sou · GVB347 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett viktigt inslag i projektet är standardisering för ökad interoperabilitet inom och mellan statsförvaltningen och kommun- sektorn. Kopplat till inrikesministeriet finns också delegationen för informationsförvaltning inom den offentliga förvaltningen, JUHTA. JUHTA samordnar utvecklandet av statsförvaltningens och kommunalförvaltningens datateknik, informationsförvaltning och elektroniska kommunikationstjänster. Delegationen är ett ut- vecklingsforum för gemensamma projekt inom informationsför- valtningen. Den finska hanteringen av 98/34-processen för notifieringar av föreskrifter samordnas på Handels och , där också handläggningen av SFS sker. Handläggaren använder sig förutom av andra inom , också av , med representanter för finsk standar- disering och näringsliv. Standard , SN, bildades genom sammanslagningen av 4 nationella standardiseringsorganisationer. Offentlig finansiering av SN sköts av Närings- och för forsknings och innovationspolitik, sektionen för näringsrettet forskning.TPF16FPT har man uttalat en ambition att minska beroendet av proprietära programvaror för kontakter med medborgarna, och 2006 upprepades intentionen att öka användningen av öppen pro- gramvara i offentlig förvaltning. Ansvaret för IT-politiska frågor vilar i på Førnyings- og administrasjonsdepartementet, FAD, fd Moderniseringsdepar- tementet. Ministern leder det sk. Koordineringsorganet för eFörvaltning, KoeF, som är en toppledargrupp med representanter från ett flertal av viktigaste myndigheter. KoeF har ett övergipande ansvar för utvecklingen av elektroniska tjänster i offentlig förvaltning och av sju utpekade uppgifter ingår att föreslå användning av standarder i offentlig sektor.TPF17FPT Koordineringsorganet har ingen myndighets- funktion men är underställt FAD och ger råd till ministern som fattar beslut, alternativt framlägger saken för regeringen. Koor- dineringsorganets sekretariat tillhandahålls av FAD. finns också inrättat ett standardiseringsråd som delar sekretariat med KoeF vid FAD. Sammansättningen av standardiseringsrådet överlappar i stor utsträckning med KoeF men har en mer operativ karaktär. Bland medlemmarna finns flera 16TP PT Samma sektion förmedlar för övrigt också medel till forskningsråd och ansvarar för det norska patentverket. 17TP PT Övriga sex uppgifter är att: -Bidra i utveckling av fler och bättre e-tjänster för medborgare och näringsliv. – samordna användning av e-signatur/-autentisering i offentlig sektor. – Förbättra tillgången och användningen av viktiga grunndata i offentlig sektor. – Bidra till samordning av terminologi för informationshantering. – Främja flexibla och IT-baserade samarbetsformer i offentlig sektor. – Stärka infoarmtionssäkerheten i offentlig sektor, bidra till allmänhetens ökade tillit till e-tjänster och värna den personliga integriteten. (odin.dep.no/fad/norsk/tema/ITpolitikk/eForvaltning/050001-990095/dok-bn.html) myndigheter med ansvar för standardisering inom sin sektor, däribland post og teletillsynet som ansvarar för telestandardisering och lyder under samferdselsdepartementet. Rådet skall proaktivt lämna rekommendationer om IT- standarder och lämpliga förvaltningsstandarder till FAD samt föreslå departementet utredningar som bör genomföras. Beslut om en standards status som obligatorisk eller rekommenderad ligger på departemenet efter förslag från rådet. Standarder skall företrädesvis vara öppna, och rådets arbete omfattar tekniska, semantiska och organisatoriska aspekter på interoperabilitet (samhandling). Rådet skall sammanträda och ha en pådrivande roll för systematisk användning av IT-standarder. Mer specifikt är uppgifter att: –Utarbeta förslag till standarder som bör göras obligatoriska eller rekomenderade för offentlig verksamhet samt värdera standarder som bör undvikas eller utgå. –Föreslå och genomföra konsekvensanalyser som underlag för rekomendationer. –Tillförsäkra goda förankringsprocesser, bla genom ett offentligt remissförfarande. –Hålla sig a´jour med IT-standardisering utanför offentlig sektor, i internationella standardiseringsorganisationer, med det norska näringslivet och andra länders myndigheter. deltar som EFTA-land i 98/34-proceduren. För EFTA- länderna ser dock processen lite annorlunda ut: Landet anmäler föreskrifter till EFTA Surveillance Authority, , som sedan förmedlar informationen till kommissionen och till andra EFTA- länder (och )TPF18FPT. I fall sänds notifi- kationer från fackdepartementen till Närings- och handels- departementet som är nationell kontaktpunkt gentemot och handlägger 98/34 ärenden. Norska kommentarer på notifikationer från EU-länder sammanställs av med andra kommentarer från EFTA-länder i en gemensam kommentar till Kommissionen. 18TP PT Också tar del i informationsproceduren genom ett bilateralt avtal med kommissionen, och helt parallellt med EFTA-länderna Näringslivet deltagande och några storföretags standardiseringspolicies Det är ett antagande inom utredningen att större företag med en- gagemang inom internationell standardisering möter utmaningar liknande . Dels i samordning av olika standardise- ringsengagemang, dels i formande och genomdrivande av en enhet- lig standardiseringspolicy. Av den anledningen har vi intervjuat några företag med stor internationell närvaro om hur de hanterar dessa utmaningar. Syftet är att åsadkomma jämförelseobjekt i hur samordning kan se ut. De företag som nämnas här, Tetra , och , är inte alla verksamma inom IT-området och all standardisering som refereras avser inte informationsteknik. Vi tror emellertid att pro- blematiken kring samordning och policyarbete kan vara gemensamt oberoende vilket området för standardisering är. framstår stora skillnader genom att företag är verk- samma på en konkurrensutsatt marknad och deras överlevnad ut- märks av förmågan att hävda sin särart, medan de produkter som erbjuds av offentliga verksamheter i olika länder inte är i konkur- rens med varandra på samma sätt. Den externa standardiseringen hos en verksamhet, dvs. delta- gandet i internationella standardiseringsorganisationer, kräver från både offentliga deltagare och företag följsamhet och smidighet. In- tern standardisering däremot kräver avsevärt mer styrning. Detta är också företagens huvudsakliga bekymmer, möjligen undantaget , genom att det är området för intern effektivisering och utmejslandet av särarten hos produkter och varumärken. och hans ingenjörer utvecklade den tetraederfor- made förpackningen och företaget byggdes upp av hans son, Hans, under 1950-, och 1960-talen. Den grundläggande idén var att forma en tub av en rulle med plastbelagt papper, fylla den med dryck och försegla den under vätskenivån. Tetra är ett av världens ledande företag inom process, förpackning och distribution av livsmedel, med 20 250 anställda i 165 länder. Utvecklingsarbetet är centraliserat till , med viss verksamhet i . Tetra Paks förpackningssystem var tidigt unikt på marknaden. Man har varit marknadsledande och har etablerat de facto standarder för vilka man äger rättigheterna. Av den anledningen är formell standardisering inte en avgörande strategisk fråga. Inom företaget sköts arbete med standardisering inom avdel- ningen för teknisk utveckling, och har så gjort . Man har inte rekryterat personal med uttalat syfte att arbeta med standarder. De som arbetar med standarder har drivit in på området . Det skall dock inte förstås som att internationella formella stan- darder inte har betydelse för företaget. Vid utvecklingsfasen hade man rådande standarder kring förpackningssmått att ta hänsyn till. berörs man främst av standarder för renhet i vätskor, rena ytor och olika miljöaspekter. Inom renhet har man utvecklat egna metoder och gränsvärden, med målet att möta och överträffa krav från FDATPF1FPT, och har med det etablerat norm inom branschen. Bara undantagsvis (i ) möter man krav på lokal anpassning. Tetra arbetar aktivt inom SIS och med EU:s miljödirektiv för för- packning och avfallshantering. i består av divisionen för lastbilar (som i sin tur be- står av , , och ), bussar, entrepre- nadmaskiner, marinmotorer och flygmotorer. Bland koncernens stödfunktioner finns technology, logistics och IT. Företaget har drygt 83 000 anställda vid produktion i 25 länder och försäljning på 180 marknader. Nettoförsäljningen 2006 upp- gick till . 1TP PT FDA, Food and . En myndighet inom departement för hälsa. Fordon har att underkasta sig allahanda tekniska föreskrifter som rör måttspecifikationer, utrustning och säkerhet medan praxis styr placeringen av pedaler och andra centrala funktioner och man har stor frihet till variation exempelvis i placering och utformning av instrument, bränslepåfyllnad osv. Teknisk innovation kan bli så attraktiv att den sprids till andra producenter, som krockkuddar, turbo och fyrhjulsdrift, men de blir inte formella internationella standarder som andra har att ta hänsyn till. är ett medvetet eget arbete med standarder ett sätt att åstadkomma samordningsvinster, exempelvis genom att använda samma motor eller drivlina i lastbilar, bussar och entrepre- nadmaskiner. Den typen av skalfördelar utgör den huvudsakliga drivkraften för Volvos standardiseringsstrategi. Därmed är stan- darder också mest en fråga om företagsinterna standarder av bety- delse också för underleverantörer och andra partners. Internatio- nella formella standarder upplevs också som viktigt, exempelvis på området IT-integration, men då som något där man följer snarare än leder vägen. Av historiska skäl är all standardisering förutom för informa- tionsteknik centraliserad till avdelningen Koncernstandard som hör till . Enheten består av ca 25 personer och arbe- tet handlar till om interna standarder i form av den ut- veckling, produktion, dokumentation och distribution av gemen- samma standarder som behövs inom Volvoföretagen. Utöver det samordnar man också Volvos externa standardiseringsengagemang. Andra Volvobolag har minst en person utsedd som kontakt- person till Koncernstandard och de träffas regelbundet. Experter som är engagerade i Volvos externa standardisering återfinns ofta i dessa andra bolag. Personer på andra bolag som intresserar sig för standardise- ringsfrågor har lätt att finna information på Volvos interna webb. Medan det är lätt att finna medarbetare som är intresserade av att arbeta med standarder, kan det vara svårt att få dem engagerade ef- tersom standardiseringsuppgifter ofta kommer som tillägg till det egentliga arbetet. Jämfört med andra bolag anser man på Kon- cernstandard att arbetet fungerar väl och man arbetar med att kart- lägga samordningen för att åstadkomma förbättringar. Koncernstandard följer utvecklingen inom telematik, men IT- relaterade standarder hanteras i huvudsak på IT. Volvos externa standardiseringsarbete sker i praktiken i SIS tek- niska kommittéer och i , by teletransmission in Europe. beskrivs bäst som fordonsindu- strins standardiseringskonsortium, men det ser inte ut som de flesta konsortier i IT-industrin. ägs av , och finansieras av sina medlemmar. Organisationen är i sin tur delägare i international med säte i , och samverkar med motsvarande organisationer i och . Exempel på standardiseringsfrågor kan vara RFID och e-faktu- ror. Och det är värt notera att Volvos standardiseringsarbete på dessa områden följer den väg branschen valt. För e-faktura innebär det en Odette-Standard som heter Global Invoice, med ett bredare alternativ som kallas Swedish Multi Sector Invoice, som också in- nefattar bygg- och fastighetsindustrin samt transporter. Man har inom branschen uppmärksammat behovet av standarder som har- moniserar över branscher och på nyare utvecklingsområden, som RFID-lösningar för logistik, som inte är belastad av teknik- och standardlegacy, ser man noga till att följa utvecklingen inom inter- nationell, formell, standardisering. är en av världens ledande leverantörer av utrustning för telekommunikation. Mer än ettusen nätverk i 140 länder använder nätverksutrustning, och av all världens mobil- samtal sker på företagets system. Företaget satsar stort på forsk- ning och utveckling och hävdar en portfölj på 20 000 patent. Marknaden för mobil kommunikation kännetecknas av snabb teknisk utveckling av såväl grundläggande system som av funktio- ner och prestanda hos de handhållna enheterna. Internationella överenskommelser om radiofrekvenser och formella standarder för signalutbyte, överföring mm, formar villkor för skapandet av marknader för sådan ny teknik. Ett exempel är övergången från analog till digital standard. Digital standard kräver ett intensivare utnyttjande av frekvenser och det finns alternativa metoder för hur det skall ske.TPF2FPT Forskning och utveckling inom olika företag går åt olika håll och man vill förstås att den nya standarden skall bygga på den inriktning man själv valt. Playing the standards game har kallat det, och det är ett spel där lyckats 2TP PT På den amerikanska marknaden, som ett exempel, fanns två alternativ för hur det skulle ske. Frequency Division Multiple Access (FDMA) respektive Time Division Multiple Access (TDMA). bra.TPF3FPT -Vi ser en direkt relation mellan vårt deltagande i standardise- ring och i de patent vi vinner, är också en betecknande analys från teknikchefen . Den strategiska betydelsen av standarder kan knappast över- skattas och det är på marknad som krafterna kanske varit som störst för att utveckla processer kring standardisering, genom tillväxt av konsortier och ökad press på formella standardiserings- organisationer att höja takten och öka marknadens delaktighet. I teknikchefens område ingår forskning, standardisering och teknikstrategi. Standardiseringen har en egen chef och på hans av- delning sker samordningen av globala standardiserings- arbete. Medan visserligen deltar i SIS arbete, är det tongivande arbetet det som sker direkt i internationella organisationer och i den mängd konsortier och andra fora där deltar. 3TP PT Citerat från (2001). Rapporter på uppdrag av utredningen Standarder och innovation i offentlig upphandling. 2007–02–15 Samordnings- och samverkansformer. 2007–02–20. Standarders påverkan på aktörerna i offentlig upphandling. 2007–02–23. Standarder och småföretag i offentlig upphandling. 2007–02–27. Att utveckla och använda gemensamma kravspecifikationer. 2007–03-28. Ekonomiska samband kring ett förvaltningsgemensamt arkitek- turramverk med kravspecifikationer. Informationssäkerhet – standardisering för ledning och styrning samt för säkerhet i system, produkter och tekniska skyddskom- ponenter. – elektroniska inköpsprocesser. Rättsliga konsekvenser av ökad användning av öppna pro- gramvaror. för interoperabilitet och återvändbarhet i e-förvalt- ningen. (En utveckling av rapporten utveckla och använda gemensamma kravspecifikationer). Arkitekturer som styrinstrument. Öppet dokumentformat - eller öppna? Teknikutvecklingen, marknaden och den offentliga sektorns standardisering. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]