sou · GVB335 · 2008-01-01 00:00:00 — Teorin har i denna enklaste form ett antal självklara men viktiga implikationer. Eftersom det är många faktorer som bestämmer individens samlade nytta, kan låga löner och arbetslöshet kompenseras av annat som individen värdesätter, vilket innebär att helt andra än krassa, pekuniära faktorer kan driva individens flyttbeslut. Det kan medföra att skillnader i regionala löner och inkomster eller regional arbetslöshet kan bestå på lång sikt trots stora mellanregionala omflyttningar. Detta är av central betydelse för hur vi kan tolka observationer av regionala skillnader i ekonomiska variabler. Regionala skillnader i t.ex. arbetslöshet och inkomster kan vara tecken på dåligt fungerande arbetsmarknader och för låg geografisk arbetskraftsrörlighet. Sådana skillnader kan lika gärna återspegla utfallet av individers optimala val i en långsiktig jämviktssituation som också är optimal ur samhällelig synpunkt. Enligt den enkla nyttomaximeringsteorin varierar preferenser och restriktioner individer emellan och de förändras över tiden. Detta innebär att vi troligtvis alltid kommer att observera en viss mängd in- och utflyttning till och från, regioner i en ekonomi. Dessutom kommer flyttströmmarnas omfattning och riktning att förändras över tiden. Slutligen implicerar teorin att flyttningarna generellt sett kommer Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 att avta med individers ålder och med geografisk distans mellan regioner eller orter. Detta följer av att flyttning medför kostnader som ska tjänas in över den förväntade återstående livslängden och att tillgången på information och eventuellt flyttkostnader (i vid mening) varierar med distans. För den enskilde individen är regionala priser, löner och andra marknadsförhållanden (t.ex. bostadsköer eller arbetslöshet) av yttervärlden givna faktorer. Dessa kommer dock att påverkas av individernas sammanlagda lokaliseringsbeslut eftersom flyttningar påverkar befolkningsstorlek och arbetskraftsutbud. Enligt en ren neoklassisk nationalekonomisk modell med ett antagande om fullständig konkurrens, kommer, något förenklat, regioner med stor nettoinflyttning att erfara press nedåt på löner, stigande bostadspriser och diverse negativa trängseleffekter. I regioner med stor nettoutflyttning sker det omvända. Under vissa förut- sättningar implicerar denna teori att prisanpassningen verkar stabiliserande i den meningen att temporära obalanser på de regionala arbetsmarknaderna elimineras bl.a. via flyttningar och att nettoflyttningsströmmarna kommer att bromsas upp successivt. Flyttningar som självgenererande process Alternativa teorier som introducerar stordriftsfördelar i produktion och konsumtion, transport- och informationskostnader, produkt- differentiering, kollektiva varor eller element av modern endogen tillväxtteori, leder till slutsatsen att stora nettoflyttströmmar i en riktning kan leda till fortsatta nettoflyttströmmar i samma riktning under efterföljande perioder. Under förutsätt- ningen att produktiviteten i befolkningsstora och befolkningstäta regioner är högre än i regioner med mindre befolkning och befolkningstäthet samt att omflyttningarna befäster denna skillnad, kan migration generera ytterligare flyttning i samma riktning. Denna process pågår till dess att hela befolkningen är samlad i ett fåtal mycket befolkningsstora och befolkningstäta regioner. En sådan utveckling kan också i teorin drivas av att individernas nytta av fritid är större i regioner med större och tätare befolkning. Med dessa teorier kan observerade flyttmönster och regional befolk- ningsutveckling förklaras på ett sätt som inte är möjligt med den grundläggande neoklassiska modellen för fullständig konkurrens i dess mest renodlade form. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 Vissa modeller för ekonomiskt tillväxt på regional- eller nationell nivå har inkorporerat migration i modellerna, helt eller delvis i neoklassisk anda.TPF5FPT Individernas beteende grundar sig på nytto- maximering över tiden. Vid fri migration mellan länder och regioner kommer, allt annat lika och under vissa förutsättningar, regionala eller nationella skillnader i realinkomst per capita att generera flyttningar tills de nationella eller regionala skillnaderna i inkomster utjämnas helt eller att bestående inkomstskillnader kompenseras av annat som ingår i individernas nyttofunktioner. Flyttarna medför dock en omfördelning av humankapital vilket kan ha speciell betydelse för långsiktig ekonomisk tillväxt t.ex. när humankapitalet påverkar den tekniska utvecklingen (i vid mening). I teorin kan därför migration leda till såväl minskande som ökande regionala och nationella skillnader i per capita inkomster över tiden. Generell ekonomisk nyttomaximeringsteori är med andra ord konsistent med i stort sett vilket flyttmönster och vilka regionala obalanser som än observeras i en ekonomi där individer har fria val. Den är alltså svår att testa (falsifiera) och dessutom kan det problem som ska studeras (t.ex. en viss typ av flyttningar) ofta göras på ett mera insiktsgivande sätt med ett mera avgränsat teoretiskt perspektiv. Flera av de vanligast förekommande teoretiska ansatserna om flyttningar kan betraktas som specialfall av ekonomisk nyttomaximeringsteori oavsett vilka bakomliggande faktorer som forskaren vill betona betydelsen av: inkomster, platsanknytning, sociala nätverk, miljöfaktorer, kulturella värden eller andra livskvalitetsaspekter. I det följande ges en kort beskrivning av tre typer av teorier som betonar individen som, i tur och ordning, arbetskraft, investerare i humankapital eller konsument av regionala faciliteter.TP F6FPT Därutöver diskuteras två teoretiska ansatser som belyser lokaliseringsbeslut bland gifta och samboende par. Teorierna överlappar varandra och en teori kan inte ges en distinkt avgränsning från de andra. 5TP PT Se t.ex. Barro, R. & Sala-i-Martin, X. [2003] och , J. [1993]. 6TP PT Översättning från det engelska uttrycket amenities. Ordet facilitet har enligt (1998) betydelserna: fördel, förmån; bekvämlighet; underlättande hjälpmedel. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 Neoklassisk teori för individers arbetskraftsutbud och sök- teoretiska arbetsmarknadsmodellerTPF7FPT är två vanliga teoretiska ansatserT i studier som syftar till att analysera geografisk omfördelning av arbetskraft.TTPF8FPT I de neoklassiska modellerna med löneflexibilitet är det regionala skillnader i löner som driver migrationen. Förändringar på regionala marknader, t.ex. en negativ störning som drabbar enT viss region ekonomi med minskad arbetskraftsefterfråganT som följd och den omvända utvecklingen i region B, leder till fallande löner i region A och stigande löner i B. Dessa löneskillnader leder i sin tur till flyttningar från A till B tills dess att lönernaT utjämnas eller kompenseras av annat som påverkar nyttan. I en neoklassisk modell kombinerad med antagande om stela löner (t.ex. via kollektiva avtal) kommer i stället arbetslöshetsnivåerna att driva migrationsflödet. Stigande arbetslöshet i region A och sjunkande arbetslöshet i B kommerT att generera migration från A till B till dess att de regionala skillnaderna i arbetslöshetsnivåer utjämnats eller kompenseras av andra regionspecifika förhållanden. De sökteoretiska modellerna utgår från att de arbetssökande, som kan vara utanför arbetskraften, arbetslösa eller sysselsatta, och företagen som söker arbetskraft har ofullständig information. Sökprocessen är kostsam i form av utebliven inkomst eller fritid för den arbetssökande och utebliven produktion för företaget. Arbets- sökande matchas ihop med lediga platser och en arbetssökande fyller en ledig plats när denne får ett anställningserbjudande vars värde överstiger individens krav, den s.k. reservationslönen. Flyttningar kan ses som ett specialfall vid denna typ av jobb- matchning där arbetssökande i alla regioner kan söka och få ett anställningserbjudande från alla andra regioner. En viss andel av lyckade matchningar medför flyttningar efter det att ett anställ- ningskontrakt föreligger, s.k. contracted migration. Man kan också tänka sig att arbetslösa arbetssökande först flyttar till en annan regional arbetsmarknad för att på plats söka efter jobb, 7TP PT Se t.ex. Rogerson, R., Shimer, R. & , R. [2005]. 8TP PT Se t.ex. , J. [1993], Carrington, W. J., Detragiache, E. & Vishwanath, T. [1996], Gallup, J. [1997], Jackman, R. & Savouri, S. [1992] och van m.fl. [2000]. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 s.k. speculative migration. Reservationslönens nivå bestäms av inkomsten i alternativfallet, t.ex. inkomst från innevarande anställning eller från arbetslöshetsförsäkringen. Individen kan också investera i ett intensifierat sökande och därmed få flera anställningserbjudanden. Värdet av anställningserbjudanden upp- skattas bland annat med hänsyn till kostnader för flyttning och pendling. Allt annat lika kan man, under rimliga antaganden, förvänta sig att antalet matchningar mellan arbetssökande och lediga platser som leder till nya anställningar ökar med stigande vakanstal, ökat arbetskraftsutbud, förbättrad information, sänkta reservationslöner, ökad sökintensitet och minskade kostnader för pendling och migration. Förbättrad anpassning av de arbets- sökandes kvalifikationer i relation till arbetskraftsefterfrågan kan också öka antalet lyckade matchningar. 2.1.3Individen som investerare i humankapital Migration kan ses som ett sätt för individen att öka värdet av sitt humankapital, t.ex. genom att flyttningen sker till en regional arbetsmarknad med högre löner och/eller större möjlighet att finna sysselsättning.TPF9FPT Individen antas göra en kalkyl (kanske indirekt eller undermedvetet) av för- och nackdelar med att flytta jämfört med att stanna. I kalkylen sker en sammanvägning av alla faktorer som påverkar individens nytta, dvs. även icke-marknadsprissatta effekter. För dessa typer av effekter antas individen ha en betal- ningsvilja som kan användas i kalkylen och alla aspekter som är relevanta för flyttningsbeslutet kan direkt eller indirekt uttryckas i monetära intäkter och kostnader. Värdet av alla framtida intäkter och kostnader diskonteras till nuvärde med hjälp av en diskonteringsränta där intäkter och kostnader avtar med hur långt in som de förväntas uppträda. Förenklat väljer individen att bosätta sig i den region som maximerar nuvärdet av skillnaden mellan intäkter och kostnader (inklusive direkta flyttkostnader). Teorin har vissa direkta implikationer. Enligt teorin minskar lönsamheten av flyttning med individens ålder, diskonteringsräntans storlek och distans mellan utflyttningsort och inflyttningsort. Allt annat lika förväntas individerna flytta till regioner med högre löner, lägre boende- kostnader eller större sannolikhet för sysselsättning. 9TP PT , G. [1964], , T. W. [1960] och Sjaastad, L. [1962]. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 versioner av humankapitalteorin betonar betydelsen av monetära eller marknadsprissatta effekter, men i princip vilar teorin på antagande om rationella och nyttomaximerande individer och därför ingår i kalkylen allt som påverkar nyttan positivt och negativt. Inom ramen för denna teori kan uppenbarligen individens efterfrågan på kultur och miljöfaktorer beaktas liksom även värdet av personliga nätverk som kan vara bundna till en viss lokalisering. 2.1.4Individen som konsument av regionala faciliteter En regions attraktionskraft kan också bestämmas av möjligheterna till att konsumera en rad regionspecifika nyttigheter i form av kollektiva varor och externaliteter i samband med offentlig och privat konsumtion. En genuint kollektiv vara kännetecknas av att en individs konsumtion inte påverkar andra individers konsumtionsmöjligheter av varan och att det inte går att exkludera personer som inte betalar från konsumtion. Vissa naturvärden som t.ex. vackra naturscenerier eller stadsdelar kan betraktas som kollektiva varor.TPF10FPT Ett exempel på (positiva) externaliteter som uppträder via den regionala offentliga sektorn är att en kommun med höga medelinkomster har en större skattebas och därför kan locka med lägre skattesats och/eller bättre utbud av kommunala tjänster. Ett exempel på (positiva) externaliteter som uppträder via den privata sektorn är att regioner med stor befolkning och hög befolkningstäthet erbjuder ett större och rikare utbud av varor och tjänster som mindre och glesbefolkade regioner inte kan erbjuda. Allt detta kommer dock på en fri marknad att reflekteras i bl.a. boendekostnaderna. På grund av inflyttning ökar boende- kostnaderna i de attraktivare regionerna medan de minskar i utflyttningsregionerna. Enligt teorin elimineras incitament till ytterligare omflyttning när boendekostnader och löner kompen- serar för skillnader i regionspecifika faciliteter. Om det är storleken på den regionala skattebasen och skal- fördelar i produktionen som är huvudförklaringar till de region- specifika faciliteterna, kan det finnas vissa kumulativa mekanismer som fortsätter att generera betydande omflyttning till regioner med stor befolkning och hög befolkningstäthet över långa perioder. Teoretiskt kan processen fortsätta tills hela i en region. 10TP PT Eller åtminstone semi-kollektiva varor, vilka delvis uppfyller definitionen av en kollektiv vara. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 regionerna finns det minst två faktorer som motverkar total befolkningskoncentration. Den ena är att individer har olika starka preferenser för olika regionala attribut (inklusive de marknads- prissatta). Dessutom kan vissa icke-marknadsprissatta trängsel- effekter reducera de befolkningstäta regionernas attraktionskraft. För gifta eller samboende par kan individernas val av bostadsort ses som en kompromiss som maximerar hushållets totala utbyte av att välja från ett antal tänkbara lokaliseringar. Om en av parterna i ett förhållande måste flytta med till en ort som inte är optimal ur ett individuellt perspektiv, brukar denna kallas tied mover.TPF11FPT En av parterna kan också vara tied stayer om denne bor kvar på en ort för den andra partens skull. I princip kan båda parterna vara tied movers eller tied stayers, dvs. faktiskt val av bostadsregion utgör en kompromiss som inte motsvarar det val någon av parterna helst skulle ha föredragit för egen del.TPF12FPT Om hushållet poolar inkomster så att en intjänad krona skapar samma nytta för individerna i hushållet oavsett vem av makarna som tjänar eller konsumerar denna slant, kommer hushållet att välja den lokalisering som, allt annat lika, ger den högsta sammanlagda inkomsten. I frånvaro av marknadsimperfektioner på arbets- marknaden, bostadsmarknaden och övriga relevanta marknader, kommer hushållens lokaliseringsval att sammanfalla med en samhällsekonomiskt effektiv allokering.TPF13FPT Vissa anser att ökat kvinnligt arbetskraftsdeltagande kan ha negativa effekter på geografisk rörlighet på arbetsmarknaden, men enligt teorin behöver det inte vara så. För det första kan inträde i arbetskraften innebära att den nuvarande bostadsorten för ett gifta eller sammanboende par inte längre representerar en optimal lokalisering med hänsyn till bådas yrkeskarriärer. Detta kan resultera i flyttning med mannen som tied mover. För det andra kan ökad pendling över längre distanser, från den initiala bostadsorten eller från en ny bostadsort, bli ett sätt att hitta en optimal kompromiss.TPF14FPT För det tredje innebär ökat arbetskraftsdeltagande 11TP PT Mincer, J. [1978]. 12TP PT Parterna håller samman så länge som den person som är tied mover kan kompenseras tillräckligt av den andre partens inkomster eller på annat sätt så att nyttan av att stanna inom äktenskapet överstiger nyttan av att skilja sig från sin partner. 13TP PT Se t.ex. , S. & Pollak, R. [1996]. 14TP PT Långdistanspendling kan innebära väsentliga restriktioner för den part som inte pendlar. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 bland kvinnor att det med varje flyttande hushåll flyttar ett större arbetskraftsutbud i absoluta tal. Ett problem med den teoriram som skissats ovan och som även gäller många hushållsmodeller är att maktförhållanden mellan makarna inte beaktas. (2001) visar att om makarnas interna förhandlingsstyrka eller maktförhållande har betydelse för val av bostadsort, kan makarnas kompromisser på denna punkt vara ineffektiva i samhällsekonomisk mening. Till exempel kan den ena partens yrkeskarriär gynnas mycket vid en flyttning som den andra parten missgynnas i detta avseende. En kompromiss kan innebära att den gynnade parten lovar att ska den andres karriär prioriteras. Men efter flyttningen kan den gynnade parten ha en starkare förhand- lingsposition tack vare högre inkomster och behöver därför inte nödvändigtvis hålla sitt tidigare löfte. Utfallet av nästa förhand- lingsrunda kan mycket väl bli ett fortsatt gynnande av den starkare partens karriär på bekostnad av den svagare parten så länge som värdet av att fortsätta parförhållandet överstiger värdet av ett uppbrott. Hushållets val av bostadsorter sett över flera perioder kan därför utmynna i en stark inkomstutveckling för den ena parten som den andra parten missgynnas på ett sätt som inte är i överensstämmelse med tidigare överenskommelser. (2001) pekar på att bl. a. makarnas utbildning och inkomster kan vara faktorer som indikerar maktposition och förhandlingsstyrka. Dessa faktorer kan därför påverka hushållets val av bostadsort och därmed makarnas framtida karriärutveckling. Ur samhällelig synpunkt kan det sammantagna utfallet bli lägre total produktion jämfört med en situation där parterna från början kan upprätta ett kontrakt som inte omkullkastas av framtida förändringar i maktpositioner.TPF15FPT Makarna inser att förhandlingsstyrkan kommer att påverkas och det kan leda till en ineffektiv bostadsort. En ineffektiv bostadsort kännetecknas av att den inte maximerar den totala hushållsinkomsten; den ena parten föredrar en större del av en mindre kaka och den andra parten föredrar att vara gift framför alternativet en högre inkomst och att vara skild. 15TP PT Utöver ett negativt samhällsekonomiskt utfall finns det andra negativa aspekter som följer av den beskrivna processen. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 Två relativt vanliga teoretiska ansatser är livscykelteorin och gravitationsteorin. Livscykelteorin för migration går förenklat ut på att sannolikheten för flyttning varierar starkt med ålder och att vissa händelser över en individs livsförlopp ökar sannolikheten för flyttning. Exempel på sådana åldersanknutna händelser är övergång från grundläggande studier till arbetsmarknaden eller till högre studier, avslutande av högre studier, ingående i giftermål eller samboendeförhållande, barnafödsel, barnens inträde i skolan, barnens utflyttning hemifrån och egen eller partners pensionering. Denna ansats är till synes helt konsistent med t.ex. ekonomisk nyttomaximeringsteori och med humankapitalteori där individens kalkyl ser olika ut i olika skeden av livet. Gravitationsteorin i dess enkla form implicerar att avstånd mellan orterna och orternas befolkningsstorlek och befolknings- täthet spelar roll för migrationsmönstret. Sannolikheten för flyttning mellan två orter beror på dessa två faktorer och i rikare modeller av en del annat. Det är svårt att se att denna teori tillför något utöver vanlig ekonomisk teori för nyttomaximering där transportkostnader, stordriftsfördelar och regionala faciliteter kan beaktas. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 Teorier om pendling involverar hushållets val av bostadens lokalisering och/eller den process som bestämmer var individen kommer att arbeta. En vanlig utgångspunkt är att lokalisering av arbetsplats och bostad är resultat av simultana beslut eller att modellerna behandlar s.k. samtidig jämvikt på flera marknader, bl.a. fastighetsmarknaden och arbetsmarknaden. I det följande behandlas endast kortfattat ett litet urval av det som här kallas regionalekonomiska modeller, vilka behandlar agglomeration och regionförstoring. Därutöver ges en rudimentär översikt över några sökteoretiska arbetsmarknadsmodeller.TPF16FPT Ett gemensamt drag i de regionalekonomiska modellerna är att det finns s.k. centripetala krafter som driver ekonomisk aktivitet in mot centrum och centrifugala krafter som driver lokaliseringar ut från centrum. Dessa krafter kan exemplifieras med att en ökad lönsamhet av att företag ligger nära varandra driver företagen närmare centrum medan stigande boendekostnader i centrum och fallande pendlingskostnader driver ut arbetskraft mot periferin. De sökteoretiska pendlingsmodellerna tar hänsyn till informations-, transaktions- och pendlingskostnader och dessutom behandlar även dessa modeller interaktion med bostadsmarknaden. Ett gemensamt drag i de sökteoretiska modellerna är att informations- kostnader och kostnader för att flytta och/eller byta arbete medför att det kan vara rationellt för individer att fortsätta bo och arbeta på platser som till synes verkar ge ett sämre ekonomiskt utbyte än andra lokaliseringar (och därmed andra pendlingsavstånd). En viktig implikation som följer av flera pendlingsmodeller är att preferenser för boende och annan konsumtion kan påverka individernas pendlingsavstånd, inkomster och boendekonsumtion där den ena faktorn kan kompensera för den andra i jämvikt (jämför diskussionen om kompenserande regionala löne- och arbetslöshetsskillnader i föregående avsnitt). Dessutom följer det relativt självklara att bra fungerande arbets- och bostadsmarknader tillsammans med en optimal nivå på infrastrukturinvesteringar är nödvändiga villkor för en god resurshushållning. 16TP PT EnT introducerande översikt över regionalekonomiska modeller och diskussion kring begreppet regionförstoring ges i Hanes, N. [2007]. Detaljerade översikter över regionalekonomiska modeller ges i , J. V. & Thisse, J.-F. [2004], vissa neoklassiska ansatser presenteras i , W. & van de Veen, A. [1992] och introduktion till sökteoretiska modeller ges i Rouwendal, J. [2004].TTPPT Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 Så kallade Monocentriska teorier för bostadens och arbetsställets lokaliseringTPF17FPT bygger på antagandet om att all produktion sker på ett enda ställe i ett centralt affärsdistrikt (Central Business District, CBD) dit alla arbetare pendlar från ett omgivande omland. I tidiga versioner av dessa teorier antas fullständig konkurrens och ett centralt element är att priset på mark- eller boendekostnaderna faller med avståndet från centrum och att individerna väljer bostadslokalisering (och därmed reskostnad) så att nyttan av bostadskonsumtion och konsumtion av övriga varor maximeras. Ökade reskostnader kan bytas mot ökad konsumtion av varor eller bostadsyta. arbeten har syftat till att frångå antagandet om ett givet centrum och i stället försöka bestämma formeringen av centrum (agglomeration) inom modellen.TPF18FPT De vanligaste förklaringarna till agglomeration är att produktiviteten ökar med geografisk koncentration via stordriftsfördelar, bättre matchningseffektivitet mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft, högre innovationstakt och effektivare spridning av kunskaper.TPF19FPT Stordriftsfördelar och pendlingskostnader bestämmer den optimala storleken på städer i en ekonomi. Stordriftsfördelarna driver fram större städer men detta motverkas av ökande pendlingskostnader. Växande städer slutar växa när effektivitetsvinsten av ytterligare storleksökning på marginalen äts upp av ökade pendlingskostnader. Fujita & Ogawa (1982) utvecklar en modell för den poly- centriska staden där avkastningen av interaktion mellan företag avtar med avstånd. När pendlingskostnaderna blir tillräckligt höga uppstår flera CBD. Bland andra bygger (2002) på denna modell där företagen vill ligga i centrum för att skörda produktivitetsvinster av att ligga nära andra företag.