sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Ett nedlagt arbetsställe kan i detta sammanhang betyda att en person flyttat från ett arbetsställe med en sysselsatt till ett annat arbetsställe i samma företag, utan att den totala arbetsstyrkan förändras i företaget. Sådana organisatoriska förändringar är inte intressanta för syftena i denna studie. Av denna anledning har vi valt att studera neddragningar som omfattar minst 5 personer. Neddragningar har dessutom både en absolut och en relativ dimension. En neddragning om 5 personer på ett arbetsställe med 100 sysselsatta är av mindre betydelse för verksamhetens omfattning än samma minskning på ett arbetsställe med 25 sysselsatta. Av denna anledning görs en ytterligare avgränsning av vad som bedöms vara en neddragning. För att en minskning av arbetsstyrkan skall räknas som en neddragning definieras en neddragning som en minskning av arbetsstyrkan med åtminstone . Detta innebär att en minskning av arbetsstyrkan med 5 personer räknas som en neddragning på ett arbetsställe med 10 sysselsatta (neddragning av arbetsstyrkan), men inte på ett arbetsställe med 50 sysselsatta (neddragning av arbets- styrkan).TPF97FPT Valet av relativ neddragning är även det godtyckligt, och av denna anledning presenteras en relativt omfattande analys av det bortfall som skapas till följd av urvalets utformning. När neddragningar som omfattar mindre än 5 personer exkluderas från studien, innebär detta att arbetsställen med mindre än 5 sysselsatta inte kan råka ut för det fenomen som studeras. 97TP PT Denna begränsning används i bl.a. Geerdsen, P. m.fl. [2004] och Huttunen, K. [2005] och ett antal andra studier om där neddragningar används för att identifiera ofrivillig separation från en anställning, dvs. Bilaga 7 till LU 2008 Analysen baseras på företag med minst 10 sysselsatta. Anledningen till att exkludera företag med mellan 5 och 10 sysselsatta, vilka tekniskt skulle kunna göra en neddragning som den definieras här, är att neddragningen måste bli synnerligen omfattande – av arbetsstyrkan – för att räknas som en neddragning. Vidare skall neddragningen innebära att de som friställs vid neddragningen inte flyttar i grupp till ett nytt arbetsställe på samma företag. En sådan övergång är en organisatorisk förändring, och betraktas inte som en neddragning.TPF98FPT Syftet med begränsningen är att fokusera på mer stabila förändringar på mer stabila arbetsställen och i större utsträckning exkludera förändringar som beror av företagsspecifika omstruktureringar och företags- och arbetsställeturbulens. 5.2.1Bortfallsanalys till följd av urvalets utformning När företag med färre än 10 sysselsatta (mikroföretag) och neddragningar som omfattar mindre än fem personer exkluderas från analysen, leder detta till ett bortfall som inte är jämnt fördelat över branscher. Eftersom detta kan påverka resultaten, redovisas här för omfattningen av det bortfall som skapas genom det urval och den definition av neddragning som används framledes. Valet att studera neddragningar på arbetsställen med minst 10 sysselsatta innebär att särskilt de primära näringarna blir under- representerande. Neddragningar inom tillverkningsindustrin kommer att bli överrepresenterade. Bortfall till följd av att mikroarbetsställen exkluderas Att exkludera arbetsställen med färre än 10 sysselsatta leder till att en stor andel arbetsställen exkluderas från analysen. I Tabell 5.1 redovisas bortfallet som blir följden av att exkludera mikroarbets- ställen från analysen. 98TP PT Mellan av de som beröra av neddragningar på arbetsställenivå flyttar som del av en större grupp anställda mellan arbetsställen. Förflyttningarna kan antingen ske inom samma företag eller mellan företag. Bilaga 7 till LU 2008 Tabell 5.1 Bortfall på branschnivå och totalt av exklusionen av mikroföretag (<10 sysselsatta) som andel av samtliga arbetsställen Sysselsatta på mikroföretag som andel Berörda av neddragningar på mikroföretag som andel av alla berörda Berörda av neddragningar >= 5 personer [A-C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri, SNI 15–37. [E-F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 41–45. [G-H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J-K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65– 74. [M-O]: Utbildning, vård och omsorg, SNI 80–93. Källa: RAMS och FAD, SCB, egna beräkningar. Bortfallet är väldigt stort i de primära näringarna – av alla arbetsställen hör till mikroföretag och av de sysselsatta i branschen arbetar på mikroarbetsställen. Inom Tillverkningsindustrin, som har den lägsta andelen mikroföretag (), arbetar endast av arbetskraften i dessa mikroföretag. Inom övriga branscher utgör arbetsställen tillhörande mikroföretag mellan av alla arbetsställen och mellan 20 och av de sysselsatta arbetar på mikroföretag. Att exkludera mikroföretag från studien innebär också att ett antal neddragningar som i övrigt uppfyller villkoret för att räknas som neddragning, kommer att falla bort. Detta bortfall är störst inom Primära näringar och Handel, hotell och restaurang, som har den högsta förekomsten av mikroföretag. Mikroföretag står för av neddragningarna inom Tillverkningsindustrin och kring av neddragningarna i övriga näringar. Bilaga 7 till LU 2008 Bortfall till följd av neddragningens storlek I Diagram 5.2 visas hur många arbetstillfällen som försvann och hur många arbetstillfällen som försvann vid neddragningar som omfattar minst fem personer och neddragningar som omfattar minst 5 personer, av arbetsstyrkan. Det konjunkturella mönstret för neddragningar är detsamma, oavsett hur strängt neddragning definieras. Neddragningarna omfattade flest arbetstillfällen under låg- konjunktur med en topp – 1993, en mindre topp 1996/1997 och 2000/2001. En mycket stor andel av minskningar i sysselsättning på arbetsställenivå är mycket små. Nästan hälften av alla sådana neddragningar omfattar fyra personer eller färre och ungefär en femtedel av samtliga minskningar i antalet sysselsatta omfattar en person. Med den strängare definitionen av neddragning, som innebär att minskningar med arbetsstyrkan på minst fem personer och , minskar antalet minskningar som räknas som neddragningar ytterligare. Antalet försvunna arbetstillfällen på arbetsställe- nivå med olika definitioner på neddragning Minst 5 personer, Källor: RAMS och FAD (SCB), egna bearbetningar. Bilaga 7 till LU 2008 Den genomsnittliga storleken på arbetsställen varierar kraftigt mellan branscher. Detta innebär att även omfattningen av neddragningar som utesluts från analysen varierar kraftigt. Omfattningen av små neddragningar på branschnivå redovisas i Tabell 5.2. Små neddragningar är vanligast inom Primära näringar, där av neddragningarna är nedläggning av enpersonarbetsställen. av alla försvunna arbetstillfällen i Primära näringar är neddragningar som omfattar färre än 5 personer, vilket är en naturlig följd av att arbetsställena inom de primära näringarna är mycket små. Genomsnitt 1993–2004 som andel av samtliga neddragningar som andel av neddragningar på Andel av neddragningar < 5 personer Andel av neddragningar < 5 personer, ej [A-C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri, SNI 15–37. [E-F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 41–45. [G-H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J-K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65– 74. [M-O]: Utbildning, vård och omsorg, SNI 80–93. Källa: RAMS och FAD, SCB, egna bearbetningar. Små nedläggningar är minst förekommande inom Tillverknings- industrin, där nedläggningar av enpersonarbetsställen är av antalet försvunna arbetstillfällen. Neddragningar som omfattar färre än fem personer är mindre än en fjärdedel av de försvunna arbetstillfällena. Bilaga 7 till LU 2008 5.3Neddragningar fördelade på branschnivå I kapitel 4 noterades att sysselsättningsdynamiken är högre i tjänstesektorn än i tillverkningsindustrin. Tjänstesektorn expanderar och dess betydelse för ekonomin har ökat , både med avseende på antalet sysselsatta, andelen sysselsatta och som andel av BNP. Det är även större inslag av nyföretagande och därmed en högre företags- och sysselsättningsturbulens i tjänstesektorn än inom varu- producerande branscher. Detta märks även vad gäller neddragningar – försvunna arbetstillfällen i relation till syssel- sättningen är generellt högre inom tjänstenäringarna än inom de varuproducerande näringarna. Däremot är den genomsnittliga neddragningen (räknat som antalet berörda personer) större inom varuproducerande näringar, eftersom arbetsställena är i genomsnitt större inom tillverkningsindustrin, som dominerar de varuproducerande näringarna. I Diagram 5.3 visas neddragningens andel av antalet sysselsatta /1994 – 2003/2004 uppdelat på sektorsnivå. Neddragningarnas omfattning varierar både över tiden och mellan branscher. Generellt berörs en något större andel av de sysselsatta av neddragningar i tjänstesektorn. Neddragningarnas omfattning är mindre i de primära näringarna (A-C) och utbildning, vård och omsorg (M-O). Eftersom den totala sysselsättningsdynamiken i sektorn inte är remarkabelt låg i dessa branscher (se kapitel 4), är sysselsättningsförändringarna inom dessa branscher på en nivå där de här inte betraktas som neddragningar.TPF99FPT En genomsnittlig neddragning i varuproducerande näringar berör mellan 20 och 25 personer, medan en genomsnittlig neddragning i tjänstesektorn berör mellan 15 och 20 personer. Eftersom arbetsställena i genomsnitt är stora inom tillverkningsindustrin, är den relativa storleken på neddragningen mindre i varuproducerande näringar än inom tjänstesektorn. Att arbetsställen inom tillverkningsindustrin är större än inom tjänstesektorn hänger samman med att produktionen i tillverkningsindustrin i allmänhet är mer kapitalintensiv än produktionen i tjänstesektorn, vilken leder till att den genomsnittliga storleken på arbetsställen är större i tillverkningsindustrin än i tjänstesektorn.TPF100FPT Den relativa storleken 99TP PT I de primära näringarna omfattar av alla minskningar av arbetsstyrkan mindre än 5 personer, se Tabell 5.1. 100TP PT Se till exempel , S. Bilaga 7 till LU 2008 på en genomsnittlig neddragning varierar inte så mycket mellan branscher, vilket leder till slutsatsen att antalet berörda av neddragningar på ett givet arbetsställe beror på skillnader i arbetsställets storlek. Diagram 5.3 Neddragningar som andel av sysselsatta i branschen 1993/1994 – 2003/2004 [A–C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri SNI 15–37. [E–F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 40–45. [G–H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J–K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65–74. [M–O]: Utbildning, vård och omsorg, SNI 80–93. Anm.: Den kraftiga markeringen avser medianvärdet . Källor: RAMS och FAD, SCB. Bilaga 7 till LU 2008 5.4Regional fördelning av neddragningar Den regionala spridningen av neddragningar kan vara betydelsefullt för strukturomvandlings effekter och konsekvenser. Om ned- dragningar och nedläggningar är koncentrerade i vissa regioner kan detta innebära konsekvenser för det regionala näringslivet. Neddragningarna är inte jämnt fördelade regionalt. Det kan finnas ett antal förklaringar till den regionala spridningen av neddragning, till exempel regionala skillnader i branschstruktur, regional konjunktur, regional konkurrens eller förändrade förutsättningar för den regionala konkurrensen. Den regionindelning som används är NUTEKs regionindelning av i 72 funktionella arbetsmarknadsregioner (FA-regioner). Regionindelningen utgår från pendlingsmönster och utgör en rekryteringsbas för företag och det område inom vilka de flesta sysselsatta rör sig mellan hem och arbete. Regionerna är dessutom indelade i regionfamiljer. Vilken regionfamilj en region tillhör beror på befolkningens storlek, befolkningstäthet, arbetsmarknadens storlek och urbaniseringsgrad. använder en indelning i fem regionfamiljer. Här har tre regionfamiljer – småregioner med huvudsakligen privat sysselsättning, småregioner med huvudsakligen offentlig syssel- sättning och mindre regioncentra slagits samman till en regiontyp. Källa: NUTEKs årsbook 2007. I Diagram 5.4 visas en karta över hur många arbetstillfällen som försvunnit i relation till antalet sysselsatta 2003/2004 på FA- regionnivå. Klasserna är indelade i kvartiler; detta innebär att de 18 regioner som har högst andel neddragningar i relation till antalet sysselsatta i näringslivet är svartmarkerade, och de 18 regioner som har den lägsta andelen neddragningar per sysselsatt är vitmarkerade. De regioner som förlorar minst arbetstillfällen i relation till antalet sysselsatta i näringslivet befinner sig i inland och längs sydkusterna. De regioner som förlorat flest arbetstillfällen befinner sig i ett bälte över sydligaste och norra . Överlag kan man se att andelen försvunna arbetstillfällen är relativt stort i storstadsregionerna , och . Men även mindre regioncentra och småregioner som , och ligger i det bälte som förlorade en stor andel arbetstillfällen . Bilaga 7 till LU 2008 Diagram 5.4 Neddragningar som andel av sysselsatta per FA- region 2003/2004 Anm.: Neddragningar avser minst 5 personer och . Regionindelning enligt NUTEKs FA- regioner, se [2007]. Källor: RAMS och FAD, SCB, egna beräkningar. Bilaga 7 till LU 2008 Det finns inget geografiskt mönster i hur neddragningar fördelar sig över tiden, det är snarare vilken typ av region som är av betydelse för neddragningarnas omfattning. Neddragningar omfattar en större andel av de sysselsatta i storstadsregioner än i övriga regioner. Enskilda små regioner kan uppvisa en hög sysselsättningsdynamik och en stor andel neddragningar under enstaka år, till exempel en region som (), som hade flera stora vågor av nedläggningar och neddragningar . Små glesbygdsregioner har dock i allmänhet en mindre andel neddragningar som andel av de sysselsatta än stors- tadsregioner, vilket kan utläsas ur Diagram 5.4.TPF101FPT Den regionala fördelningen av neddragningar liknar i stor utsträckning det regionala mönstret i sysselsättningsdynamiken.TPF102FPT I regioner med hög sysselsättningsdynamik, till exempel storstadsregioner, är också andelen av de sysselsatta som berörs av neddragningar hög. Diagram 5.4 Neddragningar som andel av sysselsatta per regiontyp 1986/1987 – 2003/2004 Anm.: Regionindelningen i enlighet med Nuteks regiontypsindelning, se [2007] Källor: RAMS och FAD, egna beräkningar. 101TP PT Jämförelsen har gjorts mellan åren 1993/1994 och 2003/2004. Vidare har medelvärden för olika tidpunkter jämförts med varandra. 102TP PT För vidare läsning om sysselsättningsdynamiken inom olika FA-regioner, se ITPS [2006]. Bilaga 7 till LU 2008 I Diagram 5.5 illustreras också variationen i nedläggningar över tiden för olika regiontyper. Storstadsregioner har högst andel neddragningar , vilket också konstaterades ovan i jämförelsen av olika FA-regioner. Mindre regioncentra och småregioner uppvisar således den lägsta frekvensen neddragningar. För mindre regioncentra och småregioner är andelen försvunna arbetstillfällen mellan , med en högsta nivå på 1991/1992. I större regioncentra är andelen neddragna och nedlagda arbetstillfällen kring och den högsta noteringen var även här 1991/1992, då neddragningarna berörde av de sysselsatta. Andelen neddragna arbetstillfällen är högst i storstadsregioner och neddragningarna uppvisar också den högsta variationen över tiden i storstadsregionerna. Neddragningarnas andel av de sysselsatta har /1994 /2004 varierat mellan (1995/1996) till (2000/2001).TPF103FPT 5.5Vad påverkar företagets neddragningsbeslut? Företaget beslutar om neddragningar utifrån sin aktuella eller förväntade lönsamhet. Lönsamheten i företaget antas bero på (a) företagets produktionsteknologi och produktionskostnader och (b) graden av konkurrens i branschen. Dessa faktorer kan delas upp i ett antal mer detaljerade faktorer, vilka sammanfattas i Tabell 5.3. En bransch består av ett antal företag av olika storlekar och med olika produktionsteknologi. Om företagen med den bästa teknologin och därmed de lägsta kostnaderna inte kan producera tillräckligt för att tillfredsställa efterfrågan vid det rådande priset, finns det utrymme för företag med en mer kostsam teknologi på marknaden. Det marginella företaget ger nätt och jämnt vinst och kommer att trängas ut från marknaden om en ökad konkurrens leder till lägre priser.TPF104FPT Produktionsteknologi och därigenom produktionskostnader är därför av central betydelse för sannolikheten att ett företag överlever. 103TP PT Andelarna är beräknade på anställda vid fasta arbetsställen i näringslivet, inte totalt antal sysselsatta. Siffrorna är därför inte direkt jämförbara med siffrorna i Diagram 5.1, som är 1,5 – lägre än siffrorna här. 104TP PT Resonemaget utgår ifrån teorin om resonemang om jordränta (, D. [1821]) och användningen av marginellt land. (1982) och Hopenhayn (1992) behandlar förekomsten av produktivitetsspridning i allmän jämvikt och dess betydelse för entry och exit. Tsionas & Papadogonas (2006) diskuterar sambandet mellan produktionsteknik och företagsöverlevnad på företagsnivå. Bilaga 7 till LU 2008 I de flesta fall är företag och arbetsställe samma sak (drygt av företagen är enarbetsställeföretag), men en del av arbetsställena är delar av flerarbetsställeföretag. Företaget är den beslutande ekonomiska enheten och arbetsställen är exekutiva enheter, och i flerarbetsställeföretag skiljer sig dessa från varandra – till exempel kan neddragning på ett arbetsställe ske som företaget expanderar. Detta innebär att beslutsprocessen kan skilja sig åt mellan enarbetsställeföretag och flerarbetsställeföretag. I flerarbetsställeföretag är ett arbetsställe en del i företagets arbetsdelning. Om ett företag producerar flera produkter, kan olika arbetsställen producera olika produkter (horisontell integration), uppdelningen i arbetsställen kan också uppkomma genom att företaget delar upp produktionen i steg, och olika arbetsställen producerar olika komponenter till den färdiga produkten (vertikal integration eller satsstapling), eller ett antal olika arbetsställen gör samma sak på flera ställen i landet (regional delning). Beslut om förändringar i företagets arbetsdelning kan då innebära ned- dragningar av vissa arbetsställen utan att företagets totala sysselsättning minskar. Av samma anledning bör det kontrolleras för om företaget är en del av en internationell koncern. Inter- nationella företag är flerarbetsställeföretag med aktiviter i många länder. Eftersom företaget är en beslutande enhet kan ett inter- nationellt företag tillämpa olika typer av arbetsdelning på internationell nivå, även om företaget är ett enarbetsställeföretag i . Detta kan innebära förändringar i total efterfrågan på arbetskraft i , eller en ändring av kompetensbehovet på företagets svenska arbetsställen.TPF105FPT Även faktorer på arbetsstället kan ha inverkan på sannolikheten att observera en neddragning. Personalens sammansättning med avseende på utbildning kan ses som en indikator på personalens produktiva förmåga. En högutbildad personal kan anses mer flexibel och ha större förmåga att förändra arbetssätt, vilket kan inverka på arbetsställets lönsamhet.TPF106FPT Om en välutbildad arbetskraft skapar ett mervärde i produktionen kan detta antas minska sannolikheten att arbetsstället gör en neddragning. 105TP PT (2005) studerar beteendet hos svenska multinationella företag och finner att beteendet tyder på vertikal integration av produktionsprocessen och en ökad efterfrågan på utbildad personal i . 106TP PT var bland de första att lägga fram hypotesen . Enligt (1988) är kunskapsspridning viktig nog att förklara långsiktiga skillnader i inkomst mellan länder. Moretti (2004) är en studie av spridningseffekter på regional nivå. Neddragningar på arbetsställenivå Bilaga 7 till LU 2008 Faktorer som inverkar på sannolikheten för ned- Företaget har dragit ned verksamheten (endast flerarbetsställeföretag) Befolkningstäthet (kommun) Flyttnetto (kommun) Arbetslöshet (kommun) I storstad () I mindre regioncentra eller småregion () Källa: Egen sammanställning. Arbetsställets storlek och ålder kan också ha betydelse för sannolikheten att arbetsställen gör en neddragning. Yngre arbets- ställen har i allmänhet svårare att överleva än äldre. Variationen i produktivitet mellan företag är stor i nya företag, och produktiviteten är i många fall okänd innan företagets lönsamhets prövas på marknaden. Det är därför sannolikt att ett nytt arbetsställe (tolkat som ett nytt företag) har lägre chans att överleva än ett redan existerande företag.TPF107FPT Även genomförda omorganisationer, till exempel genom nyförvärv, sammanslagning av arbetsställen eller andra organisatoriska förändringar, eller tidigare neddragningar antas påverka sannolikheten att observera en neddragning. Om sannolikheten att observera en neddragning ökar eller minskar är en empirisk fråga: Omorganisationen kan sänka produktionskostnader och därigenom öka chanserna till överlevnadTPF108FPT, eller vara ett första skede i en långdragen neddragningsprocess.TPF109FPT Vidare kontrolleras för arbetsställets regionala placering. Arbetsställets regionala placering är betydelsefull särskilt för företag som har en regional efterfrågebas, företrädesvis företag i tjänstesektorn. Den regionala efterfrågan antas bero på 107TP PT Se Jovanovic, B. [1982] för en teoretisk diskussion. För överlevnad av nystartade företag i , se till exempel , L.F. [2007]. 108TP PT McGuckin, R & , S. [2001]. 109TP PT Pfann, G. & Hamermesh, D. [ 2001]. Bilaga 7 till LU 2008 befolkningstäthet och befolkningsutveckling i regionen. Be- folkningstätheten avses spegla nivån på efterfrågebasen i regionen, medan befolkningsutvecklingen speglar utvecklingen av efterfråge- basen.TPF110FPT En positiv befolkningsutveckling antas leda till en minskad sannolikhet att observera en neddragning. Även den regionala konjunktur kan vara av betydelse i branscher som förlitar sig på lokal efterfrågan, på så sätt att sannolikheten att ett företag gör en neddragning är lägre i regioner med högre tillväxt och lägre arbetslöshet. Utöver faktorer som rör företagets lönsamhet, arbetsställets lokalisering och personalens sammansättning är konkurrens- situationen i branschen av betydelse för sannolikheten att ett arbetsställe drar ned. De indikatorer på konkurrens som används här diskuterades närmare i kapitel 4.TPF111FPT 5.6Konkurrens, arbetsställets egenskaper och risken för neddragning Sannolikheten för ett arbetsställe att dra ned verksamheten beror på ett antal faktorer, av vilka öppenhet för internationell konkurrens bara är en faktor. I allmänhet anses egenskaper hos företaget eller arbetsstället ha större betydelse för sannolikheten för neddragning än yttre faktorer som ökad globalisering.TPF112FPT För att studera hur globaliseringen inverkar på neddragningar, måste vi därför kontrollera för viktiga faktorer som företagens lönsamhet, regional konjunktur och nationell konkurrens. Neddragningen kommer att studeras ur två aspekter – dels risken för att observera en neddragning på ett givet arbetsställe, men också neddragningens storlek givet att arbetsstället gjort en neddragning. Eftersom vi studerar risken för neddragningar , bortser vi från konjunktur, ekonomisk utveckling och annat, som antas påverka samtliga sektorer på liknande sätt. Året är valt utifrån tillgänglighet på data och med beaktande av att förändringen i globalisering bör studeras under en tillräckligt för 110TP PT (1996) gör en översikt av underliggande faktorer av betydelse för regionala skillnader i företagsdynamik. 111TP PT Modellen skattas inte separat för varuproducerande och tjänsteproducerande sektor.