sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om en ny lärarutbildning (HUT 07) SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Omslagsbild: : "Fastbundna lampor och en flygande baby" (beskuren). Regeringen fattade beslut att tillsätta en särskild utredare för att lämna förslag till en ny lärarutbildningTPF1FPT. Utredaren skulle redovisa sitt betänkande . Dåvarande chefen för , statsrådet , förordnade tidigare universitets- kanslern, professor , till särskild utredare. Till sekre- terare i utredningen förordnades fil och fil . har fungerat som utredningens huvudsekreterare. Från och med 3 sep- tember 2007 har fil kand arbetat som assistent till utredningen. knöts också en expertgrupp till utredningen, bestående av följande personer: professor , , departementssekreterare , , f.d. förvaltningschef , , professor , , professor emeritus , , professor . , , professor , rektor för , studerande , ordförandeTPF3FPT för (), kansliråd , , professor , , departements- sekreterare , samt universitetslektor , dekanus vid fakulteten för lärar- utbildning, . 1TP PT Dir. 2007:103. Direktiven återfinns i bilaga. 2TP PT Experten lämnade utredningens arbete på grund av andra arbetsuppgifter. meddelade att man inte avsåg att ersätta i utredningen. 3TP PT lämnade ordförandeposten i SFS efter fullgjord mandatperiod . Hon kvarstod som expert i utredningen. Denna expertgrupp förordnades av statsrådet . Utredningen har fått två tilläggsdirektiv under arbetets gång. Det första beslutades av regeringen den 17 april 2008TPF4FPT om lärare i yrkesämnen, lärare i minoritetsspråk och informations- och kom- munikationsteknik i lärarutbildningen. I samband med detta be- slutade regeringen att senarelägga tidpunkten för redovisningen av uppdraget till den 15 november 2008TPF5FPT. Det andra tilläggsdirektivetTPF6FPT beslutades av regeringen och rörde utbildning till lärare med inriktning på fritidspedagogik. Med anledning av tilläggsdirektivet rörande IT i lärarutbild- ningen förordnades departementssekreterare som expert i utredningen. Verksjuristen , , förordnades som juridiskt sakkunnig i utredningen på deltid . Mellanstadieläraren , , har medverkat i utredningen med underlag avseende årskurs 4–6. Utredningen har antagit namnet HUT 07. Dess slutbetänkande med titeln lärarutbildning (SOU 2008:109) överlämnas härmed till regeringen. PT Dir. 2008:43. PT Datum för överlämnande av betänkandet fastställdes senare till . PT Dir. 2008:61. DEL I Bakgrund och analyser 2.1.1 Lärarutbildningens historia i korthet .......................... 2.1.2 Lärarutbildning och forskning historiskt sett............. 2.2.1 skolkommission och den första 2.2.2 lärarutbildningssakkunniga (LUS) ............... (LUT).................. 2.2.5 Propositionen 1984 – grundskollärarutbildningen..... 2.2.6 Arbetsgruppen för översyn av lärarutbildningen (1996) ............................................................................ 2.3 Styrning och utvärdering ....................................................... Styrning av lärarutbildningarna.................................. Styrning av högskolan.............................................. Utvärdering av högskolan........................................ 2.3.1.3 Profilering, samverkan och koncentration ............. Högskolans interna styrning................................... 2.3.1.5 Det särskilda organet för lärarutbildningen ........... 2.3.1.7 Andra former av styrning av lärarutbildningen...... Styrning av skolväsendet ............................................ 2.3.2.1 Läroplan för förskolan (Lpfö 98)............................ 2.3.2.2Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskole- klassen och fritidshemmet (Lpo 94)....................................... 2.3.2.3 Läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94).... 2.3.3 Utvärdering av lärarutbildningen............................... 2.3.3.6 uppföljande utvärdering .... 2.3.3.7 Några återkommande problem i samtliga 2.4 Enkät till nyutexaminerade lärare.......................................... 2.4.2 Varför vill man bli lärare? Kunskapskraven i lärarutbildningen .......................... 2.4.4 Hur har lärarutbildningen förberett för 2.4.6 Kunskapsområden som behöver förstärkas i en 2.4.7 Några resultatskillnader mellan olika verksamhetsformer och lärosäten .............................. 2.5 Internationell utblick............................................................. 2.6Informations- och kommunikationsteknik (IT) i lärarutbildningen – tidigare och pågående satsningar och 2.6.1 Svenska satsningar och projekt.................................. 2.6.2 Forskning om IT i undervisningen............................ 2.6.2.1 Exempel på forskning om IT i undervisningen ...... 2.7.1 Några inblickar i forskningen om lärare.................... 2.7.2 Den decentraliserade skolans konsekvenser för 2.7.3 Synen på läraruppdraget i 97 ............................ 2.7.4 Denna utrednings syn på läraruppdraget .................. Kompetensbehov för blivande lärare........................... 3.1.1 Vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt............... 3.1.4 Informations- och kommunikationsteknik (IT) Den utbildningsvetenskapliga gemensamma kärnan ........... 3.2.1 Utbildningens organisation och villkor, Läroplansteori och didaktik ....................................... 3.2.3 Vetenskapsteori, forskningsmetodik och statistik ... Utveckling och lärande............................................... 3.2.6 Sociala relationer, konflikthantering och Bedömning och betygsättning ................................... Utvärdering och utvecklingsarbete............................ 3.3 Specifik kompetens ................................................................ Den tidiga kommunikationsutvecklingen .............. 3.3.1.3 Barnets väg mot skriftspråket ................................. 3.3.1.4Fonologisk medvetenhet i relation till läs- och 3.3.1.5Kan insatser i förskolan förebygga senare läs- och Det tidiga skrivandet................................................ Vägen mot ett välutvecklat talbegrepp ................... Läs- och skrivinlärning i förskoleklassen................ Årskurs 1–3 ................................................................. Läs- och skrivundervisningen.................................. Den sociala dimensionen ......................................... Årskurs 4–6 ................................................................. Årskurs 7–9 ................................................................. Svenska som andraspråk .......................................... 3.3.6 Gymnasieskolan, lärare i allmänna ämnen ................ Svenska som andraspråk........................................... Samhälls- och beteendevetenskapliga ämnen.......... Ekonomiska och teknologiska ämnen..................... 3.3.7 Lärare i estetiska och praktiska ämnen...................... Hem- och konsumentkunskap ................................ Idrott och hälsa......................................................... 3.3.9 Gymnasieskolan, lärare i yrkesämnen ....................... 3.3.10 Den obligatoriska särskolan, gymnasiesärskolan Beskrivning av skolformerna ................................... 3.3.12 Nationella minoritetsspråk ........................................ DEL II En ny lärarutbildning, förslag och rekommendationer Nya utbildningar och examina ................................... Allmänna överväganden och principskiss............................. 4.1.1 Lärarutbildningen i förhållande till förskolans 4.1.2 Lärarutbildningen i förhållande till Den utbildningsvetenskapliga gemensamma kärnan ........... Inriktning på förskolan............................................... 4.4.2 Inriktning på förskoleklassen och årskurs 1–3................................................................... 4.4.3 Inriktning på årskurs 4–6 .................... Inriktning på fritidshem ............................................. 4.5.1Inriktning på allmänna ämnen, årskurs 7–9, gymnasieskolan och Inriktning på yrkesämnen, gymnasieskolan .............. Inriktning på praktiska eller estetiska ämnen............ 4.5.3.1Praktiska ämnen (hem- och konsumentkunskap, slöjd och teknik) ............................................................................... 4.5.3.2Estetiska ämnen (bild, dans, dramatik och musik) 340 Idrott och hälsa ........................................................ 4.5.4 Alternativ ingång till ämneslärarexamen ................... Modersmål, teckenspråk och minoritetsspråk ..................... Förslagens genomförande och övergångsfrågor................... Lärarutbildningens förutsättningar, arbetssätt och inre Antagning och urval............................................................... Behörighet och förkunskapskrav .......................................... Undervisnings- och examinationsformer och kravnivåer IT i lärarutbildningen............................................................. Lärarutbildningens plats inom lärosätena............................. Lärarkompetens och anställningsformer.............................. Kvalitetssäkring och enskilda utbildningsanordnare ........... Kriterier för examensrättsprövning ...................................... Forskning och forskarutbildning ................................. Forskning inom utbildningsvetenskap ................................. 6.2.2 Ett basanslag till universitet och högskolor med 6.2.3 Finansiering inriktad på uppbyggnad av kapacitet 6.2.4 Nationella centra för ämnesdidaktisk forskning ...... Lärarutbildningen i samverkan................................... Verksamhetsförlagd utbildning (VFU)................................ Förslag till organisation......................................................... Avtal och ersättning ................................................... Handledare och examination ..................................... 7.2.4 Skolor för forskning och utveckling (FoU- Förläggning av VFU ................................................... Fortbildning och kompetensutveckling................................ Dimensionering av lärarutbildning .............................. Framtida behov av lärare på olika nivåer............................... 8.1.2 Förskoleklassen och årskurs 1–3 ........ årskurs 4–6 .......................................... 8.1.4 årskurs 7–9 och gymnasieskolans 8.1.7 Praktiska och estetiska ämnen ................................... Förslag till framtida dimensionering..................................... En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner...... 9.1Åtgärder för att säkra rekryteringen till Rekrytering och jämställdhet ................................................ 10 Ekonomiska konsekvenser av förslagen ....................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Bilaga 4 Examensbeskrivning för lärarexamen.............................. Bilaga 5 Enkätblankett ................................................................... Lista över utredningens möten och studieresor ............. Utredningen om en ny lärarutbildning (HUT 07) överlämnar sitt betänkande med . Nuvarande utformning av lärarutbildningen, med en enda gemensam lärar- examen, härrör från en reform . Utbildningen har i flera utvärderingar fått kritik för bland annat bristande vetenskaplig grund, alltför stor valfrihet för de studerande och för att viktiga kunskapsområden saknas. Lärarutbildningen är högskolans volymmässigt största utbildning och bedrivs på 26 lärosäten. Utbildningen har problem att locka sökande, och andelen stude- rande som avbryter utbildningen är stor. Som underlag för sina förslag har utredningen tagit fram ett omfattande bakgrundsmaterial på flera områden. Den historiska bakgrunden har belysts, och en genomgång har gjorts av det regel- verk som styr högskole- och skolväsendena. Lärarutbildningens uppläggning i några andra länder har studerats, liksom synen på lärarens uppdrag i viss forskning. Från de myndigheter och organi- sationer utredningen samrått med har värdefulla synpunkter inhämtats. Utredningen har vidare med hjälp av Statistiska central- byrån genomfört en enkätstudie riktad till en stor del av de perso- ner som genomgått den nuvarande lärarutbildningen. Tidiga utgångspunkter för utredningen har varit att -lärarutbildningen ska vara en akademisk yrkesutbildning -lärarutbildningen ska präglas av långsiktighet, professionalitet, effektivitet och hög kvalitet -lärarutbildningen ska ge de blivande lärarna en gedigen grund som under yrkeslivet byggs på med kontinuerlig kompetens- utveckling -lärarutbildningens attraktionskraft och status behöver höjas. Utredningen har analyserat kompetensbehovet för lärare för olika ålderskategorier och skolformer. Denna analys har resulterat i en uppdelning av innehållet på tre nivåer: -övergripande perspektiv som ska prägla hela lärarutbildningen -centrala kunskaper och färdigheter som alla lärare behöver -kunskaper och färdigheter som är specifika för verksamhet i en viss ålderskategori eller skolform Utredningen föreslår en lärarutbildning med en gemensam utbild- ningsvetenskaplig kärna och ett antal tydliga inriktningar. Två nya yrkesexamina, grundlärare och ämneslärare, föreslås ersätta den nuvarande lärarexamen. Detta innebär att samtliga universitet och högskolor som vill bedriva lärarutbildning kommer att få ansöka hos om rätt att utfärda de nya examina. I likhet med flera andra länder får enligt utredningens för- slag två lärarexamina. Grundlärarna lägger den helt nödvändiga grunden i fråga om i första hand läs-, skriv-, och räkneutvecklingen, men även på andra områden. Dessa lärare med bred ämneskompetens arbetar i för- skola, förskoleklass, årskurs 1–6 och fritidshemmen. Grundlärarutbildningen får fyra inriktningar: -förskoleklassen och årskurs 1–3 -årskurs 4–6 Inriktningen på förskolan blir 3-årig, med möjlighet till påbyggnad. De tre övriga inriktningarna blir 4-åriga. Grundlärarna med inriktning på fritidshemmen får även kompetens att undervisa i ett eller två ämnen i årskurs 1–6. Ämneslärarna får uppgiften att fördjupa elevernas kunskaper i årskurs 7–9, gymnasieskolan och vuxenutbildningen. De får därför en smalare ämneskompetens. Till denna kategori räk- nas även lärare i praktiska och estetiska ämnen, som utbildas för hela skolan. Ämneslärarutbildningen får fyra inriktningar: -allmänna ämnen, årskurs 7–9, -allmänna ämnen, gymnasieskolan och vuxenutbildningen, -yrkesämnen, gymnasieskolan och vuxenutbildningen, -praktiska och estetiska ämnen. Inriktningen på allmänna ämnen, årskurs 7–9 blir 4- årig och ger kompetens i två ämnen, med möjlighet till påbyggnad för undervisning i ett tredje ämne eller i gymna- sieskolan. Inriktningen på allmänna ämnen, gymnasieskolan och vuxenutbildningen blir 5-årig och ger kompetens i två ämnen, även för årskurs 7–9. För ämneslärarna i allmänna ämnen rekommenderar utred- ningen, utifrån skolans behov, fasta ämneskombinationer med det dubbla syftet att öka anställningsbarheten och möjligheterna att samla de ämneslärarstuderande i större sammanhållna grupper. De studerande kan avvakta till utbildningens tredje år med val mellan årskurs 7–9 och gymnasieskolan. För ämneslärare i yrkesämnen föreslås en tre terminer lång utbildning med krav på tidigare relevant yrkeserfarenhet eller akademiska studier. Utbildningen av lärare i praktiska och estetiska ämnen blir 4- årig. Lärare i praktiska ämnen i får kompetens även i ett allmänt ämne, medan lärare i idrott i gymnasieskolan istället stu- derar en fördjupning inom ämnesområdet. Lärare i estetiska ämnen studerar en fördjupning inom sitt ämnesområde eller ett andra ämne för . Samtliga inriktningar kommer att leda till en generell examen för- utom yrkesexamen. Förslaget om dubbla examina, som innebär att den studerande efter avslutad lärarutbildning erhåller såväl en yrkesexamen som en generell examen, kan antas vara attraktivt för många potentiella lärarstuderande. Förutom det uppenbara meritvärdet kan också den studerande som av olika skäl väljer att inte fullfölja sina studier till yrkesexamen få lön för sin studiemöda genom att ändå få en gene- rell examen på den nivå som hon eller han befinner sig på. Den tydliga utbildningsstruktur som presenteras innebär att den studerande kan överblicka och identifiera vägar för kompetens- och karriärutveckling. Det blir uppenbart att läraryrket inte är den åter- vändsgränd som många uppfattar det vara . Fyra övergripande perspektiv har bedömts så väsentliga att de ska genomsyra all lärarutbildning. -vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt -informations- och kommunikationsteknik (IT) som utbild- ningsresurs. Samtliga fyra perspektiv är områden som behöver förstärkas i lärar- utbildningen. Det vetenskapliga och kritiska förhållningssättet mot- verkar normativitet och innebär bland annat att de blivande lärarna ska känna till och kunna värdera olika pedagogiska metoder och teorier. De historiska och internationella perspektiven breddar de lärarstuderandes kunskaper och rum, och motverkar ett snävt samtida och nationellt synsätt på skola och lärande. IT som utbild- ningsresurs är en helt nödvändig del av en lärarutbildning i fas med den digitala utvecklingen i samhälle och skolväsende. Utredningen menar att vissa kunskaper och färdigheter är nödvän- diga för alla lärare oavsett inriktning och oavsett skolväsendets organisation. Dessa grupperas i följande åtta områden: -Utbildningens organisation och villkor, demokratins grunder -Läroplansteori och didaktik -Vetenskapsteori, forskningsmetodik och statistik -Utveckling och lärande -Sociala relationer, konflikthantering och ledarskap -Bedömning och betygsättning -Utvärdering och utvecklingsarbete Denna utbildningsvetenskapliga kärna ska omfatta 60 hp. Innehållet kan med fördel anpassas efter de respektive inriktningarna inom utbildningen. En professionell lärare ska ha mycket goda kunskaper i sina under- visningsämnen. Utredningens förslag innebär en förstärkning av ämneskunskaperna på flera sätt. Tyngdpunkten i grundlärarnas ämnesutbildning ligger på den grundläggande läs-, skriv- och matematikinlärningen, men ger också, beroende på inriktning, kompetens inom andra relevanta ämnesområden. För ämneslärarna sker en kraftig förstärkning och renodling av undervisningsämne- nas del jämfört med dagens situation. Den verksamhetsförlagda utbildningen kommer inte längre att räknas in i undervisnings- ämnena. På detta sätt blir ämneslärarnas ämnesstudier meritmässigt likvärdiga med andra studerande. Utredningen fäster stor vikt vid ämnesdidaktikens betydelse. Det didaktiska perspektivet ska vara närvarande i undervisnings- ämnena, vilket underlättas av de tydliga inriktningarna och sam- manhållna grupperna. En förstärkning av de nationella centra som finns för vissa ämnen föreslås, liksom uppbyggnad av nya ämnes- didaktiska centra. Alla större ämnen föreslås få ett nationellt resurscentrum. Förbättrad vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet Akademiska yrkesutbildningar ska enligt högskolelagen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Båda dessa delar behöver förstärkas i lärarutbildningen med bland annat nedan- stående åtgärder. Satsning på utbildningsvetenskaplig forskning Lärarutbildningen har, i jämförelse med andra akademiska utbild- ningar, en svagare vetenskaplig grund, dels vad gäller andelen fors- karutbildade lärare, dels vad gäller anslagen till utbildningsveten- skaplig forskning. En långsiktig höjning av lärarutbildningens kvalitet kräver att den vetenskapliga grunden stärks. Utredningen förutsätter att lärosätenas resurser fördelas internt så att en rätt- mätig andel av anslagna medel tillkommer utbildningsvetenskaplig forskning. Vidare föreslår utredningen forskningssatsningar enligt följande: -Utökat anslag till utbildningsvetenskapliga kommitté -Medel till uppbyggnad av forskningskapacitet som ett basanslag till sju lärosäten -Särskilt anslag till antagning och handledning av kommunalt finansierade doktorander -I enlighet med vad som beskrivits ovan; uppbyggnad och drift av ytterligare ämnesdidaktiska centra, inklusive gemensam ser- vicefunktion, samt förstärkning av vissa befintliga centra. Förbättrad VFU och nya anställningsformer Den beprövade erfarenheten – i lärarutbildningens fall från skol- väsendet – behöver också stärkas, dels genom att de lärarstuderan- des verksamhetsförlagda utbildning (VFU) förbättras, dels genom förändrade anställningsformer för de icke forskarutbildade lärar- utbildarna. Utredningen föreslår att VFU ska utgöra ett eget moment inom utbildningen, omfattande 30 hp. VFU ska förläggas till så kallade fältskolor som lärarutbildningarna tecknar formella avtal med. Dessa fältskolor ska utses efter kvalitetsgranskning. Avtalen ska garantera att relevanta finns tillgängliga, att hand- ledare finns utsedda och har fått utbildning samt att examinationen av de studerandes insatser är tydlig och rättssäker. De lärarutbildare som ska stå för den beprövade erfarenheten ska ha en aktuell och relevant erfarenhet från verksamheten. De ska därför antingen vara tidsbegränsat anställda i högskolan, eller ha kombinations- eller utbytesanställningar mellan högskola och respektive skolform. Högre kravnivåer och bättre nivå på förkunskaper En av de viktigaste faktorerna för att ett skolsystem ska vara fram- gångsrikt är att rätt personer blir lärare. Med allt färre sökande till lärarutbildningen har den genomsnittliga nivån på förkunskaperna hos de studerande som antagits till utbildningen sjunkit. Denna negativa trend behöver brytas. Förslaget till ny och förbättrad lärarutbildning kommer sannolikt att locka fler sökande och skapa konkurrens om platserna, vilket leder till högre nivå på förkunska- perna. Med tanke på läraryrkets stora betydelse för samhällets utbildningsnivå i stort önskar utredningen se generellt höjda för- kunskapskrav och föreslår ytterligare analys på denna punkt. I detta sammanhang är det också värt att överväga någon form av lämplig- hetsprov till lärarutbildningen. Utredningens förslag leder till tydligare krav på såväl innehåll som bredd och djup inom lärarutbildningen. Genom att generella examina föreslås kommer i stort sett samtliga lärarstuderande att skriva minst ett självständigt arbete, vilket höjer den vetenskapliga nivån. Fler internationella inslag behöver förekomma, inte minst vad gäller forskningsbaserad kurslitteratur och studerandeutbyte. Examensrättsprövning, profilering, samverkan och koncentration En lärarutbildning med nya examina och tydliga inriktningar förut- sätter att examensrätt för olika inriktningar endast tilldelas lärosäten med tillräckliga förutsättningar att bedriva lärarutbildning inom respektive inriktning. Vid en prövning av dessa förutsätt- ningar kommer att se såväl till den vetenskapliga grunden inom utbildningsvetenskap, undervisningsämnen och ämnesdidaktik som till hur den beprövade erfarenheten tillvaratas och huruvida VFU:n är väl organiserad. Det är varken sannolikt eller lämpligt att alla 26 lärosäten som anordnar lärarutbildning kommer att anordna alla inriktningar inom den nya lärarutbildningen. Lärosätena får istället koncentrera sig på det eller de områden som de efter ett internt inventerings- arbete konstaterar uppfyller kraven. Detta innebär att den nya lärarutbildningen kommer att präglas av tydligare profilering, större samverkan mellan lärosäten och ökad koncentration av utbild- ningen.