sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — Regeringens senaste forskningspolitiska proposition kan 25TP PT I propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) föreslogs att lärosäten även skulle få rätt att inneha bolag som förmedlar uppdragsutbildning. Nuläget – en sammanfattande beskrivning komma att ändra förutsättningarna för holdingbolagens verksamhet.TPF26FPT 2.3.7Länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverksansorgan Lämnade bidrag, s.k. såddfinansiering, 2007TPF FPT Lämnade lån, s.k. såddfinansiering, 2007 Länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan bedriver tillsamman med en bred verksamhet för att utveckla företagandet i varje region. Det samlade regionala företagsstödet i form av regionalt investeringsstöd, bidrag för företagsutveckling, stöd till kommersiell service, sysselsättningsbidrag och transportbidrag uppgick till omkring 860 miljoner kronor.TPF28FPT Därutöver har länsstyrelserna möjlighet att, med stöd av förordningen (2008:762) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation, bevilja finansiering av utvecklingsprojekt i tidiga skeden (s.k. såddfinansiering). I län med regionala självstyrelse- organ samt i och län övertas möjligheten att lämna stöd av självstyrelse- eller samverkansorganet. Företagsstöd i form av såddfinansiering lämnas som bidrag och lån. Stödet finansieras av anslaget 33:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Ansvaret för energi- relaterade frågor hade fram till dess åvilat . Energimyndig- heten bedriver en bred verksamhet för att skapa en effektiv och hållbar energianvändning samt en kostnadseffektiv svensk energi- försörjning. hade vid utgången av totalt 307 anställda. Myndigheten är lokaliserad till . 26TP PT Ett lyft för forskning och innovation (2008/09:50). 27TP PT Därutöver har bidragit med till Region . 28TP PT Statliga kapitalförsörjningsinsatser för nya, små och medelstora företag 2007, , avrapportering av regeringsuppdrag . Nuläget – en sammanfattande beskrivning stödjer bl.a. forskning och utveckling för ny kunskap kring tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Av särskilt intresse för denna utredning är Energi- myndighetens insatser för att identifiera och utveckla affärsidéer och företag inom energisektorn i syfte att skapa ett uthålligt energisystem och nationell tillväxt. stödjer i detta sammanhang utvecklingen av kommersialiserbara idéer genom ett innovationsstöd i form av villkorslån för att driva på arbetet med utvecklingen av det svenska energisystemet. Staten reglerar myndighetens verksamhet genom budget- propositionen, instruktionen, regleringsbrevet och förordning (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet. Verksamheten finansieras via anslag. 2.3.9Verket för innovationssystem () Lämnade bidrag 2007, Vinn Lämnade bidrag 2007, Forska och Väx Beslutade bidrag 2007, Vinn Verifiera bildades i samband med att den verksamhet som tidigare bedrivits av Närings- och teknik- utvecklingsverket (dåvarande ) delades upp på tre olika myndigheter. Till fördes också den verksamhet som bedrivits inom Kommunikationsforskningsberedningen och delar av . har, enligt myndighetens instruktion, till uppgift att främja utvecklingen av effektiva svenska innovationssystem inom verksamhetsområdena teknik, transport, kommunikation och arbetsliv. Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. Myndigheten har även till uppgift att kartlägga kunskaps- behov, initiera och finansiera behovsmotiverade forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt, samt att verka för att kunskaper sprids och nyttiggörs. bedriver två program med särskild inriktning mot forskning och innovation i små och medelstora företag: Forska och Väx samt Vinn . Nuläget – en sammanfattande beskrivning dessutom, i samarbete med , programmet Vinn Verifiera. hade vid utgången av totalt 187 personer anställda. verksamhet är placerad i . Staten reglerar verksamhet genom budgetpropositionen, instruktionen, regleringsbrevet och förordningen (2008:762) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation. Myndighetens verksamhet finansieras via anslag. 2.3.10Verket för näringslivsutveckling () bildades i samband med att den verksam- het som tidigare bedrivits av (dåvarande ) delades upp på tre olika myndigheter. Nya bildas med kärnkompetens inom näringslivsutveckling och regionala utvecklingsfrågor. erbjuder, utöver de regionala företagsstöden, projekt- finansiering via flera olika program. Bland dessa kan nämnas produktutveckling i små företag, främjande av kvinnors företagande, leverantörsprogram för fordonsindustrin, miljödrivna marknader, handlingskraft med IT och produktionslyftet samt svenskt-norskt näringslivssamarbete. Vid utgången av var det totala antalet anställda 279 personer. har kontor i , och . har därutöver åtta programkontor, som ansvarar för Nuteks uppdrag som förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet för de åtta regionala strukturfondsprogram som finansieras genom Europeiska regionala utvecklingsfonden. 2.3.11Exportkreditnämnden (EKN) Lämnade garantier till SME-företag, 2007 bedriver en omfattande verksamhet och tillhandhåller exportkredit- och investeringsgarantier i syfte att stärka svenskt näringslivs konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. garanterade EKN krediter, SOU 2008:121 Nuläget – en sammanfattande beskrivning lån, säkerheter och remburser för ett sammanlagt belopp om . För att göra sin verksamhet känd bland SME-företag har EKN , i samarbete med och regionala exportrådgivare, aktivt satsat på att genomföra exportseminarier runt om i landet. Det inledda samarbetet med har också utvecklats. kan således alla regionala Almi-kontor förmedla EKN:s motgarantier och rörelsegarantier till SME-företag. 2.3.12Det särskilda s.k. exportlånet Exportlånet till SME-företag, 2007 AB () bildades gemensamt av staten och de svenska affärsbankerna . Syftet var att ge den svenska industrin bättre tillgång till långfristig finansiering och därigenom öka dess konkurrenskraft. Staten är ensam ägare. I står tio stora företag för av landets export. Exportvolymen uppgår till av BNP.TPF29FPT För att stärka SME-företagens möjligheter till kompletterande finansieringsinsatser utöver de som tillhandahålls av banksystemet har, i samarbete mellan SEK, , , och , det s.k. exportlånet tagits fram. Exportlånet ska underlätta för små och medelstora svenska företag att verka på nya marknader och bidra till finansiering i lokal valuta. Lånet finns tillgängligt för marknaden via kontor. SEK och EKN står för kapitalförsörjning och riskhantering. 2.3.13Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (SIDA) Lämnade avskrivningslån startprogram, 2007 Lämnade bidrag Demomiljö, 2007TPF FPT SIDA tillhandahåller medel för två s.k. startprogram. Start- programmen är ett biståndsinstrument med syfte att stödja svenska 29TP , pressmeddelande . 30TP PT uppskattning av bidrag till svenska små- och medelstora företag. Nuläget – en sammanfattande beskrivning SME-företags samarbetsprojekt med små och medelstora företag i samarbetsländer för att bidra till lönsamma och produktiva företag i dessa länder. bedrivs StartSyd för samarbetsprojekt i länder i , och och StartÖst för samarbetsprojekt i länder i . Finansierings- formen förmedlas via och beroende på vilket land som avses. SIDA driver också projektet som ger myndigheter, kommuner, institutioner och företag inom ett fyrtiotal av Sidas samarbetsländer möjlighet att pröva ny teknik. SME-företag erbjuds inom ramen för projektet stöd till förstudier och projektutveckling. DemoMiljö administreras av . är ett helägt statligt riskkapitalbolag som bildades . har 26 anställda. Huvudkontoret ligger i . Bolagets syfte är att inom ramen för den svenska biståndspolitiken bidra med riskkapital och kunnande för investeringar i vissa länder i , , och . Målen med verksamheten är att bidra till utveckling i de svenska biståndsländerna, skapa en lönsam avkastning, öka bolagets kapitalbas och utveckla ett samarbete med det svenska näringslivet i syfte att underlätta företagens expansion mot berörda utvecklingsländer. arbetar i första hand med riskkapital i form av aktier men erbjuder även lån. ska från ta över ansvaret för startprogrammen från SIDA. Detta, tillsammans med planerade kapitaltillskott, ger möjlighet till ett utvidgat och mer långsiktigt samarbete med små och medelstora företag. 2.3.15Statlig finansiering fördelat mellan kvinnor och män har på regeringens uppdrag studerat hur statlig finansiering fördelas mellan män och kvinnor.TPF31FPT Kvinnor är, enligt rapporten, i betydligt mindre utsträckning än män mottagare av statliga kapitalförsörjningsinsatser till företag. Andelen kvinnor, som 31TP PT Utfall och styrning av statliga insatser för kapitalförsörjning ur ett könsperspektiv, R2007:34. Nuläget – en sammanfattande beskrivning erhåller finansiering, är lägst när det gäller produktutveckling, FoU och insatser i tidiga skeden. Kvinnor utgör majoritet endast i mikrolån, där av långivning gick till företag som leddes av kvinnor eller till lika delar ägdes av män och kvinnor. Frågan är om detta innebär att kvinnor har svårare att finansiera sin verksamhet. Enligt så tyder de flesta studier, som genomförts inom området, på att det finns vissa köns- skillnader.TPF32FPT Dessa skillnader återfinns på samma sätt i många andra länder. Enligt Nuteks genomgång beror skillnaden snarare på strukturella orsaker än direkt diskriminering. pekar bl.a. på att kvinnor p.g.a. familjeansvaret hyser ett större motstånd mot lån och höga risker och att kvinnor har brist på eget kapital vid företagsstart. Jag delar denna slutsats. Den s.k. sociala tröskeln, då en presumtiv företagare av hänsyn till familjesituationen avstår från att bli företagare då en eventuell framtida konkurs kan äventyra familjens ekonomiska situation, är ofta högre för kvinnor än för män. Jag resonerar mer kring detta i avsnitt 3.3.7. 2.4Insatser för företagsutveckling – en internationell jämförelse Enligt direktiven ska jag som grund för mina förslag göra de internationella jämförelser som är befogade. Jag har efter närmare övervägande beslutat att en sådan internationell jämförelse lämpligast avgränsas till en fördjupning i de statliga företags- finansieringssystem som byggts upp i våra nordiska grannländer , och samt i . De fakta som jag redovisar i det följande bygger bl.a. på studieresor till , och , underlag från samt faktainsamling i övrigt. 32TP PT Finansieringssituationen för kvinnor som är företagare – kunskapsöversikt och analys, Infonr 018-2007. Nuläget – en sammanfattande beskrivning Den danska regeringen har i sin globaliseringsstrategi fastställt mål och aktiviteter som ska stärka produktivitet och konkurrenskraft. Ett av målen är att 2015 ska vara ett av de länder i världen som relativt sett har flest entreprenörer. De offentliga finansieringsinsatserna till små och medelstora företag i är huvudsakligen samlade inom den statliga aktören Vaekstfonden. Vaekstfonden tillhandahåller dels egen- kapitalprodukter med fokus på investeringar direkt eller via fonder, dels lånefinansiering. är investerat i tillväxtbolag och i venture capital- fonder. Inom lånefinansiering erbjuder Vaekstfonden en bank- garantiprodukt för nystartade och etablerade verksamheter med tillväxtpotential. Garantin täcker av lånebelopp (kronor). Fram till har Vaekstfonden utfärdat garantier för ett samlat lånebelopp om i mer än 1 450 olika fall. Portföljen innehåller drygt 900 bolag. Därutöver tillhandahåller Vaekstfonden en komma i gång garanti på av lån och krediter . Portföljen består av 450 olika företag i skilda branscher. beslutades att Vaekstfonden i ökad omfattning skulle fokusera sin verksamhet mot egenkapitalsatsningar. Denna förändring beslutades för att täcka behov hos företagen och för att öka återflödet från investeringsportföljen genom möjligheten att ta del av värdeökningen i företag med god tillväxt. Inom egenkapital erbjuder Vaekstfonden nu tillväxtkapital för internationell expan- sion med investeringar i intervallet 5–, partner- kapital tillsammans och på lika villkor med affärsänglar i intervallet 3–och startkapital som fokuserar på att utveckla lösningar utifrån kundens behov i intervallet 4–med möjlighet till uppföljande investeringar . En kommission med deltagare från ministerier samt offentliga och privata investerare är tillsatt för att utvärdera det nuvarande offentliga riskkapitalinitiativet och för att lämna förslag till framtida satsningar inom området med målet att skapa ännu fler nya företag.TPF33FPT 33TP PT Kommissorium for udvalget om fremtidens marked for riskovillig kapital. Nuläget – en sammanfattande beskrivning I finns ingen myndighet motsvarande och det finska Tekes i de tidiga forsknings- och innovationsskedena. De enskilda universiteten har, jämfört med t.ex. , en betydligt större självständighet inom FoU-området. I finns sju olika forskarbyar och innovationsmiljöer fördelade över landet med fokus på att kommersialisera forskningsresultat och innovationer på såddnivå. I likhet med i så är i de statliga finansierings- insatserna till SME-företag huvudsakligen samlade under en statlig aktör. Koncentrationen är en följd av att ett antal funktioner som var utspridda på Turistråd, , Statens naerings- og distriktsutviklingsfond och Statens veiledningskontor for oppfinnere lokaliserats till Innovasjon . Innovasjon uppdrag är att bidra till utvecklingen av norskt näringsliv, såväl nationellt som internationellt, med fokus på förnyelse och innovation. Innovasjon erbjuder tjänster och program som ska bidra till att utveckla regionerna, öka innovationstakten i näringslivet över hela landet och profilera norskt näringsliv och som resmål. Innovasjon har fem fokusområden som prioriteras genomgående i alla olika insatser: nätverksbaserad innovation och förändring, små och medelstora företag med förutsättning för internationell tillväxt, entreprenörskap, kvinnors och slutligen ungdomars företagande. För att utveckla fokusområdena erbjuder Innovasjon tjänster inom finansiering, kompetens- utveckling, rådgivning, utveckling av nätverk och internationell exponering. Inom finansieringsområdet tillhandahåller Innovasjon lån, bidrag, garantier samt egenkapitalinvesteringar. Finansieringsverksamheten har bidragit med ca. till utvecklingsprojekt i näringslivet i form av lån och bidrag. avsåg bidrag till sammanlagt 5 000 projekt. av finansieringen riktas mot företag med mindre än 20 anställda. bildades , ett offentligt investeringsbolag som investerar i riskkapitalfonder för att bidra till utvecklingen av den norska riskkapitalmarknaden. Bolaget förvaltar och har Nuläget – en sammanfattande beskrivning investerat i drygt 20 riskkapitalfonder. Privat kapital kompletterar alla statliga investeringar. Argentum ser över sin nationella investeringsstrategi. Bakgrunden är att den privata riskkapitalmarknaden i alltmer utvecklas mot en gemensam nordisk marknad. Argentums avsikt är att gå mot en nordisk portfölj. I är de offentliga finansieringsinsatserna, i likhet med i , fördelade mellan flera olika aktörer. En viss koncentration har skett . Enligt det finanspolitiska minister- utskottets riktlinjer övergick ansvaret för utvecklandet av den offentliga kapitalinvesteringsverksamheten för företag i såddskedet till från att tidigare varit fördelat på Jubileumsfonden för självständighet, Sitra, och . Finnvera Abp ägs av . Verksamheten inom Finnvera lånefinansieras och förutsätts vara självbärande. Koncernens riskkapitalverksamhet bedrivs av dotterbolagen , och . Finnvera erbjuder lån, borgen, riskkapital och exportgarantier. De produkter och tjänster som ingår i sortimentet täcker företagens alla utvecklingsfaser, från etableringslån till exportgarantier för storföretag. Finnveras uppgift är att komplettera finansmarknaden och stärka verksamhetsbetingelserna för finländska företag i start-, tillväxt- och internationaliseringsfasen samt vid exporthandel. Finnveras affärsområden är mikrofinansiering, regional finansiering, finansiering av tillväxt och internationalisering, kapitalinvesteringsverksamhet samt exportfinansiering. Av de nära 3 500 nya företag som Finnvera finansierade inledde merparten eller av företagen sin verksamhet som mikroföretag. En tredjedel av de finansierade nyetablerade företagen verkar inom handels- och konsumenttjänster. beviljades finansiering till småföretagsverksamhet om totalt . Finnvera deltar i finansiering för regional utveckling inkluderande finansiering av generations- växlingar. Finnvera finansierar därtill internationaliseringen av omkring 500 små och medelstora finländska företag som har en planerad Nuläget – en sammanfattande beskrivning internationellt finansierades med totalt . Veraventure är Finnveras kapitalinvesteringsbolag. Bolaget grundades för att förvalta och utveckla investerings- verksamheten i de regionala riskkapitalfonderna. gjorde Veraventure två ytterligare placeringar i regionala fonder i aktiebolagsform till ett belopp om totalt . Fonden deltog därtill med i grundandet av kapitalfonden . Jubileumsfonden för självständighet, Sitra, är en oberoende offentligrättslig fond som lyder under . Sitras verksamhet bedrivs i programmen hälsovård, kost och näring, energi samt maskinindustri. Inom programmen bedrivs utredningar, strategiprocesser, försöksprojekt, utveckling av affärs- verksamhet och företagsfinansiering. Sitras investeringsportfölj innehåller omkring 60 företag, i vilka har investerats totalt . Sitra har därutöver ett brett internationellt samarbetsnätverk och placeringar i fler än 20 kapitalfonder. Sitra är även med som placerare i 15 inhemska fonder. Tekes, utvecklingscentralen för teknologi och innovationer, är en statlig myndighet som finansierar företags, högskolors och forskningsinstituts forsknings- och utvecklingsprojekt. startar drygt 2000 forsknings- och utvecklingsprojekt som beviljats finansiering av Tekes. Tekes kunder utgörs av ca. 3 000 företag och omkring 50 universitet, högskolor och forsknings- institut. erbjuder Tekes en ny finansierings- form avsedd för etablering och utveckling av innovativa och tillväxtorienterade företag med internationell inriktning. Ändamålet med verksamheten är att ännu mer stimulera de konkurrenskraftigaste företagens tillväxt och internationalisering. Även i erbjuds en omfattande statlig offentlig finansiering till små och medelstora företag. I detta sammanhang vill jag särskilt nämna den federala satsning som tillhandahålls genom The U.S. SBA är en federal myndighet som bildades för att hjälpa entreprenörer i att starta, driva och skapa tillväxt i företag. Nuläget – en sammanfattande beskrivning SBA innefattar ett stort nätverk av lokala kontor och har ingått partnerskapssamarbete med flera olika offentliga och privata organisationer. SBA administrerar flera program som tillhanda- håller både rådgivning, information och finansiering till små företag. SBA har sedan starten på olika sätt givit stöd till omkring tjugo millioner små företag. Värdet på SBA:s låneportfölj uppgår till fördelat på 219 000 lån. har SBA investerat mer än (venture capital) i små växande företag. () drivs inom ramen för SBA. Programmet inrättades 1958 för att förse små företag med ägarkapital, långsiktiga lån och kompetens- stöd till företagsledningen med så stort deltagande som möjligt från privata finansiärer. Programmet har sedan starten finansierat nästan 100 000 företag med . hade, inom ramen för SBIC, investerats av SBA i 349 fonder. Ytterligare var beslutade. Det privata kapitalet, avsatt inom programmet, uppgick till . Den offentliga finansieringen av riskkapitalfonder, genom bl.a. stora offentliga pensionsfonder, är omfattande i . 2.5Forskning och utveckling i Svenska investeringar i forskning och utveckling placerar sig i världstoppen när FoU-utgifterna jämförs internationellt utifrån landets storlek, ekonomi och befolkning. Bara spenderar mer på FoU än som andel av BNP. investerade näringslivet, universitet och högskolor samt andra statliga myndigheter i i FoU vilket motsvarar av BNP. Näringslivets andel uppgick till eller . Beräknad statlig finansiering av FoU 2008 De statliga medlen till forskning och utveckling inom stats- budgeten beräknas, enligt budgetpropositionen , uppgå till . SOU 2008:121 Nuläget – en sammanfattande beskrivning stiftelserna och kommuner och landsting investera respektive . Forsknings- medel från EU beräknas uppgå till . Sammantaget motsvarar statens och övriga offentliga investeringar i FoU därmed av BNP 2008. Av de statliga medel om , som investeras i FoU, beräknas fördelas direkt till universitet och högskolor. Övriga medel fördelas i konkurrens. har en förbättringspotential i nyttiggörandet av FoU publicerar sin innovationsbarometer, Innovation Scoreboard, som i en jämförelseanalys mäter hur länderna i EU, , , , , , , , , och presterar inom innovationsområdet. De indikatorer som bedöms är: innovations- pådrivande insatser, kunskapsskapande åtgärder, innovation och företagande, tillämpning och användning av ny kunskap, patent- ansökningar samt immaterialrätt. Enligt resultatöversikten för är sammantaget det mest innovativa landet bl.a. beroende på kraftfulla insatser i form av FoU, både offentliga och privata. har dock en förbättringspotential i att bättre tillämpa och använda den nya kunskapen. Mitt uppdrag är inriktat på en översyn av svenska statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag. Mot bakgrund av att EU allt mer aktivt arbetar med frågor som rör SME-företag vill jag kortfattat beskriva EU:s insatser för företagsutveckling. Jag vill också framhålla betydelsen av att svenska företag och myndigheter verkligen utnyttjar möjligheten till EU-medfinansiering då kapitaltillskottet i många fall är av substantiell betydelse. En annan mycket väsentlig EU-aspekt är kring statsstödsregler. Detta regelverk är gränssättande för medlemsländernas möjligheter att stödja SME-företag. Nuläget – en sammanfattande beskrivning 2.6.1EU:s policy för små och medelstora företag ska vara den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin 2010. Målet, enligt Lissabonstrategin, beslutades av . Stadgan ska genom förbättrade rättsliga och administrativa förhållanden främja start och tillväxt av småföretag. Stadgan är ett frivilligt åtagande och stadfäster bl.a. behovet av entreprenörskapsutbildning, förenklade regler kring företagsetablering och bättre lagstiftning för småföretag. Ett fyrtiotal länder har tillsammans med antagit stadgan och dess huvudprinciper. Medlemsländerna rapporterar till Kommissionen om de insatser som genomförts med utgångspunkt från Småföretagsstadgan. Kommissionen publicerar därefter en rapport om genomförandet med en redovisning av ett urval av goda exempel i de olika medlemsländerna.TPF35FPT presenterade Kommissionen sitt meddelande Tillväxt och sysselsättning genom en politik för små och medelstora företag (SME-meddelandet). Av meddelandet framgår att småföretagens behov bör ge avtryck i såväl unionens som nationell policy inom SME-politiken utifrån principen tänk småskaligt först. redovisades en halvtidsöversyn av SME-meddelandet. Kommissionen konstaterar i översynen att policyn för att stödja små och medelstora företag ytterligare bör förtydligas, både på EU- och nationell nivå, eftersom små och medelstora företag är en viktig ekonomisk och social drivkraft i samhället. publicerade kommissionen därför meddelandet om Small Business Act (SBA) till Rådet, Europa- parlamentet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Engelskans act (akt, även rättsakt dvs. lag) används symboliskt för att understryka småföretagens roll i ekonomin och skapa en omfattande politisk ram för unionen och dess medlemsstater. SBA syftar till att samla all politik för små- och medelstora företag i ett gemensamt dokument och är uppbyggd kring tio vägledande principer.TPF36FPT