sou · GVB347 · 2008-01-01 00:00:00 — Gruppens uppgifter är följande: –Koordinera statliga insatser gentemot Dansk Standard för ökad öppenhet och effektivt utnyttjande av statens resurser. –Dryfta prioritering av områden som skall stödjas som speglar danska intressen. –Företa utredningar och analyser samt sprida kunskap på standardiseringsområdet. –Diskutera övergripande standardiseringspolitiska frågor i relation till europeisk och internationell standardisering. Gruppen kan också diskutera frågor av särskild betydelse för och med sikte på danska initiativ i relation till europeisk och internationell standardisering. Samt lyfta fram andra frågor av betydelse för diskussion. Vid ett första möte specificerades uppgifter och en arbetsplan för det tværministeriella udvalgets kommande år. Gruppen skall också bistås av en referensgrupp med representanter för Dansk Standard, branscher, kommuner och konsumenter. Se bild på omstående sida IT och , Governancekontoret Det Koordinerande Informationsudvalg KIU Förutom en handfull frågor på IT-området som Dansk Standard följer, står för arbete med IKT- standarder. En vision om en digital förvaltning har utvecklats i samråd mellan staten, kommunerna och amter, (lands- ting), först och sedan igen 2007, för perioden till 2010.TPF4FPT Tillsammans med , har stor betydelse för att initiera, driva och samordna en lång rad standardiseringsinitiativ för att realisera visionen om den digitala förvaltningen. 4TP PT Strategi for digital forvaltning 2004-06. Strategi för digitalisering af den offentlige sektor 2007-2010. Mod bedre digital service, öget effektivisering og starkere samarbejde. Höringsudkast, Regeringen, KL og Danske . Styrgruppen för tväroffentliga samarbeten Regeringens, kommunernas och amternas uppslutning tar sig uttryck i den sk. Styrgruppen för tväroffentliga samarbeten (tidigare Bestyrelsen for Digital Forvaltning). Styrgruppen består av departementscheferna för finansministeriet, vetenskaps- ministeriet, ekonomi och , inrikes och hälsoministeriet, justitie och tullministerierna, samt ledarna för och och utvecklingsdirektören på . Finans- ministern är ordförande för gruppen och ytterligare ministrar och chefer deltar vid behov. Styrgruppen för tväroffentliga samarbeten är överordnat ansvarig för utformningen av strategin för digital förvaltning, för att strategin följs och uppsatta mål nås. För att åstadkomma detta har man bland sina uppgifter att igångsätta initiativ, bidra till att lösa konflikter och upplösa tekniska, rättsliga och organisatoriska hinder. Denna tvärministeriella styrgrupp har sitt sekretariatet på finansministeriet och där inom projektet . Digital Taskforce tillsattes 2001 med syfte att främja omställningen till digital förvaltning genom att fungera som katalysator för tvärgående lösningar i digitaliseringsprocessen. Gruppens mandat gavs en tidsbegränsad förlängning 2005 som 2006 permanentades genom att den bortre gränsen togs bort. Taskforcens uppgifter är, förutom att erbjuda sekreteriat åt Styrgruppen för tväroffentliga samarbeten, att säkra genomförandet av styrgruppens initiativ; att följa upp strategin för digital förvaltning; samt att koordinera och följa utvecklingen av digitala tjänster i den offentliga sektorn. Taskforcen leds av en på finansministeriet anställd kontorschef och har omkring 20 personer inlånade från andra minsterier och kommunala organisationer. Bland Digital Taskforces och projektet olika projekt, har de budgetmässigt största varit det sk. Fælles systemer til elektronisk sags- og dokumenthåndtering i den offentlige sektor, projektet eDag, och kampanjen för digitala självbetjäningslösningar. Exempel på andra projekt där Digital Taskforce varit engagerat är projekten digital signatur, sjukdagpeng och digital registrering av fordon. Styrgruppen för tväroffentliga samarbeten och Digital Taskforce är avsedda att realisera en digital förvaltning. Detta är en del i en övergripande IT-politik som har huvud- ansvaret för och som samordnas på dess myndighet . 1998 ingicks ett avtal mellan staten (representerat av vetenskapsministeriet), och att sätta samman ett gemensamt Koordinerande Informationsudvalg, KIU. KIU var i praktiken en förlängning av det tidigare sk. Heinesen-udvalget som verkat för att komma med förslag och idéer till förnyelse av den offentliga informationspolitiken. Heinesen-udvalget leddes av tidigare finansministern . Det Koordinerende Informationsudvalg, KIU Huvuduppgiften för KIU är att skapa förutsättningar för kvalitet i offentlig nätinformation, att se till så att relevanta standarder lö- pande utvecklas och underhålls och att ta ställning till standarder som föreslås dem. Detta mot det överordnade syftet att främja utvecklingen av en användbar och relevant offentlig elektronisk information. Vetenskapsministern är ordförande för och sekretariats- funktionen sköts av Governancekontoret på . KIUs arbete är den del i projektet digital förvaltning och udvalget rapporterar till Styrgruppen för tväroffentliga samarbeten. Ytterli- gare kopplingar består i att både finansministeriet och Digital Taskforce är representerat bland medlemmarna i KIU och i STS. Ytterligare medlemmar är Ekonomi och , Inri- kes- och , och , Kommuner- nas , , och Fred- riksbergs kommuner samt Ehrvervs och Selskabsstyrelsen. Möten sker på kontorschefsnivå. Bilaga 6 SOU 2007:47 I insåg man tidigt att bland de absolut viktigaste förutsättningarna för en fungerande digital förvaltning är att man bestämmer sig för en gemensam grundstruktur, en gemensam IT- arikitektur på vilken man kan bygga gemensamma verktyg. KIU tog fram en grönbok, som efter offentlig behandling och remiss 2003 utvecklats vidare till en vitbok.TPF5FPT föreslog bland annat att det skulle inrättas en IT-Arkitekturkommitte hos KIU. Tanken med detta var att man för att säkra en fungerande e-för- valtning först måste säkra interoperabilitet. Och för att säkra inter- operabilitet ansåg man att man måste ta ansvar för en egen IT- Den arkitektur man valde baseras på XML.6, 7 Den danska regeringen har varit tidiga bland övriga europeiska länder i att fatta beslut om hur man vill digitalisera sin förvaltning. Att vara bland de första medför förstås en risk att andra länder fat- tar beslut om andra arkitekturer och att det med tiden visar sig att man fattat fel beslut. För att minimera den risken tog initiativ till internationellt erfarenhetsutbyte i Inter- national in . Man har också varit drivande i det Europeiska ramverket för interoperabilitet, IDABCTPF8FPT och deltar i det arbete som påbörjats i EU:s European Interoperability Framework.TPF9FPT Frå- gan om hur framtidssäkra de danska besluten är ligger bortom denna utredning. Vi nöjer oss att beskriva och kommentera hur man organiserat sig för att fatta och genomföra beslut, samt vilka former av samordning man valt. 5TP PT Hvidbog om It-Arkitektur. Arbejdsgruppe om IT-Arkitektur i regi af Det Koordinerende Informationsudvalg. 6TP PT Regeringen besluttede i 2001 at OIOXML skulle være standarden for offentlig dataudveksling. KIU, (UaD) – evaluering. . /samling/20042/spoergsmaal/S139/svar/endeligt/20050316/151065.PDF 7TP PT Sidste år blev der truffet aftale mellem stat, amter og kommuner om at igangsætte en fælles standardiseringsproces. Det blev bl.a. aftalt, at XML (Extensible Markup Language er et såkaldt opmærkningssprog) skal være fælles format for udveksling af data i det offentlige. Grønbog om IT-arkitektur. /files/arkitektur_greenpaper.pdf 8TP PT Arkitektur och ramverk för interoperabilitet –förstudie –slutrapport. 9TP PT IT- och årsberättelse 2003. itst.dk/static/ITST- aarsberetning/html/chapter03.htm Offentlig Information On-line, OIO KIU skapade sedermera IT-ArkitekturkommitéenTPF10FPT och Data- standardiseringskommitéenTPF11FPT. Dessa kommittéer leds av Vetenskapsdepartementet och deras arbete assisteras och komplet- teras av de på inrättade IT- Arkitekturkontoret och Datastandardiseringskontoret. Kommit- téerna har som medlemmar representanter från stat, amter och kommuner, medan deras underarbetsgrupper kan ha en bredare representation från företag, branschföreningar och intresse- organisationer. Tillsammans med andra kontor bedriver man OIO- portalen, där OIO står för Offentlig Information On-line. De två kommittéerna har arbetsgrupper som utför det egentliga standar- diseringsarbetet. Med principen frivillighet och öppenhet har man tagit initiativ till att översätta och anpassa internationella standarder i den sk. OIO-Katalogen. Man anger i katalogen standarder, specifikationer och teknologier och vilken status de har, där alternativen är anbefalld, godkänd, de facto, kommande, upprätthållen samt upp- hörd. Om en standard eller specifikation är anbefalld innebär det att den bedöms vara avgörande för interoperabilitet och därför starkt rekommenderad. I praktiken utgör dels ett ramverk för interoperabilitet i offentlig digital förvaltning, dels en katalog över godkända XML-scheman. IT- och kontor samverkar i flera av de projekt som ovan beskrivits som tillhörande Den digitale Taskforce och det övergripande Projekt . Ytterligare en form av samverkan finner man i så kallade sektorstandardiseringsudvalg (eller domänekomitéer). har tagit ledning för att säkerställa interoperabilitet också inom sektorer. Man erbjuder verktyg, mötesplats och stöd för att respektive sektorsansvarig skall ta huvudmannaskap för en 10TP PT Kommissorium för IT-arkitekturkomitéen: /arkitektur/fora/OIO-it- arkitekturkomiteen/kommissorium 11TP PT Kommissorium för Datastandardiseringskommittéen: /dataudveksling/fora/OIO- datastandardiseringskomiteen?o=c555a4d6a605f35424e2f615ac1223d2 samarbetsgrupp med representanter för andra intressenter inom sektorn. Samarbetsgruppernas uppgift är att utveckla gemensamma beskrivningar av syntax och semantik för att uppnå inter- operabilitet. Några grupper fanns men under andra former medan andra bildats. Exempel på sektorstandardiseringsgrupper är gruppen för vägdata, miljödata, eHandel, sjukdagpeng, universitet, hälsa och livsmedel. Kommittéerna kan hantera både vertikala och horison- tella sektorsfrågor. Ett praktiskt exempel på sektorsstandardiseringsudvalg kan se ut på följande sätt. Motsvarande tar initiativ till en kommittée för standardisering av vägdata. Etableringen sker i samverkan med sekretaritatet för Datastandardiseringskommittéen, som utfärdar en instruktion som beskriver mandat och detaljer för ansvarsområdet. Kommittéen sätts samman brett med repre- sentanter från alla relevanta sakägare i det offentliga och privata, vilket är ett krav för att godkännas av datastandardiserings- kommittéen. Vägdatakommittéen inrättar sedan en första arbets- grupp med motsvarande breda representation, där arbetet att utveckla gemensamma standarder utförs. Det koordinerande Informationsudvalg, KIU, har övergripande ansvar och beslutanderätt om vilka standarder som skall upp på . KIU delegerar arbetet att utveckla, bearbeta och bedöma standarder till två tekniska kommittéer, OIO-Datastandar- diseringskommittéen, som hanterar XML-baserade standarder, och OIO-IT-Arkitekturkommittéen, som hanterar standarder som mer relaterar till teknisk interoperabilitet för den offentliga arki- tekturen. Medan besluten delegerats till de tekniska kommittéerna, behåller KIU hanteringen av eventuella överklaganden. De två tekniska kommittéerna har var sitt sekretaritat som validerar förslag till nya standarder, och sänder dem på offentlig remiss . 12TP PT Faellesoffentlig it-standardisering-en vejledning om OIO-it-standarder. OIO 15[1:2005] De tekniska kommittéerna har också var sitt utvecklarforum. Dessa forum är offentliga och öppna för alla sakägare och möten sker kvartalsvis i IT- og regi, som också håller forumen med sekretariat. Syftet med forumen är att skapa dialog mellan offentliga och privata aktörer. En tredje part vid sidan om de tekniska kommitteéerna är gruppen av sektorstandardiseringsudvalgen. Dessa kommittéer väljer ut och utvecklar alla typer av standarder utifrån konkreta verksamhetsbehov. Kommittéerna är organiserade under någon av de två tekniska kommittéerna. Vem som helst kan föreslå standarder, offentliga likväl som privata aktörer och andra. De tekniska kommittéerna och sektors- standardiseringkommittéerna utvecklar, bearbetar och värderar de föreslagna standarderna. Kommittéernas sekretariat validerar resultatet och sänder det på offentlig remiss. Remissvaren sam- manställs av sekretariaten och tillställs tillsammans med sekre- tariatets bedömning till kommittéerna som fattar beslut. Om någon klagar på beslutet tas det upp i KIU. Ytterligare samverkansgruppervid sidan om Styrelse för tväroffentliga samarbeten som möts på departe- mentschefsnivå, och vetenskapsministeriets Koordinerande Informationsudvalg, som möts på kontorschefsnivåär , som möts på ledningsnivå och , som möts på IT-chefsnivå. skapades med deltagande från samtliga departement för att åstadkomma maximal bredd i representation av den danska staten. Rådets två uppgifter är att bidra med initiativ till regeringens IT-politik för och till den del av IT-politiken som avser offentliga sektor. Rådet skall upfylla detta genom erfarenhetsutbyte, kompetensutveckling och samarbete om gemensamma problem och lösningar. Medlemmar i är typiskt avdelningschefer och direktörer. Ordförande är IT- och Teledirektören för vetenskapsministeriet. Gruppen möts kvar- talsvis och rapporterar till Vetenskapsministern. IT- och Tele- styrelsens Governancekontor erbjuder sekretariat för Rådet, liksom för IT-Forum. IT-Rådet tog initativet till ett statligt IT-forum med likaledes fullständig representation från alla departement men här på IT-chefsnivå. Syftet med IT-Forum är att hantera tekniska, administrativa och organisatoriska frågor kring den offentliga sektorns införskaffande och användning av IT. IT-Forum möts månatligt och rapporterar löpande till . 98/34-ärenden som avser tekniska föreskrifter samordnas vid under Økonomi- og Ehrvervs- ministeriet (enligt överenskommelse med ). För IT-relaterade föreskrifter ochU U standarder, inklusive tele- kommunikation, ansvarar Vetenskapsdepartementets myndighet og . sänder notifikationer om danska tekniska föreskrifter till kommissionen med kopia till UD. Kommissionens och andra medlemsländers detaljerade ytt- randen på danska notifieringar sänds av Ehrvervs- och Bygge- styrelsen till den notifierande myndigheten. svar på mottagen kommentar eller detaljerat ytt- rande, utarbetas av den notifierande myndigheten och sänds via till kommissionen med kopia till UD. Meddelanden om andra länders nya notifieringar sänds däremot inte vidare från . Man hänvisar istället alla danska intressenter att vända sig till Kommissionens infor- mationssystem TRIS för att själva ta del av samtliga notifieringar. Också Dansk Standard publicerar alla nya notifikationer. Den danska hållningen är att dansk offentlighetsprincip står i strid med direktivets artikel 8, som hänvisar till att kommentarer och detaljerade yttranden riktade till kommissionen inte skall offentliggöras med mindre än att författaren givit sitt god- kännande. lyfter också fram undan- tagsreglerna i Euroaparlamentets och rådets förordning (EG) Nr. 1049/2001 om offentlighet av parlamentets, rådets och kommis- sionens dokument. Kommentarer och yttranden som föreslås av andra än sektorsansvarig myndighet, kommer att förmedlas till ansvarig myndighet av och kommer inte att sändas till kommissionen i de fall de inte överensstämmer med den officiella danska positionen. Sådana kan givetvis ändå framföras till lämpligt generaldirektorat i kommissionen eller till 98/34-sekre- tariatet. Inom det nederländska startade man 1979 en interdepartemental kommission för standardisering. Industrimini- steriet hade sekretariat och ordförandeskap. Bland syftena märktes att utveckla en standardiserings och certifieringspolitik för ökad tillväxt. Man ville också samordna den statliga förvaltningens deltagande i och attityd till internationella standardiseringsorgan och samarbetet i EG. 1982 fattades beslut om riktlinjer för statliga tjänstemäns deltagande i nationellt och internationellt standardiseringsarbete. I dessa fanns anvisningar för hur statliga representanter skulle bidra till att regeringens mål skulle uppnås. Bland riktlinjerna fanns också procedurregler för att förbättra samordningen mellan de statliga representanterna och utveckla en gemensam syn på standar- diseringen. 1984 tog regeringen ställning till ett dokument som utrycker den statliga standardiseringspolitiken. Syftet med dokumentet var att åstadkomma en optimal användning av standard i lagstiftning och offentlig upphandling. 1989 omorganiserades och förstärktes kommissionen i syfte att öka insatserna i det europeiska standar- diseringsarbetet.TPF13FPT Nedeländerna har –2005 erbjudit stöd för offentligt användande av öppna standarder och öppna program- varor i projektet . De syften man anger är att –minska beroendet av externa mjukvaruleverantörer, –motverka missbruk av monopolpositioner på mjuk- varumarknaden, –öka kvaliteten i statens informationssystem, 13TP PT Sidorna 179-181. SOU 1989:45 Standardiseringens roll i EFTA/EG-samarbetet –minska statens kostnader för utveckling och implementation av mjukavaror, –förbättra informationsutbytet inom staten, mellan staten och medborgare samt den privata sektorn i övrigt.TPF14FPT OSOSS medverkar aktivt i nationella standardiseringsorganisatio- ner likväl som i internationella organisationer och konsortier. Verksamheten har en årlig budget på ca och en per- sonal på åtta personer. med sjösättningen av OSOSS startades på finansde- partementet projektet med syfte att till 2006 avsevärt minska den administrativa bördan för företag. Programmets andra rapport lämnades till regeringen och där föreslår man bland annat inrättandet av en statlig standardiseringsstyrelse och en råd- givande referensgrupp. bildades styrelsen bestående av representanter för nederländska departement och myndigheter och med syfte att stödja standardisering för digital offentlig förvaltning, användande av öppna standarder och ett effektivt informationsutbyte med medborgare och näringliv. Som ett rådgivande stöd för styrelsen inrättade man också ett standardi- seringsforum med representanter för nederländskt näringsliv. Både styrelsen och forumet erbjuds ett kansli på det likaledes nybildade GSSI: for ICT. GSSI är en ledningsorganisation med uppgift att hantera diverse offentliga funktioner för elektronisk förvaltning. Organisationen leds av ett råd med representation från alla delar av regeringskans- liet. Nationell kontaktpunkt för 98/34-ärenden är CDIU, Centrale Dienst voor In- en Uitvoer, motsvarighet till Svenska kommerskollegium. CDIU lyder under finansdeparte- mentet men ansvaret för exportkontrollpolicy ligger på Ministry of economic affairs. Myndigheten anställer tre personer för att hantera informationsprocessen gentemot Kommissionen. CDIU vidaresänder alla notifikationer till intresserade parter vilka 14TP PT Programme for Open Standards and in Government (OSOSS) /attachment.db?6946 innefattar företag och associationer, 11 ministeriella notifierings- sammordnare, samt ansvarig på Ministry of economic affairs. reagerar bara på andra länders notifieringar på initiativ av industrin. Enbart i de fall att ett företag eller en association väljer att kommentera en notifikation, sänder CDIU runt kommentaren på sändlistan samt till Europaenheten på . Europaenheten ansvarar för interdepartemental samordning av officiella position: om skall lämna kommentar eller ett detaljerat yttrande samt hur den skall formuleras. Europaenheten sänder den nederländska positionen till CDIU som reläar den vidare till kommissionen för översättning och vidare hantering.TPF15FPT Det nationella standardiseringsarbetet styrs och samordnas av SFS, . I likhet med SIS är SFS en fristående medlemsförening och har bland sina medlemmar 12 departement och diverse branschförbund. SFS ansvarar för det nationella WTO Enquiry Point. Handels och industriministeriet är föreningens huvudman vid regeringen. SESKO ansvarar för standardisering på området elektroteknik och är medlem i IEC och CENELEC. SESKO är en medlems- förening med 20 medlemmar och är medlem I SFS. För standarder kring telekommunikation svarar Kommunika- tionsverket, som är en myndighet inom kommunikations- ministeriet. är medlem av ITU och ETSI. SFS har en grupp bestående av företrädare för stat, näringsliv och övriga standardiseringsgrupper som tidigare hade till uppgift att fatta beslut om nationella finska standarder (). Numer fattar SFS:s verkställande chef själv beslut om harmonisering till gällande EU-standarder, vilket alltså gjort gruppens ursprungliga uppgift obsolet. Men istället för att lägga ned gruppen träffas den nu , eller mer, för att stödja SFS i beslut om hur man skall rösta i och . Efter regeringsombildningen i har man arbetat med att omorganisera en del departementsfunktioner vilket påverkar bland annat standardisering och den offentliga e- förvaltningen. I skrivande stund har det inte utkristalliserats en ny struktur varför beskrivningen avser hur det ser ut . På finansministeriet finns två centrala samordnande funktioner. Ministeriets horisontella enhet för statsrådets informationsförvalt- ning, ValtIT, ansvarar för informationshantering, nätverk, projektdatabas och medborgarportalen suomi.fi. Ministe- riets avdelning för utvecklande av förvaltningen består av två en- heter där Enheten för leds av statens IT-di- rektör, ibland kallad regerings CIO. Hon ansvarar för statens IT-funktioner och därtill kopplade strategier. Standardiseringsfrågor och ägaransvar gentemot finsk standardi- sering återfinns på teknologiavdelningen på Handels och Industri- ministeriet. har skapat en ny avdelning, Kunta IT, för utveckling och samordning av elektroniska förvaltningstjänster i kommuner och landsting. Ministeriet har också delegationen för informationsförvaltning inom den offentliga förvaltningen, JUHTA, som bland annat godkänner standardrekommendationer för den offentliga förvaltningen, JHS. Så långt förvaltningsfunktionerna. Den politiska överbyggnaden för att utveckla och implementera IT-relaterad policy, och får man förmoda, IT-standardiseringsrelaterade sådana, är premiärminis- terns Råd för informationssamhället. Rådet har bred representation och vilar på regeringens politiska informationssamhälleprogram. Det har ett eget sekretariat vid motsvarande statsrådsberedningen. Ansvarig organisation för Standardiseringsfrågor kring IT har varit TIEKE, Finnish information society development center, som varit en av fjorton standardiseringsorganisationer erkända av SFS. IT-standardiseringen har varit under utvärdering, förutom kommu- nikationsrelaterade frågor som handläggs av kommunikations- verket. Utvärderingen har beställts av SFS i samråd med Handels och , som står för den offentliga finansieringen av SFS, och med ledning från för utvecklande av förvaltningen, ledningsenheten för statens IT- verksamhet, den sk ValtIT-gruppen. PriceWaterhouseCoopers har genomfört utvärderingen och konstaterar efter genomförda intervjuer att näringslivet intresserar sig mer för konsortiestandarder än för formella standarder och att man saknar uthållighet i bevakning och deltagande i IT- standardisering. Deras förslag är att förlägga uppgiften att koordinera IT-standardiseringen antingen inom den relativt nybildade ValtIT-gruppen på , eller i en fristående verksamhet avsedd för uppgiften. Resultatet blev inget av detta. samordnas IT-standardiseringen istället i en för ändamålet bildad grupp inom SFS. Handels och avsätter för detta arbete en årlig finansiering om . Bland de förbättringar man förväntar sig från departementets sida är ökat utbyte med icke-formell standardisering, och bättre koordination med grupper som användare och offentlig sektor. Regional samordning och en ökad samverkan mellan kommuner förväntas genom tillsättningen av på Inrikesmi- nisteriet.