sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — Skolutveckling är inslag i både lärarutbildningen, fristående kurser vid institutionen och i forskarutbildningen. Kurser i skolutveckling eller liknande uppdrag har utvecklats i sam- arbete med flera kommuner. utvecklingscent- rum (GRUC) är ett formaliserat nätverk mellan och kommunerna i regionen. Syftet är att gemensamt förbättra och för- djupa arbetet med skolutveckling, lärarutbildning och forskning. CSU) etablerar mötesplatser för yrkesverksamma och forskare. CSU är ett samarbetsforum där re- gionens kommuner tillsammans med högskolan stimulerar kompe- tens- och skolutveckling i olika former. Centret bidrar också till utveckling och spridning av ny kunskap med relevans för skola och förskola. Pedagogiskt Utvecklingscentrum (PUD) bildades av regionens kommuner och i syfte att förstärka och bredda samarbetet mellan Högskolan och den kommunala skolan. Pedagogiskt Utvecklingscentrum (PUC) finns för att samverkan mellan högskolan och kommunen ska främjas och utvecklas. Kurs- verksamhet, erfarenhetsutbyten och dialog är viktiga redskap för PUC. Kontinuerliga möten sker mellan PUC:s ansvarige på hög- skolan och kommuns utbildnings- och utvecklingsan- svariga. Pedagogiskt utvecklingscentrum (PUX) är länken mellan fritidshem, förskolor, skolor och . Be- prövad erfarenhet och vetenskaplig kunskap möter här varandra för ömsesidig utveckling. RUC ska underlätta kontakterna mellan lärarutbildningen och det omgivande samhället när det gäller skol- och kompetensutveckling. RUC samordnar insatser som kräver medverkan från flera institu- tioner, skräddarsyr lösningar och tillgodoser individuella utveck- lingsbehov. RUC samarbetar med staten och de kommuner som är naturligt knutna till regionen. Pedagogiskt utvecklingscentrum – lärande i samverkan (Puls) är en mötesplats mellan HLK (Högskolan för lärande kommunikation), kommuner och näringsliv för erfarenhetsutbyte och ömsesidig kompetensutveckling. Syftet är att intensifiera samverkan mellan lärarutbildningarna och den pedagogiska verksamheten i kommun- erna. Regionalt utvecklingscentrum (RUC) är en fristående enhet under Lärarutbildningscentrum i . Den arbetar för skolutveckling i dialog och samverkan mellan högskola och skola i . Regionalt Utvecklingscentrum () är organisatoriskt placerat inom Lärarutbildningscentrum och ska vara en mötesplats där skolutveckling står i fokus. ska ar- beta med strategiska utvecklingsfrågor som är angelägna för kom- munerna och högskolan. Syftet är att skapa möten mellan anställda inom förskola, skola, lärarutbildare och forskare. Kunskap som finns inom lärarutbild- ningen ska föras ut till skolor och andra intressenter i regionen lik- som att kunskap och erfarenhet som finns i regionen ska föras in i lärarutbildningen. RUC baserar sitt arbete på en omvärldsbe- vakning med fokus på utvecklingstendenser och forskning i skol- världen samt bygger nätverk såväl regionalt som nationellt. instiftades Forum för skolutveckling i förnyad form vid . Syftet är att vara en brygga mellan lärarpro- grammets samverkanskommuner och högskolan för att främja ut- veckling av lärarutbildningen och kompetensutveckling av lärare. En annan uppgift är att arbeta med forskningsfrågor inom skol- fältet. Regionalt utvecklingscentrum (RUC) vid är ett formaliserat nätverk mellan och kommunerna i regionen för att genom gemensamt förbättra och fördjupa arbetet med skolutveckling, lärarutbildning och forskning. () är en centrum- bildning lokaliserad på Campus i . CKS samarbetar med . Verksamheten är resultatet av ett mångårigt samarbete mellan universitet och 13 östgötakommuner kring forsknings- och utvecklingsfrågor. driver RUC, Regionalt utvecklingscentrum för skol- utveckling, i samverkan med . RUC ska underlätta kontakterna mellan och det omgivande samhället när det gäller verksamhets- och kompetensut- veckling. RUC samordnar insatser som kräver medverkan från flera institutioner, kan skräddarsy lösningar och tillgodose individuella utbildningsbehov. RUC samordnar lärarutbildningar för obehöriga lärare m.fl., anordnar "nya" utbildningar och arbetar med projekt och kortare uppdragsutbildningar. Uppdragsgivare är staten, kom- muner och enskilda företag. RUC vid Lärarutbildningen på genomför korta och långa utbildningsinsatser för skolor, kommuner, myndigheter och organisationer. RUC arbetar med kompetens- och skolut- veckling. RUC arbetade från starten som en självständig institution. Lärarutbildningen och centrumet ingår som en del i en av lärarut- bildningens fem enheter (skolutveckling och ledarskap). RUC finansieras genom sina uppdragsgivare men har inget eget vinstin- tresse. I samarbete med uppdragsgivare och lärarutbildare planerar och genomför ett tiotal projektledare externa utvecklingsprojekt och utbildningar. RUC fungerar som en länk mellan regionens skolor/förskolor och lärarutbildningen. RUC ska göra aktuell kunskap och forsk- ning på högskolan tillgänglig för kommuner, skolor och lärare. Kommunerna i , och har tillsammans med , den statliga rektorsut- bildningen och MSU bildat ett regionalt utvecklingsnätverk (RUN). RUN samarbetar med detta centrum för att Mittuniversi- tetet ska kunna samordna och utföra de önskemål om utveckling och forskning som parterna i RUN har. Regionalt utvecklingscentrum i och (DURUC) är ett samordningsorgan med syfte är att utveckla och fördjupa samverkan mellan regionens skolansvariga och högskolan avseende: Grundutbildning/lärarprogrammet, Skolutveckling/kompetensutveckling, och Forskning av relevans för dessa verksamheter. har ett samverkansorgan för regional skolutveckling. RUC ägs gemensamt av kommunerna i , , och , . Parterna har via RUC utvecklat ett fördjupat samarbete, som regleras i ett avtal. Regionalt pedagogiskt (RegPed) inrättades okto- ber 2004 som ett projekt till och är ett samarbete mellan åtta kommuner och Utbildningsvetenskapliga fakulteten vid . RegPed ska samla alla krafter som gemensamt kan bidra till att utbildning förändras och förbättras. Ett regionalt utvecklingscentrum (ReGU) har byggts upp vid . I detta samverkar med kommuner i regionen. Arbetet omfattar: Grundutbildning för lärare, forsknings- och utvecklingsarbete i förskola och skola, kom- petensutveckling och informationsnätverk. RUC arbetar för utveckling av skola och lärarutbildning. RUC är en arena där samarbetet mellan kommuner och universitet skapar utveckling, ny kunskapsbildning och därmed ökad kvalitet inom såväl lärarutbildning som alla utbildningsformer från förskola till vuxenutbildning. Huvudsakliga utvecklingsområden är verksam- hetsförlagd utbildning (VFU), examensarbeten, forskning och kompetensutveckling. RUC är samarbetsorgan med uppgift att främja samarbetet mellan förskolor och skolor i län och lärarutbildningarna samt pedagogisk och didaktisk utbildning och forskning i övrigt. Syftet är att bidra till en ömsesidig kompetensutveckling i regionen. På uppdrag av regeringen har ett antal nationella resurscentrum byggts upp, exempelvis: Nationellt resurscentrum för biologi och bioteknik är en gemen- sam satsning av och lantbruksuniversi- tet (SLU). Verksamheten är nationellt inriktad. Centrumet ska stödja hela skolan, från förskola till vuxenutbildning med syfte att främja en stimulerande, intressant och aktuell undervisning. i skolan (CETIS) startade och är lokaliserat till Campus i och Campus . utnämnde regeringen till nationellt resurscentrum för teknikundervisningen i för- och grundskola. CETIS utvecklar och driver – oftast tillsammans med landets lärarutbildningar – kurser för personal i för- och grundskola. Kontakterna med gym- nasieskolans teknikprogram ökar. Vid finns ett nationellt resurscentrum för fysik. Enligt regleringsbrevet ska MSU betala ut till detta centrum. God hälsa hos barn och ungdom Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ung- dom (NCFF) vid har bl.a. till uppgift att stimu- lera skolor att satsa mer på fysisk aktivitet för elever under skol- dagen. Enligt regleringsbrevet ska MSU betala ut till detta centrum. Vid finns ett nationellt resurscentrum för kemi. Det ska stödja kemilärare i senare årskurser och i gymnasieskolan med svar på frågor, tips om lärorika experi- ment eller fördjupningslitteratur och hjälp med studiedagar. Enligt regleringsbrevet ska MSU betala ut till detta centrum. Enligt regleringsbrevet ska MSU fördela till teknik- och naturvetenskapscentrum i enlighet med för- ordningen (1997:153) om statsbidrag till teknik- och naturveten- skapscentrum. MSU ska efter samråd med besluta om fördelning av statsbidrag. Nationellt centrum för matematikutbildning (NCM) vid universitet inrättades genom regeringsbeslut . Uppgiften är att stödja utvecklingen av matematikutbildningen i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. NCM får medel (3,) från via . För utgifter i enlighet med uppdraget till MSU att initiera och genomföra utvecklingsinsatser för att höja kvaliteten i matematik- undervisningen i syfte att nå en ökad måluppfyllelse inom förskola, skola och vuxenutbildning samt motsvarande skolformer (U2006/564/G) får myndigheten belasta anslagsposten med högst . () vid är en forsknings- och utvecklingsmiljö för vardagsnära skolutveck- ling. CHS bedriver forskning, utbildning, seminarier och stöd vid skolutveckling. Verksamhetsidén är Praktiserande skolutveckling på vetenskaplig grund. CHS är inriktat på utvecklingsarbete, forskning och utvärdering inom offentlig verksamhet, i första hand universitet/högskolor, skolor och förskolor. CHS genomför forskningsbaserad utbild- ning, seminarier och handledning. och svenska som andraspråk Vid i finns Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråkTPF18FPT. Verksamheten bedrivs i samråd med . detta centrum får medel från via Lärar- högskolan () och har även haft uppdrag från MSU. fick regeringens uppdrag att inrätta ett nationellt för livslångt lärande med fokus på vuxnas lärande (Encell). Encell har ett övergripande nationellt an- svar för forskning och kunskapsspridning om vuxnas lärande. Encell har stiftelsen som huvudman och () i som värdorganisation. 18TP PT Förordning (1997:381) om vissa särskilda uppgifter för i rörande svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare. Språk-, läs- och skrivutveckling För utgifter i enlighet med uppdraget till MSU att fortsatt utveckla Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (U2005/9475/S) får MSU belasta anslagsposten med högst . Detta centrum är en del av själva myndigheten, som i samråd med lärosäten och/eller RUC erbjuder kompetens- utveckling för lärare och skolledare. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. 74.Upplåtelse av den egna bostaden. 75.Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 76.Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. 77.En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 78.Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadsverksam- heter i och . 79.Tre nya skolmyndigheter. Föräldraskap vid assisterad befruktning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Erfarenheter och utfall. Bestämmelser om domstolarna i regerings- formen. En starkare företagsinteckning. Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] finansiella oberoende. Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag. [62] kompetens i utveckling. [72] Upplåtelse av den egna bostaden. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Tre nya skolmyndigheter. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Etiskt godkännande av djurförsök – nya former för överprövning. En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Organisationsform för VTI och . [49] Betalningstider i näringslivet. Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. Strategiska godsnoder i det svenska transport- systemet – ett framtidsperspektiv. Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadsverksam- heter i och . Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Rörelser i tiden. Mångfald är framtiden. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]