sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — I samtalen med de inter- vjuade framgår att de trots en i regel begränsad ekonomisk situa- tion är beredda att lägga en relativt stor del av sin inkomst på boendet. Det handlar inte om stora tillgångar och därmed fler val- möjligheter utan, det är snarare en fråga om hur mycket man är beredd att arbeta extra och försaka i övrigt för att bo bra. De inter- vjuade personerna resonerar som vilken kundgrupp som helst, ju närmare bostadens egenskaper kommer det man värderar och efterfrågar, desto mer är man beredd att betala och dra in på för att ha råd med boendekostnaden. –3 500 känns okej om man bor själv, jag betalar inte 4 000 för en lägenhet. Men om man delar lägenhet med någon då vill man inte betala riktigt så mycket. –Alltså det är ju bara för att det är så svårt att få lägenhet, hittar man någon som ligger under 4 000 som man klarar av att ta själv då är det ju okej att betala det. Men om man hittar en lägenhet som ligger på kanske 5–6 000 då har man inte råd med det. Då kan det ju vara okej att betala 2 500 eller 3 000 max om man delar med någon då. Men då får det ju vara en trea. –Hyra, som student så har jag ungefär 6 000 , med lån och bidrag. Då vill man helst inte att alltför mycket ska gå till hyran. Jag var väldigt nöjd när vi bodde tillsammans och jag hade 1 600 eller 1 800 när vi splittade hyran, kallhyra. Det var ju lite annat som kom till. går det 2 200 till lägenheten. Jag skulle nog helst slippa betala mer än 3 500, jag har levt så himla länge utan att kunna göra någonting. –Liksom när min kompis fick den här lägenheten i , jag menar för henne var det ganska ok eftersom hon växt upp där och hade sin familj där, men jag menar hon pluggade när hon flyttade in, då får man 6 500, hyran var på 4 700, då måste hon ju jobba också för att det ska funka. Man måste verkligen vilja. Det går ju att få en lägenhet efter tre men du får ju en nybyggd ofta, de är dyrare. Det är bara det att du verkligen måste vilja. Jag tror att folk tycker det är jobbigt att både behöva jobba jättemycket för att ändå bo ganska långt bort och med dåliga kommunikationer, att det så krångligt. –De är helt nybyggda så det är en hyra på 8 200, vilket vi har sagt att om vi får en så tar vi den liksom. Då kan jag lägga alla mina pengar på att få bo äntligen i min egen lägenhet. Så då sa jag att: Ja men då lägger jag alla mina pengar där. –Uppenbarligen är man beredd att betala rätt mycket om man har råd att betala andrahands överhyrorna. Jag vet studenter som liksom betalar 5 000 och tar ett extra jobb för att få bo bra i stan. Då har de ändå 7 000, inte ens 7 000 i studiebidrag. Jag vet inte vad de lever av. Då tar de hellre ett extra jobb. 5.1.6Var sak har sin tid När vi pratar generellt om hyreskontrakt och egen bostad finns det reflektioner kring ansvar. En av de intervjuade, som själv har ett förstahandskontrakt, nämner att det kan vara en börda att ha egen bostad, det är som att ha barn. Att köpa bostadsrätt beskrivs som något som ligger långt fram i tiden, det är som att ha, två barn. Hon menar att det finns en frihet för dem som bor med andra- handskontrakt; hon ser en skillnad på deras rörlighet. Det är lättare för dem att ge sig ut och resa till exempel. Hon föredrar hyresrätt precis som övriga intervjupersoner. En person kan tänka sig att vilja köpa en lägenhet. Två av personerna förstår över huvud taget inte vitsen med att betala en insats och därutöver betala hyra (läs månadsavgift) när det finns hyresrätter. Majoriteten anser att bostadsrätt och egna hem är något som man vill satsa på när man vet vad man vill och vet att man ska bosätta sig på orten för . I samtalen är det tydligt att detta resonemang också hänger ihop med att flytta ihop med en partner och even- tuellt få barn. 5.2Unga företrädare och övriga aktörer om tillgång och efterfrågan Båda intervjugrupperna menar att det är brist på bostäder, och då särskilt när det gäller små och billiga hyresrätter. Man är också ense om att unga främst efterfrågar och väljer hyresrätt, därför att det är mest flexibelt, vilket passar den livsfas man är i som ung. Det finns olika åsikter om varför det är bostadsbrist och olika lösningar på denna, men man är överens om att tillgången på bostäder som unga kan efterfråga är för liten. Det är heller inte bara unga som drabbas, en allmän brist på mindre, billiga lägenheter ger konsekvenser även för andra grupper, anser de flesta. En konsekvens, framhåller unga företrädare, av bristen på hyres- rätter är att personer med förstahandskontrakt behåller sina lägen- heter, fastän de har flyttat till ett annat boende Den minskade val- friheten och otryggheten i människors tillvaro gör att man inte vågar släppa taget och pröva annan ort. De politiska ungdoms- förbunden uttrycker generellt en motsättning när det gäller till- gången på bostäder för unga och lösningar på hur en tillfreds- ställande flexibilitet ska kunna åstadkommas. involverad och ideologiskt hängiven. Bostadsfrågan är ju både en privat angelägenhet och en politisk. När det gäller Gringo och är det något enklare att agera i frågan, de är politiskt obundna och har ett pragmatiskt förhåll- ningssätt till en komplex fråga, som berör och engagerar olika aktö- rer i samhället. De har bostadsfrågan i fokus och kan i större utsträckning bortse från andra faktorer som påverkar. De har heller ingen politisk ideologi att strikt hålla sig till. 5.2.1Dålig ekonomi begränsar utbudet Unga företrädare menar att ungas ekonomi tillsammans med bris- ten på bostäder är det stora hindret. Ungas ekonomi begränsar utbudet av bostäder som kan efterfrågas. Ekonomiska lösningar för att unga åtminstone ska kunna konkurrera om befintliga bostäder ser man som positivt. På frågan om man skulle kunna ge någon form av statlig lånegaranti för att unga ska kunna köpa en bostad, är fler kritiska. Att ta lån menar man är riskabelt. En del ifrågasätter om det är rätt att uppmuntra unga att ta lån , med tanke på att ungas studielån redan nu försätter dem i en problematisk ekonomisk situation, som kan vara svår att hantera. Här talar man främst om storstadsområdena, där priserna är höga på bostadsrätter och det är dyrt att leva. SFS säger att de ser allt fler exempel där val av studieort kan sty- ras av tillgång på bostäder. Väntetiden för studentboende är 1–, och de ser att situationen är extra svår för dem som kommer utifrån. SFS säger att det fattas ungefär 20 000–30 000 student- bostäder och tillägger att man har utökat antalet högskoleplatser, men inte producerat bostäder för studenterna. Även när det gäller studentbostäder finns enligt SFS en felplanering som gör att den reella tillgången krymper. Nyproduktion är dyrt och gruppen stu- denter består av en bredare grupp åldersmässigt. En del är sambo, vissa har barn och en del är äldre, vilket gör att korridorboende kommit att bli mindre attraktivt för många. De menar att bristen på bostäder får konsekvenser för möjligheterna att efterfråga utbildning, en del måste tacka nej till sin studieplats och andra ger upp bostadssökandet för att flytta hem. Problem med boende gör också att studierna blir lidande, och människor får inte ordning på tillvaron. – Vi får signaler från alla håll att folk tvingas säga nej till platser för de hittar ingenstans att bo. Framför allt i , och till viss del i och och även i lite mindre orter som , är detta problem stort. 5.2.2Bostäder som unga kan efterfråga I samtalen med övriga aktörer på bostadsmarknaden kretsar mycket kring olika lösningar för att öka rörligheten på bostads- marknaden och därmed också tillgången på bostäder som passar unga. anser att den nyproduktion som finns inte har inneburit någon förbättring för genomsnittsinkomsttagaren. anser man att det behöver göras insatser av flera slag för att öka tillgången på bostäder och öka flexibiliteten. Man bör till exempel hitta lösningar, som fungerar för många olika grupper, istället för att bygga för olika kategorier. Som exempel nämns gruppen som studerar och som består av både äldre och yngre, med och utan familj. Det finns också begränsat med bostäder som passar äldre, anser man vidare, vilket förmodligen bidrar till att de bor kvar hemma trots andra behov. Kritik riktas mot kommuner- nas avsaknad av bostadspolitik, både från HSB och från , där man menar att det är grundläggande att se till att alla kommuninvånare har tak över huvudet. HSB lyfter fram svårigheterna med att bygga bra och billigt, då kommunerna tar ut alltför höga markhyror. Man efterfrågar också en bättre samverkan mellan de olika aktörerna på bostadsmarknaden. HSB och menar också att det finns ett antal lägenheter i framför allt storstäderna som endast används som övernattningslägenheter. Här anser man att något borde göras för att frigöra dessa lägenheter till människor som behöver bostad. Främst vill man lägga ansvaret på fastighetsägarna. En bättre kon- troll på vem som bor var behövs. lägger tyngden på egna medlem- marnas perspektiv. Det finns många fastighetsägare som är små och därmed sårbara jämfört med kommunala bostadsbolag. Många äger bara några få lägenheter och försöker därför minimera risken att få problem med en hyresgäst. Att hitta nya och bra hyresgäster är en överlevnadsfråga, och då väljer man utifrån betalningsförmåga och att andra hyresgäster kan acceptera personen i fråga. som bostadsrättsinnehavaren tar, det ansvaret får fastighetsägaren ta för hyresrättsformen, vilket gör att de måste ställa krav på hyres- gästen för att möjliggöra nödvändiga investeringar för att hyra ut. Fastighetsägarna menar vidare att hyresrättsboende blir ett dyrare boende , detta av skatteskäl, eftersom den service som ingår är momsbelagd. Detta menar man missgynnar gruppen unga som, eftersom de oftast inte har kapital, är hänvisade till att hyra. Avgörande för den begränsade nyproduktionen är hyres- regleringarna, anser fastighetsägarnas organisation och det privat- ägda fastighetsföretaget . De menar att om hyrorna kunde sättas efter hur hyresgästerna värderar boendet skulle det stimulera nybyggnation, och det generella utbudet skulle därmed öka. Det finns en tröghet i systemet generellt men också vad gäller lagstift- ningen. Det är en reglerad marknad som är svårförhandlad, menar bland annat . Både och säger att det finns lägenheter att få, om man är beredd att flytta. De tycker inte att bilden av bostadsbrist stämmer riktigt. Det finns svårigheter med att alla vill bo centralt, men de tror också att mycket handlar om bristande kunskap och att informationen om tillgängliga lägenheter inte når unga eller andra som är i behov bostad.MKB sammanfattar synen på tillgången av bostäder, som unga kan efterfråga: – Vi har små lägenheter som kostar allt från över tusenlappen till 6– (nyproduktion). Det ser olika ut i olika städer. Vi finns i och är det enda allmännyttiga bolaget. Utbudet av små bostäder är alltför begränsat, pga. ekonomin (om man studerar t ex) kanske man i högre grad tvingas bo hemma, om det är okej är svårt att säga, men det handlar ju om ekonomin då också. För att öka tillgången på bostäder, som unga kan efterfråga, är en lösning att skapa möjligheter, som kan öka ungas konkurrenskraft, såsom hyresgaranti och statlig lånegaranti. Denna väg uppfattas som något väl värt att pröva från fastighetsägarnas bortsida. Men det finns också andra idéer för att öka svagare gruppers konkur- renskraft på bostadsmarknaden. Fastighetsägarna i har efter att ha tittat på arbetsmarknadens möjlighet till provanställning föreslagit en form av provboende. Med en tidsbegränsad inskränk- ning i besittningsskyddet skulle fastighetsägare våga ta större Detta menar man skulle kunna gälla för dem som inte lever upp till inkomst- och anställningskrav och utestängs från bostadsmarknaden. Konsekvensen menar man, skulle bli att fastig- hetsägare vågar satsa även på svagare grupper och att dessa, efter provperioden, skulle kunna få vanlig besittningsrätt. 5.3Fakta, forskning och kommentarer om tillgång och efterfrågan Enligt bostadsmarknadsenkät har antalet kommuner med generell bostadsbrist ökat från 111 kommuner 2005 till 119 kommuner 2006. 136 kommuner uppger att de har brist på sådana bostäder som ungdomar efterfrågar jämfört med 142 kommuner 2005. Brist på studentbostäder uppger 67 kommuner, men endast 15 av dessa är högskoleorter, övriga kommuner är i allmänhet belägna i närheten av en kommun med högskola. Enbart brist på bostäder som unga kan efterfråga redovisar 17 kommuner. I flerta- let kommuner sammanfaller bristen på lämpliga bostäder för unga med en generell bostadsbrist21. 5.3.1Brist på bostäder för unga inte något nytt Intervjuerna med såväl unga som aktörer på bostadsmarknaden bekräftar att tillgång på bostäder handlar om vilka bostäder unga kan efterfråga utifrån ekonomi men också utifrån andra behov, som måste uppfyllas för att få vardagen att fungera. kon- stateras att unga på en redan trängd bostadsmarknad är förlorarna i och med att de i allmänhet saknar ekonomiska resurser för att kunna köpa sig en bostad och att många saknar fast förankring på arbetsmarknaden.22 Bristen på bostäder för unga människor har fått stor uppmärksamhet. har nyproduktionen av bostäder dominerats av större lägenheter. Även ombyggnaden av äldre lägenheter har fram till framför allt inneburit att mindre lägenheter försvunnit från marknaden genom lägenhets- sammanläggningar. 21 Källa: , (2006–2007) Bostadsmarknaden –2007. Slutsatser av bostadsmarknadsenkäten . 22 Källa: , (1990) , B. (1990) Andrahandsboende ungdomar – villkor och omfattning. Så beskrivs bostadsmarknaden för unga i rap- port om andrahandsboende ungdomar 1990. Då konstaterades att stora förändringarna i bostadsutbudet inträffat under de tidigare decennierna, dvs. 1970 och 1980-tal, med exempelvis hopslagningar av lägenheter. Konsekvensen var en minskning av både andelen och antalet små lägenheter, vilket betyder att svårigheterna för ungdo- mar att finna en egen lägenhet något förenklat borde ses som ett bristproblem på bostadsmarknaden. Det konstaterades att utflytt- ningen från föräldrahemmet förskjutits uppåt i åldrarna och att anledningen till detta främst var ett mindre utbud av lämpliga bostäder. Ytterligare en orsak var att antalet unga i åldrarna 18–var mycket större än under 1970-talet.23 Det som beskrivs i rapporten stämmer väl överens med de beskrivningar som finns gällande ungas situation och vad den beror på. Det är fortfarande brist på de små billiga lägen- heterna, eftersom nyproduktionen satsat på andra typer av bostä- der. Svårigheterna för unga på bostadsmarknaden är inte något nytt fenomen utan en process, som pågått . Konkur- rensen med andra grupper har dock ökat och allt fler efterfrågar de mindre lägenheterna. Då unga haft en sämre ekonomisk utveckling än andra grupper i kombination med ökad konkurrens från dessa, är det rimligt att dra slutsatsen att ungas möjlighet att efterfråga en bostad därmed ytterligare försäm- rats . 5.3.2Svårt att mäta hur unga bor Det går inte att i siffror redogöra för hur stor eller liten tillgången är på lägenheter som unga kan efterfråga och inte heller hur de verkligen bor. Istället får vi gå bakvägen. Studier som den vi tidi- gare hänvisat till är inte längre möjlig att göra, eftersom det inte längre förekommer någon folk- och bostadsräkning. Detta är en brist, då begränsad statistik omöjliggör en korrekt beskrivning av omfattningen av problemet och urholkar argument för olika lös- ningar och insatser. Brist på bostäder som unga kan efterfråga kan dock konstateras utifrån olika undersökningar som gjorts gällande ungas etablering 23 Källa: , (1990) , B. (1990) Andrahandsboende ungdomar – villkor och omfattning. Dessa kan sedan jämföras med tidigare generationers etablering. Undersökningar om hur stor andel som bor kvar hemma och hur de som lämnat föräldrahemmet bor , kan också indikera hur god tillgången är. Det finns dock anledning att problematisera hur man kvantitativt kan mäta hur unga bor . Något som inte tycks ovanligt är att unga fortfarande står skrivna i föräldrahemmet trots, att de redan har flyttat därifrån. Unga vittnar om en osäker bostadssituation med många flyttar, vilket gör att det är rimligt att anta, att de inte vid varje flytt ändrar sina uppgifter i folkbokföringen. Av de unga vi intervjuat är tolv skrivna hemma hos sina föräldrar men bara sju bor verkligen på föräldrarnas adress. Befintlig statistik och siffror som redovisas, bör analyseras extra noga och kompletteras med kvantitativa meto- der för att fastställa att eventuella uppgifter i folkbokföringen verkligen stämmer. I statistiska undersökningar är det vanligt med ett visst bortfall. När det gäller unga på bostadsmarknaden är det viktigt att vara extra uppmärksamma på bortfallsgruppen, eftersom den som flyttar runt mellan tillfälliga boende per definition är svåra att nå för eventuella undersökningar. Det är alltså rimligt att bort- fallsgruppen, när det kommer till undersökningar av ungas boende, i större utsträckning än normalt består av personer som är extra intressanta för undersökningarnas syfte och resultat. Ytterligare en aspekt som gör det svårt att få fram fakta på hur unga bor, är att de som bor under osäkra omständigheter, utan kontrakt eller på annat sätt olagligt, inte självklart lämnar korrekta uppgifter vid en statis- tisk undersökning av rädsla för att bli av med sin tillfälliga bostad eller få andra negativa påföljder. 5.3.3Ökning av antalet studieplatser har lett till ökad efterfrågan på bostäder Högskolan har expanderat i och med regeringens mål att hälften av befolkningen ska ha börjat studera vid universitet och högskola. har antalet högskole- studerande ökat med 100 000, från 200 000 till 300 000 studenter24. Bostadssituationen för studenterna styrs av det allmänna utbudet av bostäder på den lokala bostadsmarknaden. Det finns orter med relativt många studentbostäder i förhållande till antal studenter som ändå har problem med bostadsbrist. Detta beror på en allmän 24 Källa: , (2003) Studentbostäder –2005, Boendevillkor – specialstudie. bristsituation på den lokala bostadsmarknaden och att studenterna därmed i stor utsträckning har studentbostäderna som enda alter- nativ. finns det andra kommuner med cirka femton stu- denter per studentbostad som inte uppger att det råder någon bristsituation, eftersom det finns gott om övriga bostäder utanför studentbeståndet. I storstadsregionerna och på flera större hög- skoleorter sammanfaller bristen på studentbostäder med en gene- rell bostadsbrist. Studenter, som inte får tag på en studentbostad, har därför svårt att hitta alternativ, vilket innebär kortsiktiga lös- ningar för att klara sitt boende. Att inte ha tillgång till ett varaktigt boende innebär att många studenter känner oro, vilket i förlängningen kan påverka studie- resultaten. I undersökning, om studenternas bostadssituation och ekonomiska förhållanden, framkommer också att en del studenter har problem med sitt boende. En av fem ensamstående studenter utan barn bor kvar hos sina föräldrar. I gruppen ensamstående studenter uppgav av de till- frågade att de inte har en permanent bostad. uppgav att de känner oro över sin boendesituation. uppgav att bostadssituationen påverkat deras val av studieort och menade att deras boendesituation har en negativ inverkan på studierna25. I våra intervjuer berättar SFS om studenter som tvingas tacka nej till studieplatser på grund av svårigheterna finna en bostad. Genom en förfrågan ställd till vid , kring detta fenomen, visar det sig att proble- matiken är komplicerad och att det inte enbart handlar om brist på studentbostäder. Det är handlar också om regelverk och i vilken grad regelverket upprätthålls gällande vem som bor i studentbostä- derna. De äldre kontrakten var ofta generösa och tillät studenterna att bo kvar också efter avslutade studier. Detta har varit ett pro- blem bland annat i . I har situationen vänt, och det anses nu lättare för studenter att ordna boendet. Enligt den bostadssamordnare som har det övergripande ansvaret för samliga studentkårers förmedlande av studentbostäder, har marknaden ljusnat genom att man skärpt kontrollen på att boende i studentbostäder verkligen studerar. Denna förbättrade situation gäller dock bara för studenterna i . 25 Källa: , (2002) Studenternas bostadssituation och ekonomiska förhållanden . 5.3.4Tillgången på bostäder för unga är otillräcklig Det finns flera faktorer som ger stöd för bilden av en bristande till- gång på bostäder som unga kan efterfråga. Ungas ekonomi i rela- tion till boendekostnader är en faktor som kommer att tas upp närmare i kommande kapitel om etableringsprocessen för unga. En annan indikator på en bristande tillgång är den allt senarelagda ålder som unga flyttar hemifrån och vad de flyttar till. När det gäller eta- blering på arbetsmarknaden räknar bland annat SCB att en genera- tion kan betraktas som etablerad då har arbete. Det är rimligt att också använda den definitionen gällande etable- ringen på bostadsmarknaden och då anse en åldersgrupp etablerad på bostadsmarknaden när har en egen bostad. har SKOP, Skandinaviska opinion ab, på uppdrag av följt ungas etablering på bostadsmarknaden och hur de bor. I undersökningen Unga vuxnas boende redovisas att andelen i åldrarna 20–med eget boende minskat från 62 till 57 . Av dem som flyttat hemifrån i åldrarna 20–bor i boende utan besittningsskydd26. Det finns en trend i undersökningarna med en tydlig ökning av antalet 20–27 åringar som bor kvar hemma hos föräldrarna som andelen som har egen bostad minskat. Detta bekräftas ibland annat , och i studie En krokig väg från 199627. Också en rapport från Fastighetsägarna Syd om unga vuxna på bostadsmarknaden stödjer siffrorna. I den konstateras att i åldrarna 19–inte hade något eget boende.28 5.3.5Den stora efterfrågan från unga ökar akut inom snar framtid har unga hushåll främst etablerat sig på bostadsmarknaden i hyresrätter, men möjligheten till detta har begränsats kraftigt i de större tillväxtregionerna. Förklaringen är att det funnits ett gene- rellt efterfrågeöverskott på hyresbostäder i de största tillväxtregio- (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo? 27:Källa: , (1996) Ungdomsrapporten . Krokig väg till vuxen. 28Källa: på uppdrag av Fastighetsägarna Syd, (2005) Unga vuxna på bostadsmarknaden. Befolkningen har vuxit i dessa regioner, detta gäller både unga och övriga befolkningsgrupper. De flesta andra befolknings- grupper har haft en bättre inkomstutveckling än unga, som andra grupper som inte efterfrågat små och billiga hyresrätter nu konkurrerar med unga om dessa.29. Enligt rapporten vuxnas boende skulle det behövas ca 110 000 bostäder på den reguljära bostadsmarknaden, dvs. inte kategoribostäder eller tillfäl- liga bostäder, för att tillfredsställa efterfrågan från unga i dag30. På uppdrag av Fastighetsägarna Syd genomförde en marknadsstudie i syfte att ge en bild av de unga hushållens förutsättningar på bostadsmarknaden i . En sammanställning gjordes av regionens unga hushåll, arbetskrafts- behov, högskoleutbyggnad och planerat bostadsbyggande. Det konstateras att cirka 30 000 unga i åldrarna 18–kommer att behöva egen bostad för att kunna lämna föräldrahemmet. Det finns redan ett stort behov bland unga i åldrarna 26–. Antalet studerande vid regionens universitet och högskolor har väntats öka med drygt 10 000 personer under perio- den och en andel av dessa väntas flytta från andra delar av landet och/eller väntas bo för långt från skolan för att kunna pendla. Slutsatsen i studien är att efterfrågan på små bostäder med kostnader som unga klarar av kommer att öka mycket kraftigt under ett antal år31. En av slutsatserna i som dras i en rapport från Fastighetsägarna om unga på bostadsmarknaden , är att behovet av att rekrytera arbetskraft inom regionen väntas öka påtagligt , när allt fler fyrtiotalister lämnar arbetsmarknaden. För att attrahera arbetskraft behövs bostäder.