sou · GWB356 · 2008-06-03 00:00:00 — Integration utgör i likhet med jämställdhet en horisontell prio- ritering i den svenska strategin och programmet för landsbygdsut- veckling och skall beaktas inom samtliga delar av lands- bygdsprogram. Programmet ger flera instrument för att verka för en ökad integration inom landsbygdens företagande och utveck- ling. En ambition –2013 är att öka informationen, kunskapsspridningen, dialogen och nätverksaktivi- teterna avseende de gröna näringarna samt landsbygden och dess miljöer och livsmöjligheter. Utredningen insatser och incitament för snabbare arbetsmarknadsetablering för nyanlända flyktingar m.fl. (IJ 2007:2) skall se över och lämna förslag om ansvar, utformning och finan- siering av flyktingmottagande samt andra insatser som samman- taget påskyndar och ökar möjligheterna till etablering på arbets- marknaden för nyanlända flyktingar och skyddsbehövande i övrigt samt deras anhöriga. fick i regleringsbrevet i uppdrag att initiera en studie om utrikes födda i gles- och landsbygdsregioner. redovisade uppdraget till regeringen i rapporten och regional utveckling. Den tidigare regeringen gav Verket för näringslivsutveckling () i uppdrag att i samarbete med ett antal myndigheter samt några pilotlän utveckla metoder och verktyg för att öka genomsla- get för integration och mångfald och arbete mot diskriminering i det regionala utvecklingsarbetet. kommer att redovisa upp- draget . Behovet av en utredning Att förbättra integrationen och bryta utanförskapet är en långsiktig process där samspelet mellan olika aktörer är väsentligt. Genom tidigare utredningar och studier har faktorer som påverkar integra- tionsprocessen negativt identifierats, både generella hinder och hinder som är specifika för de gröna näringarna. Arbetet behöver emellertid fördjupas för att bl.a. identifiera områden där insatser för integration och näringslivsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse. För att bidra till regeringens integrationspolitiska målsättningar och skapa större möjligheter till egen försörjning ge- nom anställning eller eget företagande behöver utvecklingen mot ökad integration inom de gröna näringarna och på landsbygden samordnas och drivas på i önskad riktning. För landsbygdens företag är den växande etniska och kulturella mångfalden i en betydelsefull tillgång. Kunskaper om språk, kulturer och nya marknader kan bidra till att stärka företagens konkurrenskraft, särskilt i och med den allt mer globaliserade marknaden för varor och tjänster. Invandrare som konsumenter av varor och tjänster representerar en avsevärd köpkraft, vilken också ökar över tiden. Den potentiella affärsmöjlighet som det innebär för de gröna näringarna och för övriga företag på landsbygden behöver undersökas och tas till vara, till ömsesidig nytta för integrationen och för landsbygdens näringsliv. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det finns behov av att utreda hur integrationen kan förbättras inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. En särskild utredare får i uppgift att undersöka hur utrikes födda personers kompetens och intresse skall kunna tas till vara inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. Utredaren skall undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap. Utredningen skall identifiera områden där insatser för integration och näringslivsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse samt föreslå åtgärder som kan förbättra den ömsesidiga måluppfyllelsen. Utredningen skall utgå från integrationspolitikens målsättningar och medel. Det innebär att incitament och stimulans för att anställa, ta arbete eller starta eget skall förutsättas underlätta integrationen. Offentliga insatser skall syfta till att riva hinder och öppna möjligheter för människors egen inneboende initiativkraft och kompetens. Insatser skall inte riktas till invandrare som grupp, utan baseras på individuella behov. Diskriminering i alla dess former skall bekämpas. Utredningen skall också beakta den långsiktiga målsättningen om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelspro- duktion och utveckling av landsbygden. Målet omfattar bl.a. syssel- sättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt. Vidare omfattas en säker och konkurrenskraftig jordbruksproduktion som styrs av konsumenternas efterfrågan och bidrar till en global utveckling. I arbetet med att göra de gröna näringarna och andra verksamheter på landsbygden mer tillgängliga för utrikes födda personer och för att på ett bättre sätt ta till vara de fördelar och möjligheter som en etnisk och kulturell mångfald skapar krävs samverkan mellan flera olika politikområden samt mellan den centrala, regionala och kommunala nivån. De politikområden som främst berörs är integrationspolitiken, arbetsmarknadspolitiken, näringspolitiken, migrationspolitiken, jämställdhetspolitiken, utbildningspolitiken, landsbygdspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken. Erfar- enheter från lokalt utvecklingsarbete i storstadsområden kan vara värdefulla i sammanhanget. Det innebär att även storstads- politikens område berörs. Utredningen skall överväga hur befintliga insatser inom ramen för berörda politikområden kan bidra till och samverka för att nå målsättningen om att bättre tillvarata utrikes födda personers in- tresse och kompetens för arbete och företagande inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. Utredningen skall identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjlig- heter för utrikes födda personers delaktighet i de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. Nyanlända invandrare skall beaktas särskilt. Utredningen skall genomgående beakta både kvin- nors och mäns villkor och förutsättningar när det gäller anställning, företagande och utvecklingsmöjligheter inom de gröna näringarna och på landsbygden. Nya möjligheter och marknader som kan öppnas genom bättre tillvaratagande av den kompetens som etnisk och kulturell mångfald innebär skall belysas. I uppdraget ingår bl.a. att redovisa och analysera statistik och information inom de områden där det finns behov, t.ex. om arbetskraftsbehov hos de gröna näringarna och övriga landsbygdsföretag, redovisa vilken kompetens och erfarenhet som nyanlända invandrare har i förhållande till arbetskraftsbehovet på det aktuella området samt föreslå hur matchningen mellan före- tagens behov av arbetskraft och den tillgängliga kompetensen kan förbättras, identifiera faktorer som motverkar integrationen eller bidrar till utanförskap samt insatser som kan reducera eller eliminera dessa, undersöka vilka erfarenheter som finns i andra länder av de aktuella frågorna, se över hur instrument och förutsättningar inom den befintliga integrationspolitiken och andra berörda politikområden används och hur de kan användas så att de bättre främjar integration i de gröna näringarna och i landsbygden övriga näringsliv, bedöma de marknadsmöjligheter som kan finnas för området nya produktionsgrenar (matråvaror och vidareförädling med koppling till nya matkulturer eller nya exportmarknader), föreslå hur kommunikation, information och samverkan mellan myndigheter och andra aktörer på det aktuella området kan förbättras, föreslå hur eventuella strukturella hinder för integrationen på landsbygden och i de gröna näringarna kan undanröjas, föreslå hur forskning till stöd för integration inom de gröna näringarna och på landsbygden kan användas och utvecklas, och föreslå insatser som får fler personer med utländsk bakgrund att överväga studier på utbildningsvägar som riktar sig mot de gröna näringarna och annat landsbygdsföretagande, t.ex. gymnasieskolans naturbruksprogram och lantbruks- universitets utbildningar. Ekonomiska och övriga konsekvenser av utredningens förslag Utredaren skall bedöma de ekonomiska konsekvenserna av de för- slag som lämnas. Förslagen skall utformas så att företagens admi- nistrativa kostnader, i den mån de påverkas, hålls så låga som möj- ligt. Samråd och redovisning av uppdraget Utredningen skall i sitt arbete eftersträva en öppen och bred dialog och samråda med företrädare för berörda myndigheter, de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, invandrarorganisa- tioner samt andra berörda organisationer. I arbetet bör också en samordning ske med övriga pågående ut- redningar och projekt som kan anses relevanta på området. Samråd skall ske med utredningen insatser och incitament för snabbare arbetsmarknadsetablering för nyanlända flyktingar m.fl. (IJ 2007:2). Regeringens arbete med att utarbeta en strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden skall beaktas i utred- ningen. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Kommuner i SKL:s kommungruppsindelning mer än 25 000 inv. mindre än 12 500 inv. 12 500 25 000 inv. SNI-kod 01 och 02 01110 Odling av spannmål (utom ris), baljväxter och oljeväxter 01120 Odling av ris 01133 Odling av grönsaker (köksväxter) på friland 01134 Odling av grönsaker (köksväxter) i växthus 01140 Odling av sockerrör 01150 Odling av tobak 01160 Odling av fiberväxter 01191 Odling av prydnadsväxter i växthus 01199 Odling av övriga ett- och tvååriga växter 01210 Odling av druvor 01220 Odling av tropiska och subtropiska frukter 01230 Odling av citrusfrukter 01240 Odling av kärnfrukter och stenfrukter 01250 Odling av andra frukter och bär samt nötter 01260 Odling av oljehaltiga frukter 01270 Odling av växter för dryckesframställning 01280 Odling av kryddväxter, drog- och medicinalväxter 01290 Odling av andra fleråriga växter 01301 Odling av plantskoleväxter i växthus 01302 Odling av plantskoleväxter m.m. på friland 01410 Mjölkproduktion och uppfödning av nötkreatur 01420 Uppfödning av andra nötkreatur och bufflar 01430 Uppfödning av hästar och andra hästdjur 01440 Uppfödning av kameler och kameldjur 01450 Uppfödning av får och getter 01461 Uppfödning av smågrisar 01462 Uppfödning av slaktsvin Bilaga 3 SOU 2008:56 SNI-kod 01 och 02 01471 Äggproduktion (för försäljning) 01472 Uppfödning av fjäderfä, ej äggproduktion 01492 Uppfödning av sällskapsdjur 01499 Övrig uppfödning av andra djur 01610 Service till växtodling 01620 Service till husdjursskötsel 01630 Bearbetning av skördade växter 01640 Bearbetning av utsäde 01700 Jakt och service i anslutning härtill 02109 Övrig skoglig verksamhet 02300 Insamling av annat vilt växande skogsmaterial än trä A: Sysselsatta i de gröna näringarna 2006, kommunnivå. mer än 25 000 invånare 12 500-25 000 invånare mindre än 12 500 invånare Källa: SCB. Bilaga 4 SOU 2008:56 B: Sysselsatta i (utom Sve, och ) Källa: SCB. C: Arbetstillfällen i de gröna näringarna 2006, baserat på . Övriga kommuner, mer än 12 500–25 000 invånare Övriga kommuner, mindre än Källa: SCB. beslutade regeringen att tillsätta en utredning i uppdrag att undersöka hur de gröna näringarna kan bidra till en ökad integration. har tillsatt en utredning i syfte att undersöka hur de gröna näringarna (jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk) kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap i samhället för utrikesfödda. En del i utredning har varit att undersöka eventuellt rekryte- ringsbehov och vilka eventuella svårigheter som finns vid rek- rytering av medarbetare till den så kallade gröna sektorn och då med fokus på utrikesfödda. kontaktade , utredare och ansvarig för Utredningen för ökad integration i de gröna näringarna, för att tillsammans diskutera ansats till undersökningen. genomfördes 450 telefonintervjuer i den gröna näringen. Denna rapport är baserad på de intervjuerna. på utrikesfödd personalUT.................................... vid rekrytering av utrikesfödd personalUT .................. av utrikesfödd personalUT ................................ SFITU -utbildning på företagUT ...................................................... förslag kring praktikplatser på företagUT .................. med andra delar i svenska samhälletUT ................... att få tag på medarbetareUT........................................................ till svårigheter att rekrytera medarbetareUT ........................ att rekrytera utifrån nystartsjobbUT ................................. för att rekrytera utlandsföddaUT............................................ att erbjuda praktikplatserUT.................................................. Undersökningens huvudfrågeställningar har varit följande: Utbildningsnivå på potentiella medarbetare Benägenhet att underlätta rekrytering och integrering av utrikes- födda Undersökningen genomfördes via 450 telefonintervjuer i den gröna näringen, den gröna näringen definieras i detta sammanhang vara jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk. För att identifiera branscher tillhörande den gröna näringen gjordes urvalet utifrån SNI-koder. Efter att de rätta verksamhets- områdena hade identifierats så gjordes det ett stratifierat urval enligt följande fördelning: 150 intervjuer inom skogsbruk 150 intervjuer inom jordbruk 150 intervjuer inom trädgårdsbruk Vid varje telefonintervju söktes ägare eller högsta chef på företaget. I denna rapport kommer jämförelser även att göras med två andra undersökningar som har genomfört; Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät som avser organisationens medlemsföretag samt värderingsundersökning 2007 (2 500 intervjuer mot allmänheten) där jämförelser kring allmän- heten attityder till invandring görs. Undersökningen genomfördes mellan den 2–. Andelen utrikesfödd personal finns främst inom heltid- och säsongs- anställd personal. En majoritet av dessa finns inom trädgårds- sektorn. Ytterst få har angett att de använder sig av s.k. svart arbetskraft, det kan dock finnas ett mörkertal här gällande svart arbetskraft. Nationalitet på utrikesfödd personal Östeuropeiska länder är främst representerade i de företag som har utrikesfödd personal. Främst är det som är representerat. Detta gäller samtliga tre sektorer. I jordbrukssektorn är även utrikesfödd personal med lettiskt, finländsk, danskt och estniskt bakgrund representerad. Framtidstron är någorlunda positiv, en femtedel av företagen tror de kommer att rekrytera ännu fler . Främst gäller detta företag inom skogsbruk eller med 6–9 anställda där en tredjedel kommer att rekrytera fler . Majoriteten kommer dock att rekrytera ungefär lika många som och ungefär en tredjedel planerar ingen rekrytering alls. Informella kontakter är den främsta kanalen som används. Det är även den rekryteringskanal som företagen är mest nöjda med. Arbetsförmedlingen och spontanansökningar är två kanaler som används men inte i lika stor utsträckning. Den gröna sektorns egen satsning används av en ytterst liten andel bland före- tagarna. Kvalitén på rekryteringskanalerna varierar men främst är det, förutom de informella kontakterna, rekryteringar via utbildnings- anordnare och spontanansökningar som anses fungera bäst. Praktisk gymnasieutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning är det som mest. Företag med utrikesfödd personal är de som i högre utsträckning än andra inte efterfrågar någon särskild utbildnings- nivå. Två tredjedelar av företagen anser att det är svårt med rekrytering av medarbetare. Främst gäller detta inom jordbruk samt bland före- tag med 6–9 anställda. Faktorer som främst påverkar svårigheten med rekryteringar är bristen på personal med rätt yrkeserfarenhet eller utbildning. Andra faktorer som nämns är höga lönekrav samt brister hos arbetsförmedlingen. Cirka sju av tio känner till de nya reglerna om nystartsjobb. Där- emot är intresset totalt sett till att rekrytera personal med utländsk härkomst något under medel. Lägst intresse finns bland skogsbruk medan högst intresse finns i storstäderna samt på företag som redan har utrikesfödd personal. Hinder vid rekrytering av utrikesfödd personal Det främsta hindret för rekrytering av utrikesfödd personal är språksvårigheter. Få anser däremot att kulturella skillnader är ett hinder vid rekrytering av utrikesfödd personal. Företagarna inom den gröna sektorn är överlag mer positiva till invandring än allmänheten i . Man ställer däremot krav på invandrare, exempelvis anser sju av tio företagare att de bör anamma svenska seder och bruk. Fyra av tio anser också att arbetskraftsinvandringen till måste öka för att välfärden ska . Intresset att erbjuda praktikplatser i anslutning till SFI-utbildning får ett något svalt mottagande. Tre av tio är intresserade av denna typ av integrering medan fyra av tio inte alls är intresserade. Störst motstånd finns i skogsbruket. Koncentration av utrikesfödd personal Bland utrikesfödd personal utgör hälften polacker. Många kommer även från andra östeuropeiska länder. Den östeuropeiska domi- kan sannolikt hänföras till såväl närhet som tradition. Den utrikesfödda personalen från är med stor sannolikhet inte personer som har som mål att permanent bosätta sig i och integreras i samhället utan de är snarare här för att tjäna pengar och därefter åka tillbaka till sitt hemland. Informella kontakter är den kanal som företagarna anser fungera bäst. Via denna kanal får man ofta referenser via en trovärdig person som man känner. På mindre orter så kan det även vara så att personerna redan känner varandra. Företagarna slipper även en hel del administrativt jobb som krävs vid en mer formell rekryte- ringskanal som Arbetsförmedlingen. Tidigare undersökningar som genomfört visar att företag på mindre orter och för praktiska yrken ofta hjälper varandra med anställda. Fluktuationer i marknaden kan exempelvis göra att något företag måste friställa personal medan ett konkur- rerande företag måste anställa. Detta sköts då ofta på ett informellt sätt mellan de aktuella företagen och de anställda. Produkterna inom de gröna näringarna medför också att rekryteringar ofta måste ske snabbt. Det kan vara skörd som ska bärgas, skog som ska avverkas eller planteras eller grödor som måste plockas/rensas. Detta måste i många fall ske snabbt med stor flexibilitet och kort framförhållning. Då har man oftast inte tid att gå igenom en formell process med ansökningstid och intervjuer. Spontanansökningar är också en rekryteringskanal man är nöjd med, det naturliga här är att personen ifråga ofta redan har visat sig vara initiativrik och motiverad till att börja jobba. Satsningen har däremot nyttjats av få och mot- tagandet är svalt. kan med stor sannolikhet vara ett komplement till arbetsförmedlingens tjänster som gröna sektorn är mindre nöjd med. kan även konkurrera med övriga Internet/rekryteringsföretag då webbplatsen är nischad mot den gröna sektorn. Rekrytering via internet medför också att personal kan sökas med en större geografisk spridning, däremot ska man vara medveten om att flyttbenägenheten för ett säsongsjobb-, projekt-, deltidsanställning i många fall kan vara obefintlig utan en sådan rekrytering görs ofta på det lokala planet. Positivt är även att företagen generellt sett är nöjda med rekry- tering via utbildningsanordnare, vilket är en bra grund för att planera och utveckla möjligheten till praktikplatser på företag via SFI-utbildningen. De som är mest nöjda med utbildningsanordnare är även de företag som har utrikesfödd personal. Målgruppen som bör nischas mot den gröna sektorn är främst de som har praktisk utbildning eller yrkeserfarenhet i den gröna sektorn. Detta beror på att företagen främst anger att svårigheterna vid rekryteringar är att personen inte har rätt utbildning eller yrkeserfarenhet. Andra aspekter är höga lönekrav samt lågstatus jobb. Man bör här vara försiktig så att inte integrationen av utrikesfödda skapar en andra klassens medborgare med lägre lönekrav. Det emotionella värdet att känna att ens jobb uppskattas och är viktigt ska heller inte underskattas, här har hela gröna näringen ett ansvar att kommunicera vikten av jobben i den gröna näringen. Det finns även ett geografiskt problem vid rekryteringar på mindre orter då läget kan uppfattas som mindre attraktivt geografiskt, medan storstäder anser att bostäder är det största problemet. Majoriteten känner till de nya reglerna för nystartsjobb, däremot är företagen mindre angelägna att anställa utrikesfödda enligt de nya reglerna. Det är inte attityden till invandring som är problemet, utan språksvårigheterna. Oavsett ifall företagaren får rabatterad arbets- givaravgift är utgångsläget för den anställde och företagaren inte det bästa då det redan från början finns kommunikationssvårig- heter. Då är det betydligt enklare för företagaren att anställa svenskfödd personal och ändå få rabatterad arbetsgivaravgift. Språksvårigheter bör inte endast vara att den utrikesfödda per- sonalen inte kan svenska. Många utrikesfödda kommer från länder som har en historik vilket medför att det kan finnas språkkun- skaper inom franska, portugisiska, engelska och tyska. Så är inte alltid fallet bland svenska företag i den gröna näringen och här försvinner då en möjlighet att kommunicera på ett gemensamt andra språk. Målet bör dock vara att kommunicera på svenska, annars förloras syftet helt med SFI-utbildning och praktikplats. Företagare poängterar att det inte är den rabatterade arbets- givaravgiften som är det viktigaste utan att det sker en bra rek- rytering avseende erfarenhet och utbildning. I företag av den mindre storleken är en nyanställning ett stort åtagande i form av tid och finansiellt risktagande. De resurser som finns i stora företag i form av introduktionstid och liknande finns inte i mindre företag utan den anställde måste fort axla ett ansvar och kunna genomföra arbetsuppgifterna. I undersökningen ställdes frågan hur stort intresset var att erbjuda praktikplatser åt de personer som går SFI-utbildning. Intresset var delvis svagt men förutsättningarna för ett samarbete finns där. Den gröna näringen är inte främmande för utrikesfödd personal. Inom samtliga branscher finns det en andel av utrikesfödd personal och då inom de flesta anställningsformer. En av de rekryteringskanaler man främst är nöjd är utbildnings- anordnare. Detta visar att företagen inte är främmande att sam- arbeta med parter inom utbildningsområdet, vilket för att även SFI-utbildning kan mottas positivt. Här krävs dock känne- dom kring de olika sektorerna och yrkesutövning vilket utbild- ningsanordnare med stor sannolikhet kan bistå med. Även den positiva attityden till invandring ger bra förutsätt- ningar för att integrera utrikesfödda inom den gröna sektorn. Här är det däremot mycket viktigt att SFI lever upp till sin roll och att företagen får rätt stöd när det gäller de språksvårigheter som före- kommer. Den målgrupp som går i SFI-utbildning är oftast utrikes- födda i ett icke europeisk land och avståndet är inte bara längre bort geografiskt sett jämfört med exempelvis . Avståndet kulturellt och religiöst sett kan vara än större. Det eventuella motstånd som kan finnas gällande att erbjuda praktikplatser åt SFI-elever är att de kan konkurrera ut andra prospekts. Detta kan även bli väldigt påtagligt i mindre orter där många ofta känner varandra. Det är inte bara SFI-elever som är målgruppen för platser på företag, det finns även andra personer i arbetsmarknadsåtgärder, elever på naturbruksgymnasier eller mot- svarande utbildningar. En lyckad integration via praktikplatser i den gröna näringen måste ske med all annan integrering; skola, fritid, jobb åt med- följande och sist men inte minst samhället , det kan inte endast ske som en enskild del. Företagen måste även ha tillgång till bra support och matchning måste bli rätt, en felrekrytering kan slå väl hårt mot både den anställde och företaget och helt stjälpa syftet, dvs. resurs i företaget samt integrering. För att fortsätta utreda rekryteringar samt möjligheten med praktikplatser för SFI-studenter bör följande genomföras: Man bör undersöka under vilka former företagen jobbar med utbildningsanordnare, är det exempelvis under mässor eller med syokonsulent eller motsvarande. Konkret förslag kring praktikplatser på företag