sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — Dessa riktlinjer för energipolitiken fastställdes i det energipolitiska beslutet tillsammans med en strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet. De energipolitiska riktlinjerna bekräftades då antog proposition 2001/02:143. Riktlinjerna innebar bl.a. att energipolitiken bör bidra till att det klimatpolitiska delmålet för perioden 2012 uppnås och antogs ge en god grund för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energi- systemet. beslutade om att införa ett elcertifikatsystem, som syftade till att öka tillförseln av förnybar elproduktion med mellan och . Det innebar en kraftig ambitions- höjning jämfört med energibeslutet , där målet varit en ökad tillförsel med mellan och år 2002.TPF4FPT Elcertifikatsystemet kom att innebära en kraftfull stimulans för elproduktion från biobränslen (biokraft). I första omgången inne- bar det att befintliga anläggningar bytte bränsle, från fossilt bränsle till biobränsle, där detta var möjligt, för att komma i åtnjutande av certifikaten. I andra omgången ledde det till nyinvesteringar, först i mottrycksanläggningar i skogsindustrin, därefter i nya kraftvärme- verk i fjärrvärmen. Biokraften tog hand om huvuddelen av det utrymme som skapats av elcertifikaten. Elcertifikatsystemet för- längdes och utvidgades till att gälla fram . Klimatinvesteringsprogrammet (KLIMP) innebär en möjlighet för kommuner och andra aktörer att söka bidrag för långsiktiga 3TP PT Klimatinvesteringsprogrammet (KLIMP) behandlas vidare i kapitel 15. 4TP PT Elcertifikatsystemet behandlas vidare i kapitel 15. investeringar i åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser, bidrar till omställningen av energisystemet eller innehåller intres- sant ny teknik som kan bidra till detta samt samla och sprida kunskaper om erfarenheter om klimatinvesteringar. enades socialdemokraterna, och om en strategi för den fortsatta avvecklingen av kärn- kraften (prop. 2004/05:62). Enligt strategin bör en sammanhållen klimat- och energipolitik utvecklas för att möjliggöra samlade bedömningar av mål och åtgärder. Runt om i världen är utmaningarna i stort sett desamma. Energiförsörjningen skall vara trygg, miljövänlig och tillgänglig till rimliga priser. Energieffektivisering och satsning på förnybara energikällor har potential att bidra till alla tre målen. Därför ökar aktiviteten inom dessa områden med EU-samarbetet som en viktig drivkraft. EU prioriterar också den inre marknaden och till detta hör avregleringar och handel med energi över nationsgränserna. En annan stark drivkraft för energisystemens utveckling och omställ- ning är det internationella samarbetet inom klimatområdet. Inter- nationellt samarbete är således av avgörande betydelse för energipolitiken. presenterade en s.k. grön- bok för energiområdet.TPF5FPT I grönboken konstateras att unionen använder allt mer energi och att importbehovet av energi ökar. Om inget görs inom de kommande 20 till 30 åren kommer av den Europeiska unionens energibehov att behöva täckas av importerad energi, jämfört . I grönboken skissar kommissionen grunderna för en långsiktig strategi på energiområdet. De gemensamma åtgärder som har vidtagits inom energiområdet har framför allt utvecklats inom ramen för den inre marknaden och som en del av gemenskapens miljöpolitik. I förslaget till kon- stitution för har energi tillkommit som ett nytt politik- område med delad kompetens mellan unionen och medlems- staterna. Inom EU pågår ett arbete för att skapa en inre marknad med konkurrens för el och naturgas. En gemensam marknad, rätt utformad, innebär fördelar för el- och naturgaskunder liksom för energiföretagen, i och . har föreslagit att anslaget till forskningsstöd inom energiområdet ska fördubblas. 5TP PT om en europeisk strategi för försärjningstrygghet för energi (KOM 2000 (769) slutlig). presenterade en strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning.TPF6FPT om energi är ett viktigt steg i utvecklingen av EU:s energipolitik. För att nå de ekonomiska, sociala mål och miljömål som EU satt upp måste man klara de stora utmaningarna på energiområdet, bl.a. ett ökat importberoende, instabila råoljepriser, klimatförändringar, ökad efterfrågan och hinder på den inre energi- marknaden. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att göra vad de kan för att bidra till en europeisk energipolitik som bygger på följande tre huvudprinciper: Hållbarhet, för att aktivt kämpa mot klimatförändringar genom att främja förnybara energikällor och energieffektivitet. Konkurrenskraft, för att förbättra effektiviteten i det europeiska nätet genom att förverkliga den inre energimarknaden. Försörjningstrygghet, för att på ett bättre sätt samordna utbudet och efterfrågan av energi inom EU i ett internationellt sam- manhang. innehåller sex prioriterade åtgärdsområden inom vilka kommissionen föreslår konkreta åtgärder för att genomföra en europeisk energipolitik. Åtgärder inom dessa sex områden, som sträcker sig från förverkligandet av den inre marknaden till en gemensam utrikespolitik avseende energin, skall göra det möjligt för att få en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energi för . 1.Energi för tillväxt och sysselsättning: att förverkliga den inre energimarknaden Den första utmaningen för handlar om att förverkliga de inre gas- och elmarknaderna. Många nationella marknader präglas fortfarande av protektionism och domineras av ett fåtal företag. Detta håller priserna uppe och bevarar infrastrukturer med låg konkurrenskraft, vilket går ut över konsumenterna. 2.Försörjningstrygghet: solidaritet mellan medlemsstaterna På grund av det höga importberoendet och variationer i efterfrågan behövs det åtgärder för att säkerställa en energiför- sörjning. För att undvika kriser i energiförsörjningen bör EU 6TP PT En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (SEK (2006) 317). utveckla effektiva mekanismer för energireserver och för solida- ritet. Mot en mer hållbar, effektiv och diversifierad energimix Varje medlemsstat är fri att välja sin egen energimix utifrån de till- gängliga energikällorna. Dessa val är viktiga för tryggade energiförsörjning och de kan samordnas på europeisk nivå genom en strategisk analys av EU:s energipolitik. En sådan analys skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att välja sin energimix utifrån tydliga europeiska ramar som tar hänsyn till de olika försörjningsmöjligheterna och deras inverkan på trygg- heten, konkurrenskraften och hållbarheten på energiområdet. Analysen skulle dessutom fungera som utgångspunkt för en öppen och objektiv debatt om kärnkraftens roll i samt för defi- nitionen av strategiska mål om hur EU:s totala energimix bör se ut. EU i främsta ledet i kampen mot klimatförändringarna Jordens uppvärmning och de oroande konsekvenserna av denna är en direkt följd av den ökade energiförbrukningen i världen och utsläppen av växthusgaser. I grönboken föreslås att EU skall vara ledande i kampen mot klimatförändringar och när det gäller teknik för att säkerställa att framtidens energi blir renare och mer hållbar. För att fortsätta att vara ett föredöme på världsnivå måste EU:s första steg vara att förbättra energieffektiviteten. Målet är att bryta kopplingen mellan den ekonomiska tillväxten och energiförbruk- ningen så att förbrukningen minskar som konkurrens- kraften ökar. Kommissionen betonar också att de förnybara energikällorna spelar en viktig roll och EU står för hälften av världsmarknaden i denna sektor. För att skapa en stabil miljö för utvecklingen av förnybara energikällor har kommissionen åtagit sig att lägga fram en vägledande plan för förnybar energi. Denna vägledande plan omfattar en översyn av EU:s allmänna och särskilda mål och upprättandet av en förteckning över åtgärder för att främja utvecklingen av rena och förnybara energikällor. Planen kommer också att omfatta initiativ inom biomassaområdet och stöd för el som framställs från förnybara energikällor. Avskiljning av kol- dioxid och renare förbränningsteknik för kol bör främjas för att göra det möjligt för de länder som så önskar att ha kvar kolet i sin energimix. 5.Forskning och innovation i den europeiska energipolitikens tjänst En trygg, konkurrenskraftig och hållbar energi i är i hög grad beroende av att nya energitekniker utvecklas och införs. Forskning om allt från energieffektivitet till förnybar energi utgör en stor del av EU:s ansträngningar för att klara de kommande årens energiutmaningar. 6.En konsekvent energipolitik gentemot omvärlden En internationell dialog med EU:s energipartners är nödvändig för att säkerställa tryggheten, konkurrenskraften och hållbarheten för energin i . Energipolitiken gentemot omvärlden måste innebära att EU talar med en stämma för att lösa de kommande årens energiutmaningar. Vid om miljö och utveckling i i undertecknades ramkon- vention om klimatförändringar (United Nations Framework Convention on Climate Change, UNFCCC) av 154 stater. Konventionen trädde 1994 sedan den ratificerats av 166 länder. ratificerade konventionen , som riktlinjer för den svenska klimatpolitiken antogs. Vid det tredje partsmötet (COP 3) i Kyoto lyckades man enas om ett protokoll som reglerar utsläppen av koldioxid och fem andra växthusgaser. Kyotoprotokollet fastslår kvantitativa reduk- tioner 2012 för alla länder som förtecknats i till protokollet, dvs. samt länderna i . För att Kyotoprotokollet skall bli giltigt krävs att minst 55 länder ratificerar protokollet. Dessa länder måste dessutom representera av industriländernas utsläpp av koldioxid . Det första villkoret har varit uppfyllt med god marginal men eftersom och tillsammans svarar för av industriländernas utsläpp måste åtminstone ett av dessa länder godkänna protokollet för att det skulle kunna träda i kraft. När ratificerade protokollet innebar detta att länder som står för av industriländernas utsläpp hade anslutits till Kyotoprotokollet. Kyotoprotokollet trädde i kraft . Proto- kollet har ratificerats av 155 länder. Enligt Kyotoprotokollet skall industriländernas sammanlagda utsläpp av växthusgaser minska med från 1990-års nivå under den första åtagandeperioden 2012. EU, som agerar som en grupp i för- handlingarna, måste enligt protokollet sänka sina utsläpp . EU-länderna har kommit överens om en intern s.k. börde- fördelning. Den fastställdes och baseras på beräkningar som tar hänsyn till bland annat utsläpp per capita, industristruktur och energiförsörjningssystem. De nya medlemsländerna (utom och ) har egna åtaganden under Kyotoprotokollet på mellan . har ett åtagande att inte öka utsläppen med inom denna bördefördelning. För att möjliggöra mer kostnadseffektiva utsläppsreduktioner och därmed också möjliggöra större åtaganden ingår s.k. flexibla mekanismer i Kyotoprotokollet. Dessa består av handel med utsläppsrätter (, IET), samt de projektbaserade mekanismerna: gemensamt genomförande (Joint Implementation, JI) och mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM). Den svenska oljeanvändningen och de därmed förknippade kol- dioxidutsläppen kulminerade . Därefter har utsläppen reducerats bl.a. genom en rad energipolitiska insatser med gynnsamma klimatpolitiska effekter. Klimatfrågan kom tidigt upp på den politiska dagordningen i . tog upp frågan om effekten av koldioxidutsläpp i . Utskottet uttalade att som ett nationellt delmål bör anges att koldioxidutsläppen inte bör ökas utöver den nivå den hade . ställde sig bakom detta uttalande (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). Den svenska klimatstra- tegin har successivt utvecklats genom beslut som fattats inom ramen för miljö-, energi- och transport- politikens områden. Centralt för strategin är underteck- nande och ratificering av om klimatföränd- ring samt Kyotoprotokollet. När riksdag beslöt att ratificera Kyotoprotokollet blev internationella åtagande bindande. Enligt Kyotoprotokollet och EU:s bördefördelning får utsläppen 2012 inte överstiga av utsläpp. fastställdes den gällande svenska klimat- strategin med nationella mål . Det nationella klimatmålet på kort sikt är att minska de svenska utsläppen av växthusgaser av ut- släppen . Detta mål är till skillnad från bördefördelningens mål inte legalt bindande utan utgör en ambition från svensk sida. Det nationella målet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor (upptag av växthusgaser i skog och annan växtlighet) eller flexibla mekanismer. Det långsiktiga klimatmålet innebär att skall verka för att halten av växthusgaser i atmosfären skall stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm koldioxidekvivalenter. bör utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare, för att därefter minska ytterligare. står för en mycket liten del av de globala utsläppen av växthusgaser. Det internationella samarbetet är därför helt avgörande för att lyckas med att stabilisera halterna av växt- husgaser i atmosfären. I propositionen 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan föreslås att klimatmålet enligt klimatpolitiska beslut ligger fast. Detta innebär att de svenska utsläppen av växt- husgaser skall som ett medelvärde för perioden 2012 vara lägre än utsläppen . Utsläppen räknas som koldioxidekvivalenter och omfattar Kyotoprotokollets sex växthusgaser. I propositionen föreslås ett mål som på medellång sikt skall komplettera det kortsiktiga klimatmålet. Regeringen gör bedöm- ningen att utsläppen för för bör vara lägre än utsläppen . Målet följs fortlöpande upp vid kontrollstationer minst med början 2008. Regeringen anser också att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör kompletteras med ett nytt långsiktigt mål. Ett temperaturmål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med föreslås därför. Att uppnå målet kräver långsiktigt, om- fattande och djupgående internationellt samarbete. Inför kontroll- stationen 2008 bör det närmare utredas hur samhällets olika sektorer bedöms kunna bidra till uppfyllandet av målen på lång och medellång sikt med sektorsvisa inriktningsmål för . En sammanhållen klimat- och energipolitik bör utvecklas. För att skall nå de uppsatta målen krävs enligt propositionen ytterligare åtgärder inom alla sektorer. En effektivare användning av energi och främjande av förnybar energi är av stor betydelse för att bryta beroendet av fossila bränslen och begränsa klimat- påverkan. För de sektorer som inte ingår i systemet med handel med utsläppsrätter är det enligt propositionen särskilt motiverat att begränsa klimatpåverkan från transportsektorn och bebyggelsen eftersom utsläppen av växthusgaser från dessa sektorer är fortsatt betydande. Förutsättningar bör skapas för att bryta beroende av fossila bränslen för transporter och upp- värmning . En fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen kommer att prioriteras så att av fordonsbränslena är förnybara . Att koldioxidneutrala drivmedel även bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor och att i EU verka för en ökning av låginblandning av etanol till i bensin är, enligt propositionen, viktiga inslag för att nå målet. En ökad tillgänglighet för förnybara fordonsbränslen är nödvändigt. Klimatinvesteringsprogrammet förstärks för perioden 2008 och omfattar även ökade informationsinsatser. Programmet om- fattar även satsningar på transportsektorn i syfte att begränsa utsläppen av växthusgaser. I propositionen redogör regeringen för några viktiga utgångs- punkter för en framtida utformning av en internationell klimat- regim. Utgångspunkten är att en framtida internationell klimat- regim , dvs. efter Kyotoprotokollets första åtagande- period, fortsatt bör baseras på klimatkonventionens grundläggande principer. klimatarbete påverkas även av medlemskapet i EU, bland annat genom att EU:s medlemsländer tagit fram en gemen- sam klimatstrategi (ECCP) där det viktigaste styrmedlet för att minska de totala utsläppen inom unionen är ett internt system för handel med utsläppsrätter. Bland andra viktiga styrmedel i kan nämnas: Direktivet för främjande av biodrivmedel i transportsektorn. Direktivet om främjande av elproduktion från förnybara källor. Direktivet om byggnaders energiprestanda. 7.2.2Miljömål som berör jordbruket Statsmakternas övergripande miljöpolitiska mål är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. I det innefattas en god livsmiljö och folkhälsa, bevarad biologisk mångfald, bevarad produktionsförmåga för eko- system och skydd av natur- och kulturlandskapet. För att nå dit har i bred enighet antagit 16 miljökvalitetsmål,TPF7FPT som gör den ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling tydlig. Arbetet med miljökvalitetsmålen genomsyrar i sin tur den samlade politik för utveckling och välfärd som skall leda till att vi når en hållbar utveckling i . Miljökvalitetsmålen är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål och definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta på. Den nya strukturen innebär att miljö- målen blir tydligare och tidsbestämda och att det blir enklare att mäta miljöarbetet. Målen ger oss en bild av vad vi förväntar oss av det hållbara samhället. Att använda biomassa för energiändamål kan ha konsekvenser för markanvändningen och miljön. Det är viktigt att odling sker utan att markens långsiktiga produktionsförmåga, den biologiska mångfalden eller andra miljömål hotas. Miljöeffekter vid framställning och förbränning Ett argument för att öka användningen av bioenergi är att reducera användningen av fossila bränslen och därigenom minska de klimat- påverkande utsläppen av koldioxid och övriga växthusgaser. I princip anses biobränslen vara koldioxidneutrala. Däremot kan förädlingen av biomassa kräva olika grad av insatsenergi, ofta i form 7TP PT I propositionen Svenska miljömål – miljöpolitik för ett hållbart föreslog regeringen femton miljökvalitetesmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). antog de femton målen och gav regeringen i uppdrag att återkomma med konkretiserade delmål. I propositionen Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) utvecklas ett samlat förslag till delmål, åtgärder och strategier för fjorton av de femton miljökvalitetsmålen för att nå den miljömålsstruktur som fattade beslut om . Det femtonde miljökvalitetsmålet, begränsad klimatpåverkan behandlades i en särskild proposition (prop. 2005/06:172) Nationell klimatpåverkan i global samverkan. I propositionen Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) föreslår regeringen att systemet med miljökvalitetsmål kompletteras med ett sextonde miljökvalitets- mål, Ett rikt växt- och djurliv, om biologisk mångfald. Målet innebär bl.a. att förlusten av biologisk mångfald skall hejdas och att den biologiska mångfalden bevaras inom en generation. av fossila bränslen. En ökad användning av biobränslen motiveras främst av att utsläppen av koldioxid minskar när dessa ersätter fossila bränslen. När utsläppen av koldioxid jämförs framstår vissa råvaror som bättre än andra. Om hela produktionskedjan tas med i beräkningen blir minskningen av koldioxidutsläpp störst om biobränslet ersätter olja eller kol för produktion av el och värme. Den lägsta reduk- tionen fås om biobränslet ersätter bensin eller diesel. Försurande luftnedfall uppkommer genom utsläpp av svavel- dioxid och kväveoxider. Svavel kommer främst från fossila bränslen. Kväveoxider kan bildas vid all förbränning oavsett bränsle om den genomförs vid höga temperaturer och om inga renings- åtgärder vidtas. De största utsläppen av försurande kväveoxider kommer från transporter. Vid förbränning av fastbränsle om- vandlas merparten av kvävet i biobränslet till ofarlig kvävgas, luftens huvudsakliga beståndsdel. Cirka 5 av bio- bränslets kväveinnehåll omvandlas till försurande kväveoxider. Följande miljökvalitetsmål (prop. 2004/05:150) är de som utred- ningen finner vara de mest aktuella att kommenteraTPF8FPT: Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Ett av delmålen är att hälso- och miljö- riskerna vid framställning och användning av kemiska ämnen skall minska fortlöpande fram . övergripan- de mål är att minska riskerna med kemiska växtskyddsmedel. Framtagna nationella riskindikatortal skall peka på en minskande risktrend för miljö och hälsa. Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för bio- logisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Ett av delmålen är att skall de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. 8TP PT Bygger på 2006:1 Bioenergi ny energi för jordbruket. Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. sammanställningar (, 1997)TPF9FPT pekar på att odling av bioenergigrödor kan ge vinster ur miljösynpunkt. Detta gäller speciellt om bioenergigrödorna, exempelvis flerårig energivall eller energiskog, ersätter spannmålsodling. Energiskog (Salix) har en betydligt högre avkastning per hektar och odlingen är mer energieffektiv än energivall. Generellt sett är odling av fleråriga grödor bättre än odling av ettåriga grödor eftersom växtnäringsläckaget och användningen av kemiska växtskyddsmedel oftast är lägre. För biologisk mångfald är variation ett nyckelord. En ökad rumslig och tidsmässig variation i odlade grödor och skötselinsatser är generellt sett bra för den biologiska mångfalden Variationen i odlingslandskapet minskar när grödor odlas ensidigt på stora sammanhängande arealer. Växt- odlingens effekt på biologisk mångfald är alltså mycket beroende av vad som odlas och var och hur odlingen sker. I spannmålsdomi- nerade områden kan fleråriga bioenergigrödor ha positiv effekt medan ettåriga bioenergigrödor (spannmål och oljeväxter) kan vara negativa, jämfört med fleråriga, genom att de medför mer ensidiga växtföljder och ökad användning av kemiska växtskyddsmedel. Sammanfattningsvis kan, enligt , följande miljö- effekter pekas ut som sannolika vid en omläggning från spannmåls- odling till odling av utan baljväxter eller energiskog: Minskad användning av mineralgödselmedel utom vid odling av gräsvallarTPF10FPT. Minskad användning av kemiska växtskyddsmedel. Förbättrad markstruktur genom ökad mullhalt och reducerad markbearbetning. (1997). Miljöeffekter vid odling av energigrödor identifiering, kvantifiering och ekonomisk värdering. Rapport 1997/4, , Projekt , . 10TP PT När det gäller växtnäringsbehovet är det framförallt kvävet som skiljer mellan en gräsvall och en vall med baljväxter i. T.ex. skall en vall klöver bara ha av den kvävegiva som en ren gräsvall behöver. Beroende på ts-skörd kan gödslingen till en gräsvall ligga på N per ha. Detta innebär att väljer man rena gräsvallar för energiproduktion kan man inte räkna med någon nedgång i mineralgödselanvändningen. Möjlighet till ökad bortförsel av kadmium vid skörd av vissa Salixarter. Möjlighet att återföra slam och avloppsvatten till kretsloppet. Skydd mot jordförlust på erosionsutsatta jordar. Jordbrukssektorn har varit föremål för regleringar . Statsmakterna har genom politiska beslut valt att styra olika verksamheter i en för samhället önskad riktning. Målen och medlen har varierat över tiden, men oftast har åtgärderna varit inriktade mot att stödja den egna produktionen och därigenom ge stöd till de inhemska producenterna. Efterhand har dock målen vidgats till att omfatta även andra områden som t.ex. miljö, regionalpolitik och energi. Staten har genom lagar och förordningar påverkat jordbruksnäringen i . En av de första åtgärderna som påverkade en stor del av jordbrukarna i landet var de olika skiftesreformerna, bl.a. laga skiftet, som genomfördes .