sou · GWB3117 · 2008-12-17 00:00:00 — Om ett föreläggande om läkarundersökning har beslutats och det behövs för att säkerställa patientsäkerheten eller om det annars är påkallat från allmän synpunkt ska legitimationen återkallas för tiden till dess frågan om återkallelse av legitimationen har prövats slutligt. Har den legitimerade yrkesutövaren inte följt ett föreläggande om läkarundersökning från det att han eller hon fick del av föreläggandet, ska legitimationen återkallas om det inte finns särskilda skäl. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 5 kap. 9 § LYHS. Andra stycket har dock ändrats. Legitimationen ska återkallas för tiden till dess att frågan om återkallelse av legitimationen har prövats slutligt om det behövs för att säkerställa patientsäkerheten eller om det annars är påkallat från allmän synpunkt. I det tredje stycket har vidare införts en presumtion för återkallelse av legitimation. Legitimationen ska återkallas såvida det inte finns särskilda skäl. Motivet för denna förändring framgår av avsnitt 19.4. Särskilda skäl kan exempelvis vara att yrkesutövaren har varit svårt sjuk eller att han eller hon av andra personliga skäl har en godtagbar förklaring till varför föreläggandet inte efterkommits. Givetvis måste också alltid prövas om grundförutsättningen för återkallelse, dvs. sjukdom eller någon liknande omständighet, är uppfylld. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1978/79:220 s. 54 f. och i prop. 1993/94:149 s. 98 f. och s. 123 f. Återkallelse av annan behörighet 7 § Annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården än legitimation som meddelats enligt 4 kap. ska återkallas om den som fått behörigheten 1.varit oskicklig vid utövningen av yrket eller visat sig olämplig att utöva yrket, 2.i eller utanför yrkesutövningen gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet mot annans liv eller hälsa eller annan allvarlig brottslighet varigenom den som fått behörigheten visat personliga egenskaper oförenliga med yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvården, eller 3.på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande. Om det finns grundad anledning att anta att behörigheten bör återkallas och det behövs för att säkerställa patientsäkerheten eller om det annars är påkallat från allmän synpunkt, ska den återkallas för tiden till dess frågan om återkallelse har prövats slutligt. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 5 kap. 10 § LYHS. Skillnaden mot tidigare reglering är att det i likhet med vad som gäller för återkallelse av legitimation har införts en bestämmelse som gör det möjligt att i större utsträckning än återkalla behörigheten vid fall av allvarlig brottslighet utan anknytning till yrkesverksamheten, se vidare kommentaren till 8 kap. 4 §. Bestämmelsen var tidigare fakultativ, behörigheten fick återkallas om förutsättningarna var uppfyllda. gäller emellertid att behörigheten ska återkallas om förutsättningarna är uppfyllda. Vidare har angivits att om det finns grundad anledning att anta att behörigheten bör återkallas så ska interimistisk återkallelse ske om det behövs för att säkerställa patientsäkerheten eller om det annars är påkallat från allmän synpunkt. Förarbetena till nuvarande bestämmelse återfinns prop. 1993/94:149 s. 101 ff. och s. 125. 8 § Om en läkare eller tandläkare missbrukar sin behörighet att förskriva narkotiska läkemedel eller andra läkemedel som av Läke- medelsverket har klassats som särskilda läkemedel eller alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit, ska denna behörighet dras in eller begränsas. Behörigheten får också dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 5 kap. 11 § LYHS. Bestäm- melsens tillämpningsområde har dock utvidgats till att omfatta även sådana läkemedel som av har klassificerats som särskilda läkemedel. Bestämmelsen var tidigare fakultativ, behörigheten fick dras in eller begränsas om förutsättningarna var uppfyllda. gäller emellertid att behörigheten ska dras in eller begränsas om förutsättningarna är uppfyllda. Skälen för förändringarna har redovisats i avsnitt 19. nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1993/94:149 s. 104 ff. och s. 124. 9 § Om det finns sannolika skäl för misstanke om sådant missbruk som avses i 8 § och det behövs för att säkerställa patientsäkerheten eller om det annars är påkallat från allmän synpunkt ska behörigheten dras in eller begränsas till dess frågan om indragningen eller begränsningen av behörigheten har prövats slutligt. Ett beslut enligt första stycket gäller . Om det finns särskilda skäl får beslutets giltighet förlängas med ytterligare högst . Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 5 kap. 12 § LYHS. Till skillnad mot tidigare föreslås emellertid att interimistisk återkallelse ska ske om det finns sannolika skäl för misstanke om sådant missbruk som avses i 8 § och det behövs för att säkerställa patientsäkerheten eller om det annars är påkallat från allmän synpunkt. Lokutionen och det behövs för att säkerställa patientsäkerheten är ny och har förts in för att markera bestämmelsens syfte – att säkerställa patient- säkerheten. Interimistisk återkallelse ska ske oavsett om patient- säkerheten är i fara eller inte om det är påkallat från allmän synpunkt. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS åter- finns i prop. 1993/94:149 s. 106 f. och s. 125. 10 § Har en legitimation återkallats eller har en behörighet att för- skriva narkotiska läkemedel eller andra läkemedel som av Läk- emedelsverket har klassats som särskilda läkemedel eller alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit dragits in eller begränsats, ska en ny legitimation respektive behörighet meddelas efter ansökan när förhållandena medger det. Bestämmelsen har ändrats i konsekvens med den ändring som gjorts i 8 §. I övrigt motsvarar den 5 kap. 13 § LYHS. Förarbetena till nuvarande bestämmelse återfinns i prop. 1978/79:220 s. 55 och i prop. 1993/94:149 s. 125. Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds verksamhet Detta kapitel motsvarar till övervägande del 7 kap. LYHS. För- ändringar har dock skett med hänsyn till att det hälso- och sjukvårdsrättsliga regelverket enligt vad som föreslagits inte längre ska innehålla bestämmelser om disciplinpåföljd samt att patienter inte längre ska ha möjlighet att anmäla hälso- och sjuk- vårdspersonal direkt till . 1 § prövar på anmälan av frågor som avses i 8 kap. 2–10 §§ och på ansökan av den yrkesutövare saken gäller frågor som avses i 8 kap. 4 § första stycket 7 samt 8–10 §§. Bestämmelser om rätt för ombudsmän och för Justitiekanslern att göra anmälan i sådana ärenden som avses i första stycket finns i 6 § tredje stycket lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän och i 6 § första stycket lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn. I paragrafen har intagits delar av de bestämmelser som tidigare återfanns i 7 kap. 1 och 7 §§ LYHS. Skillnaden mot regleringen i LYHS är att det enbart är , den yrkesutövare som saken gäller samt ombudsmän och Justitiekanslern som kan anhängiggöra ärenden i . 2 § består av en ordförande och åtta andra ledamöter. De utses av regeringen . Ordföranden ska ha varit ordinarie domare. Övriga ledamöter ska ha särskild insikt i hälso- och sjukvård. För ordföranden ska utses en eller flera ställ- företrädare. En sådan ställföreträdare ska vara eller ha varit ordinarie domare. För varje annan ledamot ska det finnas ett tillräckligt antal ersättare som ska utses som ledamoten. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 2 § LYHS. Förarbetena till bestäm- melsen återfinns i prop. 1993/94:149 s. 109 ff. och s. 126. 3 § är beslutför med ordföranden och sex andra ledamöter. Till sammanträde med nämnden ska samtliga ledamöter kallas. Om en ledamot anmäler förhinder, ska en ersättare kallas. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 3 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1978/79:20 s. 57 f. 4 § Ordföranden får ensam fatta beslut 1.som inte innefattar slutligt avgörande i sak, dock inte beslut om föreläggande att genomgå läkarundersökning enligt 8 kap. 6 § första stycket eller om tillfällig återkallelse enligt 8 kap. 5 §, 8 kap. 6 § andra stycket, 8 kap. 7 § andra stycket eller 8 kap. 9 §. 2.om återkallelse på egen begäran av legitimation eller behörighet i fall när det inte finns hinder mot återkallelse, eller 3.om återkallelse av legitimation enligt 8 kap. 6 § tredje stycket då den legitimerade inte följt föreläggande om läkarundersökning. Ärenden som har avgjorts enligt första stycket ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 4 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1997/98:109 s. 131 ff. och s. 172. 5 § I fråga om jäv mot den som handlägger ärenden i ansvars- nämnden ska bestämmelserna i 4 kap. om jäv mot domare tillämpas. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 5 § LYHS. 6 § I fråga om omröstning i ska bestämmelserna i 29 kap. om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter tillämpas. Ordföranden säger sin mening först. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 6 § LYHS. Förarbetena till bestämmelserna i 5–6 §§ återfinns i prop. 1993/94:149 s. 127. 7 § Anmälan till ska göras skriftligen och innehålla uppgifter om 1.vem anmälan avser och uppgifter om dennes yrke adress och arbetsplats, 2.vad som yrkas i ärendet, och 3.de omständigheter som åberopas till stöd för anmälan. Om part företräds av ombud ska fullmakt ges in. Bestämmelsen motsvarar delvis 7 kap. 8 § LYHS men till skillnad från nuvarande reglering har i denna bestämmelse gjorts en åtskillnad mellan anmälningar och ansökningar. Skälet för det är att det enligt vad som föreslagits endast är , Justitie- ombudsmannen och Justitiekanslern som ska kunna göra en anmälan till och att det därför inte är motiverat att ställa samma krav på vad en anmälan ska innehålla. Nuvarande reglering gäller även ansökningar från yrkesutövare om t.ex. åter- kallelse av legitimation på egen begäran och ansökan om ny legitimation. Vilka uppgifter som ska anges i en ansökan föreslås regleras i nästföljande bestämmelse. 8 § Ansökan till ska göras skriftligen och vara egenhändigt undertecknad samt innehålla uppgifter om 1.sökandens namn, födelsetid och postadress, 2.vad ansökan avser, och 3.de omständigheter som åberopas till stöd för ansökan. Om part företräds av ombud ska fullmakt ges in. Av bestämmelsen som delvis motsvarar 7 kap. 8 § LYHS framgår dels att en ansökan ska vara skriftlig, dels vilka uppgifter en ansökan ska innehålla. Förarbetena till nuvarande bestämmelser i återfinns i prop. 1993/94:149 s. 112 f. och s. 127. 9 § Är en anmälan eller ansökan så ofullständig att den inte kan läggas till grund för prövning i sak, ska förelägga anmälaren eller sökanden att inom komma in med kompletterande uppgifter vid påföljd att ärendet annars inte tas upp till prövning. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 9 § LYHS. Förarbetena till bestäm- melsen återfinns i prop. 1978/79:220 s. 60 f. och i prop. 1993/94:149 s. 112 f. och s. 127 f. 10 § Förfarandet är skriftligt. Muntlig förhandling får dock före- komma, när det kan antas vara till fördel för utredningen. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 11 § LYHS. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1978/79:220 s. 29 f. och s. 62 samt i prop. 1993/94:149 s. 128. 11 § Anmälan enligt 1 § och det som hör till handlingen ska överlämnas till den som anmälan avser. Mottagaren ska föreläggas att svara inom . Bestämmelsen motsvarar delvis 7 kap. 12 § LYHS. Motsvarande reglering i LYHS innehåller ett andra stycke i vilket anges att en underrättelse enligt första stycket kan underlåtas om det är uppenbart att anmälan eller ansökan inte kan bifallas eller att underrättelsen är onödig. En sådan möjlighet att underlåta underrättelse föreslås således inte finnas längre. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1978/79:220 s. 29 f. och s. 63 samt i prop. 1993/94:149 s. 128. 12 § Den som förelagts att svara ska göra det skriftligen, om inte bestämmer att svaret får lämnas vid en muntlig förhandling. Av svaret ska det framgå om den svarande godtar eller motsätter sig den åtgärd som sätts i fråga. I det senare fallet bör svaranden ange skälen för sin inställning och de omständigheter som åberopas. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 13 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1978/79:220 s. 29 f. och s. 63 samt i prop. 1993/94:149 s. 128. 13 § Kräver en fråga särskild sakkunskap, får inhämta yttrande från myndigheter, tjänstemän eller andra som är skyldiga att lämna yttrande i ämnet. Nämnden får också anlita andra sakkunniga i frågan. I fråga om sådana sakkunniga som avses i första stycket gäller 40 kap. 2–7 och 12 §§ i tillämpliga delar. Ersättning för utlåtande av myndigheter, tjänstemän eller andra som är skyldiga att lämna yttrande lämnas endast om det är särskilt föreskrivet. Andra sakkunniga har rätt till ersättning av allmänna medel för sitt uppdrag. Nämnden får bevilja förskott på sådan ersättning. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 14 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1978/79:220 s. 29 f. och s. 63 f. samt i prop. 1993/94:149 s. 128. 14 § Om finner att ett vittne eller en sakkunnig behöver höras vid domstol eller att någon behöver föreläggas att tillhandahålla en skriftlig handling eller ett föremål som bevis, ska nämnden begära detta hos den tingsrätt inom vars område den person vistas som ska höras eller på annat sätt berörs av åtgärden. Om det inte finns laga hinder mot det ska rätten hålla förhör eller meddela föreläggande. I fråga om sådana åtgärder ska i tillämpliga delar gälla vad som föreskrivs om bevisupptagning i rättegång utom huvudförhandling. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 15 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1978/79:220 s. 29 f. och s. 64 samt i prop. 1993/94:149 s. 128. 15 § Till muntlig förhandling ska parterna kallas. En enskild part får föreläggas att inställa sig personligen vid påföljd att det inte utgör hinder för ärendets vidare handläggning och avgörande om han eller hon uteblir. En enskild part som har inställt sig till en muntlig förhandling får av beviljas skälig ersättning av allmänna medel för kostnader för resa och uppehälle. Nämnden får bevilja förskott på ersättningen. Närmare bestämmelser om ersättning och förskott med- delas av regeringen. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 16 § LYHS. En redaktionell ändring har dock gjorts i förtydligande syfte genom att ordet part har förts in i andra meningen. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1978/79:220 s. 29 f. och s. 64 f. samt i prop. 1993/94:149 s. 128. 16 § Bestämmelserna i 20 och 21 §§ förvaltningslagen (1986:223) ska tillämpas även på beslut enligt 8 kap. 6 § första och andra styckena, 8 kap. 7 § andra stycket och 8 kap. 9 § första stycket. Bestämmelsen motsvarar 7 kap. 17 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1978/79:220 s. 29 f. och s. 65 samt i prop. 1993/94:149 s. 128. 10 kap. Ansvarsbestämmelser, överklaganden m.m. Detta kapitel motsvarar till övervägande del 8 kap. LYHS. 1 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet påbörjar verksamhet eller i väsentlig del ändrar tidigare verksamhet utan att ha gjort föreskriven anmälan till enligt 2 kap. 1–3 §§ döms till böter. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 1 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1995/96:176 s. 76 f. och s. 100. 2 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet fortsätter att bedriva verksamhet i strid med förbud enligt 7 kap. 23–25 §§ döms till böter eller fängelse . Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 2 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1995/96:176 s. 82 ff. och s. 100. 3 § Om en läkare, vars legitimation har återkallats eller vars behörighet eljest har upphört, eller en läkare som har begränsad behörighet, obehörigen och mot ersättning utövar läkaryrket, döms han eller hon till böter eller fängelse . Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 3 § LYHS. Förarbetena till bestäm- melsen återfinns i prop. 1983/84:179 s. 24 f. och s. 41 f. samt i prop. 1997/98:109 s. 176. 4 § Den som obehörigen och mot ersättning utövar tandläkaryrket döms till böter eller fängelse . Som obehörig utövning av tandläkaryrket anses inte den yrkes- verksamhet som utövas av den som har legitimation som tandhygienist eller som har föreskriven kompetens som tandhygienist eller tand- sköterska. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 4 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1983/84:179 s. 24 f. och s. 41 samt i prop. 1997/98: 109 s. 176 f. 5 § Den som bryter mot bestämmelserna i 4 kap. 3 eller 6 § döms till böter. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 5 § LYHS. Förarbetena till bestäm- melsen återfinns i prop. 1983/84:179 s. 24 f. och s. 41 f. samt i prop. 1997/98:109 s. 177. 6 § Den som bryter mot någon av bestämmelserna i 5 kap. eller som under utövning av verksamhet som sägs i 5 kap. uppsåtligen eller av oaktsamhet tillfogar den undersökte eller behandlade skada, som inte är ringa, eller framkallar fara för sådan skada, döms, om gärningen inte är belagd med straff enligt 3 eller 4 § i detta kapitel, till böter eller fängelse i högst . Detta gäller oavsett om skadan eller faran orsakats av olämplig behandling eller genom avbrott i eller dröjsmål med läkarvård. Den omständigheten att gärningsmannen på grund av brist i utbildning och erfarenhet inte kunnat inse sjukdomens natur eller förutse skadan eller faran befriar honom eller henne inte från ansvar. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 6 LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1997/98:109 s. 110 ff. och s. 178. 7 § Till ansvar enligt 3–6 §§ ska inte dömas om gärningen är belagd med strängare straff i annan lag. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 7 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1997/98:109 s. 178. 8 § Har någon genom dom, som vunnit laga kraft, funnits skyldig till brott som anges i 6 §, får meddela förbud för honom eller henne att eller för alltid utöva verksamhet som avses i 5 kap. Ett sådant förbud får förenas med vite. Den som överträtt ett vitesförbud enligt första stycket får inte dömas till straff för gärning som omfattas av vitesförbudet. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 8 § LYHS. Förarbetena till bestäm- melsen återfinns i prop. 1997/98:109 s. 110 ff. och s. 178. 9 § beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 9 § LYHS. 10 § slutliga beslut får överklagas av 1.Socialstyrelsen för att tillvarata allmänna intressen, 2.den som beslutet riktar sig mot, om det har gått honom eller henne emot. Bestämmelser om rätt för ombudsmän och för Justitie- kanslern att överklaga beslut om prövotid eller i behörighetsfråga med anledning av fel i yrkesutövning finns i 7 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän och i 7 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn. Sådant överklagande ska ske från det att beslutet har meddelats. Bestämmelsen motsvarar huvudsakligen 8 kap. 10 § LYHS. Till skillnad mot nuvarande reglering finns emellertid inte någon möjlighet för andra än , den yrkesutövare som beslutet riktar sig mot samt ombudsmän och Justitiekanslern att överklaga beslut. Eftersom ett slutligt beslut enbart kan överklagas av nämnda parter har i förtydligande syfte den i LYHS använda lokutionen någon annan som beslutet angår ersatts med den som beslutet riktar sig mot. Bestäm- melsen innehåller, till skillnad från nuvarande bestämmelse i LYHS, inte någon angivelse om inom vilken tid ett överklagande från ska ske. Skälet för detta är att det numera av förvaltningslagen (23 §) framgår inom vilken tid part som före- träder det allmänna ska ha inkommit med sitt överklagande till länsrätt eller kammarrätt. 11 § Andra beslut av än som avses i 10 § får överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 11 § LYHS. I denna bestämmelse har lokutionen den som beslutet angår behållits eftersom icke slutliga beslut kan överklagas av även andra, exempelvis i jävsfråga eller när ett ombud har avvisats. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1993/94:149 s. 130. 12 § Beslut av som inte innebär att ett ärende avgörs, får överklagas endast i samband med överklagande av det slutliga beslutet i ärendet. Ett beslut som inte är slutligt får dock överklagas särskilt när nämnden 1.ogillat en invändning om jäv mot en ledamot av nämnden eller en invändning om att det finns hinder mot prövningen, 2.avvisat ett ombud eller ett biträde, 3.förordnat om saken i avvaktan på att ärendet avgörs, 4.förelagt någon att genomgå läkarundersökning enligt 8 kap. 6 § första stycket, 5.förordnat om ersättning för någons medverkan i ärendet. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 12 § LYHS. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1993/94:149 s. 130. 13 § Beslut i frågor som avses i 8 kap. 2–10 §§ gäller om inte annat anges i beslutet. Har verkställigheten av ett beslut om prövotid upphävts till följd av beslut av domstol efter överklagande, men föreskrivs därefter ändå prövotid, ska endast den tid under vilken prövotid pågått räknas in i prövotiden. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 13 § LYHS. En nyhet jämfört med nuvarande reglering är att föreskrift om prövotid föreslås kunna kombineras med föreskrift om plan för prövotidens genomförande (8 kap. 3 § föreslagna lagen). Av bestämmelsen följer att det är som ska besluta om sådan plan. Förarbetena till nuvarande bestämmelse i LYHS återfinns i prop. 1993/94:149 s. 130 och i prop. 1997/98:109 s. 118 och s. 179 f. 14 § Om inte något annat föreskrivits, är motpart till den yrkesutövare som överklagat eller domstols slutliga beslut enligt denna lag. Bestämmelsen i 7 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291) om förvaltningsmyndighets partsställning gäller inte i fråga om mål där fattat beslut enligt denna lag. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 14 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1993/94:149 s. 130 och prop. 1997/98:109 s. 180. Överklagande av beslut m.m. 15 § Beslut som eller allmän förvaltningsdomstol meddelar enligt denna lag gäller , om inte annat anges i beslutet. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 15 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1997/98:109 s. 180. 16 § beslut får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol, om beslutet gäller 1.behörighet, rätt att använda en skyddad yrkestitel och legitimation enligt 4 kap., 2.förbud att utöva verksamhet enligt 8 §, 3.föreläggande enligt 7 kap. 17 § att lämna upplysningar, handlingar eller annat material, 4.föreläggande enligt 7 kap. 21 § att avhjälpa missförhållanden i verksamheten, 5.förbud att driva verksamhet enligt 7 kap. 23 eller 24 §, eller 6.förbud tills vidare att driva verksamhet enligt 7 kap. 25 §. Andra beslut av enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bestämmelsen motsvarar 8 kap. 16 § LYHS. Förarbetena till bestämmelsen återfinns i prop. 1997/98:109 s. 181. 17 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om 1.behörighet och legitimation för hälso- och sjukvårdspersonalen, 2.skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen om detta behövs till skydd för enskilda eller hälso- och sjukvårdens bedrivande i övrigt, 3.att anmälan enligt 2 kap. 1 § ska innehålla uppgifter utöver dem som anges i 2 kap. 2 §, om det är av särskilt värde för tillsynen, 4.vilka obligatoriska moment som ska ingå i det systematiska patientsäkerhetsarbete som vårdgivare enligt 3 kap. 1 § är skyldiga att bedriva, 5.hur anmälningsskyldigheten enligt 3 kap. 5–7 §§ ska fullgöras, 6.vilka uppgifter som ska ingå i den patientsäkerhetsberättelse som enligt 3 kap. 10 § ska upprättas, och 7.säkerhetsanpassning och säkerhetsklassificering av sjukvårds- inrättningar och enheter som avses i 7 kap. 4 §. Bestämmelsen motsvarar huvudsakligen 8 kap. 17 § LYHS. I punkten 5 har dock ett bemyndigande införts för beträffande anmälningsskyldighet rörande legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (3 kap. 7 §).