sou · GVB380 · 2008-01-01 00:00:00 — Om gärningen är att anse som ringa ska inte dömas till ansvar. Till ansvar enligt denna paragraf döms inte om gärningen är belagd med samma eller strängare straff i . 36 c § Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 genom att i strid med vad som krävs i artikel 30 i förordningen vägra att lämna ut en undersökning eller att styrka sina kostnader för en undersökning. U Denna lag träder i kraft . SOU 2007:80 Författningsförslag 12 Förslag till Lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs i fråga om fartygssäkerhetslagen (2003:364) att 5 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 kap. 1 § utövar, om något annat inte anges, tillsyn enligt denna lag och föreskrifter meddelade med stöd av lagen när det gäller 1. fartyg och deras utrustning, drift, lastning, lossning och säkerhetsorganisation, 2. säkring av last som ännu inte har förts ombord, 3. rederiers säkerhetsorganisation, och 4. arbetsmiljön ombord. När det gäller inspektion enligt 8 § utövas tillsyn även av i den utsträckning som beslutar i samråd med . I frågor som avser arbetsmiljön skall tillsynen också avse efterlevnaden av arbetsmiljölagen (1977:1160) och lagen (1998:958) om vilotid för sjömän samt föreskrifter meddelade med stöd av dessa lagar. Sådan tillsyn utövas i samverkan med . I frågor som avser arbetsmiljön ska tillsynen också avse efterlevnaden av arbetsmiljölagen (1977:1160) och lagen (1998:958) om vilotid för sjömän samt föreskrifter meddelade med stöd av dessa lagar liksom av artikel 35 i förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv /45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv /769/EEG och kommissionens 97 Författningsförslag SOU 2007:80 direktiv /155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG. Sådan tillsyn utövas i samverkan med . Bestämmelserna i detta kapitel är tillämpliga vid tillsyn av artikel 35 i förordning (EG) nr 1907/2006. Bestämmelser om tillsyn av livsmedelshanteringen finns i livsmedelslagen (2006:804). U UDenna lag träder i kraft . SOU 2007:80 Författningsförslag 13 Förslag till förordning om ändring i sekretessförordningen (1980:657) Regeringen föreskriver att bilagan till sekretessförordningen (1980:657) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Bilaga Verksamheten består i Särskilda begränsningar i sekretessen ---------------------------------------------------------------------------- 52. utredning, tillstånds givning och tillsyn i fråga om kemiska produkter och biotekniska organismer enligt , tillsyn i fråga om kemiska produkter och biotekniska organismer enligt förordningen (1998:900) om tillsyn enligt samt utredning och tillståndsgivning enligt andra till anslutande förordningar om kemiska produkter och biotekniska organismer. sekretessen gäller inte beslut i ärenden sekretessen enligt 2 § första stycket 1 gäller inte för uppgifter i tillsynsverksamheten, om intresset av allmän kännedom om förhållande som rör människors hälsa, miljön eller redligheten i handeln eller ett liknande allmänintresse har sådan vikt att de bör lämnas ut ------------------------------------------------------------------------------- Föreslagen lydelse Bilaga Verksamheten består i Särskilda begränsningar i sekretessen ---------------------------------------------------------------------------- 52. utredning, tillståndsgivning och tillsyn i fråga om ämnen, beredningar och biotekniska sekretessen gäller inte beslut i ärenden 99 Författningsförslag SOU 2007:80 organismer enligt , tillsyn i fråga om ämnen, beredningar och biotekniska organismer enligt förordningen (1998:900) om tillsyn enligt , utredning och tillståndsgivning enligt andra till anslutande förordningar om ämnen, beredningar och biotekniska organismer samt tillsyn, utredning och tillståndsgivning enligt och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikalie myndighet, ändring av direktiv /45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv /769/EEG och kommissionens direktiv /155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG. sekretessen enligt 2 § första stycket 1 gäller inte för uppgifter i tillsynsverksamheten, om intresset av allmän kännedom om förhållande som rör människors hälsa, miljön eller redligheten i handeln eller ett liknande allmänintresse har sådan vikt att de bör lämnas ut ------------------------------------------------------------------------------- U Denna förordning träder i kraft 100 1 Utredningens uppdrag 1.1 Uppdrag och avgränsningar Enligt utredningsdirektivet (dir 2007:30) innefattar vårt uppdrag sammanfattningsvis att analysera och lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga till följd av ikraftträdandet av Reach, hur det nationella tillsynsansvaret (operativ tillsyn och tillsynsvägledning) som en följd av Reach och övrig kemikalielagstiftning, inbegripet lagstiftningen för bekämpningsmedel, lämpligen bör fördelas dels mellan olika centrala myndigheter, dels mellan centrala, regionala och lokala tillsynsmyndigheter, kemikalie- och bekämpningsmedelstillsynens omfattning och inriktning för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över efterlevnaden, samt utformningen av det nationella systemet för kemikalieavgifter inklusive avgifter för bekämpningsmedel. Det här delbetänkandet ska enligt direktivet innehålla de förslag till åtgärder som krävs för tillämpningen av de delar av Reach som börjar gälla . EG-förordningar är direkt tillämpliga och ska inte omsättas i nationell lagstiftning. Vårt delbetänkande innehåller förslag till vissa författningsändringar till följd av att Reach är en EG-förordning. Därutöver behövs det vissa nya bestämmelser för verkställande av Reach. Vi lämnar förslag till straffbestämmelser och vissa andra föreskrifter som komplement till Reach. Vi lämnar inte nu några förslag som rör begränsningar av utsläppande på marknaden och användning, eftersom den delen av Reach inte börjar gälla förrän . Eftersom vårt uppdrag i den här delen är begränsat till nödvändiga författningsändringar lämnar vi bara förslag till sådana 101 Utredningens uppdrag SOU 2007:80 ändringar i kemikalielagstiftningen som är en direkt följd av Reach. Vi har alltså inte gjort någon allmän översyn av bestämmelserna. Vårt förslag till ändringar i 14 kap. grundar sig dock på en mer omfattande genomgång som vi bedömt vara nödvändig för att tydligare avgränsa bestämmelserna i förhållande till Reach. Vi uttalar oss också när vi anser att andra bestämmelser behöver ses över för att underlätta tillämpningen av Reach och det ligger utanför vårt uppdrag att föreslå förändringar. En förutsättning för att bedöma behovet av ändringar i lagstiftningen, liksom för att genomföra uppdraget att belysa hur 2 kap. förhåller sig till Reach, har varit att vi tagit ställning till den harmoniserande verkan av Reach. Huruvida det utrymme som inte harmoniseras av Reach ska utnyttjas eller ej faller emellertid utanför uppdraget. Det ingår inte heller i vårt uppdrag att begränsa utrymmet. Vidare tar vi inte tar ställning i EG-rättsliga frågor som saknar direkt koppling till Reach, t.ex. behov av att anmäla tekniska föreskrifter till EU. Stora delar av Reach börjar gälla och måste då ha utsett tillsynsmyndigheter som kan ingripa mot överträdelser av bestämmelserna. Vi föreslår därför att dagens ansvarsförhållanden för tillsyn enligt 14 kap. bör gälla temporärt även för tillsynen enligt Reach. Dessutom bör tillsynsmyndigheterna för arbetsmiljö och djurskydd bedriva tillsyn över vissa frågor. 1.2 Arbetets uppläggning och genomförande I utredningen finns 16 experter. Bland dessa finns företrädare för bl.a. näringslivet, statliga myndigheter, kommuner och intresseorganisationer. Utredningen har haft två sammanträden med experterna, 2007. En särskilt juristgrupp har bistått utredningen i sanktionsdelen. I gruppen har ingått rättssakkunniga , tidigare chefsjuristen , biträdande chefsåklagaren , miljöåklagaren och arbetsmiljöjuristerna . har besökt Ministeriet för bostäder, fysisk planering och miljö (VROM) i och Social och hälsovårdsministeriet i för att få kunskap om deras arbete med att genomföra Reach. SOU 2007:80 Utredningens uppdrag Därutöver har sekretariatet haft kontakter med bl.a. och Kemikalieinspektionen. Utredaren har deltagit i konferensen chemical risks som organiserades av . Kontakt har också tagits med det till Kemikalieinspektionen knutna , och Tillsyns- och föreskriftsrådet. Utredningen har samrått med för regelgranskning (NNR). 2 Utgångspunkter 2.1 Allmänna utgångspunkter Kemiska ämnen finns överallt i samhället och är nödvändiga. Men kemikalier på fel plats eller felaktigt hanterade kan orsaka stor skada för människors hälsa och miljön. Kemiska ämnen i varor och beredningar sprids, från tillverkarna via de industriella användarna inom EU eller globalt, ut till företag och privatpersoner och deras hem. Det finns kemikalier i pennor, papper, kläder, diskmedel, bilar, byggnadsmaterial, färger, kosmetika m.m. Människor och djur kommer i kontakt med kemiska ämnen, och ämnena kan nå miljön vid användning. Om ämnena inte tas om hand eller återvinns hamnar de i slutet av sin livscykel i miljön. Endast en mycket liten del av de kemiska ämnena som finns på marknaden har blivit allsidigt och grundligt riskbedömda. Större delen av alla kemikalier har inte utvärderats. Detta innebär att kunskaperna är bristfälliga i samhället om kemikaliers miljö- och hälsofarliga egenskaper och hur var och en ska kunna skydda både sig själv, andra och sin omgivning. Ökade kunskaper om farliga kemikalier och en förbättrad kontroll av dessa är därför nycklar till en framgångsrik miljövård och förbättrat skydd för människors hälsa. gällande regelverk är inte tillräckligt för att främja detta. Genom Reach sker en nödvändig utveckling av regelverket på detta område. Reach innebär att farliga egenskaper hos kemiska ämnen ska kartläggas i större omfattning än vad som tidigare skett och mer exakt. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de allra farligaste egenskaperna. Det är sådana som orsakar cancer, sterilitet hos kvinnor och män, genetiska förändringar och fosterskador. Ansvaret för att ta fram kunskaperna om ämnens farliga egenskaper och att göra bedömningar om risker med ämnenas användning ligger på företagen. Det är också de som ska vidarebefordra 105 Utgångspunkter SOU 2007:80 kunskaperna och lämna rekommendationer till de industriella användarna om användningen av ämnena. Ju högre upp i hanterings eller distributionskedjan ett företag befinner sig desto större ansvar har företaget för detta. i framtagningen eller i förmedlingen av kunskaper kan detta negativt påverka alla företag och deras personal längs hela hanteringskedjan liksom skyddet av den miljö som alla företag och människor längs denna är beroende av, både nu levande och kommande generationer. Hanteringskedjorna kan sträcka sig över flera medlemsstater och kemikalierna når alla och envar. För att Reach ska få avsedda effekter på miljö- och hälsoskyddsområdet måste därför alla företag ta sin del av ansvaret för att bygga upp och förmedla kunskaperna om farliga egenskaper hos kemiska ämnen. Det är i sin tur viktigt att de som befinner sig längst ut i kedjorna, företagen som använder ämnena, tar till sig den förmedlade kunskapen, bedömer riskerna i sin egen verksamhet med hjälp av kunskapen och sedan omsätter kunskaperna i konkreta skyddsåtgärder. Ska Reach få genomslag måste varje medlemsstat kontrollera att företagen tar sitt ansvar och sanktionera överträdelser. En seriös tillverkare måste kunna räkna med att andra tillverkare och importörer inom EU också uppfyller sina skyldigheter. De som inte gör det ska blir upptäckta och tvingas rätta till bristerna. 2.2 Svenska regler om kemikalier Bestämmelserna om kemikalier kan delas in i tre huvudkategorier: Bestämmelser som reglerar förutsättningarna för tillverkning, utsläppande på marknaden, användning eller annan hantering av en kemikalie. De rör krav på kunskap om inneboende egenskaper, bedömning av generella risker, produktinformation och olika former av förhandsprövning, förbud och begränsningar. Bestämmelser som reglerar användning och annan hantering av kemikalier i platsanknutna verksamheter. Det är fråga om krav som är kopplade till att en viss verksamhet bedrivs på en särskild plats och som kan röra bl.a. kunskap, riskbedömning, utsläpp och hantering av kemikalier. Kraven kan ställas generellt i föreskrifter eller i det enskilda fallet, t.ex. i tillståndsprövning. SOU 2007:80 Utgångspunkter Bestämmelser om miljökvalitet, t.ex. miljökvalitetsnormer. Sådana regler påverkar indirekt kraven på de platsanknutna verksamheterna. är det emellertid inte helt självklart var gränsen går mellan kategori 1 och 2. EG-rättsakter är ofta – men inte alltid – avgränsade till att reglera frågor i endast en av kategorierna. EU-regler i kategori 1 är normalt harmoniserande, dvs. det går inte att införa vare sig strängare eller mindre strikta regler nationellt i de frågor som rättsakten harmoniserar, medan kategori 2-regler sätter en miniminivå. Reach innehåller bestämmelser i första kategorin. Det är alltså främst svenska regler i kategori 1 som kan komma i konflikt med Reach. Det finns dock bestämmelser i som berör frågor i kategori 2. Förhållandet mellan regler i kategori 2 och Reach kommer därför i vissa fall också tas upp i betänkandet. innehåller regler i alla tre kategorierna. Nedan finns en översiktlig redogörelse för de svenska författningar som vi gått igenom när vi bedömt vilka regler som berörs av Reach. I avsnitt 3–5 tar vi mer utförligt upp de bestämmelser som vi ansett kräva närmare överväganden när det gäller behovet av ändring till följd av Reach. Vi anger nedan i vilket annat avsnitt vi tar upp en viss författning. Huvuddelen av de svenska bestämmelserna om kemikalier finns i och förordningar och myndighetsföreskrifter under . Bestämmelser om kemikalier finns också i bl.a. lagstiftning om arbetsmiljö, industriolyckor och brandfarliga och explosiva varor. 2.2.1 och bestämmelser under Mål och allmänna hänsynsregler sätter upp mål och ramar för skyddet av människors hälsa och miljön. Bestämmelserna konkretiseras i förordningar och myndighetsföreskrifter. Det övergripande syftet med bestämmelserna i balken är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljöTPF 1 F. PT Reglerna tillämpas för all verksamhet och alla åtgärder TP 1 PT 1 kap. 1 § 107 Utgångspunkter SOU 2007:80 som påverkar miljön – från stora industriprojekt till små enstaka åtgärder av privatpersoner. I 2 kap. finns allmänna hänsynsregler som gäller för all verksamhet och alla åtgärder som inte är av försumbar betydelse i det enskilda fallet. De ställer krav i fråga om allmänna försiktighetsmått, kunskap, bästa möjliga teknik, produktval, hushållning med resurser, platsval och ansvar för att avhjälpa skada. Vid tillämpningen tillämpas en s.k. omvänd bevisbörda. Reglerna riktar sig mot alla och envar. De ligger till grund för krav vid bl.a. prövning och tillsyn. De kan ligga till grund för regler och beslut som gäller alla de tre kategorierna ovan (se avsnitt 3.2). Särskilda bestämmelser om kemiska produkter I 14 kap. finns särskilda bestämmelser om kemiska produkter och biotekniska organismer. Det är huvudsakligen sådana regler som hör till kategori 1ovan. Med kemiska produkter avses enligt kemiska ämnen och beredningar av kemiska ämnen. Regeringen får föreskriva att bestämmelserna om kemiska produkter ska tillämpas på varor som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt. Exempel på sådana varor som regleras är träskyddsbehandlat virke, varor som innehåller asbest och kvicksilverhaltiga varor. Reglerna i 14 kap. gäller i de flesta avseenden också för biotekniska organismer (se avsnitt 3.3). Med stöd av bemyndigandena i 14 kap. har regeringen meddelat bl.a. följande förordningar: Förordningen (1998:941) om kemiska produkter och biotekniska organismer, se avsnitt 3.5 Förordningen (2000:338) om biocidprodukter, se avsnitt 3.6 Förordningen (2006:1010) om växtskyddsmedel, se avsnitt 3.6 I förordningarna finns det i sin tur bemyndiganden för framför allt Kemikalieinspektionen att meddela föreskrifterTPF 2 F. PT Bestämmelserna i 14 kap. omfattar bl.a. krav på miljö- och hälsoutredning och produktinformation. Det innehåller också bestämmelser om produktregistret som innehåller information om kemiska produkter som tillverkas i och förs in till . Andra TP 2 PT Se Kemikalieinspektionens föreskrifter (KIFS 1998:8) om kemiska produkter och biotekniska organismer och (KIFS 2005:7) om klassificering och märkning av kemiska produkter. SOU 2007:80 Utgångspunkter bestämmelser i 14 kap. rör krav på anmälan av nya ämnen och tillstånd för import och hantering av särskilt farliga kemiska produkter. Det finns särskilda bestämmelser om kemiska och biologiska bekämpningsmedel, bl.a. om krav på godkännande. Kapitlet innehåller också bemyndiganden, bl.a. för att meddela föreskrifter om begränsningar av och förbud mot hantering, införsel eller utförsel av en kemisk produkt. Sådana föreskrifter tar vi upp i slutbetänkandet. Kosmetiska och hygieniska produkter Kemiska produkter som tillhör undergruppen kosmetiska och hygieniska produkter särregleras delvis genom förordningen (1993:1283) om kosmetiska och hygieniska produkterTPF 3 FPT och föreskrifter som meddelats av . Reglerna är av kategori 1-karaktär (se avsnitt 3.4). Prövningsförfaranden innehåller olika flera olika prövningsförfaranden, alltifrån tillstånd till åtgärder inom s.k. Natura 2000-områden till tillstånd för avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer. Sådana bestämmelser tillhör kategori 2 när de rör platsanknuten verksamhet. I 9 kap. finns bestämmelser om miljöfarlig verksamhet och bemyndiganden för att föreskriva om tillstånds- och anmälningsplikt för sådan verksamhet (se avsnitt 3.7). Enligt 11 kap. krävs som huvudregel tillstånd för vattenverksamhet. All prövning ska ske utifrån mål och med tillämpning av de allmänna hänsynsreglerna. Hanteringen av kemiska produkter i verksamheten ingår således i tillåtlighetsprövningen och kan bli aktuell att reglera i villkor eller andra bestämmelser. För prövningspliktig verksamhet kan det också finnas föreskrifter om t.ex. utsläppsgränsvärden. är sådana föreskrifter minimiregler som gör det möjligt för prövningsmyndigheterna att ställa hårdare krav. Enligt huvudregeln ska en ansökan om tillstånd enligt innehålla en miljökonsekvensbeskrivning enligt balkens 6 kap. TP 3 PT En definition av kosmetiska och hygieniska produkter finns i förordningens 1 §. Utgångspunkter SOU 2007:80 Krav på verksamhet som inte är prövningspliktig Frågan om en verksamhet är prövningspliktig enligt är inte styrande för vilka hälso- och miljökrav som kan ställas på verksamheten. mål och allmänna hänsynsregler gäller för all verksamhet och alla åtgärder som inte är av försumbar betydelse. kan med stöd av 26 kap. 9 § meddela de förelägganden och förbud som behövs i ett enskilt fall för att krav ska uppnås. Beslut kan förenas med vite. Det kan också finnas föreskrifter om försiktighetsmått som är tilllämpliga på sådan verksamhet. Tillsynsmyndigheternas beslut kan avse tillämpningen av bestämmelser inom såväl kategori 1som kategori 2. Egenkontroll Den som bedriver verksamhet eller vidtar åtgärder som kan befaras medföra olägenheter för människors hälsa eller påverka miljön ska fortlöpande planera och kontrollera verksamheten för att motverka eller förebygga sådana verkningar (26 kap. 19 §). Verksamhetsutövaren är också skyldig att genom egna undersökningar eller på annat sätt hålla sig underrättad om verksamhetens eller åtgärdens påverkan på miljön. Vissa skyldigheter konkretiseras i förordningen (1998:901) om verksamhetsutövarens egenkontroll som gäller för viss tillstånds eller anmälningspliktig verksamhet. Egenkontrollbestämmelserna tillhör i kategori 2 (se avsnitt 5.11). Avfall och producentansvar Bestämmelserna tillhör huvudsakligen kategori 2 respektive 1. I 15 kap. finns bestämmelser om avfall och producentansvar. Definitionen av avfall (15 kap. 1 §) överensstämmer med EU:s definition enligt direktiv /12/EG om avfall. Avfall delas in i farligt avfall och avfall som inte är farligt avfall. Kategoriseringen av farligt avfall enligt avfallsförordningen (2001:1063) har i vissa fall anknytning till klassificeringen av och riskfraserna för kemiska produkter (se avsnitt 3.8.1). Producenter kan ges ansvar för att bl.a. insamling, återvinning och bortskaffande av avfall. Producentansvaret kan även omfatta 110 SOU 2007:80 Utgångspunkter skyldighet att se till att varor eller förpackningar har en viss sammansättning, återanvändbarhet och återvinningsgrad eller att de ska märkas. För varor gäller det enbart om det behövs till följd av EUmedlemskapet. Producenter är bl.a. yrkesmässiga tillverkare, importörer och försäljare av varor och förpackningar. Det finns producentansvar för elektriska och elektroniska produkter, bilar och förpackningar m.m. (se avsnitt 3.8.2). Miljökvalitetsnormer I 5 kap. finns bestämmelser om miljökvalitetsnormer. Miljökvalitetsnormerna infördes för att komma till rätta med miljöpåverkan även från diffusa utsläppskällor som till exempel trafik och jordbruk. En miljökvalitetsnorm kan t.ex. gälla högsta tillåtna halt av ett ämne i luft, mark, eller vatten. Miljökvalitetsnormer kan införas för hela landet eller för ett geografiskt område. Utgångspunkten för en norm är kunskaper om vad människan och naturen tål. Det finns miljökvalitetsnormer för luftföroreningar utomhus, föroreningar i fisk- och musselvatten och omgivningsbuller. Normerna är inte direkt bindande för enskilda, men har betydelse vid tillämpningen av de allmänna hänsynsreglerna då skälighetsavvägningen enligt 2 kap. 7 § inte får medföra att en miljökvalitetsnorm åsidosätts. Vidare får inte tillstånd, godkännande eller dispens meddelas för en ny verksamhet som medverkar till att en miljökvalitetsnorm överträds (16 kap. 5 §). Bestämmelserna hör till kategori 3. 2.2.2 Regler om arbetsmiljön Arbetsmiljölagen (1977:1160), syftar till att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. I det syftet ingår även hanteringen av hälsofarliga ämnen. Ämnen som kan föranleda ohälsa eller olycksfall får endast användas under förhållanden som ger betryggande säkerhet. Arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att riskerna undanröjs. Utgångspunkter SOU 2007:80 Den som tillverkar, importerar eller överlåter ett ämne, som kan föranleda ohälsa eller olycksfall, ska vidta de åtgärder som behövs för att hindra eller motverka att ämnet vid avsedd användning innebär risk från skyddssynpunkt. Uppgifter som är av betydelse för att förebygga ohälsa och olycksfall (produktinformation) ska lämnas genom tydlig märkning eller på annat sätt. Information av särskild betydelse för arbetsmiljön ska lämnas vid marknadsföring av ämnet. har vida bemyndiganden att meddela föreskrifter i fråga om ämnen som kan föranleda ohälsa eller olycksfall. Arbetsmiljöreglerna tillhör i första hand av kategori 2, men det finns även kategori 1-bestämmelser (se avsnitt 4.1).