sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — För att kunna förverkliga skolans uppdrag behöver lärare inte bara ämneskunskaper. Utbildningen för de flesta inriktningar behöver också innefatta kunskaper om barns språk- och matema- tikutveckling. Härvid skall situationen för barn och elever med olika former av inlärnings- och koncentrationssvårigheter upp- märksammas särskilt av utredaren. Samtliga inriktningar av lärar- utbildningen skall ge läraren insikt i specialpedagogik. Vidare bör utbildningen innehålla inslag som syftar till att ge den blivande läraren förmåga att förmedla skolans värdegrund liksom att tolka och tillämpa styrdokument och kunskaper om forskningsbaserade metoder för att förhindra och förebygga mobbning, att ha insikter i för utbildningen relevant teori samt att ge förmåga att kritiskt granska och välja läroböcker, informationsteknik och massmedier i undervisningen. Vidare är det viktigt att lärarna utvecklar nödvän- dig kompetens när det gäller resultatbedömning inklusive prov och betygssättning samt användning av individanpassade arbetssätt. Av utredarens förslag skall också framgå hur verksamma för- skollärares, fritidspedagogers och lärares behov av fort- och vidare- utbildning skall kunna tillgodoses inom ramen för lärarutbild- ningen. I syfte att bl.a. stärka lärarutbildningens internationalisering skall utredaren göra internationella jämförelser av hur lärarutbildningen är utformad. Utredaren skall särskilt utreda och lämna förslag på -hur en lärarutbildning för förskolan bör utformas så att utbild- ningen får en egen identitet inom lärarutbildningens ram för att förskolans kompetensbehov skall kunna säkras, -hur lärarutbildning för förskoleklass och tidigare årskurser (1–6) bör utformas för att ge alla lärare djupa kunskaper i barns språk- och matematikutveckling samt dels en bred behörighet för undervisning i flertalet förekommande ämnen i , dels mer fördjupade ämneskunskaper i vissa ämnen (årskurs 4–6) respektive möjlighet till detta (för- skoleklass och årskurs 1–3), -hur lärarutbildning (årskurs 7–9) med undervisningsbehörighet i första hand för tre ämnen bör utformas med möjlighet att få behörighet också för ämnes- undervisning för årskurs 4–6, -hur lärarutbildning med behörighet för i första hand två av gym- nasieskolans allmänna ämnen bör utformas, -principer för ämneskombinationer för undervisning i grund- skolans senare år respektive gymnasieskolan med utgångspunkt i skolans organisation och behov, -hur utbildningen för undervisning i gymnasieskolans yrkes- ämnen bör utformas för att säkra de gymnasiala yrkesutbild- ningarnas kompetensbehov, -hur fritidspedagogutbildningen bör utformas som en särskild utbildning inom lärarutbildningens ram så att utbildningen får en egen identitet och fritidshemmets kompetensbehov säkras, -hur förkunskapskrav till utbildningens olika inriktningar bör utformas, -hur samspelet mellan skolhuvudmän och utbildningsanordnare kan utvecklas för att öka de blivande lärarnas anställningsbarhet, -hur forskningsanknytningen av lärarutbildningen, dess koppling såväl till utbildningsvetenskap som till ämnesteori och ämnes- didaktik, kan förbättras, hur antalet forskarutbildade lärare kan öka och hur den praxisnära forskningen med relevans för lärar- utbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten skall komma skolan till del, -vilka lärargemensamma kompetenser, kunskaper och färdigheter som studenterna bör få utöver ämneskunskaper, hur dessa kunskaper och färdigheter förhåller sig till ämnesstudierna, hur utbildningen kan läggas upp och ha en omfattning som ger utrymme för ökade ämnesstudier samt hur en sådan utbildning kan erbjudas även separat till dem som har adekvat ämnes- kunskap, -hur en påbyggnadsutbildning som leder till lärarexamen på avancerad nivå och ger behörighet till forskarutbildning skulle kunna utformas för personer med lärarexamen på grundnivå och gedigen yrkeserfarenhet, -hur en behörighetsgivande utbildning med förkortad utbild- ningstid för den som har nödvändiga ämnes- eller yrkeskunska- per bör utformas och hur behovet av ämnesdidaktisk utbildning skall kunna tillgodoses samt de ytterligare insatser som behövs för att underlätta tillgodoräknande och erkännande av tidigare utbildning och examina och validering av reell kompetens även avseende kvalifikationer som förvärvats i utlandet, -hur den verksamhetsförlagda utbildningen kan ges en tydligare styrning och struktur för att ge studenterna den nödvändiga yrkesförankringen, hur samspelet mellan ämnesstudier och den verksamhetsförlagda utbildningen kan utvecklas, hur kommu- nernas och lärosätenas gemensamma ansvar för den verksam- hetsförlagda utbildningen kan förtydligas samt hur systemet för ersättning för den verksamhetsförlagda utbildningen skall utformas, -hur styrningen av lärarutbildningens dimensionering bör utfor- mas så att förskolans, fritidshemmets och skolans behov av lärare så långt möjligt tillgodoses över hela landet, -åtgärder för att säkra en såväl kvalitativt som kvantitativt god rekrytering till lärarutbildningen och skapa fler vägar till lärar- yrket, -hur högskolans lärarutbildning och förskola eller skola skall kunna arbeta tillsammans för att utveckla verksamheten och skolan, -hur kvalitetssäkringen av lärarutbildningen skall kunna utveck- las, och -hur det särskilda organet för lärarutbildning vid lärosätena bör utformas så ändamålsenligt som möjligt för att säkerställa god utbildning och forskning alternativt hur det ändamål som det särskilda organet avses fylla kan uppnås mer effektivt på annat sätt. Vidare skall utredaren föreslå de författningsändringar som för- slagen föranleder. Utredningsarbetet och redovisning av uppdraget Utredaren skall hålla sig informerad om Skollagsberedningens (U 2006:E) arbete med anledning av förslag (SOU 2002:121). Utredaren skall också hålla sig informerad om slutsatserna i pågående utvärdering av lärar- utbildningen samt om det pågående utvecklingsarbetet vid läro- sätena för att kvalitetssäkra och anpassa lärarutbildningen till den nya examensstrukturen. Utredaren skall samråda med Kommuner och Landsting, , , och . Utredaren skall även samråda med – om behörighet och auktori- sation (U 2006:07), En reformerad gymnasieskola (U 2007:01) och med övriga pågående utredningar som har relevans för uppdraget. Vidare skall utredaren samråda med universitet och högskolor, berörda myndigheter och organisationer. Ekonomiska konsekvenser av förslagen skall beräknas. Utreda- ren skall även föreslå finansiering. Utredaren skall i förekommande fall redovisa en analys av för- slagens konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Tilläggsdirektiv till utredningen om en ny lärarutbildning (U 2007:10) Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande har ansvarigt statsråd gett en särskild utredare i uppdrag att utifrån för- skolans, fritidshemmets och skolans mål och behov av lärar- kompetens lämna förslag till en ny lärarutbildning (dir. 2007:103). Utredaren ska enligt direktivet redovisa sitt uppdrag till regeringen . Regeringen utvidgar nu utredarens uppdrag. Utredaren ges i tilläggsuppdrag att lämna förslag på hur -examensbeskrivningen för en förkortad utbildning till lärare i yrkesämnen på gymnasienivå för personer som redan har nöd- vändiga ämnes- eller yrkeskunskaper bör utformas för att säkra de gymnasiala yrkesutbildningarnas kompetensbehov, -möjligheterna till komplettering av lärarexamen för lärare i yrkesämnen på gymnasienivå så att de dessutom kan bli behöriga att undervisa i ett kärnämne eller karaktärsämne kan förtydligas, -examensbeskrivningen för utbildningen till lärare i modersmål bör utformas inom lärarutbildningens ram för att täcka behovet av lärare i minoritetsspråk i och i gymnasieskolan, -utbildningen till lärare i minoritetsspråk kan göras attraktiv så att behovet av lärare i och i gymnasieskolan täcks, och -lärares kunskaper i informations- och kommunikationsteknik samt lärande i digitala miljöer kan utvecklas. Vidare förlängs tiden för utredarens uppdrag. Utredarens uppdrag ska redovisas . Det råder brist på behöriga lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan. Antalet lärare i yrkesämnen som tagit ut sin examen har minskat kraftigt , då i genomsnitt drygt 800 sådana lärare tog ut sin examen. har antalet minskat från knappt 500 yrkeslärare till cirka 200 yrkeslärare (2005/06). Enligt behöver drygt 3 000 lärare i yrkesämnen rekryteras –2011. Enligt Rekryteringsdelegationens rapport (Forum för rekrytering av yrkeslärare, 2004) har nuvarande utformning och omfattning av den utbildning som leder fram till lärarexamen för undervisning i yrkesämnen på gymnasienivå visat sig vara ett hinder för att rekry- tera tillräckligt många personer med kompetens till denna utbild- ning. Regeringen anser att problemen är så stora att särskilda insat- ser bör övervägas. Nuvarande examensbeskrivning för lärarexamen som avser undervisning i yrkesämnen i gymnasieskolan omfattar 180 hög- skolepoäng. Inom dessa 180 högskolepoäng krävs det, förutom ett allmänt utbildningsområde om 90 högskolepoäng, omfattande yrkeserfarenhet och en relevant högskoleutbildning om 90 hög- skolepoäng eller motsvarande utbildning. För vissa studenter är kravet på relevant högskoleutbildning inte något större problem. Detta gäller t.ex. för de studenter som vill arbeta som lärare inom vården, eftersom utbildningen för sjuksköterskor ligger inom hög- skolan. För andra, t.ex. hantverkare, saknas relevant utbildning inom högskolan. En förkortad utbildning till lärare i yrkesämnen Regeringen anser att en relevant yrkesutbildning och yrkeserfaren- het borde kunna förvärvas före en utbildning till yrkeslärare och således inte behöva ingå i kraven för en examen. Genom detta bör utbildningstiden kunna reduceras avsevärt. Hur examensbeskriv- ningen för en sådan förkortad utbildning till lärare för undervisning i yrkesämnen på gymnasienivå bör utformas för att säkra de gym- nasiala yrkesutbildningarnas kompetensbehov, ska därför utredas. Av utredarens uppdrag (dir. 2007:103) framgår att utredaren sär- skilt ska utreda vilka lärargemensamma kompetenser, kunskaper och färdigheter som alla lärarstudenter bör få utöver ämneskunska- per liksom hur en behörighetsgivande utbildning med förkortad utbildningstid för den som har nödvändiga ämnes- eller yrkeskun- skaper bör utformas och hur då behovet av ämnesdidaktisk utbild- ning ska kunna tillgodoses. Utredaren ska i det fortsatta arbetet utgå från att utbildningen för studenter med inriktning mot gym- nasieskolans yrkesämnen i det avseendet inte avviker från utbild- ningen för andra lärarstuderande. Det bör även vara möjligt för anställda obehöriga lärare i yrkes- ämnen att delta i en förkortad utbildning till lärare i yrkesämnen. Utredaren ska lämna förslag på hur detta kan åstadkommas. Komplettering av lärarexamen för lärare i yrkesämnen (U2007:01) gavs i ett tilläggsdirektiv (dir. 2007:143) i uppdrag att se över kärnämnenas innehåll och omfatt- ning. Enligt direktivet ska yrkesinriktade kärnämnen ha en tydlig inriktning mot det yrke som utbildningen avser. Utredaren har redovisat uppdraget (SOU 2008:27). Vissa karaktärsämneskurser saknar en direkt koppling till yrkes- verksamheten, vilket gör att relevant yrkesutbildning och yrkes- erfarenhet inte är en tillräcklig bakgrund för att undervisa på den aktuella karaktärsämneskursen. Den särskilda utredaren i lärar- utbildningsutredningen ska förtydliga de möjligheter som finns att komplettera sin lärarexamen för lärare i yrkesämnen på gymnasienivå så att de dessutom kan bli behöriga att undervisa i ett kärnämne eller karaktärsämne. Bedömning och dokumentation av yrkeskompetens och yrkeserfarenhet Många lärosäten har erfarenhet av samarbete med näringslivet, t.ex. genom den nu förekommande valideringen av de sökandes yrkes- erfarenhet. Regeringen har denna dag beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka och lämna förslag på hur ett system för bedömning och dokumentation av yrkeskompetens och yrkeserfarenhet kan utformas och genomföras för sökande till utbildning till lärarexamen för lärare i yrkesämnen på gymnasienivå (utredningen om utbildning till yrkeslärare, dir. 2008:41). Den sär- skilda utredaren i lärarutbildningsutredningen ska i frågor gällande utbildning av lärare i yrkesämnen samråda med utredningen om utbildning till yrkeslärare. Det råder brist på behöriga lärare i minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning har successivt kommit att försvagas i . Detta är till stor del en följd av de historiska assimilerings- processer som de nationella minoriteterna varit föremål för (De nationella minoriteternas utbildningssituation, 2005:272) och som medfört att föräldrar i dessa grupper alltmer har övergått till att främst tala svenska med sina barn. Det har inneburit att minoritetsspråken i allt större utsträckning enbart bärs upp av de äldre generationerna. Detta är tydligt i framför allt de samiska, judiska och tornedalska grupperna, men situationen är liknande också för den finska gruppen och i viss mån den romska. För att förhindra att dessa språk dör ut i är det viktigt att barn kan erbjudas möjlighet att lära sig och utveckla sitt minori- tetsspråk i skolan. ratificerade ramkonven- tion om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stad- gan om landsdels- eller minoritetsspråk. Ramkonventionen och den europeiska stadgan började gälla . Detta inne- bär bl.a. att fem språk gavs officiell status som minoritetsspråk: finska, meänkieli, samiska, chib och jiddisch. Enligt stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk ska de undertecknande länderna bl.a. tillhandahålla lämpliga former och medel för under- visning i och studier av landsdels- eller minoritetsspråk på alla vederbörliga nivåer. finns högskoleutbildning i meänkieli på grundnivå, medan finska och samiska kan studeras till och med forskarnivå. Jiddisch och chib kan inte studeras som språkämnen vid universitet och högskolor i . I överens- stämmelse med förslaget i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utgiftsområde 16, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70) har medel fördelats till lärosäten för uppbyggnad av utbildning i och jiddisch (anslag 25:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor). Utbildningen till lärare i minoritetsspråk För att de nationella minoritetsspråken ska kunna hållas levande och utvecklas är det väsentligt att barn och ungdomar får under- visning i sitt minoritetsspråk. En förutsättning för att kunna till- handahålla undervisning i minoritetsspråk av hög kvalitet är att fler lärare utbildas och får behörighet. Hur examensbeskrivningen för utbildningen till lärare i modersmål bör utformas inom lärarutbild- ningens ram för att täcka behovet av lärare i minoritetsspråk i och i gymnasieskolan, ska utredas. Utredaren ska även ge förslag på hur utbildningen till lärare i minoritetsspråk kan göras attraktiv så att behovet av lärare i och i gymnasie- skolan täcks. Utredaren ska i frågor gällande minoritetsspråken samråda med , , , , , Sameskol- styrelsen, , Samernas utbildningscentrum och Sámi allaskuvla – Samisk högskola i samt med företrädare för de nationella minoriteterna. Lärande består till stor del av kommunikation och bearbetning av information. Informations- och kommunikationsteknik (IKT) är ett allt viktigare redskap i skolan. Tillsammans med digitala läro- medel och Internet innebär tekniken att lärandet kan underlättas och vidgas. EU:s utbildningsministrar enades 2006 om åtta nyckelkompe- tenser som man anser är nödvändiga i ett framtida . Digital kompetens utpekas som en av dessa. För att utveckla kompetens inom området är lärarutbildningen, lärarna och skolan nyckelfakto- rer. Kunskaper i informations- och kommunikationsteknik samt lärande i digitala miljöer Att använda IKT som verktyg är i det närmaste nödvändigt för att kunna vara delaktig i vårt moderna samhälle, i både arbetsliv och privatliv. Att introducera barn och unga till IKT-verktyg redan i skolan är av stor betydelse för deras delaktighet i samhället. Även inom vuxenutbildningen kan IKT spela en viktig roll. Det är därför viktigt att lärarna har hög kompetens i att använda IKT. En kompetent IKT-användning kräver också kunskap om och förståelse av Internet och digitala medier. Den inkluderar möjlig- heter och risker i en vidare bemärkelse samt värdering av informa- tion och bruk av källor. Det är särskilt viktigt att de som arbetar med barn och ungdomar har insikt i och kunskap om den öppna medieanvändningens risker. Det är också viktigt att blivande lärare kan förhålla sig till de uttrycksformer och utnyttja de möjligheter inom didaktiken som den digitala tekniken medger. Det är vidare av betydelse att lärare har kunskap om hur digitala verktyg kan användas som effektiva hjälpmedel för elever i behov av särskilt stöd, inte minst för de som har läs- och skrivsvårigheter. Det är därför viktigt att lärarna har hög kompetens när det gäller lärande i digitala miljöer. En rapport (IT och lärande – En översikt av aktuell forskning inom IT och lärande 2006) från och kom- petensutveckling visar att antalet projekt för forskning kring IT och lärande minskat . IKT och forskningsanknytningen av IKT-området inom olika relevanta discipliner är viktig och ska lyf- tas fram i utredningens överväganden och förslag. Hur lärares kunskaper i informations- och kommunikations- teknik samt lärande i digitala miljöer kan utvecklas ska utredas utifrån ovan redovisade utgångspunkter. I tilläggsuppdraget ingår att utarbeta förslag till de författnings- texter som behövs för att genomföra utredarens uppdrag. Förlängd tid för uppdraget Utredningen om en ny lärarutbildning ska enligt direktiven (dir. 2007:103) redovisas . Tiden för utredarens uppdrag behöver förlängas. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om en ny lärarutbildning (U 2007:10) Med stöd av regeringens bemyndigande har ansvarigt statsråd gett en särskild utredare i uppdrag att utifrån för- skolans, fritidshemmets och skolans mål och behov av lärar- kompetens lämna förslag till en ny lärarutbildning (dir. 2007:103). Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2008:43). I tilläggsdirektivet har utredarens uppdrag utvidgats i vissa avseenden och utredaren ska redovisasitt uppdrag till reger- ingen . Regeringen ändrar nu utreda- rens uppdrag. Enligt de ursprungliga direktivet (dir. 2007:103) ska utredaren överväga om det inom ramen för lärarutbildningen bör införas en egen examen för bl.a. fritidspedagoger och hur fritidspedagog- utbildningen bör utformas som en särskild utbildning inom lärar- utbildningens ram så att utbildningen får en egen identitet och fri- tidshemmets kompetensbehov säkras. Uppdraget ska i denna del utgå. Utredaren ska i stället lämna förslag på hur en examensbeskrivning för utbildningen till lärare för förskoleklass och tidigare årskurser bör utformas, för att även täcka behovet av lärare i fritidshemmet. Många barn går i fritidshem, och verksamheten i fritidshemmen är ett viktigt komplement till skolan när det gäller att erbjuda en innehållsrik fritid och att stimulera elevernas utveckling och lärande. Fritidshemmen har knutits allt närmare skolan. De båda verksamheterna har i många kommuner sam- ordnats organisatoriskt genom lokalintegrering och gemensam arbetsledning. Graden av samverkan mellan fritidshemmen och skolan har utvecklats men varierar mellan och inom kommunerna. Denna samverkan behöver utvecklas ytterligare. är det viktigt att barnens rätt till fritid, lek och rekreation upprätthålls i fritidshemmens verksamhet. Den ökade integrationen mellan fritidshem, förskoleklass och skola är skäl för att liknande kunskaper och kompetenser bör krävas av de lärare som arbetar i de olika verksamheterna. Utbil- dade lärare i fritidshemmet kan stödja elevernas skolarbete när fri- tidspedagogisk verksamhet integreras med undervisning inom ram. Dessutom behövs en högre kompetens för att t.ex. öka kvaliteten på läxhjälp. Regeringen anser att huvudansvaret för den pedagogiska verksam- heten i fritidshemmet bör ligga på utbildade lärare. Därutöver har även annan personal stor betydelse för verksamheten, t.ex. barn- skötare och fritidsledare. De lärare som har huvudansvaret för den pedagogiska verksamheten i fritidshem bör ha utbildning för att undervisa i förskoleklass och tidigare årskurser. Inom ramen för denna lärarutbildning ska det erbjudas kurser i fritids- pedagogik och andra kurser av betydelse för fritidshemmets verk- samhet. Enligt de ursprungliga direktivet (dir. 2007:103) ska utredaren överväga om det inom ramen för lärarutbildningen bör införas en egen examen för bl.a. fritidspedagoger och hur fritidspedagog- utbildningen bör utformas som en särskild utbildning inom lärar- utbildningens ram så att utbildningen får en egen identitet och fri- tidshemmets kompetensbehov säkras. Uppdraget ska i denna del utgå. Utredaren ska i stället lämna förslag på hur en examensbeskrivning för utbildningen till lärare för förskoleklass och tidigare årskurser bör utformas, för att även täcka behovet av lärare i fritidshemmet. I tilläggsuppdraget ingår att utarbeta förslag till de författnings- texter som behövs för att genomföra utredarens uppdrag. Nedan återges examensbeskrivningen lärarutbildning: Examensmålen (utöver högskolelagens allmänna) var följande: -Studenten ska ha de kunskaper och de färdigheter som behövs för att förverkliga förskolans, skolans eller vuxenutbildningens mål samt för att medverka i utvecklingen av respektive verk- samhet enligt gällande föreskrifter och riktlinjer. Studenten ska vidare kunna: -omsätta goda och relevanta kunskaper i ämnen eller ämnes- områden så att alla elever lär och utvecklas, -bedöma och värdera elevers lärande och utveckling samt infor- mera och samarbeta med föräldrar och vårdnadshavare, -förmedla och förankra samhällets och demokratins värdegrund, -orientera sig om, analysera och ta ställning till allmänmänskliga frågor, ekologiska livsbetingelser och förändringar i omvärlden, -inse betydelsen av könsskillnader i undervisningssituationen och vid presentationen av ämnesstoffet, -självständigt och tillsammans med andra planera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och annan pedagogisk verksamhet samt delta i ledningen av denna, -tillvarata och systematisera egna och andras erfarenheter samt relevanta forskningsresultat som grund för utveckling i yrkes- verksamheten, -använda informationsteknik i den pedagogiska utvecklingen och inse betydelsen av massmediers roll för denna. Med den nya examensordningens införande 2007 omarbetades samtliga examensbeskrivningar. För lärarexamen blev resultatet följande: För lärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att förverkliga förskolans, fritidshemmets, förskole- klassens, skolans eller vuxenutbildningens mål samt för att med- verka i utvecklingen av respektive verksamhet enligt gällande före- skrifter och riktlinjer. För lärarexamen ska studenten -visa sådan kunskap i ämnen eller inom ämnesområden som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, inbegripet kunskap om ämnets eller ämnesområdets vetenskapliga grund, och om relevanta metoder inom verksamheten samt visa insikt om aktu- ella forskningsfrågor, -visa kunskap om lärande och undervisning, -visa kunskap om läs- och skrivinlärningens och matematikens betydelse för barns och elevers kunskapsutveckling, och -visa kunskap om betydelsen av ett jämställdhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten och vid presentation av ämnes- stoffet. För undervisning och annan pedagogisk verksamhet i förskola, för- skoleklass och ska studenten dessutom -visa mycket god kunskap i läs- och skrivinlärning och i grund- läggande matematikinlärning. För undervisning i och i gymnasieskolan ska studen- ten dessutom -visa mycket god kunskap i att analysera och bedöma elevers kunskapsutveckling samt god kunskap i betygsättning. För lärarexamen ska studenten