sou · GWB399 · 2008-11-05 00:00:00 — I exploa- törsfallet finns emellertid en kompletterande bestämmelse i 6 kap. 19 § PBL, som innebär att byggherren ska avstå marken utan ersätt- ning, om det är skäligt med hänsyn till den nytta markens eller utrymmets ägare kan väntas få av planen och till övriga omständig- heter. I praktiken tillämpas denna bestämmelse, med stöd av exploateringsavtal, nästan undantagslöst vid markexploateringar av professionella byggherrar.TPF10FPT I vissa fall kan inte 6 kap. 19 § tillämpas eftersom byggherrarna inte kan betraktas som exploatörer. Det gäller företrädesvis vid förnyelse av äldre villa- och fritidsbebyggelseområden, där fastig- hetsägarna är enskilda privatpersoner. I detta fall kan dock kom- munerna använda de s.k. gatukostnadsreglerna i 6 kap. 31–38 §§ PBL. Dessa bestämmelser ger kommunen möjlighet att ta ut gatu- kostnadsavgifter från fastighetsägarna för att täcka anläggnings- kostnader för allmänna platser (gator och grönområden). I avgifts- underlaget ingår då, förutom anläggningskostnaderna, kommunens kostnader för att förvärva mark för gatan/grönområdet. Kostnaden i form av markersättning kan alltså kommunen överföra på fastig- hetsägarna i området. Under förutsättning att kommuner utnyttjar den lagliga möjligheten att ta ut gatukostnader, kommer en höjd ersättningsnivå inte att belasta den kommunala ekonomin.TPF11FPT 10TP PT En höjd ersättning medför dock en viss omfördelning av kostnader mellan fastighetsägare inom detaljplaneområdet. Det kan nämnas att en sådan omfördelning, med högre ersättning till den som avstår mark från övriga fastighetsägare, i andra sammanhang har ansetts vara mer rättvis. Exempelvis bygger lagen (1987:11) om exploateringssamverkan på, att mark för allmänna platser inte ska värderas lägre än tomtmark för enskild bebyggelse. 11TP PT Det gäller även gång- och cykelvägar på kvartersmark som ska vara allmänt tillgängliga, även om ersättning borde utgå enligt lagstiftningen. Men det skulle i så fall röra sig om små ersättningsbelopp som har mycket marginell (eller ingen alls betydelse) för bostadsmark- naden. Se Kalbro & , 2008; Exploateringsavtal. Lagstöd, tillämpning och förslag till nya principer. Slutsatsen blir att expropriationslagens ersättningsregler saknar betydelse för bostadsmarknaden när exploateringar sker på mark som ägs av byggherren. 3.2Bostadsbyggande på mark som upplåts av kommunen Vid bebyggelseexploateringar där kommunen agerar mellanhand mellan en ursprunglig markägare och byggherre kan förvärvskedjan beskrivas på följande sätt. I dessa överlåtelsesituationer bestäms priset efter marknadsmässiga principer dels när kommunen säljer mark till byggherren, dels när byggherren slutligen säljer fastigheter/bostadsrätter till bostads- konsumenterna. I kedjans första led – när kommunen förvärvar mark från en ursprunglig markägare – kan dock expropriationslagen bli aktuell. Kommunen kan expropriera mark för tätbebyggelse med stöd av 2 kap. 1 § ExL. Vid detta markförvärv kan alltså en höjning av lagens ersättningsnivåer få betydelse, t.ex. genom att presumtions- regeln i 4 kap. 3 § ExL avskaffas. Kommunerna skulle därigenom riskera att behöva betala ett högre pris för marken, jämfört med dagens läge. Det pris som kommunen betalar till den ursprunglige mark- ägaren påverkar dock inte byggherrens eller bostadskonsumen- ternas betalningsvilja i senare led av förvärvskedjan, dvs. de är inte beredda att betala mer för att kommunen har betalat ett högre pris för marken i ett tidigare skede. Ett högt pris för kommunala mark- förvärv i ett tidigt skede av förvärvskedjan kommer därmed att neutraliseras av efterföljande marknadstransaktioner till den slut- liga bostadskonsumenten. Även i detta fall blir alltså slutsatsen att expropriationslagens ersättningsbestämmelser inte påverkar bostadsmarknaden som helhet. 4 Nyproduktion av hyresbostäder De tidigare avsnitten baseras på att bostäder säljs eller upplåts till marknadspriser. Det gäller inte för nyproduktion av hyreslägen- heter, där hyran ska bestämmas enligt det s.k. bruksvärdesystemet. Systemet innebär i princip att de allmännyttiga bostadsföretagen ska anpassa sina hyror så att de täcker de direkta kostnaderna samt ger en viss/skälig förräntning (och allmännyttans hyresnivåer ska också vara normgivande för privata hyresvärdar). Bostadsföretagen ska med andra ord inte agera utifrån något vinstintresse. Bostads- byggande med hyreslägenheter sker alltså inte under samma förut- sättningar som bostäder som säljs på marknaden. KTH/Bygg- och fastighetsekonomi har genomfört flera studier av hyressättningen för nyproducerade lägenheter. Där framgår bl.a. att allmännyttiga företag till övervägande del baserar hyressättningen på självkostnadsprincipen, dvs. varje byggprojekt ska bära sig självt.TPF12FPT I en intervjuundersökning sammanfattas information från allmän- nyttiga bostadsföretag på följande sätt:TPF13FPT Att sätta hyra på nyproduktion är något företagen kan göra på egen hand. Vid hyressättning av nyproducerade lägenheter känner företagen av marknaden och sätter en hyra som de anser är rimlig och att det finns personer som är villiga att betala denna hyra. Därefter går många bostadsföretag till hyresgästföreningen och diskuterar om denna hyra är rimlig. Kommer parterna inte överens tar företaget oftast beslutet att den föreslagna hyran i alla fall skall gälla. Detta för att den oftast är satt så att produktionskostnaden skall täckas av hyran och därmed inte är så flexibel. förekommer det att man i början av ett projekt ser vilken hyra man kan ta ut i området och gör en baklängesräkning och ser vad produktionskostnaderna kan vara för att projektet skall gå runt. Citatet indikerar en kombination av marknadstänkande och tillämp- ning av självkostnadsprincipen vid hyressättning i nyproduktion av hyresbostäder. Det innebär att det markpris som bostadsföretagen betalar skulle kunna påverka den slutliga hyresnivån. Byggande av hyresbostäder kan genomföras på samma sätt som beskrivits i avsnitt 2.1–2, dvs. byggandet kan ske på privatägd mark eller mark som har upplåtits av kommunen. Och expropriations- lagens regler kan enbart bli aktuella i det senare fallet. 12TP PT Bejrum, , , , 2004; Bostadsföretagens väg från byggkostnad till hyra för en lägenhet. 13TP PT , 2006; De allmännyttiga bostadsföretagens roll på bostadsmarknaden. SOU 2008:99 Bilaga 9 Då kommunen förvärvar mark i syfte att bygga hyresbostäder – och tillämpar presumtionsregeln – kan priset understiga marknads- värdet. I teorin finns därför ekonomiskt utrymme för kommunen att överlåta marken till ett bostadsföretag till ett pris som ligger under marknadsvärdenivån. Presumtionsregeln skulle därmed kunna vara ett medel att subventionera byggande av hyresbostäder. I praktiken torde det dock inte vara tillåtet för kommunen att upplåta mark för hyresbostäder till ett pris som understiger mark- nadsvärdet. I ett rättsfall från kammarrätten i prövades om hade rätt att differentiera tomträttsavgälden med hänsyn till om marken skulle användas för bostads- eller hyresrätter.TPF14FPT Kammarrätten fann, i korthet, att en sådan särbehand- ling av upplåtelseformer inte var tillåten. En analog tolkning av rättsfallet innebär att kommunen inte heller har rätt att särbehandla bostadsrätter och hyresrätter vid försäljning av mark. Säljs mark för bostadsrättslägenheter till marknadspris gäller alltså samma villkor för marköverlåtelser för hyreslägenheter (eftersom det inte är möj- ligt att i lagstiftningen, dvs. PBL, reglera upplåtelseformer i detalj- planer).TPF15FPT Också i detta tredje fall – byggande av hyresbostäder – blir så- lunda slutsatsen att expropriationslagens ersättningsregler inte får någon effekt på hyresnivåerna. 14TP PT Fallet avsåg en laglighetsprövning av 2 kap. 2 § kommunallagen (likställighetsprincipen). Dom , mål nr. 1441-05, 1442-05. Utöver det aktuella rättsfallet kan nämnas att andra paragrafer i kommunallagen, som kan vara tillämpliga vid kommunala markförsälj- ningar, är 2 kap. 8 § (om stöd till enskilda näringsidkare) samt 8 kap. 1 § (om god ekonomisk hushållning med kommunens resurser). Vidare gäller Meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader (97/C 209/03), som föreskriver att det allmänna ska, genom anbudsförfarande eller på annat sätt, garantera att fastigheter säljs till marknadsvärdet. Se även cirkulär 2007:8 från Kommuner och Landsting. 15TP PT Om det anses önskvärt att kommunerna bör kunna styra upplåtelseformer till bostäder torde det vara naturligt att reglera detta i (genom t.ex. en utvidgning av regleringsmöjligheterna i 5 kap. 7 §). Givet denna planreglering skulle det uppstå olika mark- nadsvärdenivåer för bostads- respektive hyresrätt. Detta PM har diskuterat effekter på bostadsmarknaden av höjda ersättningsnivåer expropriationslagen. För både produktion av bostäder för försäljning och uppförande av hyresbostäder görs bedömningen, att expropriationslagens ersätt- ningsregler i princip inte påverkar försäljningspriser eller hyresnivåer för slutliga bostadskonsumenter. Av de markförvärvskedjor som presenterats för olika typsituationer framgår, att initiala effekter av ersättningsbestämmelserna elimineras av efterföljande förvärv som sker till marknadspriser. En höjning av ersättningsnivån – genom ett slopande av presum- tionsregeln och/eller någon form av påslag på marknadsvärdet – får dock fördelningseffekter. Jämfört med nuvarande regler riskerar kom- munerna att få betala ett högre pris för mark som ska användas för bostäder, dvs. vinster vid dessa markförvärv överförs från kommu- nen till den ursprunglige markägaren. Denna fördelningseffekt skulle kunna få vissa indirekta och långsiktiga effekter på bostadsmarknaden. Man kan spekulera över om detta exempelvis kommer att minska vissa kommuners incita- ment att förvärva och planlägga mark för bostäder. I så fall finns en risk för att utbudet av bostäder minskar och att prisnivån på bostäderna stiger. Om en sådan effekt uppstår – och hur stor den i så fall blir – beror på de enskilda kommunernas inställning till en aktiv markpolitik, bebyggelsetryck m.m. Som framgår av figur 1 finns det stora variationer mellan kommunerna i det avseendet. SWEDISH ENVIRONMENTAL PROTECTION AGENCY Till Utredningen om expropriationsersättning Påverkan på genomförande av områdesskydd enligt 7 kap. miljö- balken och miljökvalitetsmålet Levande skogar om intrångsersätt- ning till fastighetsägare höjs , resp. . Utredningen om expropriationsersättning (Ju 2005:17) har upp- dragit åt att beräkna eko- nomiska effekter av höjda ersättningar utöver marknadsvärdet. Förvaltningsavdelningens PM visar att effekten av höjda ersättningar påtagligt påverkar genomförandet av områdesskydd i form av naturreservat, nationalparker och biotopskyddsområden eftersom lejonparten av utgifterna är köpeskilling eller intrångs- ersättning till fastighetsägare. Utredningen har gett Naturvårds- verket tillfälle att lämna synpunkter utifrån ovannämnda PM. Nedan redovisas dels bedömning hur relationen mellan köp och intrångsersättning vid naturreservatsbildning änd- ras vid höjd ersättning, dels påverkan på genomförandet av miljö- kvalitetsmålet Levande skogar. Bedömningarna baseras på anslagsnivån för köp och intrång , ca och att ingen höjning av köpeskilling er- bjuds vid förhandling om köp. Ersättningsbestämmelserna i 31 kap. (MB) hänvisar till expropriationslagen om inte innehåller avvikande bestäm- melser. Utgångspunkten i MB är att fastighetsägaren behåller ägande- rätten men har rätt till intrångsersättning, motsvarande fastighetens marknadsvärdeminskning, om pågående markanvändning avsevärt försvåras. Om ägaren i stället väljer att överlåta egendom som be- rörs av naturreservat har rätt att med stöd av regleringsbrevet och fastighetsförvaltningsförordningen, (1993:527), förvärva egendomen genom ett civilrättsligt köp enligt jordbalken. Mark- eller vattenområde som tillhör staten får efter medgivande av regeringen förklaras som nationalpark. Markåt- komsten sker genom civilrättsligt förvärv eller expropriation. har i modern tid inte använt sig av möjligheten till expropriation. För biotopskyddsområde gäller samma ersättningsregler som för naturreservat. Fastighetsägaren behåller äganderätten och har rätt till intrångsersättning om pågående markanvändning avsevärt för- svåras. Av intresse i detta sammanhang är främst beslut om biotopskyddsområden i skogsmark. För gäller att intrångsersättningarna är i storleksordningen . Länsstyrelserna har endast i ett fåtal ärenden beslutat om biotopskyddsområde. Fastighetsägaren erbjuds vid naturreservatsbildning påslag på intrångs- ersättningen motsvarande av fastighetens marknadsvärdeminsk- ning enligt ersättningsutredning. Effekten torde bli att relationen mellan köp och intrång inte förändras. Den årliga produktionen i form av antal hektar säkrad skogsmark bedöms därför endast minska marginellt. Fastighetsägaren erbjuds vid naturreservatsbildning påslag på intrångs- ersättningen motsvarande av fastighetens marknadsvärdeminsk- ning enligt ersättningsutredning. Effekten blir med all säkerhet att endast ett fåtal ägare väljer att sälja berörd fast egendom till . I ett fåtal fall där ägarens önskemål om ersätt- ningsmark kan tillgodoses förvärvar naturreser- vatsmarken. Relationen mellan köp och intrång förändras så att intrångsersättning bedöms motsvara av den årliga invester- ingsutgiften . Det innebär att den sammanlagda årliga intrångsersättningen blir i storleksordningen . Relations- förändringens påverkan för miljökvalitets- målet Levande skogar beskrivs nedan. Fastighetsägaren erbjuds vid naturreservatsbildning ett påslag på intrångsersättningen motsvarande av fastighetens marknads- värdeminskning enligt ersättningsutredning. Alla ägare kommer av ekonomiska skäl att bibehålla äganderätten. Den totala intrångs- ersättningen blir således . Relationsförändringens påverkan för miljökvalitetsmålet Levande skogar beskrivs nedan. Påverkan på genomförandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar Enligt delmål 1 Långsiktigt skydd av skogsmark ska (ha) skyddsvärd produktiv skogsmark (ps) nedanför det fjällnära området undantas från skogsproduktion . Statens del av delmålet har formulerats så att 320 000 ha ps ska skyddas som natur- reservat. 30 000 ha ps ska skyddas som biotopskyddsområde och 50 000 ha ps omfattas av naturvårdsavtal. Naturvårdsavtal är ett civil- rättsligt avtal enligt jordabalken och berörs inte av ersättningsregler. Enligt utvärdering av miljömål 2008 bedöms ca 250 000 ha ps ha skyddats . har säkrat 123 000 ha ps i form av köp av fast egendom och utbetalda intrångsersättningar. Bilaga 10 SOU 2008:99 för köp och intrång är enligt årsredovisning ca /ha ps. Ca 21 200 ha ps säkrades 2007. Givet oförändrad budget, ca , och snittkostnaden /ha ps, medför höjning av ersättningen att hektarkostnaden ökar till /ha ps vid intrång. De ca som bedöms användas för intrångsersättning räcker då till att säkra ca 10 500 ha ps. Resterande räcker då till att köpa ca 3 900 ha ps. Jämfört med utfallet betyder det en minskning av totalt säkrad areal med ca 6 800 ha ps eller . Höjs ersättningen givet oförändrad budgetram på ökar hektarkostnaden för intrång till /ha ps. 99 00 ha ps. Jämfört med utfallet innebär det en minskning av säkrad areal med 11 300 ha ps eller . Sammanfattningsvis innebär en höjning av ersättningarna resp. att genomförandetiden för delmål 1 förlängs av- sevärt givet oförändrad budget. Miljömålsarealen kommer inte att uppnås inom överskådlig tid och risken ökar att biologisk mång- fald knuten till skyddsvärd skog går förlorad genom avverkning av skogar med höga naturvärden. Efterfrågan på skogsresurser ökar stadigt. Områden med skyddsvärd skog kommer att bli föremål för skogsbruksåtgärder därför att ägarna inte har råd att vänta på erbjudande om intrångsersättning vid bildande av naturreservat eller biotopskyddsområde. I samband med genomförande av markåtkomsten uppkommer kostnader för värdering, förhandling, markägarombud, fastighets- bildning och lagfart. Dessa kostnader är ca och be- döms minska på grund av färre köp och därmed mindre kostnader för fastighetsbildning. Å andra sidan kommer den administrativa förvaltningen av naturreservaten att fördyras genom att antalet sak- ägare i vissa fall kan vara flera hundra om reservatet omfattar ett ägo- splittrat område jämfört med om staten är ensam ägare till natur- reservatet. Eftersom endast har rätt att betala intrångsersätt- ning påverkar höjningar enligt ovan fullt ut möjlig- heter att bidra till genomförande av miljökvalitetsmålet Levande skogar givet oförändrad budget. Om ersättningarna höjs eller behövs en kom- pensatorisk förstärkning av budgeten för och för att hejda förlust av biologisk mångfald i skogs- landskapet. Beslut om denna skrivelse har fattats av vikarierande general- direktören . Vid den slutliga handläggningen har i övrigt deltagit tillförord- nade direktören , chefsjuristen , enhetschefen och , den sistnämnda föredragande. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Omreglering av apoteksmarknaden. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het.