sou · GVB323 · 2008-01-01 00:00:00 — Självfallet träffar denna bestämmelse inte samtliga verk- samhetsutövare enligt penningtvättslagen, utan, i varierande omfattning, endast de som anges i 2 § först stycket 1-7 om sådan finns. Det skall finnas rutiner för att avgöra om en person är en . I ett första skede kan en person helt enkelt tillfrågas om yrke och om han eller hon är att bedöma som en . I flertalet fall torde det finnas någon omständighet som innebär grund att gå vidare med en undersökning utöver dem som är betingade av det normala kravet på kundkännedom, t. ex att en person kommer från ett land med känd utbredd korruption, erhåller medel från källor som bör för- anleda vidare frågor etc. Kommersiella databaser finns tillgängliga vari listas. I 16 § regleras viss personuppgiftsbehandling rörande dessa personer. Vidare krävs ledningens – om sådan finns – godkännande innan en affärsförbindelse inleds med en . Lämpliga åtgärder skall vidtas för att fastställa de använda medlens ursprung och den fortlöpande övervakningen skärpas. Det sistnämnda kravet kan innebära att ett ärende handläggs på en högre nivå inom ett företag än vad som annars skulle vara fallet eller att varje transaktion som utförs inom ramen för affärsförbindelsen granskas särskilt. Av sista stycket framgår att en skärpt kontroll skall utföras även i andra fall, om efter en riskbedömning omständigheterna föranle- der det. Detta är en av de bärande tankarna bakom lagstiftningen, nämligen att kravet på dem som träffas av bestämmelserna består i att göra en bedömning av risken för att den egna verksamheten utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism och vilka situationer som typiskt sett innebär en högre risk. De åtgärder som vidtas skall grundas på och anpassas efter den bedömningen. 7 § Rubriken före 7 § är ny och lyder Tillfällen som alltid kräver kundkännedom. 7 § motsvarar den tidigare bestämmelsen, men är ändrad såvitt avser hänvisning till paragrafer och med den hänvis- ning som föranleds av lagens utökade tillämpningsområde (åtgärder mot finansiering av terrorism). Innebörden är att kontrollåtgärder skall vidtas även i fall som enligt huvudregeln är undantagna från kraven, om det kan antas att en transaktion utgör penningtvätt eller finansiering av terrorism. 7 a § Rubriken före den nya bestämmelsen lyder Konsekvenser av att tillräcklig kundkännedom inte kan erhållas. Bestämmelsen inne- bär ett genomförande av art. 9.5. och anger konsekvenserna av om kraven på identifiering av kunden eller information om affärsför- bindelsens syfte och art inte uppfylls. I sådant fall skall affärsfär- bindelsen inte inledas eller den enstaka transaktionen inte utföras. Detta gäller således även om den verkliga huvudmannen, i före- kommande fall, inte kan fastställas. Om affärsförbindelsen redan har inletts med stöd av undantagsbestämmelsen i 4 b § andra stycket, skall den avbrytas. Att en identifiering av kunden inte kan genomföras kan vara ett skäl att rapportering skall äga rum enligt 9 §. Andra stycket innehåller en erinran om att uppgifter skall lämnas om förhållandena är sådana att penningtvätt eller finansiering av terrorism kan misstänkas. Under alla förhållanden bör således den saken övervägas. Så är kravet också uttryckt i direktivstexten. Från kravet är, enligt tredje stycket, undantagna oberoende jurister, revisorer och skatterådgivare i de situationer som beskrivs i 9 a och 9 b §§, dvs. i samband med att dessa yrkesgrupper bedömer kundens rättsliga situation eller försvarar eller företräder kunden vid rättsliga förfaranden. De har således inte en skyldighet att avbryta förbindelsen med kunden om de inte kan erhålla full vetskap om t. ex deras identitet. 8 § Det första stycket är oförändrat och behandlar bevarande av handlingar från identitetskontroll. Det andra stycket är nytt och innebär krav på bevarande av de handlingar och uppgifter som legat till grund för affärsförbindelsen eller transak- tionen, dvs. kopior på avtal och liknade. I flertalet fall torde sådana handlingar sparas , på grund av bestämmelser i annan lag- stiftning, t. ex rörande bokföringsskyldighet. 9 § Första stycket innehåller en ändring som är betingad av lagens utökade syfte. Andra stycket första meningen anger, i avsikt att förtydliga tids- aspekten, att uppgifter skall lämnas utan dröjsmål (till Finanspoli- sen) och ytterligare ett förtydligande beroende på lagens utökade syfte. Detta gäller om misstanken kvarstår efter granskningen Tredje stycket inleds med huvudregeln, att verksamhetsutövaren skall avstå från transaktioner som är misstänkta till dess uppgiften enligt andra stycket har lämnats till Finanspolisen. Det kan före- komma situationer då ett avbrytande av en transaktion inte är möj- ligt eller skulle kunna försvåra den vidare utredningen. I sådana fall får uppgifter lämnas i efterhand. Även detta förtydligande föreslås i bestämmelsen. Det innebär inte ett högt ställt krav på den upp- giftsskyldige att denne skall göra en i alla delar korrekt eller full- ständig bedömning av de olika handlingsalternativ som står till buds. Det avgörande är att uppgifter lämnas, när det finns skäl för det. Den rapporterande torde vid uppgiftslämnande efter transak- tionen inte ha gjort sig skyldig till någon brottslig medverkan av något slag i det efterföljande skedet. 9 b § Bestämmelsen omfattade tidigare endast advokater och biträ- dande jurister. Även andra oberoende jurister, godkända och auk- toriserade revisorer samt skatterådgivare är undantagna från rapporteringskravet när de bedömer en klients rättsliga situa- tion. 11 § Det första stycket, som innehåller förbud att röja för kunden eller utomstående att en granskning har genomförts eller att uppgifter har lämnats eller att polisen genomför en undersökning, Andra stycket, som innehåller den nuvarande 24- timmarsfristen för advokater och biträdande jurister samt god- kända och auktoriserade revisorer, har tagits bort. Inte heller dessa yrkesutövare får därför nu uttryckligen till sin huvudman ange att uppgifter lämnats. I ett nytt andra stycke anges att meddelandeförbudet inte omfattar uppgiftslämnande till tillsynsmyndighet. Avsikten är inte att sådana uppgifter regelmässigt skall lämnas till tillsynsmyndig- heten. Behov att lämna upplysningar kan emellertid uppkomma då tillsyn bedrivs, eller då t. ex en revisor eller fastighetsmäklare är föremål för ett disciplinärende. 12 § Bestämmelsen om underrättelseskyldig- het har ändrats endast såtillvida att det åligger samtliga tillsyns- myndigheter att underrätta Finanspolisen om transaktioner som innebär penningtvätt och med det tillägget att det även gäller om en transaktion kan antas utgöra finansiering av terrorism. 13 § innehåller bemyndiganden och motsvarar i huvuddragen den tidigare 13 a §. De förändringar som vidtagits är föranledda främst av begreppsändring (kundkännedom i stället för identitetskon- troll).Vidare finns ett uttryckligt bemyndigande i punkten 2 för föreskrifter som kan fattas om vissa undantag från krav och om skärpta krav och i punkten 5 beträffande åtgärder för granskning och uppgiftslämnande. Syftet med sistnämnda bemyndigande är bl.a. att mer i detalj kunna ange hur rapportering skall ske till Finanspolisen, t.ex. i elektronisk form eller enligt författningsregle- rade formulär. För övrigt har förutsatts att inom sitt verksamhetsområde kan behöva utfärda mer detaljerade föreskrifter. Enligt art. 40. 1 får kommissionen i enlighet med ett särskilt förfarande som anges i artikel 41. 2, anta ett antal genomförandeåt- gärder, dvs. i princip fatta beslut om tillämpningsbestämmelser. Dessa omfattar bl. a. beslut om förtydligande av definitioner, men också fastställande av kriterier för bedömningen av om en situation innebär låg, respektive hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism eller om det är motiverat att inte tillämpa direktivet alls vid begränsad eller tillfällig finansiell verksamhet. Avsikten är att de författningsändringar som erfordras eller kan komma att erfordras skall genomföras i författning av lägre valör än lag. 15 och 16 §§ är nya. En ny rubrik föreslås: Registerfrågor och en underrubrik som lyder Tillämpningsområde. I 15 § anges att § fysiska och juridiska personer som avses i 2 § första stycket samt 2 a och 2 b §§ får behandla personuppgifter och föra register enligt bestämmelserna i 16-23 §§, vilka gäller utöver personuppgiftslagen (1998:204) vid tillämpning av lagen. I 16 § framgår att personupp- gifter av visst slag får behandlas för att kunna bedöma om en kund omfattas av bestämmelserna om , för att kunna bevara hand- lingar och uppgifter och för att kunna tillhandahålla uppgifter till Finanspolisen. För dessa syften får verksamhetsutövaren behandla uppgifter om identitet (namn), nationalitet, medborgarskap, bostadsort eller annan vistelseort samt offentlig funktion. Bestäm- melsen öppnar alltså för nedladdning av uppgifter om , i den mån de finns att tillgå samlat, däremot inte för andra uppgifter som i och för sig skulle kunna vara av intresse för verksamhetsutövaren för att kunna kontrollera en kund. Den personuppgiftsansvarige svarar på vanligt sätt för att de grundläggande kraven på behandling av personuppgifter är uppfyllda, dvs. att personuppgifterna är bland annat riktiga och aktuella i enlighet med 9 § personuppgiftslagen. Bestämmelsen syftar även till att framförallt passhandlingar men även vanliga identitetshandlingar skall kunna samlas in och lagras elektroniskt. Sådana handlingar kan omfattas av förbud mot behandling av känsliga personuppgifter i 13 a) b) eller c) person- uppgiftslagen eftersom de i vissa fall kan avslöja ras eller etniskt ursprung. En uttrycklig tillåtlighetsregel föreslås därför, för angivna syften. 17-23 §§ behandlar registerfrågor och motsvarar, med vissa redak- ändringar föranledda av förslagen i 15 och 16 §§, bestäm- melserna i lagen (1999:163) om penningtvättsregister. I huvudsak likalydande bestämmelser har tidigare funnits i lagen (2002: 444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall. Från denna lag hänvisas till penningtvättslagen enligt föreliggande förslag. 17 § har justerats språkligt och hänvisningen till dem som omfattas lagen ändrats. 18 § 1 innehåller liksom motsvarande bestämmelse i finansieringslagen att samordningsnummer får regi- streras. Den materiella ändring som föreslås består i att gallringsti- den i 20 § 4 förlängs till . 6.2Förslag till lag (000) om vissa verksamhetsutövare som omfattas av lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Den föreslagna lagen innehåller främst bestämmelser om tillsyn över vissa verksamhetsutövare som inte står under tillsyn enligt annan lagstiftning samt bestämmelser om registrering av s.k. bolagsbildare. 1 § Rubriken före 1 § lyder Lagens omfattning. En uppräkning görs i första stycket av vissa verksamheter som omfattas av pen- ningtvättslagen och finansieringslagen. Dessa utgörs av revisions- verksamhet eller verksamhet som består i att tillhandahålla bokfö- ringstjänster, skatterådgivare, bolagsbildare, oberoende jurister, samt sådana fysiska eller juridiska personer som bedriver yrkesmäs- sig handel eller auktionsförsäljning i de fall betalning görs kontant med ett belopp motsvarande eller mer. Andra stycket innehåller en inskränkning. En advokat eller biträdande jurist omfattas inte av lagen ens om de bedriver någon av de under p 2-4 uppräknade verksamheterna. De står i stället un- der tillsyn. Detsamma gäller för godkända och auktoriserade revisorer samt registrerade revisionsbolag vilka står under tillsyn. 3 § Bestämmelsen innehåller registreringsskyldighet för tillhanda- hållare av tjänster till bolag. Ansökan skall ske till den myndighet som regeringen bestämmer. Prövningen omfattar enbart vandels- prövningen enligt 3 §. Regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer får meddela föreskrifter om vad anmälan skall innehålla. Ett särskilt register för bolagsbildare skall föras enligt tredje stycket. 2 § Paragrafen innehåller i första stycket ett vandelskrav på den som bedriver verksamhet som bolagsbildare. Den har utformats med förebild i annan lagstiftning på det finansiella området och följer det krav som finns i tredje penningtvättsdirektivet på dessa verksamhetsutövare (art. 36. Andra stycket innehåller krav på verksamhetsutövaren att an- mäla förändringar som sker beträffande kvalificerat innehav eller I lagen åläggs inte tillsynsmyndigheten någon årlig upp- följning. 4 § Verksamhetsutövare enligt lagens 1 § står under tillsyn av den eller de myndigheter som regeringen bestämmer. Finansinspektio- nen föreslås bli tillsynsmyndighet. 5 § Bestämmelsens anger lagens omfattning. Såvitt avser bolagsbil- darna enligt 1 § första stycket 3 omfattar tillsynen den nu före- slagna lagen och de tillsynsåtgärder som aktualiseras genom regi- streringsplikten. Tillsynen omfattar i övrigt endast de åtgärder som verksamhetsutövarna har att vidta enligt penningtvättslagstift- ningen (kundkännedom, granskning, rapportering etc.) och omfattar således inte tillsyn över hur verksamheterna i fråga bedrivs i övrigt. 6 § får med stöd av första stycket förelägga den som bedriver verksamhet som bolagsbildare utan att vara regi- strerad att upphöra med verksamheten. Andra stycket ger tillsynsmyndigheten rätt att begära upplys- ningar om verksamheten för att kunna bedöma om den är registre- ringspliktig. 7 § Bestämmelsen innebär en rätt för tillsynsmyndigheten att före- lägga om rättelse om vandelskravet inte är uppfyllt. Om rättelse inte sker får verksamhetsutövaren avföras ur registret. Registre- ringen skall också upphöra om vederbörande själv anmäler att verk- samheten inte längre bedrivs, eller om det framgår på annat sätt att verksamheten har upphört. 8-10 §§ anger vilka möjligheterna till ingripanden som finns. Det är fråga om sedvanliga tillsynsåtgärder: rätt att få de upplysningar och handlingar som begärs, rätt att få tillträde till lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder och rätt att få meddela föreläggan- den och förbud. Såväl förelägganden som förbud får förenas med vite enligt 10 §. 11 § Paragrafen innehåller, under rubriken , att beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol och att prövnings- tillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Tillsynsmyndig- heten får förordna att ett tillsynsbeslut skall gälla . 6.3Förslaget till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (1995:400) 7 § Ändringen innebär en viss utökning i fastighetsmäklarnämn- dens tillsynsområde. Nämnden skall se till att fastighetsmäklarna i sin verksamhet iakttar sina skyldigheter inte bara enligt fastighets- mäklarlagen utan även enligt andra författningar som reglerar fas- tighetsmäklarnas verksamhet. 6.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet 4 § Rubriken och innehållet i bestämmelsen föreslås ändrade på grund av penningtvättslagens nya namn och utökade syfte. 9 a § Bestämmelsen motsvaras, såvitt avser första stycket, av inne- hållet i nuvarande 7 § om upplysningsskyldighet. 7 § och rubriken före den bestämmelsen föreslås upphävd. Av redaktionella skäl föreslås en ny bestämmelse, 9 a § som således placeras under rubri- ken Ingripanden m.m. Först stycket innebär således att , liksom tidigare, med stöd av bestämmelsen kan erhålla de upplysningar om verksamheten som behövs för att inspektionen skall kunna kon- trollera att lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism följs. I andra stycket anges att Finansin- spektionen för detta ändamål, dvs. för kontroll, också har rätt att få tillträde till lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder, där verksamhet enligt första stycket bedrivs. Som en följd av den ändrade redaktionella placeringen kommer begäran om upplysningar kunna förenas med vite med stöd av 11 §. 10 § Ändringarna utgör följdändringar, dels i form av hänvisningen till 9 a §, dels beträffande hänvisningen till penningtvättslagens nya namn. 6.5Förslaget till lag om ändring i kasinolagen (1999:355) 2 § Ett nytt tredje stycke föreslås som innehåller en hänvisning till att den som bedriver verksamhet enligt kasinolagen även har skyl- digheter enligt penningtvättslagen. 14 § paragrafen innehåller bestämmelsen att Lotteriinspektionen bedriver tillsyn över kasinolagen och de föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen följs, I ett nytt andra stycke anges att Lotteriinspektionen vidare inom sitt verksamhetsområde skall utöva tillsyn enligt penningtvättslagen. 14 a–14 c §§. Bestämmelserna är nya och anger vilka befogenheter Lotteriinspektionen har vid bedrivandet av tillsyn. Inspektionen har rätt att få ta del av upplysningar och handlingar och har även rätt att få tillträde till lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder, där verksamhet som står under tillsyn bedrivs. Inspektio- nen får också meddela förelägganden och förbud och föreläggan- dena får förenas med vite. 17 § Rubriken före 17 § är ny och lyder Bestämmelser om överkla- gande. Enligt nuvarande bestämmelse får beslut som meddelats med stöd av lagen inte överklagas. I den föreslagna bestämmelsen får tillsynsbeslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol och att prövningstillstånd erfordras vid överklagande till kammarrätten. Lotteriinspektionen får förordna att ett tillsynsbeslut skall gälla . Övriga beslut får som inte överklagas. 6.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskild allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. 1 § I andra stycket föreslås ett tillägg med hänvisning till att det i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism finns bestämmelser om åtgärder som den som bedriver finansiell verksamhet och annan näringsverksamhet skall vidta för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism. föreslås 8-22 §§ upphävda. Förslaget innebär att de administrativa reglerna i lagen utmönstras genom hänvisningen till penningtvättslagen. Ändringen i första stycket får till följd att en utökad personkrets jämfört med dagens förhållanden omfattas av finansieringslagens administrativa regler rörande gransknings- och rapporteringsskyl- dighet. Kretsen är densamma som i penningtvättslagen, som alltså kommer att innehålla samtliga administrativa regler som åvilar verksamhetsutövarna. Finansieringslagen kommer enbart att inne- hålla de straffrättsliga och straffprocessuella reglerna. 6.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet 10 § Rubriken och innehållet i bestämmelsen föreslås ändrade på grund av penningtvättslagens nya namn och utökade syfte. 17 a § Bestämmelsen är ny. Den motsvaras, såvitt avser första stycket, av innehållet i nuvarande 10 § andra stycket om upplys- ningsskyldighet. Första stycket innebär att , liksom tidigare, med stöd av bestämmelsen kan erhålla de upplys- ningar om verksamheten som behövs för att inspektionen skall kunna kontrollera att lagen (1993:768) om åtgärder mot penning- tvätt och finansiering av terrorism följs. I andra stycket anges att för detta ändamål, dvs. för kontroll, också har rätt att få tillträde till lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder, där verksamhet enligt första stycket bedrivs. 18 § Ändringen i punkten 3 är föranledd av penningtvättslagens nya rubrik. 6.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2005: 405) om försäkringsförmedling 7 kap. 3 § Ändringarna består, efter förebild från banklagstiftningen, i att till- synen anges omfatta såväl tillsyn enligt försäkringsförmedlingsla- gen och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen som andra Därigenom omfattar tillsynen även uppfyllande av bestämmelserna i penningtvättslagen. 8 kap 1 § Ändringen i första stycket innebär att skall ingripa om en försäkringsförmedlare åsidosätter sina skyldigheter, inte bara enligt försäkringsförmedlingslagen och enligt föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen, utan även enligt andra för- fattningar som reglerar förmedlarens verksamhet, t. ex penning- tvättslagen. Om försäkringsförmedlaren åsidosätter sina skyldigheter enligt penningtvättslagen, kan således ingripa på det sätt som anges i andra och tredje stycket. 8 kap. 10 § 10 § reglerar de ingripanden som kan göra mot utländska bolag som utövar försäkringsförmedling i . Pen- ningtvättslagens bestämmelser gäller även för utländska bolags fili- aler här. På motsvarande sätt som i 1 § tydliggörs att ingripanden kan ske även mot den som bryter mot annan författning än lagen (2005:405) om försäkringsförmedling. 6.9Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) 9 kap. 42 §. Paragrafens första stycke reglerar tillsammans med de båda följande paragraferna revisorns skyldighet att agera vid miss- tanke om brott i bolaget. Sammanfattningsvis innebär bestämmel- serna följande. Om en revisor finner att en styrelseledamot eller den verkställande direktören kan misstänkas för vissa särskilda slag av brott inom ramen för bolagets verksamhet, skall revisorn – om de skadliga effekterna av gärningen inte avhjälps och anmälan till åklagare eller polis inte längre sker – lämna sitt uppdrag samt själv göra anmälan till åklagare. I andra stycket, som är nytt, finns ett undantag från revisorns skyldigheter enligt första stycket. Om revisorn således finner att det har förekommit transaktioner som föranleder att han eller hon blir skyldig att vidta åtgärder enligt penningtvättslagen, gäller i stället den lagens bestämmelser. 9 kap. 43 §. Paragrafen behandlar revisorns skyldighet att under- rätta företagsledningen vid misstanke om brott i bolaget. Änd- ringen innebär att det hittillsvarande begränsade undantaget för den situationen att brottsmisstanken föranleder revisorn att lämna uppgifter enligt lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt tas bort. Att revisorn över huvud taget inte skall tillämpa paragrafen i denna situation följer numera av 42 §. 6.10Förslaget till ny förordning om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism m.m; Utredningen har valt att föreslå att vissa bestämmelser i direktivet som har karaktären av förfaranderegler skall genomföras genom författning av lägre valör än lag. Det gäller t. ex. förfaranden vid skärpta krav på kundkännedom, vilka som omfattas av begreppet person i politiskt utsatt ställning, samt krav på riskbedömningar m. m. För att bestämmelserna skall få ett genomslag på alla verksam- heter har den föreslagna förordningen vissa bestämmelser, av typen minimibestämmelser, beträffande kraven på identitetskontroll. Vidare har föreslagits att vissa institutioner skall omfattas av lägre krav på kundkännedom. Ytterligare undantag är tänkbara. Förordningen innehåller också vissa bestämmelser om tillsyn och den roll som framförallt tilldelas genom utredningens förslag. De närmare övervägandena framgår av avsnittet om tillsyn. Behovet av föreskriftsrätt för berörda myn- digheter kan inte fullt ut avgöras. Så mycket är klart att det riskba- serade förhållningssättet inte i alla delar låter sig förenas med detaljerade föreskrifter. Alla verksamheter kräver förmodligen inte heller detta. Utredningen har bedömt att viss delegation är lämplig i förhållande till . 6.11Ikraftträdande– och övergångsbestämmelser Samtliga lagändringar föreslås träda i kraft , i enlighet med ikraftträdandebestämmelsen i direktivet. skall lagen (1999:163) om penningtvättregister upphöra En ny regeringsförordning med betydligt utökat innehåll föreslås som den nuvarande förordningen, som innehållit bemyndigande till upphävs. En övergångsbestämmelser föreslås i förtydligande syfte i pen- ningtvättslagen. De bestämmelser om uppföljning av affärsförbin- delsen som föreslås gäller alla affärsförbindelser, även sådana som ingåtts före ikraftträdandet. Det innebär inte att det finns ett krav på att identitetskontroll av kunden eller att information om affärsförbindelsens syfte och art obligatoriskt skall genomföras på nytt beträffande dessa affärsförbindelser.