sou · GVB3112 · 2008-01-01 00:00:00 — Detta gör att arbets- miljön blir alltmer abstrakt och arbetstagaren får i större utsträck- ning oklart definierade och förändrade arbetsuppgifter. Krav ställs på att arbetstagaren själv ska definiera sina arbetsuppgifter, ta till sig de nya yrkeskunskaper som krävs för nya arbetsuppgifter och flexibelt anpassa sig till nya arbetsmiljöer. menar att utbildning inriktad på svåra akademiska ämnen bidrar till individens förmåga att klara dessa krav. Det skulle tala för att även yrkesutbildningar ska innehålla teoretiska ämnen som i sin tur bidrar till individens förmåga att lära nytt under sitt arbetsliv. (2005) har utvärderat gymnasieskolan utifrån motta- garnas perspektiv, dvs. utifrån omdömen från arbetsgivare respek- 11TP PT poängterar att gradvisa och mindre synliga förändringar uppstår i många befatt- ningar och att befattningsstatistiken inte ger upplysning om dessa innehållsliga förändringar i befintliga jobb. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik tive lärare på högskolan. I studien intervjuades nästan 1 000 arbets- ledare om hur viktiga 23 olika förmågor var för att klara arbets- uppgifterna och hur väl ungdomarna hade respektive förmåga. Utvärderingen gällde ungdomar i åldern 19 . Förmodligen ställs det delvis andra krav på dem än på vuxna mer erfarna per- soner men det kan ändå vara intressant att lyfta fram några av de resultat som framkommer i rapporten. Arbetsledarna rankade förhållningssätt som hade med ordningssinne att göra högst (följa regler, hålla tider och att vara noggrann). Andra viktiga färdigheter var engagemang och initiativförmåga, liksom att kunna samarbeta och att arbeta självständigt samt att använda material, verktyg med mera. Lägst var kraven för förmågor som var knutna till skolämnen som t.ex. engelska och matematik. bekräftar således arbetsgivarnas efterfrågan på mjuka kompetenser. Nya sätt att organisera arbetet införs för att möta krav på flexibilitet och kundanpassning. Det nya sättet att organisera arbetet ställer nya krav på arbetskraften som t.ex. att klara av mer komplexa och varierande arbetsuppgifter, att arbeta i lag, att ta mera eget ansvar. Förändringen mot ökade krav på servicearbete och social kompetens sker på bred front i arbetslivet. Detta har betydelse för utformningen av arbetsmarknadsutbildningen vilket vi återkommer till i det sista avsnittet. 7.5Ett mer föränderligt arbetsliv? Den allmänna debatten ger intryck av att strukturomvand- lingstakten i de industrialiserade länderna har ökat markant. Det sägs att långa anställningstider hos samma arbetsgivare är på väg att försvinna medan de nya jobben är tidsbegränsade och instabila. På den nya arbetsmarknaden måste arbetstagarna vara beredda på att byta jobb ofta, ta större ansvar för sin vidareutbildning och gene- rellt sett vara mer beredda på förändring. Om det är sant, kommer arbetsmarknadsutbildningen att vara mer efterfrågad . I detta avsnitt undersöker vi om förändringstakten har ökat. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik 7.5.1Data visar inga tydliga trender Det är svårt att mäta strukturomvandlingstakten eftersom den omfattar förändringar inom och mellan företag, branscher och regioner. Ett mått är förändringen i ekonomins branschsamman- sättning. (2005) finner ingen uppåtgående trend i föränd- ringstakten –2001. Ett annat relaterat mått är takten i jobbskapande respektive jobbförstörelse. Det mäter inte bara branschförändringar utan speglar hur stor andel av jobben som berörs av expanderande res- pektive nystartade arbetsställen och neddragningar respektive ned- lagda arbetsställen. Gartell m.fl. (2007) analyserar sysselsättnings- förändringarna i . Figur 7.3 Nya och försvunna jobb i , 1986/87 till 2001/02, procent av sysselsättningen Not: JCR betecknar andelen nya jobb, JDR betecknar andelen försvunna jobb och Net betecknar nettoförändringen av antalet sysselsatta. Källa: Gartell m.fl. (2007). Som framgår av figuren är strukturomvandlingstakten relativt stabil om man bortser från krisåren 1990–1993 (se även figur 7.1). Att jobbdynamiken inte uppvisar en stigande trend stämmer väl överens med utvecklingen i . Där tycks strukturomvandlings- takten till och med avta.TPF12FPT 12TP PT m.fl. (2006). Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Data över andelen nya jobb respektive försvunna jobb visar inte hela dynamiken på arbetsmarknaden. De visar bara om syssel- sättningen ökar eller minskar, mätt vid en och samma tidpunkt . Personer som byter jobb utan att det innebär att antalet anställda på arbetsstället ändras ingår inte eller att en person går i pension och ersätts med en annan. Det kan därför vara intressant att titta på utvecklingen av anställningstiden hos den nuvarande arbetsgivaren. Om strukturomvandlingen går snabbare borde an- ställningstiden ha minskat . En annan indikator är utveck- lingen av andelen tidsbegränsade anställningar. Tabell 7.9 visar utvecklingen för . I har vi ganska långa anställningstider hos nuvarande arbetsgivare i ett internationellt perspektiv. Länder med korta anställningstider är , , , och . Anställningstiden är beroende av arbetskraftens samman- sättning.TPF13FPT Unga personer byter arbete oftare än äldre antingen för att de vill få olika erfarenheter eller avancera i karriären, eller för att de drabbas hårdare av uppsägningar. Det gör att den demografiska utvecklingen påverkar den genomsnittliga anställningstiden. I var den genomsnittliga anställningstiden för ungdomar i åldern 15–, för arbetskraft i åldern 25–och för arbetskraft . 13TP PT Auer och Cazes (2000). Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik SOU 2007:112 Genomsnittlig anställningstid hos nuvarande arbetsgivare och andelen tidsbegränsade anställda, 1994 och 2004, Genomsnittlig anställningstid, år Andel tidsbegränsat anställda, procent 6,7TPF FPT Not: Oviktat genomsnitt för . Källa: (2006). Anställningstiden ökade snarare än minskade både inom och i . Utvecklingen ser dock olika ut för olika åldersgrupper. Genomsnittlig anställningstid för åldersgruppen 15–minskade signifikant medan den ökade för åldersgruppen 35–. 14TP PT Auer och Cazes (2000), avser 1996. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik En relativt stor del av de sysselsatta i har tidsbegränsade kontrakt och andelen har stigit något . Även inom som helhet har andelen stigit. har alltså sam- tidigt långa anställningstider i nuvarande anställning och en stor andel av arbetskraften i temporära kontrakt. Det kan tyckas motsägelsefullt men beror på att arbetsmarknaden är segmenterad. Unga personer har i större utsträckning korta anställningstider och temporära kontrakt medan äldre personer har tillsvidareanställ- ningar och långa anställningstider. Det sista måttet på föränderligheten på arbetsmarknaden vi ska redovisa är yrkesmässig rörlighet. Med det brukar avses andelen av de sysselsatta som har bytt yrke dvs. bytt yrkeskod enligt en yrkesklassificering, mellan . Eftersom det inte har funnits något yrkesregister i finns det inga studier över den svenska yrkesmässiga rörligheten. Eftersom ofta nämns som världens mest flexibla arbets- marknad kan det vara intressant att se hur utvecklingen av den yrkesmässiga rörligheten ser ut där. Det finns ingen tydlig trend i utvecklingen av den yrkesmässiga rörligheten över tiden, men den har fallit när hänsyn tas till demografiska förändringar (se tabell 7.10 rad 2). Tabell 7.10 Yrkesmässig rörlighet i , 1972/73–2003/04, procent Not: Civilt anställda, tre-siffrig yrkeskod (cirka 500 yrken). Källa: Shniper (2005.) Att den yrkesmässiga rörligheten har fallit i bekräftas av Moscarini och Vella (2003) som studerar perioden –2000 och av Moscarini och Thomsson (2006) som har månadsdata för perio- den –2004. Kambourov och Manovskii (2004, 2006) finner däremot en stigande trend när de fokuserar på män i åldern 23–61 som inte är statligt anställda med familj, och där de inkluderar övergångar från arbetslöshet till sysselsättning. Perioderna som studeras är 1969–1993 respektive 1968–1997. Rörligheten var också betydligt högre enligt deras definition, . Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Det vore mycket önskvärt med en svensk studie av den yrkesmässiga rörligheten. Det finns data . Den slutsats vi kan dra från de amerikanska studierna är återigen att vi inte kan se några starka tecken på en ökad takt i strukturomvand- lingen eller jobbdynamiken eftersom resultaten pekar i olika rikt- ning. Man kan därmed inte utläsa några ökade behov av arbets- marknadsutbildning. De indikatorer vi har redovisat uppvisar ingen tydlig trend mot ett mer föränderligt arbetsliv och en snabbare strukturomvandlings- takt. Sysselsättningens fördelning mellan olika branscher förändras inte snabbare, takten i jobbskapande och jobbförstörelse är stabil, genomsnittlig anställningstid har ökat (snarare än minskat), andelen anställda i tidsbegränsade anställningar har ökat något (men inte radikalt). Vi saknar information om den yrkesmässiga rörligheten i och för finner vi olika resultat beroende på mätmetod. Man kan därmed inte utläsa några ökade behov av arbetsmarknadsutbildning. 7.6Framtidens trender och prognoser I det här avsnittet redogör vi för några bedömningar av den framtida tillgången och efterfrågan på arbetskraft i på lång sikt. Genomgången ger oss viss information om vilka utbildnings- områden där det kommer att uppstå brist på arbetskraft på 10– och där arbetsmarknadsutbildningen kan spela en viktig roll. 7.6.1Strukturomvandlingen fortsätter mot en allt större tjänstesektor (SOU 2004:11) beskriver i sitt basscenario en fortsatt expansion av sysselsättningen inom tjänstesektorn medan en allt mindre andel av de sysselsatta kommer att arbeta inom jord- och skogsbruk samt inom basnäringarna. Verkstadsindustrin för- blir oförändrad som andel av den totala sysselsättningen inom näringslivet (se tabell 7.11). Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik I beräkningarna utgår man från att produktiviteten i näringslivet ökar i ungefär samma takt som . Det motsvarar en ökning av produktionen . Eftersom produktivitetstillväxten inom tjänstesektorn är relativt långsam kommer en ökad efterfrågan på tjänster, i takt med att ekonomin växer, att leda till en relativt kraftig ökning av andelen sysselsatta i denna sektor. Tabell 7.11 Strukturomvandling 2002–2020, procent av hela näringslivet Jord-, skogsbruk och fiske Massa-, pappers- och grafisk industri Kemisk industri inkl raffinaderier Järn-, stål- och metallverk El-, gas- värme- och vattenverk Handel och övriga tjänster Källa: SOU 2004:11, bilaga 1–2. SCB använder ekonomiska scenarier som underlag i sin långsiktiga prognos över tillgång och efterfrågan på arbetskraft fram . Figur 7.4 är hämtad från SCB (2005) och beskriver deras bedömning av utvecklingen av antal förvärvs- arbetande inom olika sektorer. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Figur 7.4 Antal förvärvsarbetande år 1985-2020 fördelat efter sektorer, 17–, tusentals personer, prognos Not: Värdena –1992 är inte helt jämförbara med dem på grund av att en ny metod för att avgränsa de förvärvsarbetande började användas 1993. En jämförelse med den tidigare metoden visar en skillnad (minskning) i det totala antalet förvärvsarbetande med 112 000 personer. Källa: SCB (2005). Totalt sett bedöms sysselsättningen inom industrin fortsätta att minska men i en lägre takt än . Den totala ned- gången beräknas bli 110 000 personer. Sysselsättningen ökar inom byggindustrin medan den fortsätter att minska långsamt inom jord- och skogsbruket. Den privata tjänstesektorn växte mycket kraftigt efter den ekonomiska krisen . Den bedöms fortsätta öka med 160 000 personer dvs. i en något långsammare takt. Det är främst inom företagstjänster som teknisk, juridisk och ekonomisk konsultverksamhet samt datakon- sulter och dataservicebyråer som tillväxten är snabbast. Även personliga tjänster som hotell- och restaurangbranscherna samt rekreation, kultur och sport ökar sin sysselsättning. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Sysselsättningen inom offentliga tjänster ökar. Personalbehoven ökar inom hälso- och sjukvården då befolkningen ökar och de äldre blir allt fler. Behovet av äldreomsorg ökar också. Antalet födda barn bedöms öka fram och därmed också behovet av barnomsorg. SCB bedömer att sysselsättningen totalt sett kommer att öka inom offentliga tjänster med 140 000 personer. Detta blir problematiskt eftersom genomsnittsåldern inom den offentliga sektorn är hög och många kommer att gå i pension . Det innebär att nyrekryteringen till sektorn måste bli betydligt högre än de 140 000 personerna. har skrivit fram de framtida behoven av offentlig verksamhet utifrån en befolkningsprognos. Utgångspunk- ten har varit att vård, omsorg och utbildning ska hålla en oföränd- rad personaltäthet och standard. I verkligheten styrs sysselsätt- ningsutvecklingen inom den offentliga sektorn även av politiska beslut och ekonomiska nedskärningar. 7.6.2Utbildningsnivån fortsätter att stiga I prognosen över befolkningens utbildningsnivå antas i stort sett alla ungdomar börja i gymnasieskolan och deras val av program motsvara dagens val. Antalet nybörjare i eftergymnasial utbildning antas ligga kvar på samma nivå som /04 under hela prognosperioden. Följande figur visar SCB:s prognosresultat för utbildningsnivån . Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Figur 7.5 Utbildningsnivån för män och kvinnor i åldern 20–, –2020 Not: avses åldrarna 20–. Uppgifter om utbildning insamlades inte om personer som var eller äldre vid Folk- och bostadsräkningen 1970. Källa: SCB (2005). Kvinnor har högre utbildning än män i genomsnitt i och enligt SCB:s prognos kommer skillnaden att öka. kommer av kvinnorna att ha eftergymnasial utbildning jämfört av männen i åldern 20–. Bland männen dominerar utbildningar inom teknik och tillverk- ning. Nästan hälften av männen som har gymnasial eller efter- gymnasial utbildning har denna inriktning. Antalet personer med denna utbildningsinriktning kommer att öka . Bland kvinnorna dominerar utbildningar mot hälso- och sjuk- vård och social omsorg, samt ekonomisk-samhällsvetenskaplig utbildning med vardera omkring en fjärdedel av de kvinnor som har gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik mer antalet personer i åldern 20 med utbildning inom hälso- och sjukvård samt inom social omsorg att minska med . Det är de gymnasieutbildade som står för minsk- ningen genom det svala intresset för vårdprogrammet. Eftergym- nasialt utbildade kommer däremot att öka främst genom expan- sionen av sjuksköterskeutbildningen. 7.6.3Fortsatt ökad efterfrågan på eftergymnasialt utbildade Efterfrågan på eftergymnasialt utbildade kommer att öka inom alla utbildningsinriktningar men mest inom hälso- och sjukvård och social omsorg samt inom teknik och tillverkning. beräknas av den efterfrågade arbetskraften vara eftergymnasialt utbildad. Även efterfrågan på gymna- sialt utbildade bedöms öka inom samma utbildningsinriktningar. Framför allt personer med omvårdnadsutbildning och utbildning inriktad mot barn och ungdomar. Efterfrågan på gymnasieutbildade inom ekonomi, handel och administration bedöms minska. Nedan- stående figur visar SCB:s bedömningar för efterfrågeutvecklingen . Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Figur 7.6 Antalet förvärvsarbetande 1990-2003 samt beräknad efterfrågan på arbetskraft –2020 i två alternativ, fördelning efter utbildnings nivå Not: Alternativ (A): antar att de förvärvsarbetandes utbildningsstruktur i varje närings- gren förändras i samma takt som –2002; Alternativ (B): förändrings- takten halveras. Källa: SCB (2005). 7.6.4Mycket omfattande brist på arbetskraft inom vården på lång sikt och stort överskott på arbetskraft med humanistisk eller konstnärlig utbildning När SCB sammanför prognosen för tillgång på arbetskraft med olika utbildningsinriktning med efterfrågan framgår det tydligt att det kommer att bli stor brist på personal inom hälso- och sjukvård samt inom den sociala omsorgen, se figur 7.7. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Figur 7.7 Tillgång och efterfrågan på arbetskraft , fördelning efter utbildningsinriktning Not: Allmän inriktning innefattar folkskola, grundskola, samhällsvetenskaplig, social och humanistisk gymnasieutbildning samt naturvetenskaplig gymnasieutbildning. Källa: SCB (2005). I A-alternativet blir bristen omkring 200 000 personer och avser främst personer med gymnasial utbildning. Efterfrågeökningen kommer främst från äldreomsorgen där pensionsavgångarna över- skrider antalet nyutbildade unga. Brist kommer även att uppstå för arbetskraft med barn- och fritidsutbildning, omvårdnadsutbildning, arbetsterapeuter, biomedicinska analytiker, läkare, receptarier, sjukgymnaster, sjuksköterskor, behandlingsassistenter samt tand- läkare. AMS (2002a) bedömer att bristen fram kommer att bli ännu större: 80 000 högskoleutbildade och 240 000 gymnasie- utbildade. AMS pekar på den stora betydelsen vuxenutbildningen har inom omvårdnadsyrket. Majoriteten av de vård- och omsorgs- anställda har fått omvårdnadsutbildning från komvux. I figur 7.7 ser balansen relativt god ut inom pedagogikområdet. Men utvecklingen ser olika ut för respektive årskurs. Det kommer att bli brist på förskollärare och fritidspedagoger enligt SCB, medan det uppstår ett överskott på lärare som arbetar inom grund- och gymnasieskolan. Det blir också brist på speciallärare och yrkeslärare. Lärarkåren i har en hög medelålder enligt AMS (2003). Ersättningsrekryteringar på grund av åldersskäl uppgår till av dagens sysselsatta till och med eller 100 000 Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Det totala rekryteringsbehovet uppgår till 154 000 lärare och då har AMS inte räknat med dagens yrkesverksamma lärare som saknar behörighet som är omkring 35 000. AMS beräknar under- skottet, exklusive de som saknar behörighet, till 55 000 lärare år 2015.TPF15FPT Störst blir bristen på förskollärare och fritidspedagoger. AMS prognos uppvisar till skillnad från SCB inga överskott på lärare varken i eller i gymnasiet. Efterfrågan på arbetskraft med enbart folk- eller grundskola fortsätter att minska enligt SCB (2005). Även utbudet minskar genom pensionsavgångar, men i långsammare takt. Obalansen för- värras därmed. Ungdomar som inte slutför en gymnasieutbildning kommer att få det mycket svårt att etablera sig på arbetsmark- naden. Det blir även ett överskott på arbetskraft som gått en allmän gymnasieutbildning och inte fortsatt till högskolan. Det stora intresset för estetisk utbildning och medieutbildning i gymnasieskolan bidrar till ett stort överskott på arbetskraft med humanistisk eller konstnärlig utbildning. Det blir också ett över- skott på eftergymnasialt utbildade inom samhällsvetenskap, juridik, handel och administration (bibliotekarier, ekonomer, journalister, psykologer) medan det uppstår brist på gymnasialt utbildade inom ekonomi, handel och administration. Dessa brister kommer tro- ligen att täckas av eftergymnasialt utbildade. Inom naturvetenskap, matematik och data blir det ett överskott på programmerare och systemerare. De konkurrerar fram- för allt med civilingenjörer om jobben som dataspecialister, data- tekniker. Arbetsmarknaden för naturvetare dvs. biologer, fysiker, kemister och matematiker har varit svag och det finns risk för ett växande överskott. Behovet av lärare i högskolan ökar inte i samma snabba takt framöver och efterfrågeökningen kommer främst inom kunskapsintensiva företagstjänster, forskning och utveckling, samt inom offentlig förvaltning. Inom området teknik och tillverkning blir det brist på energi- och VVS-utbildade på gymnasial nivå. Antalet som pensioneras överstiger tillskottet av nyutbildade som efterfrågan ökar kraftigt. Det blir också viss brist på arbetskraft med verkstads- utbildning. Vanliga yrken är maskinoperatör, gjutare, svetsare och plåtslagare. Bland svetsarna sker stora pensionsavgångar de kom- mande åren. Det blir också viss brist på byggutbildade. På efter- gymnasial nivå blir det brist på ingenjörer inom väg- och vatten, 15TP PT Inom förskola, grundskola och gymnasieskola. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik byggnad och lantmäteri. Det blir även brist på högskole- och gymnasieingenjörer. AMS (2002b) gör i sin långsiktiga prognos inom bygg och anläggning en annan bedömning om behoven av utbildade inom byggyrken. De anser att en betydande brist hotar. Många utbildade är äldre och utbildningsvolymerna inom både gymnasieskolan och högskolan är för låga enligt AMS. Myndigheten bedömer att bris- ten kommer att uppgå till knappt 100 000 utbildade fram . I den korta prognosen för , AMS (2007), skriver man att parterna inte oroar sig för tillgången på arbetskraft vare sig i ett kort eller långt perspektiv medan AMS i sina intervjuer med företag i branschen får indikationer på brist. Även barometerundersökningar indikerar att företagen har rekryterings- problem på kort sikt. Eftersom bedömningarna skiljer sig så mycket är det svårt att dra några slutsatser om branschens långsiktiga behov av arbetsmarknadsutbildning. Även inom området teknik och industri bedömer AMS (2004) att det kommer att bli stora brister på arbetskraft. Resultaten är dock starkt beroende av vilka antaganden man gör om den framtida produktionen och produktivitetstillväxten inom sektorn. Bristen på gymnasieutbildade varierar mellan 43 000 och 157 000 personer fram . Prognoserna visar på stora brister på arbetskraft inom hälso- och sjukvården främst på gymnasial nivå. Bristerna kommer att uppgå till omkring 200 000 personer . Det kommer även att bli stor brist på förskollärare och fritidspedagoger. Bland industri- jobben kommer det att bli brist på bland annat energi- och VVS- utbildade på gymnasial nivå och på arbetskraft med verkstads- utbildning. Vi har i det här kapitlet analyserat ett antal förändringar på arbets- marknaden som vi anser har betydelse för arbetsmarknads- utbildningens roll och möjligheter i ett perspektiv. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Arbetsmarknadsutbildning kan även framöver vara verksam på alla kvalifikationsnivåer Den första frågan vi ställer oss är om kvalifikationskraven har stigit så mycket att arbetsmarknadsutbildningen i sin nuvarande utform- ning, med relativt korta kurser främst på gymnasial nivå, har svårt att vara verksam. Forskning visar att kvalifikationskraven har stigit men att utvecklingen sker gradvis. Beroende på mätmetod är andelen jobb med kvalifikationskrav på grundskole- respektive gymnasienivå- och akademikernivå olika stora. Nya jobb skapas på alla kvalifikationsnivåer men nettoför- ändringen är negativ för jobb med låga kvalifikationer. Arbetsmarknadsutbildningen spänner över yrken som saknar krav på yrkesutbildning (exempelvis lokalvårdare, restau- rangbiträde) till yrken som kräver gymnasiekompetens (svetsare, träbyggnadsarbetare) och till yrken som kräver högskoleutbildning (lärare, dataspecialist). Betoningen ligger på gymnasial nivå. Rela- tivt stor andel av dagens jobb, drygt hälften, ligger också på en mellannivå vad gäller kvalifikationskrav. Le Grand m.fl. gör bedöm- ningen att en ganska stor andel av jobben även fortsättningsvis kommer att sakna utbildningskrav utöver grundskola, . Det kommer därmed sannolikt att fortsatt finnas möj- ligheter för den relativt korta arbetsmarknadsutbildningen att vidareutbilda eller omskola arbetslösa även i ett 10-årsperspektiv. Om utvecklingen fortsätter kommer en allt högre andel av de sysselsatta att vara högskoleutbildade. Enligt SCB (2006) kommer av arbetskraftsefterfrågan att avse eftergymna- sialt utbildade. Nya krav kommer att ställas på arbetsmarknads- utbildningens förmåga att komplettera akademikers kompetens. förekommer arbetsmarknadsutbildning mot akademi- keryrken. Det är normalt skräddarsydda, kortare utbildningar på högskolenivå men inte inom den reguljära utbildningen.