sou · GVB315 · 2008-01-01 00:00:00 — informera om jämställdhetsintegrering och om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av jämställdhets- politiken, utforma utbildningar i jämställdhetsintegrering, vidareutveckla metoder för jämställdhetsintegrering, och skapa ett forum för erfarenhetsutbyte mellan myndigheter i fråga om jämställdhetsintegrering. Uppdraget skall vara avslutat . Vid denna tid- punkt skall utredaren redovisa sina erfarenheter och slutsatser av arbetet samt ett förslag till former för och organisering av stödin- satser för jämställdhetsintegrering framöver. Jämställdhetsintegrering är den strategi som regeringen tillämpar för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. defini- tion av jämställdhetsintegrering lyder: Jämställdhetsintegrering innebär (om)organisering, förbättring, ut- veckling och utvärdering av beslutsprocesser, så att ett jämställdhets- perspektiv införlivas i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla steg av processen, av de aktörer som normalt sett deltar i beslutsfattandet.TPF1FPT Målen för jämställdhetspolitiken lades fast i propositionen Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147). Det övergripande målet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på livets alla områden. jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjlig- heter i arbetet, lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn, frihet från könsrelaterat våld. Härutöver finns andra jämställdhetsmål som regeringen, och i några fall , har antagit inom vissa politikområden vilka mer specifikt anger vilka jämställdhetsmål som skall uppnås inom politikområdet. Regeringen har tagit en rad initiativ för att stödja införandet av jämställdhetsintegrering. inrättades arbetsgruppen för metodutveckling i jämställdhetsarbetet inom . Ett av gruppens uppdrag var att föreslå former för åtgärder som stärker arbetet med jämställdhetsintegrering. Arbetsgruppen lämnade i de- cember 2001 förslag till fortsatt arbete i . Strategisk utveckling för jämställdhet (Ds 2001:64). Arbetsgruppen föreslog i sin rapport att regeringen tar ett samlat grepp för att stärka arbetsformerna för jämställdhetsintegrering, i första hand i . Mot bakgrund av arbetsgruppens förslag tillsatte regeringen i de- cember 2002 en styrgrupp för jämställdhetsintegrering i (N2002/11379/JÄM). I gruppen har det ingått tre stats- sekreterare och förvaltningschef. I syfte att för- stärka, systematisera och konkretisera arbetet med jämställdhets- integrering fick styrgruppen i uppdrag att utarbeta förslag till en Conceptual framework, methodology and presentation of good practices. Final report of activities of the Group of specialists on mainstreaming (EG-S-MS). plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i (N/2002/11370/JÄM). Det har även ingått i uppdraget att överväga möjligheterna till en särskild förordning för jämställdhet. Parallellt med styrgruppens arbete har även ett utvecklingsarbete bedrivits med fokus på hur jämställdhet skall integreras i budget- processens olika delar. Regeringen fastställde en plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i (N2004/3108/JÄM). Planen gäller och syftar till att fördjupa och för- stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i . I planen anges vilka mål som skall uppnås och vilka insatser som skall genomföras. Planen skall vara vägledande i arbetet med att genomföra jämställdhetsintegrering i och utgöra det dokument gentemot vilket resultat och effekter skall följas upp och utvärderas. Det övergripande målet är att har de bästa möjliga förutsättningarna för att jämställdhet skall genom- syra hela regeringens politik. har i rapporten – hur styr reger- ingen pekat på behovet av att förtydliga att myndigheterna skall tillämpa jämställdhetsintegrering i sin verksamhet (RRV 2000:17). har vid ett flertal tillfällen pekat på brister i tillämp- ningen av jämställdhetsintegreringen och har framhållit att det är en grundläggande princip i regeringsfor- men att det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor lika rättig- heter. Redan härav följer att alla beslut bör analyseras ur jämställd- hetsperspektiv innan de fattas.TPF2FPT regleras myndigheternas ansvar för jämställdhet i verksför- ordningen (SFS 1995:1322). Vidare har vissa myndigheter skriv- ningar om jämställdhet i sina instruktioner och regleringsbrev. Av- saknaden av uttryckliga regler som anger myndigheternas ansvar 2TP PT betänkande 2000/01:FIU20, yttrande, 2000/01:KU14y. för genomförandet av jämställdhetspolitiken är enligt regeringen en brist. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med att verksförordningen ses över. Jämställdhetsintegrering är en form av verksamhetsutveckling som bland annat kräver utveckling av kunskaper och kompetens hos medarbetarna samt förändringar av rutiner och arbetsformer. Det kan gälla att dela upp den individbaserade statistiken efter kön, att se över interna rutiner och riktlinjer och att använda sig av analys- metoder. Handböcker, riktlinjer och forum för erfarenhetsutbyte är viktiga kunskapskällor för en myndighet i ett sådant föränd- ringsarbete. Erfarenheterna visar att efterfrågan på information och utbildning ökar i en sådan förändringsprocess. Mot bakgrund av de ökade ansträngningar som görs bl.a. inom för att integrera ett jämställdhetsperspektiv, finns det ett behov av information och utbildning i jämställdhets- integrering inom den statliga verksamheten. Dessa uppgifter bör skötas av en särskild utredare som kan stödja arbetet med jäm- ställdhetsintegrering i den statliga verksamheten. Utredaren skall vara ett stöd för de statliga myndigheternas, inklu- sive , arbete med jämställdhetsintegrering. Utredaren skall ha två huvuduppgifter. Den ena är utveckling och den andra är erfarenhetsspridning. Inriktningen skall vara att pröva och föreslå former för utbildning och metodstöd. Utredaren skall informera om jämställdhetsintegrering och om de statliga myndigheternas ansvar för att genomföra jämställdhets- politiken, utforma utbildningar, vidareutveckla metoder för jäm- ställdhetsintegrering samt skapa ett forum för erfarenhetsutbyte mellan myndigheter. Utredaren skall samråda med Statens kvalitets- och kompetens- råd och med Jämställdhetspolitiska utredningen (N 2004:07; dir. 2004:18). Utredaren skall även beakta det arbete som Utredningen om regeringens stabsstöd (Fi 2004:21) utför (dir. 2004:166). Uppdraget skall vara avslutat . Senast detta datum skall utredaren redovisa sina erfarenheter och slutsat- ser av arbetet samt ge ett förslag till former för och organisering av stödinsatser för jämställdhetsintegrering framöver. När utredaren har avslutat sitt arbete kommer en utvärdering att göras av effek- terna av arbetet. Tilläggsdirektiv till JämStöd, utredningen om stöd till jämställdhetsintegrering i staten, (N 2005:02) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande till- lades en särskild utredare med uppdrag att inrätta ett stöd för jäm- ställdhetsintegrering i staten. Utredningen har antagit namnet JämStöd, utredningen om stöd till jämställdhetsintegrering i staten (N 2005:02). Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall fortsätta sitt arbete till och med . Tilläggsdirektiv till JämStöd, utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten Förlängd tid för uppdraget Med stöd av den dåvarande regeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare med uppdrag att inrätta ett stöd för jämställdhetsintegrering i staten. Utredningen har antagit namnet JämStöd, utredningen om stöd för jäm- ställd¬hetsintegrering i staten (N2005:02). Den dåvarande regeringen beslutade om tilläggsdirektiv varvid utred¬ningstiden förlängdes till och med . Uppdraget skall redovisas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) Sammanställning över JämStöds aktiviteter Tabell 1 Öppna utbildningar i JämStöds regi. Fortbildning – Att leda grundutbildningen Jämställdhetsintegrering i staten Fortbildning - Att leda och organisera arbetet med jämställdhetsintegrering Fortbildning - Att utbilda/handleda i metoder för jämställdhetsintegrering Fortbildning - Förutsättningar för jämställdhetsintegrering Fortbildning - Jämställdhetsintegrering – att hantera förändringsprocessen Grundutbildning - Jämställdhetsintegrering i staten Metodutbildning - Den jämställda verksamheten och MUMS Metodutbildning - Den jämställda verksamheten Metodutbildning - JämKAS Bas Metodutbildning - JämKAS Plus Tabell 2 Myndigheter som fått anpassat stöd från JämStöd – . och Kompetensråd, Arena SOU 2007:15 Bilaga 4 Utvecklingsprogram i JämStöds regi. särskilt sakkunniga för jämställdhet Öppet program för myndigheters utvecklingsledare Tabell 4 Forum för erfarenhetsutbyte anordnade av JämStöd. Kursdeltagare efter myndighet. fortsättning på nästa sida SOU 2007:15 Bilaga 4 fortsättning från föregående sida Myndigheten för internationella adoptionsfrågor fortsättning på nästa sida fortsättning från föregående sida Ombudsmannen mot etnisk diskriminering fortsättning på nästa sida SOU 2007:15 Bilaga 4 fortsättning från föregående sida Verket för innovationssystem, Övriga (ej myndigheter) * JämStöds medverkan i internutbildningar ingår ej. Anmärkning: Totalt är 113 myndigheter representerade. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Svenskan i världen. Från socialbidrag till arbete. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.