sou · GVB395 · 2008-01-01 00:00:00 — En annan, troligen ännu viktigare, anledning är att svenska universitet och högskolor inte har några terminsavgifter för utländska studerande. Flera andra europeiska länder har infört begränsade, men ändå betydande, terminsavgifter, bl.a. och . Det har gjort det mer attraktivt att studera i . Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar Enligt studerade 2,7 miljoner studenter vid högskolor och universitet utanför sina ursprungsländer under 2004.TPF48FPT Denna siffra tror ska kunna uppgå till närmare 6 miljoner år Tabell 5.2 bygger på delvis ganska osäkra uppgifter men ger en intressant, översiktlig bild av studerandeströmmarna i världen.TPF50FPT De stora världsspråkens länder tar emot en mycket stor andel och de engelskspråkiga länderna tar emot hälften av alla utlands- studerande. Förmodligen är de goda språkkunskaperna i en förutsättning för att svenska universitet och högskolor ska ha en förhållandevis stor andel utländska studerande. har en 30 gånger större befolkning men har bara 16 gånger så många utländska studerande. kan ha ett ännu större antal utländska studerande än som framgår av tabell 5.2.TPF51FPT 48TP PT OECD-statistiken skiljer sig från uppgifter på grund av olika definitioner. statistik utgår från antal in- och utresande som studerar i resp. utomlands. Den ger en omvänd bild av det svenska studerandeutbytet med omvärlden. I stället för ett mindre överskott av utresande redovisar ett mycket stort överskott av inresande studerande. OECD-statistiken bygger på medborgare boende i respektive land som studerar, vilket ger ett annat resultat. 49TP PT Se SOU 2006:7, sid 25. 50TP PT Observera att uppgifterna för skiljer sig från de som uppgivits ovan och i diagram 5.1. Definitionerna är olika. 51TP PT Hemsida för uppger ett ännu större antal än . Där anges antalet fullbetalande utländska studenter i vara 380 2006. Tabell 5.2 Studenter utomlands, fördelade på de största ursprungs- och mottagarländerna Anm.: Uppgifterna bygger på utländska medborgare, boende i landet och som studerar där. Källa: : [2007]. Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar 5.3Direktinvesteringar inom utbildning – mode 3 5.3.1Direktinvesteringar i och svenska direktinvesteringar utomlands Enligt SCB:s företagsregister finns det i drygt 14 000 utbildningsföretag med enskild huvudman. De allra flesta är aktiebolag. Dessa företag anordnar utbildningar till både offentliga och privata beställare. Majoriteten av företagen är småföretag, av utbildningsföretagen har 4 eller färre anställda. av det totala antalet utbildningsföretag har minst 10 anställda, och har minst 20 anställda. De flesta av det totala antalet utbildningsföretag – – är sysselsatta inom områdena trafikskola, personalutbildning, utbildningsservice samt övrig utbildning. Detta innebär att de flesta utbildningsföretag i erbjuder tjänster till icke-offentliga köpare. De två sistnämnda verksamhetsområdena innefattar bland annat marknadsföring, försäljning och förmedling av utbildning (utbildningsservice), språk-, musik- och datautbildning för privatpersoner (övrig utbildning). Även inom ovanstående områden är de flesta utbildningsföretagen tämligen små. Endast av företagen har 20 eller fler anställda. Den vanligaste bolagsformen bland friskolor /2005 var aktiebolag (). Därefter följde ideella föreningar (), ekonomiska föreningar () och stiftelser (). Andelen aktiebolag ökar mest, framför allt på gymnasieskoleområdet. Sammantaget hade privata företag och organisationer nästan 18 000 sysselsatta i grundskolor och gymnasieskolor . Det är en kraftig uppgång från knappt 10 000. Läggs förskoleverksamhet och dagbarnvård till är det ytterligare 17 000 sysselsatta. Sammantaget sysselsätter privata utbildningsanordnare 35 000 anställda.TPF52FPT Bland de största skolbolagen kan Kunskapsskolan, Vittra, Pysslingen, Infokomp, Mobila Gymnasiet, Didaktus, Ultra Utbildning och Baggium nämnas. Det är en mycket liten andel av de 14 000 företagen som är utländskt ägda. I förskola, grundskola, gymnasium och efter- gymnasial utbildning fanns endast ett utländskt företag som var 52TP PT Se tabell 4.5. Utbildning – handel och direktinvesteringar Bilaga 4 till LU 2008 Däremot fanns ca 25 utländska utbildnings- företag inom framför allt personalutbildning och utbildnings- service, så gott som alla mycket små. Endast ett svenskt utbildningsföretag inom förskola, grundskola och gymnasium och eftergymnasial utbildning – – hade etablerat någon form av utbildningsverksamhet utomlands. Ett femtiotal svenska utbildningsföretag inom personalutbildning och utbildningsservice har någon form av verksamhet utomlands. Ett antal är svenska industri- eller tjänstekoncerner med utbildnings- verksamhet i utlandet – TeliaSonera, , m.fl. EF – Education First – förtjänar en särskild kommentar. EF arrangerar språkkurser, språkinlärning över Internet, språkutbild- ning i 50 länder såsom , och och har 27 000 anställda, huvudsakligen utomlands. Det grundades och ägs av en svensk och betraktas som ett svenskt företag. Men företaget är inte registrerat i och bidrar därför inte till de svenska direktinvesteringarna utomlands. Diagram 5.2 Anställda i svenska utbildningsföretag utomlands och anställda i utländska utbildningsföretag i Källa: ITPS, . Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar Hur antalet anställda i utländska företag i och i svenska företag utomlands på hela utbildningsområdet utvecklats framgår av diagram 5.2. Det är inte några stora volymer direktinvesteringar i , än mindre svenska investeringar i utlandet i utbildnings- företag. Volymerna direktinvesteringar över hela världen på utbildnings- området är ännu mindre än de är på sjukvårdsområdet (se tabell 3.4). De har också vuxit långsammare, om ock i takt med direktinvesteringar i tjänsteföretag överlag. uppskattades antalet universitetsfilialer (international bransch campuses) i andra länder till 80 stycken. står för ca hälften. och är förhållandevis väl representerade, medan övriga länder – bl.a.Tyskland och – har några enstaka universitetsfilialer utomlands.TPF53FPT i har filialer i , och . Förtrogenhet med undervisning på engelska tycks underlätta etablerandet av universitets- och högskolefilialer utomlands. I de engelskspråkiga länderna är universitet och högskolor oftare privata, vilket ger både andra drivkrafter och färre begränsningar för att etablera sig utomlands. i är privat och passar väl in i detta mönster. Den verksamhet som etableras utomlands är grundutbildning, inte forskarutbildning. Etableringarna har tidigare skett i andra utvecklade länder. Det finns exempel på ett ryskt universitet som för språkutbildning har en filial i , amerikanska universitet som har filialer i och . Ett nytt inslag är att etableringarna nu sker i utvecklingsländer eller länder i övergångsstadier (transition economies), såsom länderna kring , och de baltiska staterna. Sådana etableringar tillgodoser ett behov av utbildning som det råder brist på i dessa länder. 53TP PT Altbach, P.G. [2007]. Utbildning – handel och direktinvesteringar Bilaga 4 till LU 2008 5.4Personalrörlighet – mode 4 Så som tidigare påpekats finns inte någon statistik över svenska anställda som tillfälligt (mindre än ) arbetar utomlands eller utländsk arbetskraft som tillfälligt arbetar i . Liksom på hälso- och sjukvårdsområdet är det möjligt att belysa personal- rörligheten med in- och utvandring. Den statistik som finns redovisar lärare i en grupp som består av personer med utbildning i allmän inriktning, humaniora, pedagogik och tjänster. I diagram 5.3 framgår att på detta område var nettoutvandringen från påtaglig under den djupa lågkonjunkturen . vände migrationsströmmarna, vilket innebär ett begränsat inflöde av högre utbildade – forskarutbildade och personer med eftergymnasial utbildning eller mer. Personer med kortare utbildning fortsätter däremot att i stort antal – netto ca 400 – flytta utomlands. Om det är för utomlands går inte att utläsa av statistiken. Diagram 5.3 Nettoutvandring från –2005 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Eftergymnasial utbildning < 3 år Eftergymnasial utbildning >3 år Anm.: I diagrammet visas nettoutvandring till andra utvecklade länder för personer med utbildning i allmän inriktning, humaniora, pedagogik och tjänster. Källa: SCB, Befolkningsstatistik. Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar 5.5Handel med utbildningstjänster i Också på detta område ska potentialen i internationell handel med offentliga tjänster belysas genom att ge en bild av omfattningen av köp och försäljning av tjänster inom . Det görs genom att beskriva omfattningen av utbildningen som olika utbildnings- anordnare utanför det offentliga utbildningsväsendet anordnar. Friskolorna innebär att kommunerna köper utbildning av privata utbildningsanordnare. Det förekommer friskolor både på grundskole- och gymnasie- nivå. Friskolorna får ersättning från de kommuner där deras elever är bosatta. Ersättningen ska per elev vara lika stor som vad eleven kostar i kommunens eller samverkanskommunens egna skolor. Om en gymnasieutbildning inte finns i någondera beräknas ersättning utifrån en riksprislista som tas fram av . Elevavgifter är förbjudna. Antalet friskolor och antalet elever har ökat kraftigt . /2007 gick av elever och av gymnasieskolans elever i friskolor. Antal friskolor och antal elever i friskolor Källa: [2007]. Det största programmet på de fristående gymnasieskolorna är det samhällsvetenskapliga. Programmet hade av eleverna under /05. Därefter följde elprogrammet (av eleverna) och medieprogrammet (av eleverna). Utbildning – handel och direktinvesteringar Bilaga 4 till LU 2008 Friskolornas antal har ökat kraftigt och det finns så många grundskolor och fyra gånger så många gymnasieskolor som 1995/96. Elevantalet har ökat än mer. På eftergymnasial nivå förekommer enskilda utbildningsanordnare som erbjuder utbildningstjänster till offentliga beställare inom ett antal områden: kvalificerade yrkesutbildningar, kompletterande utbildningar och utbildningar på högskolenivå. Antalet anordnare av kvalificerade yrkesutbildningar (KY) beräknades till ca 221 stycken . Nästan hälften av KY- utbildningarna hade kommunen som huvudman. av utbildningarna hade privat huvudman. Tabell 5.4 Kvalificerad yrkesutbildning, fördelning av stats- bidrag på anordnare Privata företag och ekonomiska föreningar Organisationer och ideella föreningar Källa: Utbildnings- och [2005]. deltog 33 000 studerande i kvalificerade yrkes- utbildningar. 843 utbildningar administrerades under av Myndigheten för kvalificerade utbildningar. Finansiering sker genom statsbidrag till anordnaren. Bidragen fördelas av Myndig- heten för kvalificerad yrkesutbildning som också bedömer huruvida utbildningarna uppfyller de kvalitetskrav som bör ställas. Totalt fördelades för . Av de utbildningar som pågick fanns störst andel inom området Företagsekonomi, handel och administration, följt Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar av Teknik och teknisk industri. Flest antal studenter fanns inom utbildningsområdet IT (inklusive multimedia och grafisk industri). Därefter följde ekonomi, teknik och tillverkning samt vård. Fördelat över län är det de tre storstadslänen som har flest utbildningar. Av utbildningarna bedrivs på distans. Kvalificerade yrkesutbildningar berättigar till studiemedel. Kompletterande utbildning, andel Endast ställd under statlig tillsynP Samt studiestödsberättigad och med statsbidrag Samt med statsbidrag men ej studiestödsberättigad Att en utbildning är ställd under statlig tillsyn innebär dels att den av har godkänts som en kompletterande utbildning, dels att utbildningens anordnare blir befriad från mervärdesskatt. Anm.: Avrundningsfel gör att andelarna ej summerar till . Källa: [2006]. Kompletterande utbildningar anordnas av en enskild huvudman. Anordnarna kan till exempel vara enskilda personer, studieförbund, stiftelser eller utbildningsföretag. gick flest elever på utbildningar med inriktning mot konst, följt av hantverksutbildningar och utbild- ningar med inriktning mot hälsa och friskvård. hade konst- och hantverksområdena flest antal utbildningar. Dans-, teater- och musikområdet hade också ett betydande antal utbildningar.TPF54FPT Kompletterande utbildningar får, enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar, anordnas efter beslut av . Utbildningsanordnare vars utbildningar av har erkänts som kompletterande utbildning kan vara av fyra typer, beroende på vilket statligt stöd de erhåller, se tabell 5.5. fanns det totalt 90 skolor, 203 utbildningar och 5 310 studenter. Detta var den lägsta nivån, både vad gäller antal studenter, skolor och utbildningar sedan kompletterande utbild- 54TP PT [2005], sid 119. Utbildning – handel och direktinvesteringar Bilaga 4 till LU 2008 ningar började redovisas separat i statistik 2001. Flest studenter fanns , och flest skolor och utbildningar fanns . av kompletterande utbildningar var ställda under statlig tillsyn, fick statsbidrag och berättigade studenterna till studiemedel. Andra utbildningar kan sakna såväl statsbidrag som rätt för de studerande att få studiestöd (se tabell 5.5). Studieavgifter förekommer inom kompletterande utbildningar. Dessa kan variera mellan ett par tusen till (t.ex. pilotutbildningar). En avgift på per termin är inte ovanlig för utbildningar som inte är berättigade till statsbidrag. Utbildningar som får statsbidrag och för utbildningar som enbart är studiestödsberättigade kan också ha studieavgifter.TPF55FPT I finns ett antal enskilda utbildningsanordnare som har fått statens tillstånd att utfärda högskole- och universitetsexamina (se tabell 5.6). Tabell 5.6 Privata anordnare av högskoleutbildning Enskilda anordnare av psykoterapeututbildningarP psykoterapiinstitut, Svenska psykoanalytiska 55TP PT Utbildnings- och [2005]. Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar Tillsammans hade dessa lärosäten närmare 22 000 registrerade studenter . Utbildningarna finansieras genom statliga anslag. Ersättningen varierar mellan olika typer av utbildningar, från ca 34 000 till ca per helårsstudent. Denna verksamhet innebär att staten köper utbild- ningar av privata utbildningsanordnare. Uppdragsutbildning sker främst inom högre utbildning. I dessa fall erbjuder högskolor och universitet utbildning till offentliga och privata arbetsgivare mot betalning. Högskolelagen och högskole- förordningen gäller inte för uppdragsutbildning. Dock får universitet och högskolor ge betyg och examens- eller kursbevis om samma kvalitetskrav ställs på uppdragsutbildningen som på grundläggande högskoleutbildning. Drygt 2 600 helårsstudenter deltog i uppdragsutbildning. Tabell 5.7 Köpare av uppdragsutbildning vid universitet och högskolor Svenska företag och organisationer Utländska företag och organisationer Anm.: Intäkter av högskoleutbildning, exklusive finansiella intäkter. Källa: [2007]. Universitet och högskolor hade för en total intäkt på för uppdragsutbildning. Som köpare svarade statliga myndigheter för knappt hälften, kommuner och landsting liksom svenska företag och organisationer för var sin femtedel. Utländska köpare (dvs. export av utbildningstjänster) köpte högskoleutbildning i för , av totalen. Utbildning – handel och direktinvesteringar Bilaga 4 till LU 2008 Utöver utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet finns en mängd annan utbildning – arbetsmarknadsutbildning och personal- utbildning, som köps av privata företag, stiftelser och organisa- tioner, kurser i studieförbund, körkortsutbildning, musik- och språkutbildning, som köps av privatpersoner m.m. 5.5.5Köp och försäljning av utbildning I tabell 5.8 görs ett försök att sammanfatta köp och försäljning av utbildningstjänster. Tabellen har många tomma rutor och fråge- tecken. Som helhet underskattas volymerna eftersom uppgifter om en rad former för köp av utbildning inte finns med. Privat/hushåll Utlandet Betyder att handel förekommer men inte kan uppskattas. Betyder att handel kan förekomma men förmodligen är av mindre omfattning. Anger att det är oklart om handel förekommer. UppdragsutbildningP vid universitet och högskolor. SvenskaP universitets- och högskolestuderande i utlandet. KompletterandeP utbildningar med statsbidrag. EnskildaP utbildningsanordnare med rätt att utfärda högskole- och universitetsexamen. Personalutbildning, omräknat till helårsstuderande, källa SCB, egna beräkningar. KompletterandeP utbildningar utan statsbidrag. UtländskaP högskolestuderande i . Anm.: Avser omfattning av köp och försäljning av utbildning mätt som antal berörda elever omkring . Källa: Egna uppskattningar, se noter. Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar Staten köper – genom statsbidrag – en mängd utbildningar (den ordinarie universitets- och högskoleutbildningen ingår inte). Uppskattningsvis hälften av all uppdragsutbildning på universitet och högskolor köps av statliga myndigheter, andra hälften köps av företag och organisationer, kommuner och landsting. Staten köper också kvalificerad yrkesutbildning från landsting och kommuner men framförallt från företag och stiftelser. Vidare köper staten kompletterande utbildning och universitets- och högskole- utbildning från privata företag och stiftelser (där även och ingår såsom varande stiftelser). Staten kan också ses som köpare av universitets- och högskoleutbildning utomlands genom att i gengäld bjuda utländska studerande på motsvarande utbildning. Kommuner köper en mycket stor volym utbildning av friskolor (skolorna i regi ingår inte). Förutom uppdragsutbildning av universitet och högskolor köper företag, organisationer och stiftelser en mängd personalutbildning, i första hand av privata företag och stiftelser. Privata hushåll köper en del ganska dyr kompletterande utbildning plus en mängd språk-, musik-, körkorts- och datautbildning, som inte ingår i ovanstående kronor, medan hushållen konsumerade (oräknat konsumtionen av offentliga tjänster). Om kostnaden skulle vara per helårsstuderande skulle företagen köpa utbildning för 100 000 helårsstuderande. Den privata konsumtionen skulle kunna uppskattas på motsvarande sätt och antalet helårsstuderande skulle då bli mycket större än som angivits i tabellen ovan, eller drygt 40 000. Ännu är en mycket liten del av handeln med utbildningstjänster i världen baserad på att skicka tjänster över gränsen (mode 1), trots att detta är tekniskt fullt möjligt och har varit det . Utbildningsmaterial har alltid exporterats. Handeln är nästan helt och hållet baserad på att studerande reser utomlands (mode 2). Ett visst lärarutbyte äger också rum (mode 4). Hur stort det är har inte gått att uppskatta för svenskt vidkommande. Fortlöpande får ett nettobidrag av högre utbildad arbetskraft inom det breda humanistiska och pedagogiska området som tappar ungefär lika många kortare utbildade. Utbildning – handel och direktinvesteringar Bilaga 4 till LU 2008 etableringarna (mode 3) är obetydliga, både i och i andra länder, även jämfört med vård- och omsorgsområdet. I ett litet antal utvecklingsländer har filialer till universitet i några utvecklade länder skapats. Det ganska omfattande studentutbytet i världen och mellan och övriga länder redovisas med några få undantag över huvud taget inte i handelsstatistiken under rubriken utbildningstjänster. De utgifter som en utländsk studerande har i ett land ingår dock i handelsstatistiken men under rubriken resor, tillsammans med turism. En mindre del av denna post utgörs av utländska studerandes utgifter. Det gäller den del som finansieras genom valutaöverföringar. Utgifter som är finansierade med t.ex. arbetsinkomster i värdlandet är omöjliga att urskilja från de utgifter som det egna landets invånare har. En förbättrad redovisning i detta avseende förändrar inte betalningsbalansen. Därutöver berör diverse olika transaktioner betalningsbalansen såsom statsbidrag till utlandsskolor, löner till svenska lärare utomlands, studiemedel m.m. Det är möjligt att utgifter som svenska skolor utomlands har också kan redovisas under beteckningen övriga offentliga utgifter, på samma sätt som ambassaders utgifter. Huvudanledningen till att utbildning inte figurerar i handelsstatistiken är dock att utbildningen vanligen är gratis för de studerande. men framför allt visar vilken potential export av högre utbildning har, trots att man där tar rejält betalt. Om de ca 27 000 svenskar (se tabell 5.9) som studerade utomlands vid högskola eller universitet /05 alla betalade skolavgifter motsvarande kostnaden för utbildningen (uppskattningsvis per studerande och år) och dessutom betalade för uppehälle (uppskattningsvis ) utbildning (inklusive uppehälle) uppgå till och utgöra av tjänsteimporten. Svensk export av högskoleutbildning skulle, räknat på samma sätt uppgå till och utgöra av tjänsteexporten. Den verkligt stora utbildningsexportören är . Av dess tjänsteexport utgörs av utbildning. Importen är däremot av all tjänsteimport. Bilaga 4 till LU 2008 Utbildning – handel och direktinvesteringar andel av total tjänstehandel Anm.: Siffrorna för bygger på beräkningar (se texten), medan siffrorna för och är hämtade ur handelsstatistiken. Källa: [2007], US [2007], och [2007]. 6Administrativa hinder för handel med välfärdstjänster Tullar förekommer inte på handel med tjänster. Det beror på att handel med tjänster skiljer sig från handel med varor. En tull tas upp när varan passerar en nationell gräns. Tjänster som kan skickas över gränsen är svåra att fånga upp och tullbelägga. Det synliga spåret är ibland en elektronisk signal, ibland en försändelse med dokument eller data, som säger mycket litet om innehållet. När innehållet förpackas i mer varuliknande former, t.ex. som böcker, grammofon- eller DVD-skivor, går det givetvis att tullbelägga dessa. Tjänster, som konsumeras genom att antingen köparen eller säljaren reser över gränsen, levereras i respektive land utan att tjänsten korsar gränsen och går heller inte att tullbelägga. Tjänster som säljs av utländska företag inom ett land korsar heller inte någon gräns. Däremot förekommer andra hinder för handeln. Kapitlet behandlar först rätten beträffande handel med tjänster så som den ser ut . Därefter behandlas de hinder som trots internationella avtal fortfarande förekommer. Administrativa hinder för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Faktaruta 6.1 Olika former av handelshinder När det gäller handelshinder för tjänster skiljer man mellan diskriminerande och icke- diskriminerande handelshinder. Diskriminerande handelshinder innebär att ett land behandlar tjänster från eller företag från andra länder annorlunda än tjänster från och företag från det egna landet. Indirekt diskriminerande är en annan kategori av handelshinder som på ett mera subtilt sätt förfördelar utländska företag. Genom s.k. nationell behandling tillförsäkras företag från alla länder att bli behandlade lika. Icke-diskriminerande handelshinder är sådana som utgör handelshinder utan att diskriminera mellan tjänster och företag från andra länder och det egna landet. Det är regler och villkor som gäller lika för alla företag oavsett nationalitet, men som ändå utgör hinder för internationell handel (liksom de mestadels utgör hinder för inomnationell handel) genom att begränsa marknadstillträdet. Reglering är dock inte liktydigt med handelshinder eftersom det finns regleringar som syftar till att få marknaden att fungera bättre (marknadskonforma regleringar). 6.1Internationellt avtal om handel med tjänster General on Trade with Services (GATS) är ett avtal som alla 150 länder tillhörande (), skrivit under och som trädde i kraft . Avtalet gäller handel med och direktinvesteringar för tjänster. Det gäller alla typer av tjänster och från alla delar av ekonomin med ett undantag: tjänster som används i utövandet av offentlig makt.