sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — Helikoptern i samhällets tjänst Helikoptern i samhällets tjänst SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utföra en översyn av den offentliga sektorns användning av helikopterresurser. Chefen för departementet förordnade som särskild utredare . Utredningen har antagit namnet Helikopter- utredningen. Som sakkunniga förordnades departementssekreteraren och departementssekrete- raren . entledigades och istället förordnades departementssekreteraren . Som experter förordnades avdelningschefen , brandingenjören , enhetschefen , länspolismästaren , utredaren , departementssekreteraren , kommendörkaptenen , , verksamhetsansvarige , utredaren och departementssekreteraren . entledigades och i stället förordnades avdelningsdirektören . entledigades och istället förordnades överdirektören . Pol.mag förordnades som sekreterare . Han förordnades som huvud- sekreterare . Pol.mag förordnades som sekreterare till och med . Textbearbetning och layout har utförts av kanslisekreterare , FA/kommittéservice. Utredningen överlämnar betänkandet Helikoptern i samhällets tjänst (SOU 2008:129). Uppdraget är härmed slutfört. Så har vi arbetat ........................................................................ Egenskaper hos helikoptrar ........................................ Klasser av helikoptrar .................................................. Tillverkare av helikoptrar ............................................ Vad kostar en helikopter? Utbildning av piloter ................................................... Utbildning av mekaniker och tekniker ...................... Flygrestriktioner i fjällvärlden .................................... Erfarenheter från andra länder ..................................... Allmänt om helikoptrar i ................................. Search & Rescue........................................................... 2.2.1 Allmänt om helikoptrar i ................................ Search & Rescue............................................................ 2.2.4 Polisens användning av helikoptrar ............................. Regelverk och flygsäkerhet .......................................... Flyg- och sjöräddning................................................. 2.3.6 Delstaternas användning av helikoptertjänster i samband med räddningstjänst .................................... 2.3.7 Operativ koordinering av helikoptrar........................ Flygsäkerhet och tillsyn ............................................. 3.1.2 International Helicopter Safety Team (IHST) ......... Allmänt om tillsyn...................................................... Allmänt om luftburen ambulanssjukvård............................. 4.1.1 Ansvaret för luftburen ambulanssjukvård................. 4.1.2 Forum för luftburen ambulanssjukvård .................... 4.1.3 Konferenser om luftburen ambulanssjukvård .......... 4.1.4 Certifiering, föreskrifter och standarder................... Den svenska sjukhusstrukturen................................. Funktioner hos ambulanshelikoptrar....................... Personal i ambulanshelikoptrar ................................ Medicinteknisk utrustning i ambulanshelikoptrar .. Medicinsk nytta av ambulanshelikoptrar ................. Opinionsläget avseende ambulanshelikoptrar ......... Helikopterflygplatser vid sjukhus ............................ 4.3.1 Svenska ambulanshelikoptrar jämförda med 4.3.2 Allmänt om svenska ambulanshelikoptrar................ 4.3.4 Övriga landstings användning av 4.3.5 i andra länder .......................... 4.3.6 Gränsöverskridande samarbeten i ................ Sjuktransporter från fartyg ........................................ 4.4.2 Sjukvårdsinsats till sjöss (SITS)................................. 4.4.3 Medicinsk bemanning av ............ 4.4.4 Medicinsk bemanning av i andra En underutnyttjad resurs?.......................................... 4.5.3 Samordnad upphandling i norra .................... 4.5.4 Spotmarknad i ...................................... 4.5.5 En samlad bild av ambulanstransporter med Ambulanstransporter i jetflygplan............................. Ambulanstransporter med SAS.................................. 4.5.9 i andra länder ............................... Beställare av transplantationstransporter .................. 4.6.2 Tillgång till flygplatser och flygplan .......................... 4.7 Svenska nationella ambulansflyget (SNAM)........................ Insatser med SNAM ................................................... Frågor för framtiden ................................................... 4.7.6 Möjlighet att anmäla SNAM till register inom EU och EAPR............................................................. 4.7.7 Strategisk medicinsk evakuering i andra länder ........ 4.8 Luftburna ambulanstransporter med Försvarsmakten ........ 4.8.1 Försvarsmaktens resurser för taktisk 4.8.5 Intensivvårdstransporter med ambulans i C-130 4.9Katastrofmedicinska aspekter på luftburna Allmänt om katastrofmedicin.................................... 4.9.2 Användning av luftburen ambulanssjukvård vid Framtida behov och förutsättningar avseende luftburen Brister i dagens system ............................................ Olika modeller för ökad samordning ...................... Nationellt bolag för luftburen ambulanssjukvård (NBLA) ..................................... Överväganden om terminologi ............................... Överväganden om medicinteknisk utrustning ....... Överväganden om upphandling av Överväganden om - helikoptrarna ................... Överväganden om ambulansflygplan ...................... Överväganden om transplantationstransporter ..... Överväganden om SNAM ....................................... Nordiskt katastrofmedicinskt samarbete ............... 4.11.12 Överväganden om ambulanshelikoptrar................. Avveckling ................................av helikoptersystem Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopter............ 5.9.1 Försvarsmaktens stöd till samhället........................... 5.9.2 Försvarsmaktens stöd till polisen med helikopter.... Regelverk och bestämmelser för Polisflyget ............ Polisflygets operativa resurser................................... Europeiskt och nordiskt samarbete .......................... 6.1.10 Polisflyg i andra länder .............................................. 6.2.1 Stöd till andra myndigheter........................................ Rättsväsendets behov av flygande resurser........................... Framtida behov och förutsättningar ..................................... 6.4.1 Samhällstrender som kan påverka Polisflygets 6.5.1 Inriktningen på Polisflygets verksamhet................... 6.5.2 Ökad integrering i övrig polisverksamhet................. 6.5.3 Polisflygets bemanning, beredskap och 6.5.4 Anskaffning av ny helikopter?................................... 6.5.6 Samarbete med svenska myndigheter........................ Ökat internationellt samarbete.................................. 7.1.1 Olika typer av skogsbränder och brandorsaker....... 7.1.2 Ekologiska aspekter och hyggesavbränning ............ 7.1.3 Samhällets beredskap för skogsbränder ................... Skogsbrandsbevakning med flyg .............................. 7.1.5Olika flygande resurser för Bekämpning av skogsbränder med helikopter......... Förmedling och ledning av helikoptrar.................... Försök med skopande flygplan................................. Stöd från EU:s gemenskapsmekanism ..................... Kostnader och finansiering ....................................... 7.2Övrig användning av helikoptrar inom 7.2.2 Situationer där kan 7.3 Framtida behov och förutsättningar..................................... 7.3.2 Övrig användning av flygande resurser inom 7.4 Överväganden avseende skogsbrandsbekämpning .............. 7.4.1 Ökat behov av helikoptrar ......................................... 7.4.2 Ett nationellt system för luftburen 7.4.4 Nationellt ramavtal om helikoptrar för Nationell lägesbild över tillgängliga helikoptrar ...... Prioritering av resurser .............................................. 7.4.8Nationell upphandling av skogsbrandsbevakning Initiativ för ökat nordiskt samarbete........................ Behov av utbildningsinsatser..................................... Bättre kunskap om skogsbrandsbekämpning........... Möjlig förändrad finansiering av Utökat ansvar för skogsägarna.................................. Överutnyttjande av statliga resurser och underutnyttjande av kommersiella resurser .............. 7.5Överväganden avseende övrig användning av helikoptrar 7.5.1 Underutnyttjande av helikoptrar vid livräddande 7.5.2 Ökad användning av ................... Användning av polishelikoptrar................................. 7.5.4 Ökad användning av ambulanshelikoptrar ................ 7.5.5 Användning av Försvarsmaktens helikoptrar............ Behov av utbildningsinsatser...................................... Flyg- och sjöräddning ................................................ 8.1.4 Rörliga resurser (Mobile facilities) ............................ Administration (management).......................... 8.1.6 Operativ ledning (Mission co-ordination)................ 8.2.3 Rörliga resurser (Mobile facilities) ............................ 8.2.4 Operativ ledning (Mission co-ordination) ............... 8.3Integrering av den operativa ledningen av flyg- och Bakgrund och tidigare utredningar............................ Övrig användning av .................. 8.5.10 Internationellt samarbete ........................................... 8.6 i andra länder ............................................. 8.7 Framtida behov och förutsättningar..................................... 8.8.1 Fördelar och nackdelar med en upphandlad SAR- Övningstid för besättningar....................................... Strukturerat internationellt samarbete ...................... 8.8.6 Ökat samarbete med svenska myndigheter .............. 8.8.8 SAR-systemets förmåga och dimensionering........... Finansiering av SAR-systemet................................... 8.8.10 Används för sällan? Fjällräddning och efterforskning av försvunna personer i andra fall ............................................................... Efterforsning av försvunna personer i andra fall.................. 9.1.1 Managing Search Operations (MSO) ........................ 9.1.2 Program för efterforskning av försvunna personer i andra fall..................................................... Program för fjällräddning........................................... räddningstjänst och fjällräddning............................... Användning av flygande resurser .......................................... Frivilliga flygkåren (FFK) .......................................... 9.6Fjällräddning och efterforskning av försvunna personer i andra länder .......................................................................... 9.7 Framtida behov och förutsättningar ..................................... 9.8.1 Översyn av polisens räddningstjänst ......................... 9.8.2 Ökad användning av externa flygande resurser......... 9.8.3 Samverkansavtal med Frivilliga flygkåren (FFK) ..... 9.8.4 Ramavtal med kommersiella helikopteroperatörer... Samverkansavtal med landsting.................................. Samarbete med Försvarsmakten ............................... Vinschning vid fjällräddning ..................................... Behov av utbildning och information om vid utsläpp av radioaktiva ämnen, vid utsläpp av radioaktiva ämnen .............. Andra radiologiska händelser................................................ Behov av flygande resurser för indikering............................ geologiska undersökning (SGU) ............... Frivilliga flygkåren (FFK)......................................... Framtida behov och förutsättningar..................................... Den offentliga användningen av helikoptertjänster ....... Den offentliga sektorns användning av civila Försvarsmaktens användning av helikoptrar ........... Kommunernas användning av kommersiella Landstingens användning av helikoptertjänster ...... användning av helikoptertjänster.... användning av helikoptrar........ Övriga myndigheters användning av Kalkning av sjöar och vattendrag.............................. 11.3.1 Statlig samordning av upphandlingen av Övergripande frågor kring samordning och Nuvarande samordningsuppdrag om offentliga flygande Samordning av helikopterverksamheter i andra länder........ 12.5.2 Länsstyrelserna får regional samordningsroll .......... 12.5.3 MSB ska verka för samordning av offentliga 12.5.4 Ett nationellt flygråd bör inrättas ............................. 12.5.5 Strategisk inriktning av räddningstjänstens flygande resurser inom statlig räddningstjänst ........ 12.5.7 Brister på förmågor ........................................... Möjliga framtida samverkansprojekt ........................ Offentliga flygande resurser.................................................. Kommunikations- och ledningscentraler ............................. 13.2.1 ARCC och MRCC.................................................... Kommunala räddningstjänster som inte använder SOS Alarm ................................................. 13.2.7 MSB, Avdelningen för samordning och insats ........ Kansliet för krishantering ......................................... 13.3.1 Grundkurs i sjöräddning ()........................... 13.3.2 On Scene Co-ordinator ()................................ Aircraft Co-ordinator (ACO).................................. Regional samverkanskurs (RSK) .............................. Central samverkanskurs (CSK)................................ 13.3.7 Särskild utbildning för markbaserad 13.4.1 Gemensamt forum flyg- och sjöräddningstjänst..... 13.4.3 Centrala Samrådsgruppen för Sjöräddning (CSS)... 13.4.4 Delegationen för samordning av räddningstjänst.... 13.5.1 Man väjer inte alltid den närmaste och 13.5.2 Kommunikation mellan olika centraler.................... 13.5.3 Ledning av flera enheter på en plats ......................... Helikoptrar på olycksplatser..................................... 13.6 Operativ koordinering i andra länder ................................... 13.8.3 Behov av samordningsforum för flygande Sambands- och kommunikationsfrågor .................. 13.8.7 Avlysning av luftrummet över olycksplatser 13.8.8 Beslut om insats med Försvarsmaktens 13.8.9 () ......... 13.8.10En översyn av ledningen av statlig räddningstjänst och stödet till den kommunala Tillgång till flygplatser ............................................. 14.5.3 Skalskydd, brandskydd och reservkraft.................... Europeiskt och nordiskt samarbete............................. 15.2.1 Inrättande av en nordisk samarbetsstruktur på politisk nivå för samhällsskydd och beredskap........ 15.2.2 Samarbete inom ramen för Nordred ........................ Förslag som innebär större kostnadsökningar..................... Förslag som innebär ett bättre offentligt Bilaga 3 Luftburna SAR-enheter i närområdet.......................... Bilaga 4 Beskrivning av de svenska ambulanshelikoptrarna ..... Bilaga 5 Beredskapsflygets tillgång till flygplatser .................... Kommunernas användning av kommersiella Länsstyrelsernas användning av kommersiella Övriga myndigheters användning av kommersiella Sambands- och kommunikationsmedel ....................... Ambulanssjukvård ombord på ..... Medicinteknisk utrustning ombord på luftfartyg ....... Aérospatiale (numera ) Bundesamt für Bevölkerungsschutz und Bestämmelser för civil luftfart kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära Commercial Pilot – Helicopter Centrala samrådsgruppen för sjöräddning Direktoratet for samfunnssikkerhet og bered- Euro Disaster Response Co-ordination European Helicopter Safety Team European Chiefs Task Force European Strategic Safety Initiative Helicopter Underwater Escape Training International Aeronautical and Search International Helicopter Safety Team Location – Airway, Breathing, Circulation, Läkare i luftburen ambulanssjukvård lagen om offentlig upphandling lagen om skydd mot olyckor Myndigheten för samhällsskydd och beredskap nationellt bolag för luftburen ambulanssjukvård Nordic Supportive Defence Structures Nordic Standard Helicopter Program Private Pilot – Helicopter Radiokommunikation för effektiv ledning Integrerat beslutsstöd för skydd mot olyckor Regler för militär luftfart Safety Assessment of National or Non-Com- meteorologiska och hydrologiska insti- Search & Rescue Region uppdrag är att se över hur den offentliga sektorns användning av helikoptertjänster kan bli mer effektiv. Avsikten är att man genom ett ökat samutnyttjande och lokalise- ring skall uppnå effektiviserings- och rationaliseringseffekter. Utredaren skall behandla frågor om huvudmannaskap, samfinan- siering, behov och tillgänglighet samt vilka begränsningar som kan finnas i de aktuella regelverken. Den särskilde utredaren skall vidare utreda frågan om lämpligheten av och fördelarna med att i ökad utsträckning ingå avtal med kommersiella helikopteroperatörer. Utredningen har även fått i uppdrag att genomföra en kart- läggning över olika offentliga aktörers behov och resurser avseende helikoptrar. Vidare ska utredningen hämta erfarenheter från andra länder. De huvudsakliga offentliga helikopterverksamheterna är: polisflyg med 6 helikoptrar 5 helikoptrar för Search & Rescue () som upphandlas landstingens 7 ambulanshelikoptrar som upphandlas Försvarsmaktens helikopterflottilj som ska bestå av 48 helikoptrar Till detta kommer övrig offentlig användning av helikoptertjänster i form av transporter och bruksflygstjänster, t.ex. miljökalkning, skogsinventering och skogsbrandsbekämpning. kan konstatera att det finns potential att i högre utsträckning samordna de offentliga helikopterverksam- heterna: Polisflyget saknar ett tydligt uppdrag och har en något splittrad verksamhet har en potential att användas för bl.a. fler typer av räddningstjänstuppdrag hela den luftburna ambulanssjukvården med bl.a. ambulans- helikoptrar, ambulansflygplan och Svenska nationella ambulans- flyget (SNAM) är svagt integrerad upphandlingssamordning saknas för övrig användning av heli- koptertjänster har lagt förslag för att öka samordningen såväl inom, som mellan olika flygsystem. Tvärsektoriell samordning föreslås öka genom samutnyttjande av olika resurser, samt sam- verkan kring t.ex. infrastruktur och system för operativ koordine- ring. Vidare föreslås strukturer för ett utökat nordiskt samarbete inom olika områden. Erfarenheter från andra länder är på grund av offshoreindustrin ett land med många heli- koptrar. Landet har stora helikopterresurser för flyg- och sjö- räddning, samt en intressant modell för ledning av dessa och andra räddningstjänstresurser. har ett mycket utvecklat och inte- grerat system för luftburen ambulanssjukvård, bestående av både helikoptrar och flygplan. Polisflyget är mindre utvecklat, och det finns bara en polishelikopter. I har man använt beredskapssatta helikoptrar för skogsbrandsbekämpning. Den olika norska helikoptersystemen är relativt väl integrerade. har samlat stora delar av de offentliga helikopter- resurserna i Gränsbevakningsväsendet, som både används för olika typer av räddningstjänst och för polisiära uppgifter. Ambulans- helikoptrarna drivs av ett antal frivilligorganisationer, men det finns ett förslag om att inrätta ett nationellt ambulanshelikopter- system, med norsk förebild. I finns ett 80-tal ambulanshelikoptrar, som opereras av två frivilligorganisationer, samt av den tyska krisberedskaps- myndigheten. Verksamheten är mycket utvecklad och finansieras av de tyska sjukkassorna. Den federala polisen har också stora helikopterresurser. Till detta kommer helikoptrar som opereras av delstaternas polismyndigheter. Flyg- och sjöräddning sköts av försvaret. I utredningsarbetet har lagt stor vikt vid flygsäkerhetsfrågor, då flera svåra haverier har skett inom den offentliga helikopterverksamheten. Grunden för en hög flygsäkerhet är att flygverksamheten bedrivs i enlighet med ett relevant och entydigt regelverk och med en adekvat tillsyn. anser att luftfarts- myndighetens tillsynsresurser bör stärkas. bedömer att även beställaren av flyg- tjänster har en stor betydelse för flygsäkerheten. Genom att beställaren i upphandlingar ställer egna flygsäkerhetskrav kan flyg- säkerheten stärkas. Den luftburna ambulanssjukvården inkluderar landstingens ambu- lanshelikoptrar och ambulansflygplan, statens Svenska nationella ambulansflyget (SMAM), samt den ambulanssjukvård som bedrivs i och Försvarsmaktens helikoptrar och flygplan. konstaterar att den luftburna ambulans- sjukvården är svagt integrerad. När det gäller landstingens ambu- lanshelikoptrar finns ingen central samordning, och endast 7 av 21 landsting har en egen resurs. När det gäller ambulansflyg- planen sker en samordnad upphandling av landstingen i norra , medan det råder en spotmarknad i . föreslår att ett nationellt bolag för luft- buren ambulanssjukvård inrättas för att upphandla, förvalta och utveckla den luftburna ambulanssjukvården, i form av ambulans- helikoptrar, ambulansflygplan och SNAM. kunna samordna den ambulanssjukvård som bedrivs i SAR-heli- koptrarna. Bolaget ska även samverka med Försvarsmakten kring luftburen ambulanssjukvård. Ett av syftena med bolaget är att stärka den katastrofmedicinska förmågan. I finns det relativt få ambulanshelikoptrar. Helikopter- utredningen föreslår att staten och landstingen tillsammans ska se över behovet av åtgärder för att öka tillgängligheten till snabb, adekvat behandling av patienter som annars riskerar att avlida eller få allvarliga men. I ett sådant arbete ingår en effektiv transport- organisation, inklusive ambulanshelikoptrar, som en naturlig del. Försvarsmakten har mycket begränsad tillgång till helikopterresurser eftersom man skiftar helikoptersystem. Till detta kommer att helikoptrarna används frekvent för militära upp- gifter, såväl nationellt som internationellt. Försvarsmaktens helikoptrar kan dock i vissa situationer utgöra en viktig stödresurs för samhället. För att denna resurs ska vara användbar krävs det att Försvarsmakten i viss utsträckning övar och planerar också för den uppgiften. anser att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör fungera som en dialogpartner gentemot Försvarsmakten när det gäller stöd med helikopter. Syftet är att säkerställa en mer robust krishanterings- förmåga. konstaterar att vissa författningar begränsar möjligheten att använda Försvarsmaktens helikoptrar för stöd till polisen vid bl.a. bekämpning av terrorism. Polisflyget saknar ett tydligt uppdrag. föreslår fördjupade studier av Polisflygets verksamhetsnytta som kan ligga till grund för styrning och uppföljning av verksamheten. bedömer att Polisflyget skulle behöva en viss resursförstärkning för att öka sin förmåga och tillgänglighet. Om en sådan resursförstärkning inte är möjlig att genomföra, bör verksamheten anpassas efter tillgängliga resurser. Polisen saknar egen förmåga att transportera olika special- enheter, däribland . Kriminalvården och har också uttryckt vissa transportbehov. Heli- kopterutredningen anser att det behöver utredas vidare om polisen bör anskaffa en egen transporthelikopter, eller om behoven kan lösas genom merutnyttjande av andra myndigheters resurser. föreslår ett utökat utbyte mellan Riks- polisstyrelsen och Försvarsmarsmakten när det gäller helikopter- verksamhet.