sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Detta medför att relativt mellan att främjandetjänsten utförs och att utlandsmyndigheten får ett resurstillskott. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt uppfattning att rutinerna för fakturering av främjandetjänster bör ses över för att undersöka möjligheten att minska tiden mellan utförd tjänst och resurstillskott för framtida främjandesatsningar. Detta skulle öka utlandsmyndigheternas drivkrafter att utveckla det kostnadsbelagda främjandet. 6.3Organiseringen av det offentliga främjandet Det offentliga arbetet med att främja det svenska näringslivets internationalisering utförs på många olika nivåer och organisatio- ner. Det är en utmaning att ge en heltäckande bild av samtliga främjandeinsatser. Med detta i åtanke ägnas detta avsnitt till att beskriva de viktigaste offentliga främjandeinsatserna. är ansvaret för de politikområden som berör näringslivets internationalisering delad mellan Näringsde- partementet och . Uppdelningen har histo- riska förklaringar. ansvarade Handelsdepar- tementet för närings- och handelsfrågor samt exportfrämjandet. Handelsministern var chef för departementet. Handelsdeparte- mentet ansvarade för handelssekreterarkontoren på utländska marknader och gav ekonomiskt stöd till utlandshandelskamrarna (SOU 1991:3). När avvecklades i samband med regeringsbildningen delades departementets frågor mel- lan Industri-, Utrikes- och . Handelsfrågorna kom att hanteras inom då frågorna samlades inom Närings- och . Departementschef var näringsministern och vid departementet fanns även en handelsminister. Den 1 janu- ari 1999 skapades och handelsfrågorna flyt- tades tillbaka till med handelsministern som ansvarigt statsråd. handlades frågorna åter av Näringsde- partementet med näringsministern som ansvarigt statsråd. flyttades frågorna åter till och handelsmi- nisterposten återskapades. är hanteras handels- och främjande frågor av Utrikesde- partementet med handelsministern som ansvarigt statsråd som Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt under sig har en statssekreterare med samma ansvarsområde. Högsta ansvarig tjänsteman är utrikesrådet för handelsfrågor. Inom UD är det enheten för främjande och EU:s inre marknad (UD- ) som hanterar främjandefrågor. Dessutom finns det särskilda främjandetjänster inom de sex geografiska enheter som vardera har ansvar för: EU, och , och , , och samt . Även andra enheter kan vara betydelsefulla ur främjandesynpunkt. Till är () knutet. PES har i uppdrag att verka för ökad svensk projektexport och upp- handling från svenska företag till projekt finansierade av multilate- rala institutioner. PES har egen budget. UD har även särskilt utsända projektexportfrämjare vilka på plats i (Världs- banken och ), (), (Europeiska ) och (Europeiska Unionen), bevakar upphandlings- och affärsmöjligheter för svenska företag. UD:s geografiska enheter har huvudansvar för relatio- ner till sina respektive regioner, inklusive de ekonomiska och kommersiella förbindelserna. Det är dessa enheter som ansvarar för verksamhetsplaneringen för respektive ambassad och som påverkar de resurser som ställs till utlandsmyndigheternas förfogande. UD:s regionala enheter arbetar även med särskilda strategier för olika regioner. På de geografiska enheterna finns tjänstemän som var och en handlägger frågor rörande ett eller flera länder. Därutöver finns på varje geografisk enhet en näringslivsfrämjare. Dessa tjänster inrättades –1998 som en stabsfunktion på respektive enhet. De regionala enheterna fick därmed ökade möj- ligheter till kontaktskapande och samarbete med övriga , , andra främjandeorganisationer samt närings- livet. Även andra departement inom , så som och ansvarar för medel som används för främjandeuppgifter. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Globaliseringen har gjort ekonomiskt utbyte till den viktigaste bilaterala relationen mellan och merparten av världens län- der. Det förstärker betydelsen av utlandsmyndigheternas arbete med att främja svensk företag och svenska ekonomiska intressen. Säkerhetspolitik och utvecklingssamarbete som tidigare haft en central roll i bilaterala relationer har mist i relativ betydelse. Den ökade tonvikten på ekonomiskt främjande i utlandsmyndigheternas arbete härrör även från regeringens ökade prioritering av offentliga insatser för ökad sysselsättning och tillväxten. har drygt 100 utlandsmyndigheter och cirka 400 honorärkonsulat. Främjandet som bedrivs inom dessa styrs av för- ordningen 1992:247 Instruktionen för utrikesrepresentationen (IFUR). Enligt 6 § åläggs utrikesrepresentationen att bedriva främjandeverksamhet: Beskickningar och konsulat skall bidra till att uppfylla de av fastställda målen att öka tillväxten och sysselsättningen i genom att främja näringsliv och utrikeshandel, skapa intresse för svenska varor och tjänster samt projektexport och i övrigt stödja svenska företag och det svenska näringslivets företrädare. Svenska beskickningar och konsulat åläggs vidare att i export- främjandefrågor samarbeta med antingen handelssekreterare om sådan finns på verksamhetsorten eller med annan organisation som stöds av . På de orter som saknar handelssekreterare eller organisation stödd av har utrikesförvaltningens beskickningar och konsulat huvudansvar för den exportfrämjande verksamheten. Dessa skall enligt instruktionen samverka med UD och vid utformningen av den exportfrämjande verk- samheten. På utlandsmyndigheterna finns vissa anslagsmedel för främjandeaktiviteter. Ytterligare medel kan sökas från . Utlandsmyndigheternas främjandearbete har förstärkts genom en satsning på 30 handelsfrämjare. Denna satsning behand- las i detalj nedan. I det föregående kapitlet framhöll utredningen att utlandsmyn- digheterna fyller en viktig funktion genom det stöd till problem- lösning som erbjuds svenskrelaterade företag på utländska markna- der och den dörröppnarfunktion som utrikesrepresentationen kan fylla. Här kan utredningen även notera att det är av stor vikt att 2TP PT Utlandsmyndigheter är samlingsbeteckningen för ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt utlandsmyndigheterna finns där företag med svensk anknytning har sina affärer. Det är därmed viktigt att väga in företagens behov vid beslut om utlandsmyndigheternas lokalisering. exportråd () är det centrala organet för statligt exportfrämjande. Grunden för är ett avtal mellan sta- ten och näringslivet, representerat av . hade 2007 ett statligt anslag på . Intäkter från företag var , varav var konsultintäkter. har som mål att göra det enklare för svenska före- tag, främst för små och medelstora, att växa internationellt. har () egen utlandsrepresentation vid 64 kontor i över 50 länder. expanderade utlandsorganisa- tionen med ett tiotal nya kontor, de flesta i form av mindre etable- ringar som agerar i samspel med närbelägna större kontor. Ett nära samarbete sker med utlandsmyndigheterna på affärsmässigt intres- santa marknader. har även en närvaro i genom den centrala organisationen i och genom regionala exportrådgivare i samtliga län. tog över administrationen av handelssek- reterarverksamheten från dåvarande . fick rådet även funktionell direktivrätt gentemot utrikesrepre- sentationen i fråga om exportfrämjande åtgärder (prop. 1979/80:16). Direktivrätten som inkluderades i nyssnämnda lag innebär att får planera och leda exportfrämjande verk- samhet även vid . har genomgått stora förändringar , till följd av minskad relativ betydelse av det statliga anslaget och förändringar i omvärlden. Förändringarna har drivits av de nya förutsättningarna för exportfrämjande skapade genom globalise- ringen och teknisk utveckling. Även om den statligt finansierade verksamheten minskat i omfattning (både i absoluta och relativa tal) , har verksamhetsvolymen ökad. Detta beror på att intäkterna från konsultverksamheten ökat och kompenserat för det minskade statliga anslaget. aktiviteter delas in i fyra verksamhetsområden (, 2007): Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Grundläggande exportservice är avgiftsfri och utförs dels på samtliga utlandskontor och dels centralt i . Kunderna får service med grundläggande marknadsinformation och exportteknisk rådgivning, antingen som svar på inkommande frå- gor eller via färdigförpackad information. har arbets- sätt och organisation i syfte att effektivisera arbetet med exportinformation. Kompetensutveckling för företag omfattar det arbete som bedrivs i för att stimulera företagens intresse för internationella affärer och höja företagarnas kapacitet att genomföra framgångsrik internationell expansion. De regionala exportrådgivarna tillkom och täcker alla län/regioner i . Samverkan med andra aktörer, främst och regionala han- delskamrar förekommer. nådde genom dessa 1 058 småföretag för konkret rådgivning kring internationali- sering. genomför även aktiviteter för att vidarebe- fordra kunskap och insikt om internationella marknader och de möjligheter som finns. Syftet med arbete för att påverka utlands- bilden i är att bidra till att fler företag tar steget ut i världen. har i samverkan med länsarbetsnämnderna och företag utbildat praktiserande exportsäljare. Utbildningen avvecklades helt vid utgången av 2007 till en följd av förändringar i arbetsmarknadspolitiken. Riktade insatser för internationellt affärsfrämjande omfattar flera typer av insatser för att främja svenskt deltagande i internationella affärer. AffärsChans projekt erbjuds småföretag enligt EU:s defi- nition, det vill säga företag med maximalt 50 anställda och högst i omsättning. Projekten är standardiserade och består av en marknadsundersökning, en partnersökning och ett besöks- program samt en handlingsplan med rekommendationer om hur företaget bör gå vidare på den aktuella marknaden. I utvärderingar som externa konsulter genomfört har de deltagande företagen gett utryck för en god kundnöjdhet (, 2007). Under perio- den –2007 har totalt 2 200 AffärsChans projekt genomförts, varav 440 utfördes . AffärsChans finansieras dels genom de deltagande företagen, dels med de medel som tillhandahålls inom ramen för statens uppdrag. Verksamheten finan- sierades med från statliga medel och med genom företagsavgifter. Enligt regeringens rikt- linjer för det offentliga uppdraget ska , i mån av till- gänglig finansiering, initiera och genomföra internationell mark- Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt nadsföring av branscher för att främja exportmöjligheter inom strategiska områden. Någon dedikerad finansiering gavs inte inom det statliga anslaget . slutfördes tidigare branschuppdrag inom träindustri, turism/besöksnäring, underleve- rantörer till fordonsindustrin och metallurgi. Arbetet med ett nytt treårigt branschuppdrag från avseende mil- jöteknikexport har inletts efter ett regeringsbeslut . Ett anslag på har givits. Ett långsiktigt uppdrag för att främja ökad livsmedelsexport finansieras genom Jordbruks- departementet. Ytterligare riktade insatser görs genom specifika främjandeinsatser på respektive marknad, Exportkontor, samver- kansgrupper, försvarsmaterielsamarbete med och stöd till internationell upphandling (projektexport). Företagsspecifik affärsutveckling omfattar den icke-statligt finan- sierade rådgivning som bedriver. Verk- samheten utförs för företag till marknadspris och omsättningen var 2007 , eller en tillväxt med jämfört med föregående år. Försäljningstillväxten i kombination med ett krympande statligt anslag medför att den företagsspecifika affärsutvecklingen står för en växande andel av omsättning. Det är utredningens uppfattning att behovsstyrda rådgivning med fokus på små och medelstora företag är av stort värde för svenska företags tillväxt på utländska marknader. Staten bör som den ena huvudmannen fortsätta att driva på för professio- nalisering av tjänster och fortsatt utveckling av råd- givning anpassat till de mindre företagens behov. Invest in () är en myndighet under Utrikesde- partementet. Huvuduppgiften är att attrahera utländska invester- ingar till och att på olika sätt bistå utländska investerare. Det görs direkt genom kontakter och rådgivning med potentiella investerare och indirekt genom att öka intresset för som investeringsland. skall samverka med regionala och lokala myndigheter. har utlandsverksamhet i och , och . Därutöver sker ett nära samarbete med ett 40-tal utlandsmyndigheter. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt producerar material om och svenskt näringsliv som också kan användas av de andra aktörerna inom främjandet. En central del av investeringsfrämjandet är att i en årlig rapport identi- fiera de möjligheter och hinder som finns när det gäller utländska investeringar. Myndigheten har tillsammans med andra aktörer i tematisk samverkan bedrivit fokusprojekt som marknadsför sektorer där har särskilda förutsättningar att attrahera investeringar, bland annat informationsteknologi och telekommunikationer, bioteknik och fordonsindustri. medverkade till 174 nya utländska investeringar vilket var en minskning med jämfört med föregående år. Det är utredningens uppfattning at uppfyller ett viktigt behov för internationell informationsspridning om svenska kom- petensområden. För att ytterligare effektivisera detta vore det önskvärt att bättre integrera i en näringspolitisk strategi och integrera investeringsfrämjandet med andra delar av internationali- seringsfrämjandet. () är en statlig myndighet under UD med huvuduppgift att främja svensk export genom att utfärda garantier som skyddar exportörer mot förluster i exportaffärer. EKN har ett hundratal medarbetare. EKN:s vanligaste garanti täcker utebliven betalning till följd av politiska eller kommersiella händelser. För garantin erläggs en premie som är relaterad till ris- ken. EKN:s garanti kan även användas som säkerhet hos kreditin- stitut och underlättar på så sätt en konkurrenskraftig finansiering av exportaffären. EKN:s verksamhet är särskilt viktig för affärer eller projekt i mer riskfyllda länder där kredittiden är lång eller mycket lång. EKN:s fasta åtaganden brukar motsvara ett par av den årliga svenska exporten. Det finns både EU och bestämmelser som reglerar de statsstödda exportkreditga- rantierna. lämnade EKN garantier till ett värde av samt garantiofferter till ett värde av omkring 46 miljarder. Garantierna avsåg export till 101 länder. EKN note- rade 49 nya kunder . hade EKN bundna åtaganden till ett värde av 89 miljarder Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt kronor, vilka minskade till 87 miljarder per . EKN:s resultat uppvisade ett överskott på 1,2 miljarder. Svenska staten tillsammans med de största svenska bankerna bil- dade AB () . ägs SEK helt av staten, med som huvudman. SEK:s uppdrag är att säkerställa tillgång till finansiella lösningar för export och infrastruktur. SEK hjälper företag att hitta rätt export- och pro- jektfinansiering och samarbetar med banker och andra finansiella nå mindre och medelstora företag med konkurrens- kraftig finansiering. SEK är i första hand inriktat på finansiering av affärer med medellånga och långa exportkrediter. kan SEK också medverka vid finansiering av infrastrukturella investeringar och utvecklingssatsningar i som syftar till att stärka näringslivets internationella konkurrens- kraft. På uppdrag av svenska staten administrerar SEK även det svenska systemet för statsstödda exportkrediter och statens u-kre- ditprogram. Detta system har utnyttjats i varie- rande utsträckning beroende på ränteutvecklingen. Det statsstödda exportkreditsystemet kan vara särskilt betydelsefullt för stora affä- rer med lång kredittid, särskilt i perioder då finansmarknaden präglas av bristande likviditet. Det finns OECD-bestämmelser som reglerar de statsstödda exportkrediterna. SEK har en fördelaktig rating vilket medför låga upplåningskostnader. läm- nade SEK nya kundfinansieringar på , varav 18 miljarder utgör exportkrediter. Resultatet före skatt var och första halv- . SEK tillhandahåller även projektrådgivning. Bland klienterna finns nordiska exportföretag, kommuner, utvecklingsbanker och multilaterala institutioner. En återkommande roll är att möjliggöra deltagande för den privata sektorn i större infrastrukturprojekt. Dessutom erbjuder SEK sektorsspecifik rådgivning inom sektorer som energi, miljö, transport, vatten, skog, hälsovård och telekom- munikation. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt har i att uppdrag främja utvecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag samt stimulera nyföretagande i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt när- ingsliv. finns i alla län och erbjuder hjälp med finansiering och affärsutveckling. består av ett helstatligt moderbolag och 21 regionala dotterbolag. Moderbolaget äger som regel av dotterbolagen medan resterande ägs av landsting, regionförbund och kommuner. Verksamheten baseras på geogra- fisk närhet och anpassning till varje regions näringslivsstruktur. Inom många områden samarbetar dotterbolagen och har utvecklat kompetenscentra för hela koncernen. ALMI-bolagen arbetar endast i och har numera inga utlandskontor. Koncernen får driftsanslag från staten. De regionala bolagen har också intäkter för uppdrag som utförs åt regionala finansiärer som kommuner och landsting. Regelrätta konsultarvoden debiteras inte företagen men alltid en deltagaravgift för de program företagen deltar i. ALMI:s kunder är de små och medelstora företagen i alla bran- scher, framför allt företag med mindre än 50 anställda. skall genom rådgivning, strategisk affärsutveckling, finansiering och kontaktskapande insatser främja tillväxt och förnyelse i närings- livet. Insatserna riktas främst mot de företag, både befintliga och nya, som bedöms ha förmågan och viljan att växa. fungerar också som ett regionalt nav i nätverk som består av offentliga och privata organisationer och skall förmedla information om små och medelstora företags situation till andra offentliga organisationer. Den strategiska rådgivningen syftar till att förbereda företagen för en internationalisering av verksamheten. Detta sker dels i pro- gramform, dels genom individuell rådgivning. I uppgiften ingår också att lämna grundläggande rådgivning i exportfrågor och sti- mulera företagens internationella kontakter. 6.3.8Kommuner, regionförbund och landsting Den näringspolitiska verksamheten har ökat i kommunerna. Det är bland annat inriktningen av näringspolitiken mot mer decentralise- rade insatser som ligger bakom detta. Kommunernas insatser har till stor del inriktats på att bistå och utveckla kommunens existe- rande företag samt att dra till sig nya företag. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt rar ofta som samordnare eller motor i nätverk tillsammans med det lokala näringslivet. Inom ramen för de utbyggda näringspolitiska insatserna har kommunerna i viss utsträckning börjat erbjuda exportfrämjande aktiviteter. Kommunerna både finansierar andra aktörers insatser och genomför vissa egna satsningar, till exempel seminarier, rådgivning samt etableringsservice. Ett exempel på en ny aktör är (). Detta är ett bolag som bildats 13 kommuner i Göteborgs- regionen och som har till uppgift att på olika sätt främja regionens näringsliv. BRG kan till exempel stå till tjänst med affärskontakter utomlands. Utredningen ser ett stort värde i det företags- och internationaliseringsfrämjande som utförs på lokal och regional nivå. Det finns ett stort värde av att finna samverkansformer för statliga och regionala insatser på det sätt som finns inom . Länsstyrelserna har som en huvuduppgift att bedriva ett långsiktigt utvecklingsarbete och att samordna regionala aktörers insatser för att uppnå olika politiska mål. Det innebär bland annat en samord- ningsroll för länets näringsutveckling. Länsstyrelsernas roll i det exportfrämjande systemet är främst som medfinansiär och initia- tivtagare till olika projekt för att stimulera mindre och medelstora företag att exportera. Sedan omkring 1990 har länsstyrelserna haft möjlighet att stödja exportsatsningar med medel från de länsanslagen, regionalpolitiska medel för utveckling av länet. Exportfrämjande projekt utförs normalt av någon annan organisation på uppdrag av . De projekt länsstyrelserna finansierar och tar initiativ till kan genomföras av , , handelskamrar eller privata konsulter. Stöd till enskilda företag för marknadsinvesteringar eller för konsultmedverkan vid en exportsatsning bereds och handläggs av länsstyrelserna själva. har föreslagit att läns- anslaget ersätts av ett regionalt utvecklingsanslag (SOU 2007:10). har även föreslagit att länsstyrelser och lands- ting ersätts av regioner som får ett övergripande ansvar för regio- nala utvecklingsfrågor. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt 6.3.10Sveriges tekniska och vetenskapliga attachéer () var tidigare en stiftelse bildad av staten och . Den hade till ända- mål att genom insamling, analys och överföring av teknisk infor- mation från utlandet bidra till tekniska och industriella utveckling. STATT hade sju kontor i fem länder och huvuddelen av verksamheten bedrivs utomlands. Den statliga verksamheten bestod i att bevaka den tekniska utvecklingen i utlandet för att på så sätt få fram underlag för strategiplanering för , centrala myndigheter och de svenska regionerna. STATT bedrev under konsultliknande uppdragsverksamhet. Denna är helt avvecklad . övertog () ansvaret för tekniska och vetenskapliga attachéer. STATT:s utlandskontor överfördes till ITPS. Representation har funnits i , , /, , och . Verksamheten har varit inriktad på omvärldsbevakning med och myndigheter som målgrupp. ITPS omvärldsanalys har bedrivits i samarbete med andra myndigheter, bland andra , och . Verksamhetens mål har varit att öka kunskaperna inom närings- och innovationspolitiken och förmedla för rele- vanta analyser. Attachéerna har inte haft ett främjandeuppdrag. , och kommer avvecklas (Prop. 2007/08:78). Istället inrättas två nya myndig- heter och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvär- deringar och analyser. Enligt propositionen föreslås ITPS utlands- kontor föras över till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärde- ringar och analyser (Prop. 2007/08:78). Utredningen ser god potential för att bättre integrera de tek- niska och vetenskapliga attachéerna i främjandet. Ett explicit upp- drag att främja som en kunskapsnation i viktiga globala ekonomiska centrum skulle ge attachéerna en central roll i kon- takter med näringsliv, forskare och myndigheter i stationeringslan- det. Genom ett främjandeuppdrag skulle de tekniska och veten- skapliga attachéerna även bygga upp de kontakter som är viktiga för framgångsrik omvärldsbevakning. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt SI är en myndighet under UD som har till uppgift att sprida kun- skap om i utlandet. är verksamt inom offentlig diplomati, att förstå, informera, påverka och bygga upp relationer med allmänhet, näringsliv och civilsamhälle i utlandet. SI svarar även för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv. Verksamheten skall främja svenska intressen och bidra till tillväxt, sysselsättning och kulturell utveck- ling i . De årliga statsanslagen uppgår till . SI har omkring 100 anställda, nästan alla i . SI har bara ett utlandskontor, det Svenska i . En stor del av verksamheten bedrivs i nära samarbete med svenska ambassader och konsulat i utlandet. SI ger ut ett omfat- tande informationsmaterial om . SI stöder också kulturellt utbyte på områden som musik, arkitektur, design och konsthant- verk utbyte och samarbete inom utbildnings- och forskningsområ- det, svenskundervisning vid utländska universitet samt expert och erfarenhetsutbyte inom andra samhällssektorer.