sou · GWB37 · 2008-02-28 00:00:00 — 3.3.2Universiteten och den kliniska forskningen Att helt separera finansieringen av den kliniska forskningen från den medicinska forskningen i stort låter sig inte göras, eftersom den dominerande organisationsmodellen med storinstitu- tioner har integrerat resurserna för preklinisk respektive klinisk forskning i hög utsträckning. Både begreppet medicinsk forskning och klinisk forskning förekommer därför i det följande och en uppskattning görs av hur mycket som avser klinisk forskning. Enligt SCB:s senaste mätning (2005) går drygt sex miljarder kronor26 till den medicinska forskningen inom universitets- och högskolesektorn. Intäkter kommer från flera olika källor: statliga anslag i form av fakultetsmedel, ALF-medel och rådsmedel, medel från kommuner och landsting, stiftelser och fonder, medel 26SCB: Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn UF 13 . från industrin och EU-anslag. Fördelningen illustreras i tabell 3.1, där posten anslag till vetenskapsområden avser fakultetsmedlen. Den post som benämns övriga FoU-anslag domineras helt av ALF-medlen (1 ). Den resterande posten () avser sådan medel som är öronmärkta för viss verksamhet t.ex. genom en proposition. och högskolor avser medel från andra universitet, t.ex. för uppdragsforskning. Av figur 3.4 framgår de dryga sex miljardernas fördelningen mellan universiteten. Tabell 3.1 Finansiärer av medicinsk forskning vid universitet och högskolor. Fördelning 2005 (mnkr) Direkta anslag, totalt - därav anslag till - därav övriga FoU-anslag Källa: (), UF 13 . Figur 3.3 Intäkter för medicinsk forskning inom universitets- och högskole- sektorn 2005. Anslag till vetenskapsområden Övriga FOU-anslag (exkl. ) ALF-medel exkl. forskn.råd och UoH Privata icke-vinstdrivande org. Figur 3.4 Medel för medicinsk forskning . Källa: (). Utredningen har samlat in uppgifter om verksamhetens finan- sieringen –2006 för de sex medicinska fakulteterna (figur 3.5). Observera att eftersom dessa uppgifter är insamlade av Utredningen är de inte jämförbara med statistiken från SCB. Av de olika intäktskällorna går ALF-medlen och intäkterna från kommuner och landsting främst till den kliniska forskningen. Till detta kommer omkring en tredjedel av resurserna från Vetenskaps- rådet. Ytterligare ett mått på hur mycket av medlen som avser klinisk forskning kan vara att titta på hur många doktorsexaminerade personer med läkarexamen som grund som är anställda vid universiteten. Enligt den studie som SCB gjort på Utredningens uppdrag hade 767 personer denna bakgrund . Flertalet var lektorer och professorer. man att dessa personer ägnar sig åt klinisk forskning och att kostnaden för varje tjänst i genomsnitt är , kan definieras som medel till den kliniska forskningen. Figur 3.5 Fördelning av de medicinska fakulteternas intäktskällor för forsk- ning , 2000, 2003 och 2006. (Lokalkostnader ingår inte i uppgifterna. I ALF-medlen ingår både forsknings- och utbildningsdelen) Viktigt att notera är att till den kliniska forskningens resurser ska även de medel som finns inom landstingens egna ramar i form av FoU-medel räknas (dessa inkluderas inte i ovanstående figur). Dessa medel uppskattas till cirka 1,3 miljarder , vilket närmare beskrivs i ett kommande avsnitt. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och stod statsanslagen för merparten av lärosätenas resurser. De medel som går direkt till universiteten är grunden för verksamheten och ska ge förutsättningar för egna beslut om forskningens inriktning. inleddes dock en urholkning av fakultetsanslagen, bland annat genom att antalet forskarstuderande ökade utan att lärosätena fick full kostnadstäck- ning för detta. Även det ökade grundutbildningsuppdraget har verkat i samma riktning. De urgröpta fakultetsanslagen påverkar universitetens verksam- het genom en otillräcklig förmåga att finansiera tjänster och infra- struktur. De externa medel som erhålls kan därför inte heller utnyttjas effektivt. Inom det medicinska vetenskapsområdet är det inte lika vanligt som inom andra områden att ett projekt har s.k. full finansiering. Detta innebär att ingen finansiär äger ett projekt, vilket försvårar utvärdering i relation till satsade resurser. En intressant jämförelse kan vara de olika finansiärernas tyngd för olika vetenskapsområden (figur 3.6). Inom medicin, odontologi och farmaci utgör fakultetsmedlen och medlen från forskningsråden . Att den svenska medicinska forskningen i särskilt hög grad präglas av en fragmenterad finansieringen och att detta är en negativ faktor har uppmärksammats av ett antal internationella utvärderare. Detta beskrivs närmare i kapitel 4, Den kliniska forskningens kvalitet. Figur 3.6 Finansieringskällor för olika vetenskapsområden . Fördel- ning efter finansiär Källa: SCB, bearbetning av VR. 3.3.3Sjukvårdshuvudmännen och den kliniska forskningen Sjukvårdshuvudmännen har som tidigare beskrivits ett särskilt ansvar för forskningen, preciserat enligt 26 b § hälso- och sjuk- vårdslagen. Där regleras bland annat deras medverkan vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forsknings- arbete på hälso- och sjukvårdens område samt folkhälsoveten- skapligt forskningsarbete. Sjukvårdshuvudmännen ska i enlighet med lagstiftningen samverka både med varandra och med berörda universitet och högskolor. För FoU förlagd till ALF-landstingens verksamhet fanns enligt den s.k. nära avsatta . Dessa pengar kom huvudsakligen från fyra källor: ALF-medel, landstingens egna FoU-medel, högskoleanslaget för forskning och forskarutbildning samt externa forskningsmedel27. Två undersökningar om FoU-verksamhet i landsting och kommuner har genomförts av SCB , 1994 och 1999. Vid båda tillfällena konstaterades att det är svårt för landsting och kommuner att ta fram de efterfrågade uppgifterna. Enligt SCB torde detta delvis bero på att definitionen av FoU-verksamhet är komplicerad, vilket gör att uppgiftslämnarna kan känna osäkerhet 27 ALF-TUA-förhandlingen: : Resurser Samverkan Fördelning, rapport . angående vad som ska redovisas. genomförde SCB en pilotstudie inom området på uppdrag av Utbildnings- departementet.28 Avsikten var att ta fram ett underlag och få erfarenheter inför den ordinarie undersökning som sedan gjordes. Det är denna studie, gällande förhållandena , som Utredningen använt sig av i sitt arbete. Resultatet av SCB:s undersökning visar att landstingen bedriver FoU-verksamhet för drygt tre miljarder kronor29, huvud- sakligen inom området hälso- och sjukvård. Av de tre miljarderna kommer omkring hälften, , från ALF-medlen och nästan lika mycket, , är landstingens egna satsningar. De åter- stående härstammar från svenska företag och offentliga forskningsstiftelser (se tabell 3.2). av all FoU-verksamhet i landstingens regi sker i de landsting där universitetssjukhusen är belägna. Tabell 3.2 Finansiering av FoU-verksamhet i landstingen Källa: (). En mer exakt fördelning mellan finansieringskällorna finns i tabell 3.3 medan tabell 3.4 visar fördelningen mellan de olika kostnads- typerna. De två största kostnaderna för landstingen är arbetskraftskostnader och driftskostnader, som t.ex. infrastruktur i form av drift av apparatur och lokaler. Värt att notera är att svarsfrekvensen i SCB:s undersökning var för landstingens del och för kommunerna. 28SCB: Ekonomisk statistik 2005:13, FoU-verksamhet i kommuner och landsting – en pilotstudie inför kommande undersökningar. 29SCB: Forskning och utveckling i kommuner och landsting UF 11 . Tabell 3.3 Utgifter för kommunernas och landstingens egen FoU-verksamhet efter finansieringskälla 2005, mnkr. Källa: () samt lokala och regionala Lokala & regionala FoU- Tabell 3.4 Utgifter för kommunernas och landstingens FoU-verksamhet efter kostnadstyp 2005, mnkr. Källa: () Lokala & regionala FoU- 3.3.4Omfattning och användning av ALF-medlen. I det nya som trädde i kraft mellan staten och de sex landsting/regioner som har medicinsk fakultet på orten var parterna överens om att fördjupa och vidga sitt samarbete i syfte att förbättra vården. Den ekonomiska redovisningen och uppfölj- ningen skulle också bli tydligare och enklare, genom att man separerade medlen för forskning och utbildning. Även redovis- ningen av landstingens egna medel för FoU-verksamhet skulle förtydligas. uppgår ALF-medlen för forskning till nära sammanlagt. De landsting och universitet som omfattas av avtalet uttrycker alla att det nya avtalet har lett till förbättringar. Det är tydligt att parterna på alla de sex universitetsorterna utvecklat ett tätare samarbete och tagit ett allt större gemensamt ansvar för FoU-verksamheten. På samtliga orter finns en samsyn kring uppdraget att utveckla den kliniska forskningen i nära samverkan med hälso- och sjukvården. Den rent ekonomiska redo- visningen av forskningens resurser fungerar tillfredsställande, men under Utredningens arbete har det varit tydligt att det fortfarande finns uppenbara svårigheter att mer exakt redogöra för vad medlen används till. Figurerna nedan ger en sammanfattande nationell bild vad gäller omfattning av ALF-medel och fördelning av resurserna . Sammanställningen bygger på material som universitet och lands- ting har lämnat till Utredningen. Vad gäller fördelning av medel till olika verksamheter (figur 3.8 och 3.10) är det viktigt att under- stryka att dessa uppgifter är uppskattningar från sjukvårdshuvud- männens sida. Figur 3.7 ALF-medel 2007. Fördelning mellan lands- ting/region med medicinsk fakultet Figur 3.8 Uppskattad procentuell fördelning och användning av ALF-medel 2007. Nära hälften av ALF-medlen () går till projektverksam- het. Principerna för hur denna resurs fördelas beskrivs närmare i kapitel 4, Den kliniska forskningens kvalitet. Tjänsterna och infra- strukturen beskrivs närmare i kapitel 5 respektive 6. Patientnyttan är för samtliga sjukvårdshuvudmän ett vägledande begrepp när det gäller fördelning av medel till såväl klinisk forsk- ning som för utbildning och utvecklingsarbete. Man tillämpar olika modeller för att nå denna nytta, men ytterst handlar det på samtliga orter om att forskningsresultaten ska komma sjukvården till del. Allmänt beskrivs personliga nätverk och kombinationstjänsterna i sig som viktiga verktyg för att forskningsresultaten ska komma till användning. Samtliga landsting med har också satsat på aktiviteter som t.ex. seminarier och temadagar för olika personalkategorier och tidskrifter riktade till allmänhet och beslutsfattare. Man har också i regel någon typ av information på webben om den forsk- ning som bedrivs. Strukturen och omfattningen på denna informa- tion uppvisar stora variationer. Arbetet med implementeringen belyses ytterligare i kapitel 7, Forskningens hälsoperspektiv och implementering. 3.3.5Omfattning och användning av landstingens egna FoU- medel Utredningen har genom de tidigare nämnda besöken och en kompletterande uppgiftsinsamling från landstingen utanför ALF- avtalet närmare kartlagt omfattningen av landstingens egna resurser för FoU samt hur dessa medel disponeras. Uppgifterna bygger på uppskattningar från sjukvårdshuvudmännens sida. Uppgifts- lämnarna har i vissa fall uttryckt stora svårigheter vad gäller att definiera medlens omfattning samt hur resurserna fördelar sig. Egenfinansierad FoU för i landsting med Störst egna investeringar i FoU gör som väntat ALF-landstingen med nära . Hur dessa medel fördelar sig mellan landstingen illustreras i figur 3.9. Av kartläggningen framgår att medlen i hög utsträckning går till infrastrukturen och då fram- förallt till universitetssjukhusen (figur 3.10). Värt att notera är att även ALF-medlen i hög utsträckning används till infrastruktur på vissa av orterna. lägger t.ex. nära hälften av resurserna på detta om- råde. Figur 3.9 ALF-landstingens uppskattade egna FoU-medel 2007 Figur 3.10 Uppskattad procentuell fördelning och användning av ALF-lands- tingens egna medel 2007. Tjänster och särskilda satsningar I och används nära hälften av landstingens egna medel till tjänster. Tjänsteområdet tar även en stor andel av ALF- medlen i anspråk i , och . Till det som benämns särskilda satsningar går som regel begränsade resurser. Ett undantag finns dock – – som valt att satsa av de egna pengarna på detta område. Denna satsning berör i hög utsträckning särskilda tjänster och medel till FORSS, forskningsrådet i sydöstra som finansierar forsknings- och utvecklingsprojekt i regionen med relevans för kliniska problemområden och folkhälsan. Även popu- lationsinriktad forskning kan erhålla anslag genom FORSS. En av grundprinciperna är att FoU-verksamheter ska bidra till att skapa nätverk inom vården i regionen. finansierar en satsning på spjut- spetsforskning inom medicin och odontologi, där beviljade projekt får ett kraftfullt treårigt stöd för att kunna etablera sig nationellt och internationellt och därefter drivas vidare med externa medel. I övrigt innefattar de särskilda satsningarna t.ex. centrumbild- ningar, forskarskolor och karriärutveckling för kliniskt verksamma forskare. När de särskilda satsningarna innebär utlysning av projektmedel sker prioriteringen i konkurrens. FoU för i landsting utan När det gäller landsting utanför har Utredningen fått uppgifter från 12 landsting av 15 möjliga. FoU-verksamheten på dessa orter omfattar (figur 3.11). Det finns flera exempel på landsting i denna grupp som gör stora satsningar på FoU och som har beslutat om egna forsknings- strategier. Detta gäller särskilt för , som hade ett forsk- ningsstöd omfattande . Till detta kommer till landstingsövergripande forsknings- stöd samt stöd till . Andra exempel är lands- tinget i med och med . Medel 2007 i landsting utanför Patientnyttan står i fokus även för dessa landsting och på flera av orterna finns kliniska forskningscentra. Exempel är () och ning i , som båda är knutna till genom att de formellt är likställda med institutioner vid medicinska fakulteten och har en Uppsala-knuten adjungerad professor som biträdande föreståndare. Detsamma gäller för kliniska forsknings- centra vid länssjukhusen i och . Forskningen på dessa orter bedrivs ofta i samarbete med i och de har sammantaget i stöd från medicinska fakulteten vid . Kliniskt forskningscentrum vid i erbjuder laboratorium, statistik- och epidemiologienhet samt administrativt stöd. läns landstings forskningsstrategi för åren 2005–2009 bär titeln forskningen – forskningsför- ankra vården och betonar att forskningen i ska fokusera på befolkningens behov av hälsa och välfärd. Vid Universitets- sjukhuset i finns en särskild enhet för läkemedelspröv- ningar – Support (CRS) som dessutom driver den nyinrättade prövningsenheten för primärvården – PrimSite. Verksamheten har expanderat kraftigt och ger man stöd till många prövningsprojekt inom – från kontakt via kontrakt till avslutat projekt. har en omfattande rekrytering skett av kvalificerade forskare till såväl universitet som universitetssjukhus. Dessa finansieras genom regionala satsningar från landsting och kommun. Ytterligare ett exempel är Futurum i som ska stimulera och finansiera klinisk forskning och forskar- utbildning samt stimulera och underlätta för organisa- tion att erbjuda god klinisk praktik och verksamhetsförlagd utbild- ning. Futurums verksamhet sammanfattas i visionen En ledande kraft för studenter och forskare alltid med patienten i centrum. fick i samarbete med bl.a. ett forskningsanslag från VINNVÅRD på mer än . I finns FoU-Centrum på koncernnivå. Inom hälso- och sjukvårdsområdet har en utveck- lingsplan för norra regionen tagits fram. Denna förordar en utveckling som gör det möjligt för alla forskningsintresserade i regionen att vara aktiva i FoU och få tillgång till handledning. Hela regionens patientunderlag ska utnyttjas och kunna användas i den kliniska forskningen. Detta förutsätter att ett intimt samarbete utvecklas mellan landsting, universitet och högskolor i norra regionen. i FoU-medel används framförallt för att ge personal tid till forskning. Övriga kostnader förväntas till större delen täckas av andra forskningsmedel. Av de 12 landsting som lämnat information till Utredningen är det enbart som anger att inga anslag ges till forskning och att man saknar . Aktivt stöd är dock under upp- byggnad via , men huvudmannen har ännu inte beviljat några medel härtill. 3.3.6Vetenskapsrådet och den kliniska forskningen Att statens nu successivt ökande forskningsstöd ska främja kvalitet och fördelas i konkurrens understryks genom anslagsökningen till ämnesråd för medicin. Rådets peer review- process lägger grunden för en kvalitativ, nationell bedömning och leder ofta till kompletterande medel från andra finansiärer, t.ex. från ALF-resursen och fakultetsmedel. Forskningsstödet har en grundvetenskaplig profil och omfattar hela det medicinska området – medicin, odontologi, farmaci och vårdvetenskap – och spänner över allt från forskning på molekylär- och cellnivå via forskning som involverar försöksdjur och patienter till epidemiologiska studier. Särskilda satsningar görs på vårdveten- skap, stamcellsforskning och etik i vården. En tredjedel av forsk- ningsstödet går till klinisk forskning. Den nya organisationen med sjukdomsrelaterade beredningsgrupper syftar bl.a. till att förstärka det translationella och kliniska perspektivet. forskningsbudget har fördubblats och i ansökningsomgången för fördelades totalt . Omkring 1 500 ansökningar behandlades och av dessa beviljades drygt 400 stöd (). Störst tilldelning fick områdena mikrobiologi, immunologi och infektions- sjukdomar. Medelprojektbidraget för uppgår till . Figur 3.12 för medicin bidrag till forskningsprojekt fördelade per område 2006 () har i olika sammanhang påtalat den kliniska forskningens försämrade situation. VR pekar framförallt på att det behövs en bättre samordning, spridning av ny kunskap och kvali- tetssäkring i hälso- och sjukvården. VR lyfter också fram behovet av en nationell samverkan för att finansiera och kvalitetssäkra icke- kommersiella kliniska prövningar och behandlingsstudier. Större projektbidrag – inte fler Den relativt stora ökningen av forskningsmedel har ämnesrådet hanterat så att konkurrensen om forskningsmedel just 2008 inte förändrades på något dramatiskt sätt jämfört före och efter ökningen. Budgetökningen har huvudsakligen använts till ökat projektstöd samt till mindre ökningar av finansieringen av olika anställningar. Rådets linje är att ge större projektbidrag, men fördelade i samma konkurrens som . Utöver större projekt- bidrag har ämnesrådet också satsat på nya bidragsformer, som sam- verkansbidrag för translationell och tvärvetenskaplig forskning. Av 140 ansökningar beviljades 11 bidrag i syfte att stärka samarbetet mellan olika forskningsområden, inklusive klinisk forskning. Andra bidragsformer avser bidrag till medeldyr utrustning och inbjudan av utländska gästforskare. Även satsningen på anställningar för unga forskare ökar i enlighet med den senaste forskningspolitiska propo- sitionen. Fördelningen av bidrag och tjänster går i första hand till de sex universiteten och högskolorna med läkarutbildning. I ansök- ningsomgången gällande 2008 gick endast ett av 400 stöd till en annan ort än dessa. (Sida) har bl.a. till uppgift att ge stöd till viss forskning. Sidas forskningsstöd inom hälsoområdet uppgår till . Såväl basal som tillämpad forskning stöds, med betoning på det . Sida stödjer regionala forskningsnätverk som stärker den nationella forskningskapaciteten. Stöd ges även till forskningsnät- verk som är inriktade mot prioriterade tematiska forsknings- områden. De tematiska insatserna är uppdelade i fyra sektorer, varav hälsofrågor är ett. fördelade Sidas forskningsråd till forskare vid svenska institutioner. Medlen fördelas till forskningsprojekt efter peer review-granskning. Avsikten med detta stöd är huvudsakligen att upprätthålla en svensk resursbas för utvecklingsfrågor och att bidra till att svenska universitet utvecklar internationella samarbeten och perspektiv. Links är ett relativt nytt program för att skapa forskningssamarbete. Totalt fördelas till forskare i , , och , varav går till medicinsk forskning. Sida stöder flera olika studier där huvudsyftet är att bygga upp en långsiktig institutionell forsknings- och analyskapacitet. Ett exempel är det svensk-tanzaniska forskningsprogrammet , där ett antal viktiga studier av hiv/aids ingår, som fas I-prövning av HIV-vaccin, infekterade mödrar och överföring från mor till barn. I görs studier av hiv-1 och hiv-2 infek- tioner hos gravida kvinnor och i pågår ett projekt om sexuell och reproduktiv hälsa samt studier av behandling och kliniska former av hiv. I studeras det nära sambandet med tuberkulos. Sida finansierar också ett specialprogram för hiv/aids-forskning med . Programmet har gett långvarigt stöd till utvalda forskningsprojekt med inriktning på förebyggande åtgärder, som utveckling av vaccin och studier av överföring av infektion från mor till barn. Stora delar av Sidas hälsoforskningsstöd kanaliseras också via flera internationella organisationers samarbetsorgan. Sammanfattningsvis kan sägas att en stor del av Sidas forsk- ningsstöd till hälsoområdet ligger inom den kliniska forskningens sfär. Epidemiologi, prevention, vaccinutveckling och behandlings- studier dominerar. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har en årlig forskningsfinansiering omfattande . Myndigheten stödjer tre huvudområden: arbetslivets inriktning och utveckling, hälsa samt samhällets regelverk och trygghetssystem. Beslut om prioriteringar och fördelning av forskningsresurser tas av styrelsen som är sammansatt av forskare med varierande ämnes- bakgrund och allmänrepresentanter. FAS prioriteringskommittéer är sammansatta av forskare och allmänföreträdare. Myndigheten använder även externa sakkunniga i bedömningsarbetet. Området hälsa, som har beröringspunkter med den kliniska forskningen, är uppdelat i områdena arbete och hälsa respektive folkhälsa. Stödformerna omfattar centra, programstöd, anställningar, post- dok och projekt. FAS satsar bl.a. på starka forskningsmiljöer – FAS-centra. Detta stöd är ett komplement till universitetens bas- resurser och ska göra långsiktiga och strategiska satsningar möjliga. I en första utlysning har tio forskningsmiljöer valts ut som får dela på . Bland dessa berör sju hälsoområdet och som exempel kan nämnas forsk- ning om samspelet mellan mental och fysisk hälsa vid EpiLife, i samt CHESS vid /som studerar vad som bestämmer folkhälsan i ett land och varför hälsan för olika grupper utvecklas olika. Ytterligare exempel är ett FAS-centrum om global hälso- forskning vid . Tillsammans med har FAS fördelat forsk- ningsmedel till barns hälsa på nära . Forsk- ningen gäller bl.a. barns livsstil kopplat till fetma, barns och ungas mentala hälsa och allergier. Totalt finansierar satsningen fyra forskningsprogram och två bidrag till anställning som forskar- assistent. Satsningen ska öka förståelsen för sociala, ekonomiska och kulturella faktorers betydelse för barns hälsa. Programstöden syftar till att förstärka och bygga ut forskarmiljöer. Det ska göra det möjligt för forskargrupper att ta upp nya, angelägna frågeställ- ningar och bearbeta dem . Regeringen har gett FAS i uppdrag att initiera ett forsknings- program om kvinnors hälsa. För uppdraget har FAS tilldelats med början . Programmet ska enligt uppdraget ha en bred inriktning. 3.3.9Fonder och privata organisationer Utöver offentliga forskningsfinansiärer finns ett antal stiftelser och fonder som i större eller mindre utsträckning finansierar medicinsk forskning. () är den i sammanhanget största och mest betydelsefulla forsknings- finansiären. Totalt delas ut och 30– av utdelade medel går till biomedicinsk forskning. delar även ut forskningsmedel till som i sin tur delar ut medel till medicin. Det finns en rad fonder med patientfokus som är fristående ideella organisationer. Inom sina respektive områden ger de betydande forskningsstöd och har även styrande inverkan på forskningen.