sou · GVB365 · 2008-01-01 00:00:00 — 1.Denna lag träder i kraft då lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling ska upphöra att gälla. 2.Om en ansökan om dödande av handling eller inteckning kommit in till tingsrätten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Ändringarna föreslås träda i kraft . Av en särskild övergångsbestämmelse framgår att om en an- sökan kom in till tingsrätt före ikraftträdandet, ska tingsrätten av- sluta handläggningen av ärendet. Domstolarnas roll vid handläggning av Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall utreda förutsättningarna för och lämplig- heten av att till förvaltningsmyndighet flytta över handläggningen av sådana ärenden som enligt nuvarande ordning handläggs av tings- rätt i första instans. Utredaren skall lämna förslag på vilken förvaltningsmyndighet som bör handlägga de ärenden som utredaren anser bör flyttas. För dessa ärenden skall utredaren vidare föreslå nödvändiga kompletteringar till förvaltningslagen och överväga om överklagande bör ske till all- män domstol eller till allmän förvaltningsdomstol. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Det övergripande syftet med reformarbetet är att säkerställa att mål och ärenden skall avgöras med högt ställda krav på rättssäker- het och effektivitet. Verksamheten skall i möjligaste mån renodlas till dömande verksamhet. Förutsättningarna för allmänheten att få tvister och andra rättsliga angelägenheter prövade skall, med utgångs- punkt i rättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela landet. Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans, vilket förutsätter tillräckligt stora domstolar som kan möta krav på stabilitet och flexibilitet. Domstolarna skall ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser. Arbetet skall organiseras så att utrymme ges för specialisering och delegering. Därmed ges också domstolsväsendet bättre förutsättningar att attrahera och bibehålla kvalificerad per- sonal inom alla personalkategorier. Reformarbetet kan delas upp i fyra huvudområden. Förändringar av den yttre organisationen. Förändringar av den inre organisationen. Renodling av verksamheten. Förbättringar av det processuella regelverket. För att reformarbetet skall kunna utveckla och effektivisera dom- stolsväsendet på ett ändamålsenligt sätt behövs samordnade satsning- ar inom de fyra huvudområdena. Som framgår av föregående avsnitt är renodling ett av huvudområdena för den pågående reformeringen av domstolsväsendet. Avsikten är att domstolarnas verksamhet så långt som det är möjligt skall renodlas till rättskipning. Redan vid tillkomsten av ärendelagen angavs att det primära be- slutsfattandet för åtskilliga av domstolsärendena kan komma att föras bort från de allmänna domstolarna till förvaltningsmyndig- heter (prop. 1995/96:115 s. 75) I skrivelsen Reformering av domstolsväsendet – en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) anförde regeringen att domstolarnas resurser i största möjliga utsträckning skall koncentreras till den dömande verksamheten, dvs. straffrättskipning och tvistlösning mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna. har ställt sig bakom skrivelsen (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). I skrivelsen Reformering av domstolsväsendet – information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) upprepade regeringen att verksamhet som inte utgör dömande verksamhet så långt det är möjligt skall föras bort från domstolarna. har ställt sig bakom även denna skrivelse (bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283). Som ett led i renodlingen av domstolarnas verksamhet har ett antal ärendetyper flyttats över från allmän domstol till förvaltningsmyndighet. Genomförda och föreslagna reformer handlade allmän domstol alla ärenden om tvångslikvidation av aktiebolag och ekonomiska föreningar. flyttades handläggningen av vissa ärenden om tvångslikvidation av aktiebolag till , numera . Regeringen ansåg att likvidationsärendena borde handläggas av domstol om det var fråga om att avgöra tvister mellan olika intressenter. I de fall det var fråga om att konstatera förekomsten av faktiska förhållanden borde enligt regeringen saken i stället handläggas av (prop. 1993/94:43 s. 11). Vad gäller aktiebolag har verket därefter tillförts ytterligare uppgifter av liknande slag (prop. 1994/95:67, 1999/2000:23, 1999/2000:34 och 2000/01:150). beslut i dessa ären- den överklagas till allmän domstol. flyttades handläggningen av vissa ärenden om likvidation av ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar, ko- operativa hyresrättsföreningar och sambruksföreningar från tings- rätt till , numera , (prop. 2002/03:147, bet. 2002/03:LU4, rskr. 2002/03:28). Bolags- verkets beslut i dessa ärenden överklagas till allmän domstol. De flesta frågor om förmyndarskap m.m. har från flyttats från tingsrätt till överförmyndaren (prop. 1993/94:251, bet. 1994/95:LU3, rskr. 1994/95/29). Beslut av överförmyndaren över- klagas till allmän domstol. Frågan om förmyndare, gode män och förvaltare har varit föremål för överväganden av Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare (Ju2002:04). Utredningen överlämnade sitt slut- betänkande (SOU 2004:112). flyttades ansvaret för inregistrering av bouppteck- ningar samt uppgiften att vara beskattningsmyndighet i fråga om arvsskatt från tingsrätterna till skattemyndigheterna, numera Skatte- verket (prop. 2000/01:21, bet. 2000/01:JuU7, rskr. 2000/01:134). Beslut av i ärenden om inregistrering av bouppteck- ningar om arvsskatt och gåvoskatt överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Ansvaret för flyttades från till (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223). Beslut av i registerärenden överklagas till allmän domstol. flyttades handläggningen av ärenden om in- skrivning av företagshypotek från inskrivningsmyndigheten i domsaga till , numera , (prop. 2000/01:88, bet. 2000/01:JuU24, rskr. 2000/01:223). Beslut av i dessa ärenden överklagas till allmän domstol. är det möjligt att med sakrättslig verkan skriva in förvärv av äganderätt och nyttjanderätt till luft- fartyg i ett nytt register – inskrivningsregistret för luftfartyg (prop. 2003/04:27, bet. 2003/04:LU10, rskr. 2003/04:135). har handläggningen av ärenden om inskrivning av inteckning i luftfartyg flyttats från till den nyinrättade Luftfartsstyrel- sen, som skall handha det nya registret. Beslut av Luftfartsstyrelsen i inskrivningsärenden överklagas till allmän domstol. Vilka delar av konkurshanteringen som kan flyttas från domstol har övervägts av den s.k. konkurstillsynsutredningen. I betänkandet Ny konkurstillsyn (SOU 2000:62) föreslås bland annat att den nuvaran- de ordningen med obligatoriskt edgångssammanträde inför rätten ersätts av en ordning med fakultativ edgång. stället vara att gäldenären skriftligen bekräftar bouppteckningens riktighet vid ett bouppteckningssammanträde inför konkursförvalt- aren. Vidare föreslås att t.ex. frågor om anstånd med avlämnande av förvaltarberättelse skall prövas av tillsynsmyndigheten i stället för av rätten. Regeringen avser att lägga fram en lagrådsremiss som behandlar dessa förslag. Förfaranden enligt konkurslagen och lagen om företagsrekonstruk- tion kan komma att integreras i syfte att skapa ett mer samlat in- solvensförfarande. Regeringen avser att lämna ett uppdrag till en utredare att överväga frågan. Utredaren kommer sannolikt i det sammanhanget bl.a. överväga vilka frågor i samband med ett insolvensförfarande som en allmän domstol bör pröva och vilka som lika gärna kan avgöras av någon förvaltningsmyndighet eller av den person som hanterar förfarandet. har i betänkandet Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande (SOU 2004:81) föreslagit att kronofogdemyndigheten som första instans skall pröva ansökningar om skuldsanering och ompröva skuldsaneringsbeslut. Myndigheten skall kunna fatta beslut i ärendet även om en eller flera borgenärer motsätter sig en skuldsanering. Kronofogdemyndig- hetens beslut skall enligt förslaget kunna överklagas till tingsrätten, som alltså blir en renodlad överinstans för dessa ärenden. Statskontoret föreslår i rapporten samlat äktenskapsregister (2002:4) att den nuvarande registreringen av äktenskapsförord, anmälan om bodelning, förrättad bodelning och gåva mellan makar flyttas över från tingsrätterna till ett samlat äktenskapsregister. I rapporten föreslås att äktenskapsregistret förläggs till i . I rapporten ges inte förslag på hur överklagande av regi- streringsärenden skall hanteras. Statskontorets rapport har inte lett till lagstiftning. Domstols handläggning av mål och ärenden Vid de allmänna domstolarna handläggs tvistemål och brottmål. Dessa mål handläggs enligt . Därutöver handläggs ett stort antal ärenden. Denna ärendehantering brukar sedan gammalt benämnas frivillig rättsvård. De flesta rättsvårdsärenden handläggs enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden (ärendelagen). I för- arbetena till gamla ärendelagen finns en beskrivning av hur begreppen rättskipning och frivillig rättsvård förhåller sig till varandra (NJA II 1947 s. 87 ff.). Beskrivningen är inte i alla delar relevant eftersom nya ärendetyper har tillkommit där denna distinktion inte passar. Dessa ärendetyper har dessutom olika grad av judiciell karak- tär. Exempel på ärenden som handläggs enligt ärendelagen (rätts- vårdsärenden) är registrering av äktenskapsförord enligt 7 kap. 3 § , dödande av förkommen handling enligt lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling, förordnande av sak- kunnig enligt 10 § lagen (1985:193) om internationell järnvägstrafik, entledigande av god man enligt 16 § lagen (1904:48 s.1) om sam- äganderätt, kungörelse av känd arvinge som vistas på okänd ort enligt 16 kap. 1 § , utseende av boutredningsman enligt 19 kap. , vissa namnärenden enligt namnlagen (1982:670) samt skuldsaneringsärenden enligt skuldsaneringslagen (1994:334). Det finns också åtskilliga ärenden som skall handläggas enligt . Exempel på denna kategori av ärenden är kon- kursärenden enligt konkurslagen (1987:672) samt vissa ärenden om kvarstad. För många fall framgår det direkt av den materiella lagstiftningen om ärendelagen eller skall tillämpas. Se t.ex. 16 kap. 2 § konkurslagen. I andra fall kan vägledning hämtas från formu- leringar såsom "mål", "ansöka om stämning" eller "väcka talan" som indikerar att skall tillämpas. De olika rättsvårdsärendena är mer eller mindre tvistiga och har olika grad av judiciell karaktär. Ett överlämnat skuldsanerings- ärende är t.ex. i princip alltid tvistigt eftersom det finns motstående intressen mellan enskilda, medan ett ärende om dödande av för- kommen handling i regel inte innehåller några sådana motstående intressen. Detta är omständigheter som måste beaktas vid bedöm- ningen av om en ärendetyp kan flyttas från domstol. handläggning av ärenden regleras av för- valtningslagen (1986:223). Handläggningen vid en förvaltningsmyn- dighet skall enligt 7 § förvaltningslagen vara så enkel, snabb och billig som möjligt. Normalt är handläggningen skriftlig, men part har i vissa situationer rätt att lämna uppgifter muntligen. Därutöver finns det också möjlighet till muntlig handläggning. Beslut av förvalt- ningsmyndighet kan rättas, omprövas och överklagas. Flyttas en ärendetyp över från tingsrätt till förvaltningsmyndig- het kan det behövas särskilda handläggningsregler som kompletterar förvaltningslagens bestämmelser. Ett exempel på när sådana särskil- da regler har bedömts nödvändiga är när vissa likvidationsärenden flyttades från allmän domstol till (jfr prop. 2002/03:147 s. 27 f). Vid de reformer som genomförts förekommer både överklagande till allmän domstol och till allmän förvaltningsdomstol. Som regeringen anför i propositionen Rättigheter i luftfartyg (2003/04:27) kan det i och för sig framstå som naturligt att beslut meddelade av en förvaltningsmyndighet överklagas till allmän för- valtningsdomstol. Det bör dock beaktas att vissa ärenden innebär en prövning av frågor av civilrättslig karaktär. Detta är frågor som huvudsakligen tillhör de allmänna domstolarnas rättsområde och som kan medföra att det är mer ändamålsenligt att överprövningen sker vid dessa domstolar. Vid ärendehandläggning kan frågor som gäller ett bakomliggande rättsförhållande behöva prövas. T.ex. kan den civilrättsliga frågan om vem som rätteligen har äganderätt till egendom aktualiseras i ett ärende om utseende av god man enligt lag (1904:48 s.1) om sam- äganderätt. I den mån sådana civilrättsliga frågor regelmässigt aktu- aliseras i en ärendetyp kan detta vara ett skäl för att denna lämpligen bör överklagas till allmän domstol och inte till allmän förvaltnings- domstol. (Jfr rättsfallen NJA 1984 s. 256, 1974 s. 285, 1972 s. 641 och 1970 s. 320 samt RH 1985:95 och 1992:49). har genom att ansluta sig till olika internationella konven- tioner förbundit sig att garantera medborgarna domstolsprövning. Enligt om skydd för de mänskliga rättigheter- na och de grundläggande friheterna följer en rätt till domstolspröv- ning av civila rättigheter och skyldigheter. Som exempel på andra internationella åtaganden i fråga om en rätt till domstolsprövning kan nämnas FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, om adoption, den s.k. II-förordningen och om äktenskapsskillnad. Handläggningen av en ärendetyp bör självklart inte flyttas från allmän domstol till förvaltningsmyndighet om det finns internationella konventioner som kräver domstolsbeslut eller domstolsprövning i första instans. Vissa svenska avgöranden måste kunna verkställas utomlands. Om utländsk rätt regelmässigt kräver beslut av domstol för att verkställig- het skall vara möjlig bör ärendetypen inte flyttas från domstol. En särskild utredare skall utreda förutsättningarna för att till för- valtningsmyndighet flytta över handläggningen av sådana ärenden som enligt nuvarande ordning handläggs av tingsrätt i första instans. Uppdraget omfattar såväl ärenden som handläggs enligt ärendelagen som ärenden som handläggs enligt . Utredaren skall kartlägga vilka ärendetyper som tingsrätten hand- lägger i första instans och i fråga om var och en av dessa överväga om handläggningen kan flyttas över till förvaltningsmyndighet. I samband med det skall utredaren beakta eventuella internationella förpliktelser som begränsar möjligheten att flytta över vissa ären- den till förvaltningsmyndighet. När det gäller de ärenden som utredaren anser möjliga att flytta över till förvaltningsmyndighet skall utredaren överväga lämpligheten av en sådan överflyttning. En utgångspunkt skall vara att ärenden som avser rättsvård i största möjliga utsträckning bör hanteras av en förvaltningsmyndighet. Det bör dock beaktas om prövningen rör frågor eller inrymmer rättsliga ställningstaganden av sådan karaktär att ärendet lämpligen bör avgöras av domstol. I den mån kompletterande regler till förvaltningslagen bedöms nödvändiga för att en överflyttning skall vara möjlig skall förslag till sådana kompletterande regler lämnas. I fråga om de ärenden som utredaren anser bör flyttas över till förvaltningsmyndighet skall utredaren lämna förslag på vilken för- valtningsmyndighet som bör handlägga ärendena. lämplig förvaltningsmyndighet lämnas bör utredaren beakta att en förvaltningsmyndighet inte bör hantera flera ärendetyper där myn- digheten i de olika ärendetyperna har att bevaka motstridiga intressen. Utredaren skall beakta pågående arbete i andra utredningar. Vidare skall utredaren överväga om beslut i sådana ärenden som föreslås överflyttade till förvaltningsmyndighet bör kunna över- klagas till allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. I den mån de överväganden som görs påverkar eller bör få genom- slag också för processen i domstol, skall utredaren lägga fram lag- förslag även i fråga om den processen. Utöver de frågor som har berörts ovan står det utredaren fritt att ta upp och föreslå förändringar som har nära samband med upp- draget. Uppdraget skall redovisas . Förteckning över ärenden som handläggs av tingsrätt enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden I förteckningen anges de ärenden som handläggs av tingsrätt i första instans och efter överklagande eller överlämnande. Ärenden med anknytning till –Bestämmelserna i som anges nedan tillämpas även på registrerat partnerskap och registrerad partner, se 3 kap. 1 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap –Bestämmelserna i om bodelningsförrättare som anges nedan tillämpas även på sambor, se 26 § sambolagen (2003:376) Ansökan om registrering av äktenskapsförord, gåva och upp- rättad bodelningshandling; 7 kap. 3 §, 8 kap. 1 §, 13 kap. 6 § och Anmälan om registrering av bodelning under äktenskap; 9 kap. 1§ och 16 kap. Ansökan om tillstånd att förfoga över egendom; 7 kap. 8 § och 24 § sambolagen (2003:376) Begäran av en make om att sätta den andre makens egendom eller del därav under särskild förvaltning; 9 kap. 8 § äktenskaps- balken Ansökan om förordnande eller entledigande av bodelningsför- rättare; 17 kap. 1 och 4 §§ Ansökan om föreläggande för make eller sambo att lämna upp- gifter till bouppteckningen; 17 kap. 5 § Ansökan om ersättningsgaranti till bodelningsförrättare; 17 kap. 7 a § Ansökan om rätt att bo kvar i den gemensamma bostaden och besöksförbud; 18 kap. 2 § och 28 § sambolagen (2003:376) Ansökan om åtgärd enligt 3 kap. 12 § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. De åtgärder som avses är förordnande om rätt att bo kvar i den gemensamma bostaden och att använda den andre makens bohag som finns där. Vidare avses åtgärder som rör underhållsbidrag, besöksförbud samt vårdnad, boende och umgänge. Ärenden med anknytning till Ansökan om blodundersökning vid utredning om faderskap; lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap Ansökan om adoption; 4 kap. 1 § Ansökan om omvandling av en utomlands beslutad adoption; lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid inter- nationella adoptioner Ansökan om s.k. omadoption; lagen (1971:796) om internatio- nella rättsförhållanden rörande adoption Ansökan och anmälan om förordnande och entledigande av sär- skilt förordnad vårdnadshavare; 6 kap. 9, 10 b och 10 c §§ för- äldrabalken Ansökan om att underårig med eget hushåll ska frånkännas sin behörighet att ingå rättshandlingar för den dagliga hushållningen; 9 kap. 2 a § Ansökan om förordnande och entledigande av förmyndare för underårig; 10 kap. Ansökan om förordnande och entledigande av särskild före- trädare för barn; lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Ansökan om ersättning av allmänna medel till särskild före- trädare för barn; 11 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Ansökan om anordnande och upphörande av godmanskap; 11 kap. 4, 19 och 20 §§ Ansökan om jämkning av godmanskap; 11 kap. 23 § föräldra- balken Ansökan om anordnande och upphörande av förvaltarskap; 11 kap. 7, 19 och 20 §§ Ansökan om jämkning av förvaltarskap; 11 kap. 23 § föräldra- balken Överförmyndarens beslut som rör godmanskap, förvaltarskap och föräldrars förmyndarförvaltning får överklagas till tingsrätt; 20 kap. 4 och 6 §§ Ansökan om förordnande och entledigande av god man för ensamkommande barn; lagen (2005:429) om god man för ensam- kommande barn Ansökan om ersättning av allmänna medel till överförmyndare (); förordningen (1976:1121) om ersätt- ning till vissa överförmyndare, förmyndare och förvaltare Ansökan om verkställighet av dom, beslut eller avtal om vård- nad, boende och umgänge; 21 kap. Ärenden med anknytning till Anmälan om arvskungörelse; 16 kap. 1–3 §§ Ansökan om föreläggande för arvinge eller testamentstagare att lämna besked om han eller hon vill göra gällande anspråk på arv eller testamente; 16 kap. 5 § Ansökan om förlängning av tid för preskription av rätt till arv och testamente; lagen (1958:52) om förlängning av tid för pre- skription av rätt till arv eller testamente Anmälan om att en arvinge vill göra sin rätt gällande utan att tillträda kvarlåtenskapen eller sin lott i denna; 16 kap. 6 § ärvda- balken Ansökan och anmälan som rör förordnande eller entledigande av boutredningsman; 19 kap. 1, 5, 6 , 8 och 15 §§ och 2 kap. 3 § sista stycket lagen om (1937:81) internationella rättsförhållanden rörande dödsbo Ansökan om tillstånd för boutredningsman att överlåta fast egendom eller tomträtt eller fråga om förvaltning av dödsbo vid oenighet mellan boutredningsmän; 19 kap. 13 och 16 §§ ärvda- balken Ansökan om att dödsbos egendom utomlands får omhändertas; 2 kap. 5 § lagen om (1937:81) internationella rättsförhållanden rörande dödsbo Frågor som rör bevakning och tillsyn över boutredningsmäns förvaltning; 19 kap. 14 a och 17 §§ Ansökan om förordnande och entledigande av skiftesman; 23 kap. 5 § och 17 kap. 4 § Ansökan om rätt att få sitta kvar i oskiftat bo i vissa fall; lagen (1935:44) om dödsbo efter dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare, som hade hemvist här i riket, m.m. Ansökan om förordnande av bouppteckningsförrättare i vissa fall; 2 § lagen (1935:45) om kvarlåtenskap efter den som har hemvist i , , eller Ansökan som rör verkställighet av legat; 22 kap. 3 § Ansökan om att utse ersättare för styrelseledamot; 8 kap. 16 § aktiebolagslagen (2005:551) En ansökan om tillstånd att verkställa beslut om minskning av aktiekapital eller reservfond ska överlämnas av till tingsrätt om en borgenär bestrider ansökan; 20 kap. 23 och 35 §§ aktiebolagslagen (2005:551) Ansökan om förordnande av god man vid inlösen av minoritets- aktier; 22 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551) Frågor om likvidation av aktiebolag prövas av tingsrätt i första instans eller efter överklagande av beslut; 25 kap. aktiebolagslagen (2005:551) Ansökan om ersättning av allmänna medel till likvidator; för- ordningen (2003:306) om ersättning av allmänna medel till lik- vidator En ansökan om tillstånd att få verkställa fusionsplan mellan aktie- bolag ska överlämnas av till tingsrätt om en borge- när bestrider ansökan; 23 kap. 20 § aktiebolagslagen (2005:551) Ansökan om förordnande och entledigande av likvidator för handelsbolag och enkla bolag; 2 kap. 37 och 38 §§ samt 4 kap. 7 § andra stycket lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Frågor om likvidation av ekonomiska föreningar prövas av tings- rätt i första instans eller efter överklagande av beslut; 11 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 9 kap. 29 § bostadsrättslagen (1991:614), 23 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt och 16 § lagen (1975:471) om sam- bruksföreningar Ansökan om tillstånd att få verkställa fusionsplan mellan ekono- miska föreningar; 12 kap. 6 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 9 kap. 30 § bostadsrättslagen (1991:614) och 24 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt Prövning av frågor om likvidation av europeiska ekonomiska intressegrupperingar; 7 § lagen (1994:1927) om europeiska eko- nomiska intressegrupperingar En ansökan om tillstånd att flytta ett europabolags eller ett europakooperativs säte ska överlämnas av till tings- rätt om en borgenär bestrider ansökan; 13 § lagen (2004:575) om europabolag och 18 § lagen (2006:595) om europakooperativ beslut om sanktioner mot ett europabolag eller ett europakooperativ kan överklagas till tingsrätt; 32 § andra stycket lagen (2004:575) om europabolag och 40 § fjärde stycket lagen (2006:595) om europakooperativ Prövning av frågor om likvidation av stiftelser; 7 kap. stiftelse- lagen (1994:1220) En ansökan om tillstånd att upplösa en stiftelse ska överlämnas av Kammarkollegiet till tingsrätt om en borgenär bestrider an- sökan; lagen (2001:845) om upplösning av stiftelser i vissa fall Frågor om likvidation av finansiella företag och försäkrings- företag prövas av tingsrätt i första instans eller efter överklag-