sou · GWB353 · 2008-05-16 00:00:00 — The fact that the function is a separate division will ensure competitive neutrality between the procured services and the in-house services still supplied by the Administration. To achieve more effective hydrographic survey services, the objective will be to procure services within a three-year period that correspond to at least 75 per cent of the Administrations direct costs for hydrographic surveys. resources for hydrographic surveys will be phased out correspondingly. The phase-out assumes that the market continues to function satisfactorily. In order to carry out hydrographic surveys of a more urgent nature and to ensure a certain minimum capacity, limited resources will be maintained within the Administration. Production of charts and nautical publications for recreational boating is not covered by the public commitment. The information requirement can be met by means of publication of official navigational charts that are a natural part of the Administrations commitment. In addition, there are a number of actors that already supply charts and nautical publications for recreational boating. will therefore phase out production of charts and nautical publications for recreational boating. will gradually put operation and maintenance of fairways out to tender and as the market develops will replace its own production by contract work. The objective will be for procurement to be equivalent to 75 per cent of direct costs of fairway maintenance within a three-year period. will systematically contact representatives of municipalities and regions to discuss the possibilities of transferring responsibility for certain fairways and channels to the local and regional level. For a transitional period, the Administration will be able to make grants to facilitate transfer of responsibility to a new principal. Moreover the will cease to be responsible for fairways and channels that are mainly used by leisure craft. will be given a clear mandate to continue conducting a dialogue with local and regional actors concerning the takeover of these fairways and channels. In cases where there is no interest in a takeover the will phase out the fairways by 1 January 2012. I propose that a total of million be reserved for grants to principals that take over responsibility for fairways and channels in the two categories above. The funds shall be available for a transitional period of three years. To keep the costs of ice-breaking down, it is important that and personnel that are unoccupied can be used in alternative activities that generate revenue. The development of the offshore market indicates that there currently can be potential areas of use for the icebreakers , and in offshore activities. will establish closer and more ties to market actors and take initiatives to find suitable methods for allowing the traditional icebreakers to be used more efficiently when capacity is available. The possibilities of entering into long-term cooperation with an external actor will be analysed. and cooperate closely in icebreaking, but in my view this can be expanded and the countries should take further steps towards a joint icebreaking service. Since the Swedish and Finnish icebreaking operations are, to a certain extent, organised in different ways, a developed and more structured cooperation between the countries should be initiated with dialogue at political level aimed at establishing consensus as to the design of the continued cooperation. The market for pilot transport will be gradually opened as the puts the service out to tender. As the market develops, the Administration can phase out parts of its own activities. After three years, the share of procured pilot transport is to amount to 75 per cent of the direct costs of pilot transport. Harbour owners are to be able to carry out pilotage by means of legislation that, after agreement with the Swedish Admi- nistration, allows them to take over pilotage services. This can apply to both transport of pilots and carrying out pilotage. should also consider possibilities of putting provision of pilotage out to tender and conduct a careful analysis as to the areas in which it may be suitable to do so. There is currently very extensive cooperation between the and the . The fact that as of 1 January 2009, the will become part of the new government agency for inspection issues in the transport area (Transportstyrelsen) means that the operative activities of the will have no natural base. As a result of this and the additional synergy gains that can be achieved, I propose that the and the be merged and incorporated within the . should consider the possibility of purchasing appropriate parts of the activities currently carried out within the . The Arkö Training Centre comprises a strategic resource for the training activities carried out by the Admi- nistration. However, the should not run the centre on its own but put the hotel, restaurant and training activities out to tender. All proposals as bulleted points Most of the activities are covered by the public commitment. Fairways mainly used by leisure craft and the production of navigational charts for the use of leisure craft are, however, not covered by the public commitment. Consequently, the should phase out these activities. Most of the in-house production should gradually be replaced by putting corresponding activities out to tender. As the markets develop and the scope of the procured activities increases, in-house production should be phased out. As a result of the becoming more of a purely sectoral and purchasing authority, the Administration should change from being a public enterprise to administrative authority. All belonging to the will be gathered into one profit centre with separate balance sheets and income statements and with set performance requirements. Internal charges will be used when the producing divisions use resources of the function. Consideration should be given to gathering large parts of the states resources in a common organisation. To a greater extent, hydrographic survey services will be put out to tender. As the market for hydrographic surveys develops, in-house activities will be phased out. However, some resources for conducting urgent and limited hydrographic surveys will be maintained within the . Operation and maintenance of fairways will gradually be put out to tender as the market develops. should, as quickly as possible, transfer responsibility for fairways and channels that are mainly used by local and regional commercial traffic to public principals at regional or local level. A total of million will be reserved for grants to prin- cipals that take over responsibility for certain fairways and channels. It should be possible to increase alternative uses of traditional icebreakers by the establishing closer and more ties to market actors. and should hold discussions at political level with the aim of reaching agreement on how expanded coopera- tion between the countries should be designed. As the market develops, the will gradually put pilot transport out to tender. After receiving authorisation from the Swedish Admi- nistration, harbour owners will be able to take over pilotage services. should consider putting certain pilotage services out to tender. and the Aero- nautical will form a single division that will be incorporated in the Swedish Admi- nistration. will put suitable parts of the services now provided by the out to tender. will put the contract for training and also hotel and restaurant activities at the out to tender. lag om ändring i lagen (2009:000) om lotsning Härigenom föreskrivs att det i lagen (2009:000) om lotsning dels att nuvarande 8 17 §§ ska betecknas 10 19 §§, dels att 2 § ska ha följande lydelse, dels att nya 14 § ska ha följande lydelse, dels att nya 18 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas nya bestämmelser, 8 och 9 §§ samt närmast före 9 § en ny rubrik av följande lydelse. I denna lag förstås med: a)Lots: En person som innehar giltigt behörighetsbevis. b)Lotsning: Lotsens rådgivning till fartygs befälhavare eller det fartygsbefäl denne sätter i sitt ställe om navigering, manövrering och kommunikation. c)Behörighetsbevis: Bevis utfärdat av den ansvariga myndig- heten som styrker att innehavaren uppfyller gällande behörighets- krav för att vara lots. d)Hamninnehavare: Den fysiska eller juridiska person som äger en hamn eller bedriver hamnverksamhet. Skadeståndsanspråk på grund av fel eller försummelse vid lotsning får inte göras gällande mot den som med stöd av 3 § andra stycket har fått beslutande- rätt i lotsningsärenden. I fråga om dennes arbetstagare gäller 4 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207). Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får efter ansökan ge hamninnehavare till- stånd enligt 3 § andra stycket att utföra med lotsning samman- hängande uppgifter i enlighet med vad som sägs i tillståndsbeslutet. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får åter- kalla ett tillstånd om hamninne- havaren inte längre uppfyller villkoren i tillståndsbeslutet eller det finns andra allvarliga brister i lotsningsverksamheten. Om hamninnehavaren som ges tillstånd enligt första stycket är en kommun eller en juridisk person som helt eller till viss del ägs av en kommun får hamninne- havaren bedriva lotsverksamhet utan sådan anknytning till kom- munens område eller dess med- lemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). I tillståndet får föreskrivas att hamninnehavaren ges möjlighet att upphandla lotsning inom ramen för tillståndet och att lotsen då kan besluta i uppgifter som innefattar myndighets- utövning. Regeringen eller den myn- Regeringen eller den myn- dighet regeringen bestämmer får dighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om lots- meddela föreskrifter om lots- avgifter och de föreskrifter i avgifter, föreskrifter om villkor övrigt som behövs för lotsning för tillstånd till lotsningsverksam- het och de föreskrifter i övrigt som behövs för lotsning av Ett beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol enligt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Beslut som avser godkännan- Beslut som avses i 9 § får inte de av kunskapsprov får inte får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den xx 2009. förordning (0000:000) om ändring i förordningen (2009:000) om lotsning m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2009:000) om lotsning m.m. dels att nuvarande 5 8 ska betecknas 6 9 §§, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. får efter an- sökan ge hamninnehavare till- stånd att utföra lotsning och med lotsningen sammanhängande upp- gifter i enlighet med vad som anges i tillståndsbeslutet. I ett tillstånd till lotsverksam- het får överlämna till en fysisk eller juridisk person att besluta i ärenden som rör myn- dighetsutövning och som gäller med lotsverksamhet samman- hängande frågor. får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för tillstånd till lotsverksamhet. Denna förordning träder i kraft den xx 2009. förordning (0000:000) om statsbidrag till farleder och kanaler Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till huvudman som från övertar ansvar för drift och underhåll av befintlig farled. Syftet med statsbidraget är att underlätta ett lokalt eller regionalt övertagande av farleder och kanaler som i huvudsak trafikeras av fritidsbåtar eller lokal och regional nyttotrafik. 2 § Frågor om bidrag enligt denna förordning prövas av Sjö- fartsverket. 3 § Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 4 § Bidrag får lämnas till fysiska eller juridiska personer. 5 § Bidrag får lämnas under förutsättning att bidragstagaren över- tar huvudmannaskapet för farleden. 6 § Ansökan om bidrag ska göras skriftligen. Sökande ska lämna de handlingar och uppgifter som verket bestämmer. 7 § I ett beslut om bidrag ska sista dag för redovisning enligt 9 § bestämmas. Beslut om bidrag får förenas med villkor. 8 § Bidrag beviljas som ett engångsbelopp. 9 § Mottagaren av bidrag enligt denna förordning är skyldig att som angetts i beslutet lämna en ekonomisk redo- visning av de mottagna medlen till . 10 § Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är åter- betalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget inte har använts för det ändamål det har beviljats, 3.den som har mottagit bidraget inte lämnar sådan redovisning som avses i 9 §, eller 4.villkor i beslutet inte har följts. 11 § Om en bidragsmottagare är återbetalningsskyldig enligt 10 § ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bidraget. Om det finns särskilda skäl för det får efterge återkrav helt eller delvis. 12 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 13 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft den xx 2009. förordning (0000:000) om ändring i förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 och 4 §§ förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor ska ha följande lydelse. Bestämmelser om svensk flygräddningstjänst utanför svenskt område finns i 107 § luftfartsförordningen (1986:171). rätta ett program för flygrädd- 1. uppgifter om måga styrelsen har och avser att måga verket har och avser att skaffa sig för att göra räddnings- skaffa sig för att göra räddnings- 2. uppgifter om samverkan med kommuner, statliga myndig- heter och berörda organisationer. Som en del av förmågan skall Som en del av förmågan ska anges vilka resurser styrelsen har anges vilka resurser verket har och avser att skaffa sig. och avser att skaffa sig. Om ett luftfartyg som är Om ett luftfartyg som är registrerat i en annan stat har registrerat i en annan stat har förolyckats inom svenskt områ- förolyckats inom svenskt om- de, skall Luftfartsstyrelsen omedel- råde, ska omedel- bart underrätta det konsulat för bart underrätta det konsulat för den staten som är närmast den staten som är närmast Om det inte finns Om det inte finns något konsulat i , skall något konsulat i , skall statens beskickning underrättas. statens beskickning underrättas. Om luftfartyget är registrerat hos en internationell organisa- tion, skall underrättelsen lämnas till organisationen. Om luftfartyget är registrerat hos en internationell organisa- tion, ska underrättelsen lämnas till organisationen. Denna förordning träder i kraft den xx 2009. till förordning (0000:000) om ändring i luftfartsförordningen (1986:171) Härigenom föreskrivs att 107, 114 och 115 §§ luftfartsförord- ningen (1986:171) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelser om flygräddningstjänst inom svenskt område finns i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor. Utanför svenskt område skall Utanför svenskt område ska styrelsen utser leda flygräddnings- verket utser leda flygräddnings- tjänsten över de delar av havet, tjänsten över de delar av havet, kommer på svenska myndig- kommer på svenska myndig- inte begränsas med hänsyn till inte begränsas med hänsyn till nationaliteten hos de ombord- nationaliteten hos de ombord- Föreskrifterna i 7 kap. 4 § Föreskrifterna i 7 kap. 4 § lagen (2003:778) om skydd mot lagen (2003:778) om skydd mot olyckor om ersättning av staten olyckor om ersättning av staten för medverkan i räddningstjänst för medverkan i räddningstjänst skall gälla för sådan flygrädd- ska gälla för sådan flygrädd- ningstjänst utanför svenskt om- ningstjänst utanför svenskt om- råde som leds av Luftfartsstyrel- råde som leds av sen eller den som styrelsen utser. eller den som verket utser. efter samråd med andra berörda samråd med andra berörda myn- Denna förordning träder i kraft den xx 2009. I mitt delbetänkande Lotsa rätt! (SOU 2007:106) behandlade jag de lotsfrågor som togs upp i det ursprungliga direktivet (2006:116, bilaga 1). Genom tilläggsdirektiv (2007:69, bilaga 2) utvidgades uppdraget till att omfatta en översyn av roll och totala verk- samhet. I detta har ingått att föreslå framtida organisationsform, uppdelning och finansiering av de verksamheter som bedrivs inom verket. I direktivet angavs att möjligheten att omvandla delar av verksamheten till bolagsform samt om det är lämpligt att föra över delar av verksamheten till annan huvudman ska analyseras. Vidare angavs att lämpligheten av affärsverksformen ska prövas. verksamhet har inte omfattats av uppdraget. Jag har vid fyra tillfällen sammanträtt med utredningens expert- grupp i frågor kring uppdraget enligt tilläggsdirektivet. I expert- gruppen har ingått experter från , Försvars- departementet, , samt från den del av verket som utgörs av . I mina direktiv anges att jag ska samråda med berörda myndigheter och organisationer. Jag har valt att göra detta genom att samman- kalla en referensgrupp. Gruppen har träffats med anledning av tilläggsdirektivet. Under hela utredningen har jag sammanträtt med referensgruppen vid sju tillfällen. Under arbetets gång har jag också samrått löpande med enskilda representanter från referensgruppen. I referensgruppen har ingått representanter för tek- niska högskola, Försvarsmakten, , , , Näringslivets Transportråd, Sjöfolk, , , Sjöfartshögskolan i , , Hamnar, , , , för mindre passagerar- fartyg (SWEREF) och Verket för innovationssystem (). I samband med tilläggsdirektivet utökades referensgruppen med representanter för och Svenska Sjöräddnings- sällskapet. Som en inledning på mitt arbete med slutbetänkandet genomförde jag intervjuer med ett 15-tal personer inom . besökte jag Stockholm-Mälarens trafikområde inom verket och genomförde jag en studieresa med sjömät- ningsfartyget i . Jag har också besökt sjöräddningscentralen och flygräddningscentralen vid den gemen- samma anläggningen i . Jag har vidare under arbetets gång sammanträtt med lokala och centrala fackliga organisationer, , Ekonomistyr- ningsverket, , Transatlantic och det finska affärs- verket Finstaship. Jag har träffat eller delar av denna och informerat om mitt arbete I mitt arbete med slutbetänkandet har jag även samrått med (Fi 2006:08), , (M 2006:05), (N 2007:05) och Heli- kopterutredningen (Fö 2007:05). 1.2.4Genomförda kartläggningar och utredningar Jag har inom ramen för mitt arbete med slutbetänkande låtit genomföra ett antal kartläggningar och utredningar. Statskontoret har på mitt uppdrag genomför en marknadsanalys av lotstjänster och utrett förutsättningarna för att entreprenadupp- handla lotsningsverksamhet. Resultatet av analysen har presenterats i , Statskontoret 2007:18. Kartläggning av nuvarande verksamhet Jag har med hjälp av och genomfört en kartläggning vars syfte har varit att på ett likartat sätt beskriva de olika delarna av nuvarande verksam- het. I kartläggningen har de processer och aktiviteter som genom- förs inom verket beskrivits tillsammans med de kopplingar som finns mellan olika delar av verket samt med externa parter. har på mitt uppdrag kartlagt myndighetsstrukturen inom sjöfartssektorn i , , , , och . Syftet med kartläggningen har varit att belysa hur de verksam- heter som finns inom det svenska är organiserade i de aktuella länderna. En redovisning av uppdraget finns i kapitel 3. Möjligheten att bolagisera sjökartläggningsverksamheten Jag har uppdragit åt att analyse- ra förutsättningarna för att bolagisera delar av den sjögeografiska verksamheten vid . Inom ramen för detta uppdrag har även analyserat möjligheten att bilda en sammanhållen rederiverksamhet för fartyg och vissa andra statliga fartyg. Avrapporteringen av uppdraget finns i bilaga 3. Organisation och prissättning av lotsning och isbrytning , lektor i nationalekonomi vid univer- sitet, har inom ramen för utredningen särskilt analyserat lots- ningens och isbrytningens organisation och prissättning i både ett teoretiskt och praktiskt perspektiv. Rapporten återfinns i bilaga 4. Före detta justitierådet har på mitt uppdrag genomfört en rättsutredning för att besvara frågan om vilka skade- ståndsrättsliga konsekvenser det kan få om en fysisk eller juridisk person utanför den statliga organisationen ges möjlighet att lotsa. I uppdraget har ingått att lämna förslag på hur ett regelverk kan utformas för att begränsa oönskade effekter. promemoria återfinns i bilaga 5. har på mitt uppdrag analyserat de rättsliga förutsättningarna för att överlåta lotsningsverksamhet till hamn- innehavare. Uppdraget har varit att utforma ett förslag på hur kommuner genom en överenskommelse eller samverkanslösning med ska kunna ges möjlighet att utföra lotsning. I bilaga 6 finns den rapport som uppdraget har resulterat i. Inledningsvis beskrivs i kapitel 2 i korthet verksamheten vid och övriga statliga aktörer inom sjöfartssektorn. I kapitel 3 beskrivs hur sjöfartsfrågorna är organiserade i sex andra europeiska länder. I kapitel 4 och 5 beskrivs grunderna för en prövning av det offentliga åtagandet och möjliga organisations- former för statlig verksamhet. I kapitel 6 redovisas mina bedöm- ningar och förslag för samlade verksamhet. len 7 13 beskrivs de olika delarna av verksamhet mer i detalj och i samband med detta presenteras mina övervägande och förslag om respektive verksamhet. I kapitel 14 beskrivs för- slagens konsekvenser. Betänkandet avslutas i kapitel 15 med för- fattningskommentarer. 2Statliga aktörer inom sjöfartssektorn Nedan redovisas historik och nuvarande verksam- het på en övergripande nivå. I slutet av kapitlet redogörs för en tidigare gjord studie om verksamhet och roller. Avslutningsvis beskrivs kortfattat övriga statliga aktörer inom den svenska sjöfartssektorn och de statliga utredningar som pågår med koppling till sjöfartssektorn. i dess nuvarande form bildades och fick då namnet Kungliga . Det nya verket var en samman- slagning av följande statliga myndigheter: delar av sjöfartsbyrån inklusive skeppsmätningsväsendet delar av verksamhet; isbrytarverksamhet, sjöåklagare, sjöteknisk konsulent och fartygsinspektion delar av Kungliga ; hamnbyrån och vissa kanaler. Ett av syftena med att samla den statliga verksamhet som var sjöfartsanknuten till en myndighet var att uppnå effektivitets- fördelar. Sammanslagningen innebar att staten tog ett samlat grepp om frågor som berörde främst handelssjöfarten. blev ett nationellt organ för sjöfartsfrågorna där nationell likabehand- Statliga aktörer inom sjöfartssektorn ling och regional utjämning med avseende på bland annat service- utbud var vägledande. Vid en omorganisation 1969 slogs ett antal av byråerna ihop till en driftavdelning och sjöfartsinspektionen bildades. Småbåts- och fiskehamnar och den geomagnetiska verksamheten överfördes till andra myndigheter. Namnet ändrades i samband med omorganisa- tionen till . flyttade verket från till . ombildades från förvaltningsmyndighet till affärsverk genom förslag till i proposition 1986/87:100 bilaga 8. I propositionen konstateras att de förslag till förändringar av finansiering som föreslogs innebar att verket övergick till affärsverksformen. Genom förslag i 1985/budgetproposition hade verket redan tidigare fått möjlighet att finansiera sina investeringar utan- för statsbudgeten. Detta förslag var en direkt följd av verkets behov av att investera i bland annat isbrytaren . Eftersom det statsfinansiella läget var kärvt valde man att lägga finansieringen utanför statsbudgeten via upplåning i Riksgälds- kontoret. Vidare beslutades att verket skulle övergå från avskriv- ningar på återanskaffningsvärde till att göra avskrivningar på historiska anskaffningsvärden. Den regionalpolitiskt motiverade ersättningen till Trollhätte kanalverk och seglations- styrelse som tidigare hade betalts av verket övertogs av staten.