är ett tillfälle för innovation. För högteknolo- giska produkter och på marknader med starka inslag av nätverks- effekter är det sällan ett enda företag som står ensamt för hela innovationen som istället sker i samverkan under standardiserings- arbetet (Farrel & Saloner 1988; DeLacey m.fl. 2006; Kretschmer & Muehlfeld 2006). Standarders roll för innovation 4.4Standarder i innovativ upphandling Standarder bidrar till ett brett och prisbilligt utbud av varor och tjänster. Inom offentlig upphandling är de i många fall grund- läggande för att säkerställa att leverantörer konkurrerar på lika vill- kor. Inom offentlig upphandling finns också en diskussion om hur man bättre kan utnyttja upphandlingstillfället för att stimulera innovation bl.a. genom att peka på standarder eller prestations- och funktionskrav. Se en genomgång av Verva (Verva 2007). Cabral och kollegor menar att staten kan ha ett särskilt ansvar för upphandling på innovativa områden där det finns starka nät- verkseffekter eftersom de kan leda till marknadsfel som kan mot- verkas genom standardisering (Cabral m.fl. 2006). De anger statlig upphandling av jetmotorer och införande av digitalteve som exem- pel. Bland de mest inflytelserika bidragen inom innovationsforskningen är diffusion of innovations, som kom i sin första utgåva och senast i en femte utgåva . huvudsakliga bidrag är tesen om hur innovationer sprids efter en normalfördelningskurva av olika användarkategorier vilket på en tidsaxel illustrerar den kända S-kurvan av hur spridningen sker. Till detta knyter en stor mängd ny och gammal forskning om innovations- och spridningsprocessen som effektivt beskriver förekommande spridningseffekter och marknadsmisslyckanden. An- märkningsvärt är dock att standarder och standardisering nämns bara i föregående och då aldrig i sammanhang av betydelsen för innovationers tillkomst eller spridning. West (2003) konstaterar i sin översikt över forskning om stan- dardisering inom Management of , , att modell för innovationsspridning, liksom Technology Acceptance Model, , inte diskuteras tillsammans med stan- darder och standardisering för spridning av ny teknik inom sitt område. Han efterlyser därför en integration mellan innovations- forskning och standardforskning. Standarders roll för innovation Också i annan innovationsforskning behandlas standarder med ganska flyktigt intresse. Begreppet nationella innovationssystem används sedan 1980- talet för att fokusera faktorer som anses påverka innovation (Godinho m.fl. 2005). Begreppet fördes fram som ett kvalitativt koncept för att studera tekniska, ekonomiska, sociala och institu- dimensioner av innovation och forskning och fick sitt genomslag i empirisk forskning i och (se bl.a. 1993). Sedermera har innovations- systemforskningen också kommit att innefatta mer kvantitativa inslag med ekonometriska metoder att studera indikatorer och mått på innovation. Centrala arbeten för detta är den tidigare nämnda Oslomanualen , och uppdaterad 1997 (1997), samt de omfattande innovationsstudier genomfört i . Standarder förekommer som inslag i fallstudiebeskrivningar av exempelvis innovation inom telekommunikation (2000; 2003; m.fl. 2004), och i texter där standardise- ringens roll i ett innovationssystem hanteras mer systematiskt (1999). Det finns också den återkommande konferensen i form av SIIT som nämndes tidigare och som kan vara relevant att föra fram även om den inte är inriktad på innovationssystem. Däremot kan det inte skönjas några tecken på en väletablerad koppling mellan standarder och innovationsspridning i litteraturen om innovationsforskning. Svenska forskare står sig väl inom den s.k. innovationssystem- forskningen och där förekommer ett vissts inslag av standarder i fallstudiebeskrivningar och analyser av begränsade marknader. Vi har också funnit några källor med svenska författare där standarder studeras mer systematiskt. Svenskar har också presenterat sin forskning på SIIT men det återstår ännu för någon att publicera sig i IJITSR.2 finns exempel på hur man hänför standardisering som ett utslag av den gamla ekonomin medan den nya ekonomin istället stod för valfrihet (2001). 2 har ännu ingen svensk någon vetenskaplig publikation i standards and standardization research. Vi har räknat antalet publicerade Research papers sedan starten och finner per land –2007: 14, 12, 11, 3, , och 2, och en publikation för respektive , , , , , och . Standarders roll för innovation Blind (2005) finner inte heller någon koppling i litteraturen mellan standarder och innovationsspridning. De exempel på kana- ler för innovationsspridning som han finner vara typiska är sprid- ning genom imitation, licensiering, FoU-samverkan samt genom marknadsföring av nya produkter. (2007) utgör ett undantag med en litteraturgenomgång av hur spridningsprocessen för mobila tjänster inkluderar standarder. De tar som utgångspunkt en modell där standarder ses ha en central roll för att koordinera mellan innova- tionssystem, marknad och statlig reglering. De finner fyra aktuella studier som är nyare än 2003, varav två inte på något sätt relaterar till standarders roll för spridning. En studie hänvisar till standarder i termer av teknisk utveckling och en studie för fram standardise- ring och interoperabilitet som avgörande för framgångsrik innova- tionsspridning. 5Hantering av patent och licensvillkor i standarder Enligt uppdraget skall utredningen kortfattat redovisa hur de immaterialrättsliga frågorna lösts inom standardiseringen, beskriva olika synsätt på om innehållet i standarder skall ges immaterial- rättsligt skydd och hur det hanteras inom den reguljära standardise- ringen (Dir. 2007:98). I enlighet med det skall det följande inte uppfattas som en fullständig inventering och de olika villkor som finns beskrivna skall inte uppfattas som fullständigt återgivna eller användas till grund för juridiska bedömningar. Det finns egentligen två områden där immaterialrättsfrågorna inom standardisering är omstridda. Det ena området gäller främst där förutsättningarna för upphovsrättsligt skydd för specifikatio- nerna som sådan, dvs. frågan om vem som äger upphovsrätten till dokumenteringen för standarden eller om den är fritt tillgänglig att ta del av. Möjligheten att ta betalt för dokumenteringen av en stan- dard är för många reguljära standardiseringsorganisationer en bety- dande inkomstkälla. ställs krav på att fler skall göra gemensamma standarder fritt tillgängliga för allmänheten att ta del av. Den frågan diskuteras inte här.1 Den andra frågan och som detta avsnitt handlar om gäller före- komsten av patentskydd för tekniska lösningar i en specifikation vilket kan medföra krav från patentets ägare på licensersättning från den som vill använda standarden. 1 Områden som inte heller diskuteras i detalj här men som också är immaterialrättsliga och av potentiell betydelse för standarder är material vilket ingår i standarden och som njuter upphovsrätt och varumärkesskydd, exempelvis referensmaterial i form av dokumentation, mjukvara och provningsmaterial. Hantering av patent och licensvillkor i standarder Det finns en uppenbar spänning mellan patent och standarder. Patent syftar till att ge uppfinnare och innovatörer möjlighet att kontrollera och ta betalt för frukten av sitt arbete – en negativ rätt att utesluta andra från samma teknik. Och standarder har i princip motsatt syfte där specifikationer görs tillgängliga för fler. På områ- den med nätverkseffekter, som telekommunikation och mycket annan IT, krävs många företags samverkan och standarder för interoperabilitet men det som skall standardiseras är teknik där patentförhållanden i vissa fall kan vara snåriga. Där möts motstri- diga krav på patent och standarder; skydd och öppenhet. Standarder har på en del områden uppfattats som gemensamma nyttigheter där man enats om mått och vikt, prestationer och funktioner och man har inte behövt sträva efter att hålla det privata ägandet med patent utanför. Behovet av standarder för modern sammansatt teknik har emellertid gjort det nödvändigt att accep- tera standarder där patentskyddade innovationer ingår. Det har hanterats olika i standardiseringsorganisationer som verkar inom olika områden. Nedan återges en enkel sammanställning av hur några formella och informella standardiseringsorganisationer han- terar denna spänning. Hantering av patent och licensvillkor i standarder Policy för licenser, licensvillkor och royaltyn på patent ISO, IEC, ITU2 RF-licens eller licens på RAND-villkor RAND-licens med möjlighet till undantag Deltagare signerar en waiver och frånskriver sig rätten att hävda IPR. Undantag är möjliga. RF-licenser är ett mål. RF-licens med begränsade villkor eller RAND-licens Tillåter ex ante hantering av licensvillkor 5.1Tillkännagivanden & Essential claims I stort sett all standardisering sker frivilligt genom överens- kommelser mellan berörda parter. Olika standardiseringsorganisa- tioner är plattformar för arbetet att enas om specifikationer och det egentliga arbetet görs av de berörda parternas deltagare. Nya standarder har ibland inslag av teknik som är skyddad av patent. Det gäller inte enbart informationsteknik men i praktiken är det ofta så: Också på andra standardområden än IT där det före- kommer patent, är patentet ofta IT-relaterat.10 Den som äger patentet äger också rätten att genom licens låta andra använda den patenterade lösningen och att ta betalt genom royalty för denna licens. Patentinnehavaren kan också bevilja licen- ser utan krav på ersättning (s.k. Royalty Free, RF). 2www.itu.int/ITU-T/dbase/patent/patent-policy.html 3www.cen.eu/boss/supporting/guidance+documents/gd029+- +normative+references/cclcgd008.pdf 4portal.etsi.org/Directives/directives_july_2007.pdf 5En patentinnehavare som inte avser friskriva sin IPR tillkännager de patent som är aktuella. En rådgivningsgrupp bildas och har möjlighet att föra vidare lösningar som inte innebär att patentet blir inaktuellt, till FN. Om det i praktiken innebär att patent som inte friskrivits kan inkluderas i en specifikation är inte klart. /cefact/cf_plenary/plenary06/trd_cf_06_11e.pdf 6ftp.rfc-editor.org/in-notes/bcp/bcp79.txt 7www.w3.org/Consortium/Patent-Policy-20040205/#def-RF isotc.iso.org/livelink/livelink/fetch/2000/2122/3770791/Common_Guidelines_01__0 7.pdf 8www.oasis-open.org/who/intellectualproperty.php 9standards.ieee.org/guides/bylaws/sect6-7.html#6 10Se exempelvis ISO:s databas över patent i standarder. Under JTC1 finns registrerade patent, varav avser MPEG-patent. isotc.iso.org/livelink/livelink/fetch/2000/2122/3770791/customview.html?func=ll&objId= 3770791&objAction=browse Hantering av patent och licensvillkor i standarder Alla formella standardiseringsorganisationer liksom många informella tillkännager vilken policy man har gällande patent i standarder, licensieringar av patent och uttag av royaltyn. Formella organisationer kräver också att kommersiella överenskommelser sker utanför standardiseringsorganisationens domäner och man vakar noga över skiljelinjen mellan vad som är kommersiella respektive tekniska intressen och hänsyn. Som regel kräver man att den som deltar i standardiserings- arbete och har kännedom om patent som kan komma att bli en s.k. essential claim, skall tillkänna ge det utan dröjsmål. Med essential claim avses ett patent som inte kan undvika att brytas när standar- den tillämpas. Enda sättet att undvika att bryta den är att efterfråga en licens från immaterialrättens ägare. Standardiseringsorganisationer ställer i regel krav på deltagare när de har kännedom om egna eller andras patent som planeras, ansökts eller beviljats, att de skall meddela detta i gruppen. CEFACT skiljer sig genom att man bara kräver tillkännagivande om man inte avser skriva under en generell licensiering av ett patent. Däremot finns inga krav på deltagare att göra patentsök- ningar. Standardiseringsorganisationerna vill heller inte ha något att göra med hur patentinnehavaren och standardanvändaren kommer överens. Inga uppgörelser får förekomma under standardiserings- arbetet och organisationen följer inte upp fall där patent förekom- mer eller hur licensiering hanterats. 5.2Licens på RF / / FRAND villkor