sou · GVB310 · 2008-01-01 00:00:00 — Vi ställer oss bakom kommitténs förslag som inte minst syftar till att skapa en långsiktig lösning med utvecklingskraft för den regio- nala strukturen i . Det regionala utvecklingsuppdraget och de regionala tillväxtfrå- gorna är det bärande motivet för kommitténs förslag att region- kommuner skall inrättas. Det föreligger ett institutionellt gap mellan den statliga och kommunala nivån präglat av en spretig och oklar ansvarsfördelning. Kommitténs förslag syftar till att undan- röja denna oklarhet och baseras på en önskan att slå vakt om och utveckla den kommunala självstyrelsen. Kommittén har som en sina många uppgifter analyserat och diskuterat huvudmannaskapet för hälso- och sjukvården och därvid bl.a. studerat den norska sjukvårdsreformen. Kommittén har därvid pekat på bl.a. tre väsentliga problem i svensk sjukvård – otillräcklig tillgänglighet, svårigheter för patienter med sammansatta behov och en ojämn kvalitet i vården. Det sista problemet innebär, vilket bl.a. påpekat att kvaliteten är för låg på vissa håll, vilket i sin tur påverkar likvärdigheten i vården. Den medicinska utvecklingen är avgörande för kvaliteten i fram- tidens hälso- och sjukvård. Drivkraften i den medicinska utveck- lingen ligger i sin tur i hög grad i den internationella konkurrensen och samarbetet. Svensk hälso- och sjukvård måste ligga i topp när det gäller medicinsk forskning. Trots detta blir vi beroende av att den dominerande delen av nya framsteg genereras internationellt. Det gäller främst kunskaps- och erfarenhetsutbytet, men i stigande grad också samarbete om högspecialiserad vård och därmed utbyte av patienter nationellt och internationellt. Inte minst därför är kommitténs förslag om ökad statlig kunskapsstyrning inom sjuk- vården med bl.a. regionala kunskapscentra viktiga att genomföra. Den privata sektorn svarar för en stor del av våra satsningar inom medicinsk forskning och utveckling, men regionsjukhusen får en allt mer central roll i framtidens hälso- och sjukvård. De utvecklas i ett internationellt samspel och specialiseringen mellan dem kom- mer att öka. De kan därför också ses som nationella enheter och inte enbart bundna till en särskild region. Vi hade därför hellre sett en ordning med i huvudsak statlig finansiering av hälso- och sjukvården där ersättningen för sjuk- vårdskostnaderna följer patienten i enlighet med andan i bl.a. ut- Oaktat detta så måste en sådan långtgående förändring utredas i särskild ordning. En väsentlig fråga i det sammanhanget är exempelvis samspelet mellan de olika rollerna som huvudman och vårdgivare. Kommittén har inte haft förutsättningar och resurser att göra en sådan djupgående genom- gång av ett ändrat huvudmannaskap. Vi vill också peka på att vare sig utredningsarbetet eller andra erfarenheter visar att stora landsting generellt eller entydigt kan sägas ha en bättre sjukvård än medelstora eller små landsting. Hälso- och sjukvårdens framtida behov är därför inte för oss den huvudsakliga motiveringen för att förorda inrättandet av region- kommuner. Vi vill slutligen uttrycka vårt stöd för och understryka de möjlig- heter till utvecklingskraft som ligger i kommitténs förslag om pati- entlag, stärkt kvalitetskontroll, läkarnas roll i äldreomsorgen, och företagshälsovårdens framtida roll. Särskilt yttrande av ledamoten () Medborgarnas rättigheter behöver stärkas Helheten i slutbetänkande balanserar på ett välavvägt sätt de olika samhällsnivåernas framtida ansvars- och uppgiftsfördelning. Vi vet att det svenska samhället står inför stora utmaningar som en åldrande befolkning, ökande medborgerliga förväntningar på den offentliga servicen och en allt intensivare global konkurrens. Förutsättningarna för tillväxtmöjligheter har i flera av- seenden på avgörande sätt förändrats, varför öppenhet inför nya förslag och lösningar är nödvändiga för att vi skall klara den fram- tida välfärden. Den breda enigheten bakom betänkandets förslag och inriktning visar att beredskapen till förnyelse och modernisering av det svenska folkstyret är stor. Jag ställer mig därför utan reservationer bakom helheten i betänkandet. Dock hade betänkandet enligt min mening vunnit i styrka om kommittén ytterligare utvecklat individperspektivet och medbor- garnas rättigheter visavi det offentliga åtagandet. Vi vet att skillna- derna inom vård och omsorg är stora över landet, något som en nationell rättighetslagstiftning kan minska. Kommittén borde därför mer ingående ha analyserat möjligheten att införa en patientlagstiftning med tydligare rättighetsprägel kopplat till ett samhällsansvar, där medborgarens eget val och indi- viduella rättigheter stärkts. DenT norska lagstiftningen hade kunnat tjäna som ett föredöme för en moderniserad svensk patientlagstiftning. SärskiltTT yttrande av ledamoten () markerade redan i delbetänkandet att kommitténs arbete även borde omfatta den författningsmässiga regleringen av uppgiftsfördelningen i samhället. Något som en majoritet i kom- mittén avvisade eftersom det inte ansågs vara förenligt med direk- tiven. Det betänkande som nu lägger fram håller sig därför inom den ram som regeringsformen anger. Den enda grundlagsförändring som föreslås är att landstingen avskaffas som begrepp och ersätts av regionkommuner. Trots att det varit positivt om kommittén kunnat gå längre i det avseendet innebär betänkandet ett rejält steg i en decentralisering av makt från staten till regionerna. Särskilt värdefullt är att det finns en så stor enighet i kommittén om förslagen i betänkandet. Det innebär att förutsättningarna är mycket goda för att kom- mitténs förslag kommer att förverkligas i den breda process som föreslås för genomförandet. Trots det stora egenvärdet i ett samstämt betänkande måste jag markera en annan bedömning när det gäller skrivningarna om de mindre kommunerna i kapitlet om den kommunala sektorn. Cent- ralisering och en fortsatt urbanisering framställs som ett ödesbe- stämt framtidsscenario. Problem och svårigheter är i fokus trots att det i kommitténs eget underlag konstaterats att det inte finns något som visar att de mindre kommunerna klarar sina uppgifter på ett sämre sätt än andra. Min uppfattning är att de små kommunerna, vilka i stor ut- sträckning är synonyma med den svenska landsbygden, istället kommer att ha stora möjligheter i det generationsperspektiv som kommittén satt upp för sina förslag. Det redan hårda befolknings- trycket på flera håll i och de miljöutmaningar som t.ex. klimatförändringarna innebär kan komma att radikalt öka intresset för att turista, bosätta sig och utveckla verksamhet på den svenska landsbygden. Därför är det en bakvänd politik att staten med ekonomiska in- citament försöker stimulera fram kommunsammanläggningar. Kommunsammanslagningar är inte någon lösning på de utmaningar som en del mindre kommuner kan komma att stå inför av på grund av en negativ demografisk utveckling. Istället måste samarbete och samverkan mellan kommunerna underlättas utan byråkratiska om- vägar. Det handlar i grunden om att forma en politik för livskraft i hela landet som tar till vara de utvecklingsmöjligheter som finns i mindre orter och på landsbygden. Särskilt yttrande av ledamoten () uppfattning är att det krävs en långtgående decen- tralisering av makt för att göra verklighet av principen om att be- slut ska fattas av dem som är mest berörda. Detta innebär att mil- jöpartiet anser att flera av de beslut som fattas av staten bör decentraliseras till regioner och kommuner. I partiprogrammet slås också fast att regioner bör ges ett ökat självstyre. Region- kommunerna kommer, med förslag, att spela en avsevärt viktigare roll än dagens landsting. Det bör vara alla kommuner till fördel, men kanske framför allt de minsta. På ett annat sätt kan de samspela med ett resursstarkt regionalt självstyrelseorgan och direkt med en tydlig och sammanhållen stat på regional nivå. En väl fungerande regional nivå, där staten och direktvalda poli- tiker kan mötas, ger också förutsättningar för att göra verklighet av en ansvarsfull politik för en hållbar hushållning med miljö- och naturresurser, detta i stället för den regionala utvecklingspolitik som ensidigt inriktas mot ekonomisk tillväxt. En utgångspunkt för en hållbar samhällsutveckling är medbor- garperspektivet. Vad som är bäst för medborgarna har genomsyrat hela kommitténs arbete. Inte minst ur detta perspektiv är tillsyns- frågorna centrala. Utifrån de klara principer som kommittén lägger fast för hur tillsynen skall organiseras kommer i det fortsatta be- redningsarbetet den närmare relationen mellan stat och kommun att övervägas. För mig är kraften och effektivitet i inte minst miljö- och djurskyddstillsynen av mycket stor vikt. Även inom ramen för en i princip sammanhållen statlig tillsyn måste, som sägs i betän- kandet, den närhet och den kunskap om lokala förhållanden som kommunerna representerar tas tillvara. Särskilt yttrande av sakkunnige och sakkunnige I allt väsentligt står vi bakom kommitténs förslag och delar de be- dömningar som görs. På två punkter gör vi dock en annan bedöm- ning än kommittén, nämligen miljötillsynen och samrådet mellan staten och kommunsektorn. Vi delar kommitténs uppfattning att offentlig tillsyn i princip ska vara ett statligt ansvar och att den behöver samordnas i större ut- sträckning . Men vi är emot förslaget att staten ska överta ansvaret för kommunernas tillsynsuppgifter rakt av. Vår uppfatt- ning är att staten endast bör överta ansvaret i de fall det är ända- målsenligt. Kommittén påtalar själv att ett förstatligande av den kommunala tillsynen måste föregås av en områdesvis prövning i särskild ord- ning, och pekar ut räddningstjänstens tillsyn och byggtillsynen som exempel på områden där mycket talar för ett fortsatt kommunalt ansvar. Vi anser att även miljötillsynen ska ingå i den uppräkningen. Huvudskälet är att den kompetens som kommunerna upprätt- håller genom miljötillsynen är en av grundförutsättningarna för kommunens uppgifter inom plan- och byggområdet. Miljötillsynen (över bl.a. olika verksamheter, infrastruktur och energianvändning) ger kommunen tillgång till den expertkunskap som krävs för väl underbyggda ställningstaganden i planerings- och byggfrågorna. Av betänkandet framgår också att en konsekvens av en förstat- ligad tillsyn sannolikt blir att staten inom några områden också tar över uppgiften att pröva tillstånd. Eftersom miljötillsynen och till- synen enligt hänger nära samman, riskerar kommunerna att med miljötillsynen också bli av med tillstånds- givning av väsentlig betydelse för kommunernas bebyggelseutveck- ling. Därmed skulle den lokalt förankrade samhällsplaneringen be- gränsas, och det kommunala planmonopolet i praktiken urholkas. Det kan även ifrågasättas om det förebyggande arbetet, som kommunerna bedriver som en del av tillsynen, går att upprätt- hålla på samma nivå med en tillsyn från som fokuserar på en strikt kontroll av regelverket. Länsstyrelsernas roll i det framtida tillsynsarbetet bör framförallt inriktas mot att vägleda genomförandet av kommunernas operativa tillsyn samt likrikta styrsignalerna från de centrala verken. Detta är också i linje med den ökade kunskapsstyrning som kommittén starkt förordar. Samrådet mellan staten och kommunsektorn Förslaget till fastlagd ordning för samråd mellan staten och kommunsektorn är ett viktigt steg framåt, sett till vad kommittén avser ska avhandlas och under vilka former. Med hänvisning till förbundens erfarenheter av regeringens skiftande intresse för samråd, hade vi emellertid hellre sett att den föreslagna ordningen för samråd hade reglerats av i lag. Den föreslagna regleringen i förordning kan med ett enkelt penndrag ändras av regeringen, exempelvis i kärva ekonomiska tider eller om det skulle vara olika politisk majoritet i regeringen och Kommuner och Landsting. Genom att lagreglera sam- rådet skulle man försäkra sig om att det inte enkelt kan avskaffas av regeringen själv. Ett viktigt syfte med ett formaliserat samrådsförfarande är enligt oss att det säkerställer möjligheter att ta del av resulta- ten av samrådet. Mot den bakgrunden är det naturligt att även tar ansvar för regleringen av samrådsförfarandet. intresse för att följa upp samrådet torde också vara större om den själv beslutat om det. Riksdagstryck, propositioner och regeringens skrivelser betänkande 1993/94 FiU19 Den kommunala ekonomin betänkande 2006/07:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Regeringens proposition (1988/89:119) om godkännande av den europeiska konventionen om självstyrelse Regeringens proposition (1991/92:150) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. Regeringens proposition (1993/94:150) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. Regeringens proposition (1994/95:230) översikts- planering enligt , m.m. Regeringens proposition (1995/96:61) Former för verksamhet som är beroende av statligt stöd, m.m. Regeringens proposition (1996/97:36) Regional framtid Regeringens proposition (1996/97:63) Samverkan, socialförsäk- ringens ersättningsnivåer och administration m.m. Regeringens proposition (1997/98:62) Regional utveckling för arbete och välfärd Regeringens proposition (1997/98:165) Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden Regeringens proposition (1997/98:189) Patientens ställning Regeringens proposition (1998/99:4) Stärkt patientinflytande Regeringens proposition (1999/2000:86) Ett informationssamhälle för alla Regeringens proposition (1999/2000:149) Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården Regeringens proposition (2001/02:4) En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Regeringens proposition (2001/02:7) Regional samverkan och statlig länsförvaltning Regeringens proposition (2001/02:20) Infrastruktur för ett lång- siktigt hållbart transportssystem Regeringens proposition (2002/03:132) Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet Regeringens proposition (2003/04:69) En statlig myndighet för socialförsäkringens administration Regeringens proposition (2003/04:95) Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004–2015 Regeringens proposition (2003/04:140) Kunskap och kvalitet – elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan Regeringens proposition (2004/05:1) Budgetpropositionen Regeringens proposition (2005/06:1) Budgetpropositionen Regeringens proposition (2005/06:73) Nationell samordning av rikssjukvården Regeringens proposition (2005/06:100) ekonomiska vår- proposition Regeringens proposition (2005/06:115) Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre Regeringens proposition (2006/07:1) Budgetpropositionen Regeringens skrivelse (2001/02:172) Nationell strategi för hållbar utveckling Regeringens skrivelse (2003/04:129) En svensk strategi för hållbar utveckling Regeringens skrivelse (2004/05:102) Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringens skrivelse (2005/06:102) Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringens skrivelse (2005/06:103) Kommittéberättelse 2006 betänkande 1998/99:SoU03 Stärkt patient- inflytande m.m. betänkande 2005/06:SoU26 Nationell utvecklings- plan för vård och omsorg om äldre Ds 1992:41 Husläkare – för kontinuitet och trygghet i vården Ds 2002:23 Hur står det till med hälso- och sjukvården och äldre- omsorgen? – Vad säger brukarundersökningar och andra mått på kvalitet? Ds 2002:34 Rapport om tillväxtavtalen, Andra året Ds 2003:2 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet Ds 2003:43 Rapport om tillväxtavtalen, Tredje året Ds 2003:56 Högspecialiserad sjukvård - kartläggning och förslag Ds 2005:7 Iakttagelser om landsting Ds 2006:4 Rätten till ersättning för kostnader för vård i annat EES- land – en översyn (2000) Statliga intressen på regional nivå (2005) Länsstyrelsernas internationella roll (2005) Sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisningar 2004 (2004) Rapport om Tillväxtavtalen – fjärde året (2006) En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 (2006) Politik för IT-samhället. Rekommendationer från ledamöterna i den IT-politiska strategi- gruppen (2003) Ett effektivare regeringskansli – förslag till åtgärder (2005) 2004 (2006) 2005 (2003) Gränsöverskridande vård inom EU. Kartläggning och förslag till handlingslinjer m.fl. (2006) Nationell IT-strategi för vård och omsorg Statsrådsberedningen (1984) Kommittéer, råd, delegationer, arbets- grupper m.m. Ökad klarhet om deras rättsliga ställning Dir. 1999:109 – uppföljning och reformbehov Dir. 2002:197 Översyn av plan- och bygglagstiftningen Dir. 2003:10 Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen Dir. 2003:42 Författningsreglering av inom hälso- och sjukvården, m.m. Dir. 2003:133 En nationell psykiatrisamordnare Dir. 2004:93 Tilläggsdirektiv till Dir. 2004:96 En samlad översyn av regeringsformen Dir. 2004:129 Översyn av socialförsäkringarna Dir. 2004:178 En stärkt och tydligare tillsyn inom område Dir. 2005:10 Underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer som är beroende av försörjningsstöd Dir. 2005:136 Nytt tandvårdssystem för vuxna Dir. 2006:30 Utvärdering av resultatstyrningen Dir. 2006:42 Delegation om villkor för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen Dir. 2006:47 Frågor om den kommunala kompetensen och samverkan Dir. 2006:123 Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation SOU 1974:84 Stat och kommun i samverkan SOU 1990:44 Demokrati och makt i SOU 1991:98 ekonomi i samhällsekonomisk balans – statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya arbetsformer SOU 1992:63 Regionala roller. SOU 1992:64 Utsikt mot framtidens regioner – sju debattinlägg SOU 1992:66 – region i utveckling SOU 1993:38 Hälso- och sjukvården – tre modeller SOU 1994:36 Miljö och fysisk planering SOU 1995:27 Regional framtid SOU 1996:129 Den kommunala självstyrelsen och grundlagen SOU 1996:133 Jämställd vård. Olika vård på lika villkor? SOU 1996:138 Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. SOU 1996:163 Behov och resurser i vården – en analys SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst. En samlad förvaltningspolitik för staten SOU 1997:119 En tydligare roll för hälso- och sjukvården i folk- hälsoarbetet SOU 1997:154 Patienten har rätt SOU 1998:31 Det gäller livet – stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem SOU 1998:105 Minska regleringen av kommuner och landsting SOU 1998:166 Regional frihet och statligt ansvar – en principiell diskussion SOU 1998:168 I skärningspunkten – Landshövdingarna och den centrala och regionala samordningen SOU 1999:66 God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården Bilaga De nya styrsystemen inom hälso- och sjukvården till SOU 1999:66 God vård på lika villkor? SOU 2000:1 En uthållig demokrati SOU 2000:7 /2000 SOU 2000:85 Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning SOU 2000:91 Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan SOU 2000:114 Samverkan – Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet SOU 2001:8 Prioriteringar i vården SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet SOU 2002:3 Psykisk störning, brott och ansvar SOU 2002:14 Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag SOU 2002:53 Tandvården till SOU 2002:120 Åtta vägar till kunskap - en ny struktur för gymnasie- skolan SOU 2003:52 Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet SOU 2003:91 Äldrepolitik för framtiden SOU 2003:92 Unga utanför SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd SOU 2004:14 Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna SOU 2004:19 /04 SOU 2004:23 Från verksförordning till myndighetsförordning SOU 2004:68 Sammanhållen hemvård SOU 2004:100 Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn SOU 2004:112 Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna SOU 2004:113 Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder SOU 2004:118 Beviljats men inte fått SOU 2004:128 En lag om indelning i län och landsting SOU 2005:4 Liberalisering, regler och marknader SOU 2005:29 Storstad i rörelse SOU 2005:34 och den fria rörligheten SOU 2005:36 På väg mot En hållbar landsbygdsutveckling SOU 2005:54 Framtidens kriminalvård SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställd- hetspolitiken mot nya mål SOU 2005:77 Får jag lov? Om planering och byggande SOU 2005:82 Personer med tungt missbruk SOU 2005:93 Stärkt konkurrenskraft i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning SOU 2005:104 och – granskning och förslag SOU 2006:3 Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet SOU 2006:27 Stöd till hälsobefrämjande tandvård SOU 2006:57 En bättre tillsyn av missbruksvården SOU 2006:75 Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställd- het och genus i förskolans pedagogiska arbete SOU 2006:77 Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder SOU 2006:100 Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder SOU 2006:101 Se landsbygden! Myter, sanningar och framtids- strategier SOU 2006:115 Eftergymnasiala yrkesutbildningar – beskrivning, problem och möjligheter SOU 2007:11 Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation (Sekretariatsrapport nr 1 till ) SOU 2007:12 Hälso- och sjukvården (Sekretariatsrapport nr 2 till ) SOU 2007:13 Regional utveckling och regional samhällsorganisation (Sekretariatsrapport nr 3 till ) , K. m.fl. (2005) Problem inom hälso- och sjukvården kring handläggning av patienters sjukskrivning (2004) Tudelad trots allt – dualismens överlevnad i den svenska staten 1718–1987 , G. m.fl. (2003) Uppdrag: Hälso- och sjukvård , U. och Hjern, B. (2001) 4S framtid – Inlärning för sammansatta behov och befolkningsansvar (2004) Strukturer, resurser, drivkrafter (2005) Primärvård i förändring Den galopperande sjukfrånvaron – Sken, fenomen och väsen (Ura 2005:2) Arbetsmarknadsutsikterna för m.fl. (2005) Rapport 2005 – Ett sektorsövergripande system för löpande uppföljning av resultaten av samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (2001) Lokalt folkstyre. (red.) (skriftserie 2005) Hur kan dagens forskning påverka framtidens sjukvård? , L. och . (ITPS rapport ) Kartläggning av aktörer i det svenska innovationssystemet (2006) Röster som räknas (Prioriteringscentrum 2004:2) Förutsätt- ningar för politiska prioriteringar i offentlig sjukvård – en jämförelse mellan landstingen i och och , U. (2005) Uppdrag och funktioner i det regionala arbetet med folkhälsa (2006) Begreppet hållbar utveckling Bjørnå, H. (2005) Demokrativerdien i det lokale selvstyret i ekonomi och politik volym 9 nr 4 Blank, R. H. och Burau, V. (2004) Comparative Health Policy , M. och , K. (2003) Ledning på distans. Att skapa kunskap för politisk styrning av hälso- och sjukvård , D. och Klintemo, A. (2005) Analys av merkostnaderna i hälso- och sjukvård på grund av ö-läget Brander, R. (2004) och i EU. , och , E. (skriftserie 2006) Statens nya geografi Brommels, M. m.fl. (skriftserie 2006) Hälso- och sjukvårdens strukturreformer. Lärdomar från , , och Brorström, B. (1987) Decentralisering i kommuner. Om lokal frihet och central styrning Brorström, B. (2001) Kontinuitet och förändring. Förutsättningar för och mätning av effektivitet inom hälso- och sjukvården Brorström, B. (2005) Den stora vändningen. Bryder, T. m.fl. (red.) (2004) Svensk politik och den Europeiska unionen Bröms, J. ( 2004) Makten över behoven. Kan sjukvårdens två kulturer förenas? , och , Y. (red.) (2005) i EU. Vad vet vi och vad vill vi? CEFOS, , (1995) Självständighet eller stats- bundenhet CEFOS, , (2000) Att skapa politik över sektorgränser i det lokala välfärdssystemet CEFOS, , (2003) Finansiell och politisk sam- ordning i den lokala välfärden CEFOS, och (2005) Likhet eller likvärdighet? Några principfrågor om svensk samhälls- organisation , 2005:4 Kommunala samverkansmönster.