sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — ning gäller i tillämpliga delar för den elev som genomgår en gym- dock följande undantag från vad som annars föreskrivs i denna Bestämmelserna i 5 kap. 15 och 16 §§ om arbetsplatsförlagt lärande tillämpas inte. 2 Bestämmelsen i 8 kap. 4 § om specialklasser tillämpas inte. Valbara kurser och individuella beslutar om vilka valbara kurser om vilka kurser som kan som skall erbjudas inom respek- tive nationellt program. dandet skall omfatta ett allsidigt urval av kurser som tillsammans Styrelsen för utbildningen be- kan ge en breddning och en för- slutar om vilka programfördju- djupning av elevernas kunskaper. som valbara enligt 1 §. Som individuellt val skall ele- Eleverna har rätt att läsa este- verna erbjudas varje kurs som tiska kurser och en kurs i idrott förekommer på ett nationellt pro- och hälsa utöver den kurs som är gram i kommunen. program inom ramen för det som andraspråk kan förekomma som individuellt val. yrkesprogrammen har rätt att läsa de kurser som behövs för att Om utrymmet inom det individuella valet inte räcker för att tillgodose elevens rätt att läsa de kurser som behövs för att uppnå grundläggande hög- skolebehörighet har eleven rätt att läsa ett utökat program enligt Utöver vad som följer av första stycket får styrelsen för kurser som ska erbjudas inom ramen för individuellt val. Av 2 och 9 §§ följer att även förekomma som individuellt val. En elev som läser svenska som andraspråk som ett gymnasiege- mensamt ämne har rätt att läsa svenska som individuellt val. sådana kurser som är av bety- sådana kurser som är av bety- duella val för de högskoleförbere- En elev får delta frivilligt i En elev får delta frivilligt i undervisningen i en eller flera undervisningen i en eller flera kurser som ligger utanför ele- kurser som ligger utanför ele- vens fullständiga program, eleven kan antas tillgodogöra sig eleven kan antas tillgodogöra sig undervisningen på ett tillfreds- undervisningen på ett tillfreds- sätt på såväl fullstän- digt program som den eller de digt program som den eller de frivilliga kurserna (utökat pro- frivilliga kurserna (utökat pro- gram). En elev på ett yrkesprogram har rätt att läsa ett utökat pro- gram med upp till 300 gymnasie- poäng för att uppnå grund- läggande högskolebehörighet. I dessa fall ska hemkommunen, om utbildningen inte anordnas inom kommunen eller samverkansom- rådet, betala interkommunal ersättning enligt bestämmelserna i 5 kap. 37 § första och andra styckena skollagen (1985:1100) för de ytterligare kostnader den anordnande huvudmannen haft. För den elev som deltar i ett utökat program ska den garante- rade undervisningstiden ökas i motsvarande mån. En elev kan befrias från undervisning i en eller flera kurser, om eleven önskar det och har påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösas på något annat sätt (reducerat program). En elev kan befrias från kurser som motsvarar högst av det antal gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt eller spe- cialutformat program. Beslut enligt denna paragraf fattas av rektorn. Av 5 kap. 8 § andra och tredje styckena skollagen (1985:1100) följer att vissa be- höriga sökande skall tas emot i första hand. När alla sådana sökande har tagits emot får Av 5 kap. 20 § andra och tredje styckena skollagen (1985:1100) följer att vissa be- höriga sökande ska tas emot i första hand. Av 5 kap. 21 § skol- lagen följer att när de sökande kommunen ta emot andra behö- som tagits emot i första hand har emot andra behöriga sökanden. Ett beslut om att ta emot en Ett beslut om att ta emot en sökande gäller under förutsätt- sökande gäller under förutsätt- ning att sökanden innan utbild- ning att sökanden innan utbild- 5 kap. 5 § första stycket 1 skolla- 5 kap. 16 och 17 §§ skollagen. I fråga om urval bland de I fråga om urval bland de behöriga sökande som har tagits behöriga sökande som har tagits emot och som önskar inträde i emot och som önskar inträde i program, gäller bestämmelserna – ett nationellt program, i 2 7 §§. – ett program med lärlingsut- bildning gäller bestämmelserna i 1 a-7 §§. Om det inom en kommun eller ett landsting finns flera skol- enheter som bedriver en studieväg får val av utbildning vid en viss skolenhet beaktas vid urvalet. Med skolenhet avses i detta sam- manhang den administrativa uppdelning i mindre enheter en huvudman kan göra av sin gym- nasieverksamhet. Vid urval till en lärlingsut- bildning får beaktas vilket huvudsakligt utbildningsinnehåll lärlingsutbildningen har. Med utbildningsinnehåll avses i detta fall, vilken yrkesutgång lärlings- Övriga platser ska tilldelas de de sökande med betygen som kande bestäms efter ett merit- kande bestäms efter ett merit- de 16 bästa betygen i elevens de 16 bästa betygen i elevens betygen fastställs enligt nedan. betygen fastställs enligt nedan. Mycket väl godkänt (MVG) 20 Mycket väl godkänt (MVG) 20 Väl godkänt (VG) Väl godkänt (VG) Godkänt (G) Godkänt (G) En sökande som gått förbe- En sökande som gått förbe- redande dansutbildning i grund- redande dansutbildning i grund- skolan med jämkad timplan och skolan med jämkad timplan och därför fått färre än 16 betyg i därför fått färre än 16 betyg i sitt slutbetyg skall ändå få sitt sitt slutbetyg ska ändå få sitt värdet skall göras i proportion värdet ska göras i proportion till till de betyg som eleven har fått. de betyg som eleven har fått. En sökande som efter avslu- En sökande som efter avslu- motsvarande fått betyg i något motsvarande fått betyg i något prövning eller genom studier på ett individuellt program får vid urvalet tillgodoräkna sig betygs- får vid urvalet tillgodoräkna sig värdet av detta betyg betygsvärdet av detta betyg. Om en utbildning inom det Vid antagning till utbildning estetiska området kräver att den på någon av de nationella inrikt- sökande har speciella färdighe- ter, såsom t.ex. i musik, kan vid urvalet, förutom till betygen, hänsyn tas till ett färdighetsprov eller ett intyg om färdigheterna. dans, musik eller teater inom pro- grammet för estetik och humani- ora kan vid urvalet, förutom till betygen, hänsyn tas till ett fär- dighetsprov. Meritvärdesberäk- ningen ska göras enligt bestäm- melserna i 7 a §, dock med beak- tande av att vid bestämmande av meritvärdet hänsyn inte får tas till någon annan typ av förkun- skapsbedömning än till ett färdig- hetsprov. I fråga om urval till en riksre- kryterande utbildning som avses i 2 kap. 2 § får medge, om utbildningen kräver att den sökande har speciella färdigheter, att, förutom till betygen, hänsyn tas till ett färdighetsprov eller någon annan typ av förkunskaps- bedömning. Meritvärdet får i sådana fall, i proportion till resu- ltatet av färdighetsprovet, höjas med 0, 5, av det maximala betygsvärdet. Merit- värde och betygsvärde används i den mening som avses i 4 §. Om särskilda skäl föreligger får Skol- verket medge att styrelsen för utbildningen får använda sig av andra urvalsprinciper. I övrigt gäller bestämmelserna i 1 7 §§ om urval till programmet. Styrelsen för utbildningen beslutar om en sådan garanti om att tas in på en utbildning med en viss inriktning som avses i Styrelsen för utbildningen beslutar om en sådan garanti om att tas in på en utbildning med en viss inriktning som avses i 5 kap. 6 a § skollagen (1985:1100) skall ges och hur stor andel av platserna på ett program som skall omfattas av garantin. Styrelsen för utbildningen beslutar vidare om fördelningen i högre årskurs av de elever som inte omfattas av någon sådan garanti som avses i första stycket. 5 kap. 18 § skollagen (1985:1100) ska ges och hur stor andel av platserna på ett program som ska omfattas av garantin. Om en inriktning startar under det andra eller det tredje läsåret ska urval göras efter meritvärdet av grundskolebetygen och med beaktande av de kurs- betyg den sökande fått i gymna- sieskolan. Bestämmelser om intagning av elever finns i 5 kap. 15 § skollagen (1985:1100). En elev tas in i gymnasie- skolan vid början av respektive program. Eleverna får därvid fördelas på klasser eller motsva- rande med hänsyn till vad som är känt om deras önskan inför valet av inriktning. Inom varje program som är indelat i inriktningar fördelas eleverna inför andra eller tredje året på inriktningarna. Bestämmelser om antagning av elever finns i 5 kap. 29 § skollagen (1985:1100). En elev antas till gymnasie- skolan vid början av respektive program. Ett beslut om antag- ning ska även gälla program och inriktning eller program och lär- lingsutbildning om dessa studie- vägar startar under det första läs- året. Eleverna får vid antag- ningen fördelas på skola, klasser eller motsvarande med hänsyn till deras val av inriktning eller lärlingsutbildning. Ett beslut om antagning ska också fattas när elever ska börja på en inriktning som startar under det andra eller det tredje läsåret. Eleverna får vid sådan antagning fördelas på skola, klas- ser eller motsvarande. I fråga om sådan utbildning som startar på höstterminen gäller följande. Efter urval bland de sökande i början av vårterminen närmast före utbildningens start skall ett preliminärt beslut om intagning fattas. Härvid skall höstter- minsbetyget från högsta årskur- sen vara urvalsgrund i slutbety- gets ställe för de sökande som vid ansökningstillfället inte har slutfört årskurs 9 i eller motsvarande utbildning. Det slutliga beslutet om intag- ning skall om möjligt fattas före . I fråga om antagning till första läsåret av sådan utbildning som startar på höstterminen gäller följande. Efter urval bland de sökande i början av vårterminen närmast före utbildningens start ska ett preliminärt beslut om antagning fattas. Vid beslutstillfället ska höstterminsbetyget från högsta årskursen vara urvalsgrund i slutbetygets ställe för de sökande som vid ansöknings- tillfället inte har slutfört årskurs 9 i eller motsva- rande utbildning. Det slutliga beslutet om antagning ska om möjligt fattas före . En sökande till ett yrkespro- gram ska antas till skolförlagd utbildning om den sökande inte sökt lärlingsutbildning. Styrelsen för utbildningen beslutar om en elev på ett pro- gram skall få byta till ett annat program som erbjuds av kom- munen eller om en elev skall få byta inriktning inom ett pro- gram. En elev får dock inte byta från ett nationellt program till ett spe- cialutformat program senare än under elevens av- slutande läsår på det nationella programmet. Styrelsen för utbildningen beslutar om en elev på ett pro- gram ska få byta till ett annat program som erbjuds av kom- munen, om en elev ska få byta inriktning inom ett program eller om en elev ska få byta mellan skolförlagd utbildning och lär- lingsutbildning. En elev ska, om förutsättning- arna för lärlingsutbildningen för- ändras, ha rätt att fullgöra utbild- ningen inom programmet som skolförlagd yrkesutbildning. Styrelsen för utbildningen får, efter samråd med den enskilde eleven, besluta att eleven får påbörja en lärlingsutbildning som inte startar vid början av utbild- ningen på det nationella pro- I dessa fall sker inget urval och något beslut om antag- ning ska inte fattas. Styrelsen för utbildningen får besluta att ta in en sökande än vid början av utbildningen om det finns plats på den aktuella studievägen och om den sökande är behörig och har de kunskaper och färdigheter som krävs för att tillgodogöra sig undervisningen. Styrelsen kan besluta att den sökande skall genomgå ett inträdesprov för att visa att han har de kunskaper som krävs. Styrelsen för utbildningen får besluta att anta en sökande än vid början av utbildningen om det finns plats på den aktuella studievägen och om den sökande är behörig och har de kunskaper som krävs för att tillgodogöra sig under- visningen. Styrelsen kan besluta att den sökande ska genomgå ett antagningsprov för att visa att han har de kunskaper som krävs. Om en elev har uppenbara svå- righeter att följa undervisningen på sitt studieprogram skall rek- torn vidta de åtgärder som behövs för att eleven skall kunna fortsätta studierna i gymnasie- skolan. Det skall då övervägas om eleven skall gå om en eller flera kurser, övergå till ett redu- cerat program eller ett annat nationellt program eller ett indi- viduellt program. Om en elev har uppenbara svårigheter att följa undervis- ningen på sitt studieprogram ska rektorn vidta de åtgärder som behövs för att eleven ska kunna fortsätta studierna i gymnasie- skolan. Det ska då övervägas om eleven –har behov av ytterligare särskilda stödinsatser, –ska gå om en eller flera kurser, –ska övergå till ett annat nationellt program –ska läsa ett reducerat pro- gram, eller, om det finns särskilda skäl –ska övergå till ett individu- ellt alternativ. Om en elev inte har fått minst betyget Godkänt på en kurs har eleven rätt att gå om kursen en gång. Har eleven slutfört en kurs två gånger och inte fått betyget Godkänt får rektorn besluta att eleven får gå om kursen ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl. Om en elev har fått betyget Icke godkänt på en stor andel av kurserna under ett läsår får rektorn, om det finns särskilda skäl, besluta att eleven får gå om också sådana kurser som eleven har fått minst betyget Godkänt på under läsåret. En elev som inte har fått be- En elev som inte har fått tyget Godkänt på sitt projektar- betyget Godkänt på sin exa- bete har rätt att göra om det. mensuppgift har rätt att göra om Elever som har avgått från gymnasieskolan innan de har slutfört utbildningen och som önskar fortsätta på det program där de gick tidigare får i mån av plats tas in på nytt. Elever som har avgått från gymnasieskolan innan de har slutfört utbildningen och som önskar fortsätta på det program där de gick tidigare får i mån av plats antas till programmet på nytt. Om en elev inte vid utbild- ningens början inställer sig till den utbildning som han har tagits in på och inte anmäler giltigt förfall hos rektor efter det att undervis- ningen startat, anses han ha avgått från utbildningen. Om en elev inte vid utbild- ningens början inställer sig till den utbildning som han eller hon har antagits till och inte anmäler giltigt förfall hos rektor efter det att undervisningen startat, anses han eller hon ha avgått från utbildningen. Betyg på avslutade kurser och projektarbete Betyg skall sättas i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel på varje avslutad kurs och på projektarbete. Betyg skall dock sättas i enlighet med bestämmelserna i 7 kap. 3, 5, 6, 8 och 9 §§ grund- skoleförordningen (1994:1194) om en elev inom ramen för ett individuellt program läser ett ämne enligt kurs- plan. En elev som enligt 5 kap. 20 § har läst en kurs i etapper skall få betyg efter varje etapp. Till etapp- betyget skall fogas en beskrivning av i vilken mån eleven har upp- nått kursens mål. För en elev som har fått betyg från samtliga etap- per av en kurs skall ett samman- fattande betyg sättas på kursen i dess helhet. Som betyg skall någon av följande beteckningar användas: Icke godkänt (IG) Godkänt (G) Väl godkänt (VG) Mycket väl godkänt (MVG) Betyg på avslutade kurser och examensuppgifter Betyg ska sättas i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel på varje avslutad kurs, på examensuppgiften och, för elever inom den gymnasiala lärlingsut- bildningen, på de utbildnings- block som avses i 5 kap. 16 e § tredje stycket. Betyg ska dock sättas i enlig- het med bestämmelserna i 7 kap. 3, 5, 6, 8 och 9 §§ grundskole- förordningen (1994:1194) om en elev inom ramen för ett indi- viduellt alternativ läser ett ämne enligt kursplan. Betyg i engelska på grundskole- nivå ska sättas i enlighet med samma bestämmelser för den elev som med tillämpning av 5 kap. 17 § skollagen (1985:1100) har antagits till ett nationellt pro- gram. Som betyg ska för kurser och utbildningsblock användas någon av följande beteckningar Icke godkänt (IG) Godkänt (G) Väl godkänt (VG) Mycket väl godkänt (MVG) Som betyg på examensuppgif- ten ska endast någon av beteck- ningarna IG eller G användas. Betyg på avslutad kurs och efter en etapp skall sättas av lära- ren. Om ett betyg beror av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall bety- get sättas av rektorn. Betyg på projektarbete skall sättas av läraren i samråd med en medbedömare som har erfarenhet av det kunskapsområde som pro- jektarbetet avser. Om läraren och medbedömaren inte kan enas, skall betyg sättas av rektorn. Om läraren på grund av en elevs frånvaro saknar underlag för bedömning av elevens kun- skaper, skall betyg inte sättas. Betyg på avslutad kurs ska sättas av läraren. Om ett betyg beror av två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, ska betyget sättas av rektorn. Om läraren på grund av en elevs frånvaro saknar underlag för bedömning av elevens kunskaper, ska betyg inte sättas. Betyg på examensuppgiften ska sättas gemensamt av den lärare som varit handledare och en eller två medbedömare. Medbedömare utses av rektorn efter samråd med examensansvarig lärare. Om handledare och medbedömare inte kan enas, ska betyg sättas av rektorn efter samråd med den examensansvarige läraren Lärare som sätter betyg på en examensuppgift ska vara lärare inom det ämnesområde som exa- mensuppgiften gäller. Medbedömare ska vara en lärare inom ämnesområdet eller en person som 1. för yrkesexamen: har en utbildning, arbetslivserfarenhet eller på annat sätt förvärvad inom den aktuella yrkesbranschen som medför att han eller hon är väl lämpad att göra bedöm- examen: har en högskoleutbild- ning, helst på forskarnivå, inom nära anknytning till det ämnes- gäller som medför att han eller hon är väl lämpad att göra inom den gymnasiala lärlingsut- bildningen ska sättas av den Innan betyget sätts ska denne Det skall finnas betygskrite- Det ska finnas betygskriterier rier för alla kurser som får före- för alla kurser som får före- komma i gymnasieskolan och för komma i gymnasieskolan. tens skolverk får meddela före- betygskriterier för andra kurser än lokala kurser och för projekt- verk får meddela föreskrifter om kurser som avses i 2 kap. 14 §. för lokala kurser. Vid betygssättningen ska betygs- sättningen skall läraren använda sera vilka kunskaper enligt kurs- planen som krävs för att eleven skall få något av betygen God- känt, Väl godkänt respektive Mycket väl godkänt. Om det finns särskilda skäl, kan läraren bortse från enstaka betygskriterier. Med särskilda skäl avses funktionshinder eller andra personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för eleven att uppfylla kraven för ett visst kriterium. De kriterier som rör säkerhet och de som hänvi- sar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter skall dock alltid uppfyllas. eleven ska få något av betygen Godkänt, Väl godkänt respek- tive Mycket väl godkänt. Om det finns särskilda skäl, kan läraren bortse från enstaka betygskriterier. Med särskilda skäl avses funktionshinder eller andra personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för eleven att uppfylla kraven för ett visst kriterium. De kriterier som rör säkerhet och de som hänvi- sar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter ska dock alltid uppfyllas. De mål för examensuppgiften som anges i 1 kap. 4 § utgör kri- terierna för om examensuppgiften ska ges betyget Godkänt. För utbildningsblocken inom den gymnasiala lärlingsutbild- ningen ska för betygssättning användas –mål och betygskriterier i den nationella utbildningsplanen, och –innehållet i utbildnings- blocken som fastställts i den lokala utbildningsplanen. Inför betygssättningen i kärnämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik skall läraren använda sig av nationellt fastställda prov. Nationellt fastställda prov skall också användas i den avslutande gemensamma karaktärsämnes- Inför betygssättningen i den inledande kursen i de gymnasie- gemensamma ämnena svenska, svenska som andraspråk, eng- elska och matematik ska lärarna använda sig av nationella prov. Nationella prov ska också användas i de kurser i kursen i engelska och matema- tik. Även i övrigt bör lärarna använda nationellt fastställda prov som ett hjälpmedel för att bedömningsgrunderna skall bli så enhetliga som möjligt över landet. Proven fastställs av Sta- tens skolverk som också meddelar närmare föreskrifter om dem. svenska/svenska som andraspråk och engelska som krävs för grundläggande högskolebehörig- het. I matematik ska nationella prov även användas i den avslu- tande kursen på respektive pro- gram. Även i övrigt bör lärarna använda nationella prov som ett hjälpmedel för att bedömnings- grunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. får meddela föreskrifter om proven samt besluta om utformningen av dem. Betygen för samtliga elever skall föras i en betygskatalog. Betygskatalogen skall utgöra den officiella dokumentationen över de betyg som har satts. Rektorn ansvarar för att betygs- katalogen förs. Betygen skall kunna sammanställas för varje enskild elev. I betygskatalogen skall även antecknas de fall när betyg inte har satts enligt 3 § tredje stycket. Rektorn skall se till att ele- verna informeras om rätten att få ett utdrag ur betygskatalogen i form av ett samlat betygsdoku- ment. Betygen för samtliga elever ska föras i en betygskatalog. Betygskatalogen ska utgöra den officiella dokumentationen över de betyg som har satts. Rektorn ansvarar för att betygskatalogen förs. Betygen ska kunna sam- manställas för varje enskild elev. I betygskatalogen ska även antecknas de fall när betyg inte har satts enligt 3 § andra stycket. Rektorn ska se till att ele- verna informeras om rätten att få ett utdrag ur betygskatalogen. Om en elev övergår till en annan gymnasieskola eller av- bryter studierna skall skolan utfärda ett samlat betygsdoku- ment som innehåller de betyg som eleven redan har fått. Om en elev övergår till en annan gymnasieskola eller av- bryter studierna ska rektorn eller den rektorn bestämmer ge eleven ett utdrag ur betygskatalogen som innehåller de betyg som eleven en elev övergår till en annan gymnasieskola skall läraren läm- na skriftlig information till den nya skolan om de kurser eleven påbörjat men inte slutfört. Elever skall få slutbetyg när de har gått igenom ett nationellt program eller ett specialutfor- mat program och har fått betyg på alla kurser och det projektar- bete som ingår i elevens studie- väg. redan har fått. När en elev övergår till en annan gymna- sieskola ska läraren lämna skrift- lig information till rektorn i den nya skolan om de kurser eleven påbörjat men inte slutfört. En elev som har slutfört gym- nasieutbildningen om 2 500 gym- nasiepoäng ska få ett examens- bevis från ett yrkesprogram om eleven har 1.lägst betyget Godkänt i kurser eller utbildningsblock om 2 150 gymnasiepoäng, och dess- utom 2.betyget Godkänt på exa- mensuppgiften om 100 gymnasie- poäng. I de godkända kurserna enligt första stycket 1 ska ingå den obli- gatoriska kursen i svenska/svenska som andraspråk, matematik och engelska samt vissa av bestämda karaktärsäm- neskurser. En elev som har slutfört gym- nasieutbildningen om 2 500 gym- nasiepoäng ska få ett examens- bevis från ett högskoleförbere- dande program om eleven har 1.lägst betyget Godkänt i kur- ser om 2 150 gymnasiepoäng, och dessutom 2.betyget Godkänt på exa- mensuppgiften om 100 gymnasie- poäng. I de godkända kurserna enligt tredje stycket 1 ska ingå de kurser i svenska/svenska som andra- språk och engelska som krävs för het, kurser i matematik på en stämmer för varje program och Slutbetyget utgör en samman- ställning av betygen i samtliga kurser som eleven har slutfört samtliga kurser eller utbildnings- och betyget på det projektarbete block som eleven fått i gymna- eleven har utfört. från en etapp av en kurs som genom att delta i gymnasial vux- avses i 1 § tredje stycket får inte enutbildning samt betyget på den föras in i ett slutbetyg. examensuppgift eleven har gjort. Av slutbetyget skall det fram- 1. vilket program 1. vilket program och, när det är aktuellt, vilken inriktning det är aktuellt, vilken inriktning som utbildningen avser, och vilken yrkesutgång som ingått