sou · GVB31 · 2008-01-01 00:00:00 — har uttalat att spärregistret NIX-adresserat nått sådan omfattning och spridning och har sådan tillgänglighet att det får anses strida mot god sed vid direktmarknadsföring att sända marknadsföringsmeddelanden via personadresserad post till kon- sumenter utan att först undersöka om mottagarens namn och adress finns i NIX-adresserat. I följande fall anses det inte strida mot god marknadsföringssed att i marknadsföringssyfte sända adresserad direktreklam till en konsument vars namn finns i NIX-adresserat: Konsumenten har lämnat uttryckligt medgivande att reklam sänds. Det finns ett etablerat kundförhållande mellan marknadsföra- ren och konsumenten och erbjudandet avser samma typ av varor eller tjänster. Konsumenten har lämnat personuppgifter för marknadsförings- ändamål och har informerats om vilka kontaktvägar som marknadsföraren kan önska använda samt har haft möjlighet att avböja viss eller vissa kontaktvägar för marknadsföring. Marknadsförare kan mot ersättning erhålla en kopia av NIX- adresserat för att kontrollera huruvida vissa konsumenter före- kommer i registret. Sådana kopior skall endast innehålla uppgift om konsumentens namn och postutdelningsadress. Det statliga personadressregistret (SPAR) är ett offentligt register som innehåller uppgifter om alla personer som är folkbokförda i . Vilka uppgifter som får ingå i registret och hur dessa får användas regleras i lagen (1998:527) om det statliga personadress- registret med tillhörande förordning. SPAR innehåller dels folkbokföringsuppgifter, dels uppgifter om de registrerades ekonomiska förhållanden. Registret får användas av myndigheter och enskilda för att aktualisera, komplettera och kontrollera personuppgifter (kontrolländamål) och för att ta ut urval av uppgifter om namn och adress för direktreklam, opinions- bildning eller samhällsinformation eller annan därmed jämförlig verksamhet (urvalsändamål). En enskild som begär att en myndig- het skall lämna ut personuppgifter för kontrolländamål eller urvals- ändamål skall hänvisas till SPAR, om inte annat anges i lag eller förordning. Vid urvalsdragningar får i princip alla uppgifter i SPAR utom namn, födelsehemort och medborgarskap användas som sök- begrepp. Uppgifter som inkomst, förmögenhet och taxeringsvärde skall vara ordnade i klasser, som bestäms av . Vid direktreklamsutskick måste det tydligt framgå varifrån adressuppgifterna har hämtats, så att den registrerade vet till vem han eller hon skall vända sig för att göra en anmälan om reklam- spärr. bildades vid marknadsföring per telefon. Föreningen är huvudman för det spärregister, NIX-Telefon, som branschen inrättat som en egen- åtgärd. Bakom NIX-Telefon står tio branschorganisationer och ca 60 enskilda företag. Branschorganisationerna är Annonsö- rer, , , Svenska Bankföre- ningen, , , , , och Tidningsutgivarna. Regler för NIX-Telefon fastställdes första gången efter en överenskommelse med . De nya reglerna började tillämpas . Reglerna finns fogade till betänkandet som bilaga 5. NIX-Telefon har till syfte att konsumenter skall kunna anmäla att de inte önskar bli kontaktade per telefon i försäljnings-, mark- nadsförings- eller insamlingssyfte och att näringslivet skall ha till- gång till ett centralt register över konsumenter som anmält att de inte önskar bli kontaktade per telefon i något sådant syfte. Konsu- menter som har ett abonnemang på fast telefoni kan begära att telefonnumret införs i spärregistret NIX-Telefon. Registreringen kan ske per telefon och per brev, däremot inte e-post. Vid registrering per telefon ringer konsumenten till ett visst telefonnummer som betjänas av en telefonsvarare. En spärr begärs genom att konsumenten svarar på frågor genom att trycka på knapparna på telefonen. Spärren måste bekräftas innan den träder i Bekräftelsen sker genom att konsumenten ringer upp tele- fonsvararsystemet från den telefon vars nummer skall spärras. Detta andra samtal kan göras tidigast och senast efter det första samtalet. Har spärren bekräftats träder den i kraft och telefonnumret tas in i spärregistret. Före fick konsumenten per post en kod som skulle knap- pas in vid det andra samtalet. Alla som har ett spärrat telefonnummer omfattas av spärren, oavsett vem som är abonnent. En spärr får således effekt på alla samtal till det spärrade telefonnumret, oavsett om samtalet är till abonnenten eller någon annan person i hushållet. Abonnenten behöver således inte göra någonting för att hela familjen skall omfattas av spärren. Telefonnummer med tillhörande uppgifter skall genom uppdate- ring kvartalsvis tas bort ur spärregistret NIX-Telefon om abonnenten begär det skriftligen hos föreningen, om telefon- numret ändras på abonnentens initiativ, eller om abonnemanget överlåts eller upphör. Telefonnummer med tillhörande uppgifter skall också tas bort ur spärregistret om konsumenten underlåter att bekräfta sin önskan att numret skall behållas i registret. Tiden räknas från den dag då numret först infördes i spärregistret respektive från den dag konsumenten senast bekräf- tade sin önskan att numret skulle behållas i registret. Abonnenten får spärrtiden löper ut ett påminnelsebrev om att spärren har gällt . Abonnenten har då möjlighet att spärra telefonnumret på nytt. NIX-Telefon förs med automatisk databehandling och skall innehålla uppgift om konsumentens telefonnummer, datum för konsumentens begäran om och bekräftelse av att numret skall införas respektive behållas i spärregistret. Föreningen har i reglerna uttalat sin mening att det inte är förenligt med god marknadsföringssed att i försäljnings-, marknadsförings- eller insamlingssyfte ringa till en konsument vars telefonnummer är infört i spärregistret. I följande fall anses det dock inte strida mot god marknadsföringssed att i sådana syften ringa till en konsument även om konsumentens telefonnummer finns i NIX-Telefon: Konsumenten har lämnat uttryckligt medgivande till att kon- takt får tas per telefon i försäljnings-, marknadsförings- eller insamlingssyfte. Det finns ett etablerat kundförhållande mellan marknads- föraren och konsumenten. Ett kundförhållande skall anses bestå även efter det att avtalsförpliktelserna fullgjorts, normalt men inte om det inte finns särskilda skäl. När det gäller avtal som periodiskt förnyas, t.ex. avtal om prenumeration eller försäkring, skall anses motsvara den senaste avtalsperiodens längd, men inte vara längre än om det inte finns särskilda skäl för det. Även medlemskap i en insamlingsorganisation eller avtal om åter- kommande bidragsgivning skall anses utgöra ett kundför- hållande. Konsumenten har lämnat personuppgifter, dock endast under förutsättning att konsumenten informerats om vilka kontakt- vägar (brev, telefon, etc.) som marknadsföraren kan önska använda och getts möjlighet att avböja viss eller vissa kontakt- vägar för marknadsföring. Om konsumenten avböjt telefonkontakt i ovan angivna syften gentemot ett enskilt företag strider det alltid mot god marknads- föringssed att företaget kontaktar konsumenten i sådana syften. Enligt reglerna för registret kräver god marknadsföringssed att marknadsförare kontrollerar om konsumentens telefonnummer finns i spärregistret innan de ringer till en konsument i försäljnings-, marknadsförings- eller insamlingssyfte. Kontrollen berättigar näringsidkaren att ringa konsumenten från den dag då den använda versionen av spärregistret uppdaterades. Kontroll krävs dock inte om något av de tidigare nämnda undantagen är tillämpligt. Föreningen skall sprida information till konsumenter om spärregistret och dess betydelse. Informationen skall klargöra hur en konsument kan spärra sitt telefonnummer, vilka samtal som inte får ringas till spärrade telefonnummer och hur spärren kan tas bort. Föreningen skall vidare verka för att näringsidkare får information om NIX-Telefon och hur kontroller mot spärregistret kan utföras. Föreningen skall även verka för att branschorganisationer i gemen tillhåller sina medlemmar att i allt följa reglerna vid försäljning, marknadsföring och insamling som riktar sig till konsumenter. Avvikelser från reglerna skall bedömas av . , som var registrets första år, anmäldes omkring 77 000 telefonnummer i registret. antalet registrerade telefonnummer ökat till omkring 1 290 000 telefonnummer. Allmänna bestämmelser om marknadsföring finns i lov om kontroll med markedsføring og avtalevilkor (markedsføringsloven). Lagen är tillämplig på marknadsföring i näringsverksamhet i förhållande till såväl näringsidkare som konsumenter. Syftet med lagen är att skydda dels konsument- och näringsidkarintressen, dels mer samhälleliga intressen såsom att marknadsföring inte är könsdiskriminerande. I 1 § första stycket finns en generalklausul som kompletteras i 2– 9 §§ med särskilda bestämmelser om bl.a. vilseledande marknads– föring, obeställda produkter, obeställd reklam, prismärkning och vilseledande efterbildningar. Bestämmelser om under vilka förutsättningar obeställd marknadsföring är tillåten finns i 2 b-c §§ markedsføringsloven. Enligt 2 b § första stycket gäller ett krav på förhandssamtycke vid marknadsföring till fysiska personer med hjälp av e-post, SMS, telefax och automatiska uppringningsautomater, dvs. Bestämmelserna togs in 2000 och genomför artikel 13 i kommunikationsdataskyddsdirektivet. Av paragrafen följer att marknadsföring med hjälp av e-post är undantagen från kravet på samtycke på förhand i existerande kundförhållanden. Undantaget gäller dock endast under förutsättning att marknadsföringen gäller näringsidkarens egna, likartade varor. Därutöver krävs också att näringsidkaren fått e-postadressen vid försäljningen av produkter och att konsumenten kostnadsfritt kan undanbe sig fortsatt marknadsföring. Bestämmelserna om samtycke på förhand gäller inte i fråga om marknads- och opinionsundersökningar, eftersom sådan verksamhet enligt norsk rätt inte omfattas av marknadsföringsbegreppet. Det– samma gäller insamlingar som organiseras av ideella organisationer. I 2 c § finns ett förbud mot att skicka oadresserad reklam till konsumenter som på ett klart och tydligt sätt har klargjort att de motsätter sig sådan reklam, dvs. Detta kan ske på olika sätt, exempelvis genom att man anger på brevlådan eller dörren att man inte vill ha oadresserad reklam. När det gäller adresserad reklam och marknadsföring via telefon är det, enligt 26 § andra stycket personopplysningsloven möjligt för fysiska personer att registrera en spärr mot direkt marknadsföring i Det sentrale reservationsregister. Registret inrättades och drivs av BrønnøysundregistreneTPF1FPT. fanns omkring 1 438 000 personer registrerade i registret.TPF2FPT Datatilsynet utövar tillsyn över tillämpningen av person– uplysningsloven och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen och Forbrugerombudet har tillsyn över markedsføringslovens bestämmelser om obeställd reklam. Datatillsynet tog emot klagomål från omkring 1 800 personer som hade reserverat sig mot telefonförsäljning, men likväl blivit uppringda av telefonförsäljare.TPF3FPT var motsvarande siffra omkring 900 klagomål. Forbruger– ombudet tog emot omkring 750 klagomål som var relaterade till marknadsföring via telefon. pågår en översyn av lagstiftningen om obeställd marknadsföring. I 2 a § markedsføringsloven finns särskilda bestämmelser om negativ säljmetod. Paragrafens första stycke innehåller ett uttryckligt förbud mot att i näringsverksamhet a)kräva betalning för varor, tjänster eller andra nyttigheter utan att det finns ett avtal och 1TP PT Brønnøysundregistrene är en statlig myndighet som för en lång rad olika register., bl.a. konkurs- och företagsregister. 2TP PT Uppgiften är hämtad från på Internet. 3TP PT Datatilsynets årsbog 2004. b)leverera varor, tjänster och andra nyttigheter med krav på betalning om det inte finns ett avtal. Av paragrafens andra stycke följer att mottagaren vid leverans i strid med första stycket b inte är betalningsskyldig för produkten om något annat inte följer av lag. Enligt tredje stycket kan det ansvariga departementet utfärda närmare föreskrifter om krav på dokumentation av avtal och bevarande av sådan dokumentation. Paragrafen togs in i markedsføringsloven genom en lagändring som trädde i kraft och är föranledd av artikel 9 i det allmänna distansavtalsdirektivet.TPF4FPT Angrerettloven innehåller bestämmelser om informationsplikt och ångerrätt vid distansavtal. Lagen genomför distansavtalsdirektiven och hemförsäljningsdirektivet i norsk rätt. Lagen är tillämplig vid försäljning av varor och tjänster i näringsverksamhet till konsumenter vid distansavtal, bl.a. via telefon, och då säljaren befinner sig utanför sitt fasta försäljningsställe. I lagen finns bestämmelser om bl.a. näringsidkarens skyldighet att lämna information såväl före som efter ingående av ett avtal, information som skall lämnas inför ingående av ett avtal och efter avtalets ingående och konsumentens ångerrätt. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak vad som gäller enligt distans- och hemförsäljningslagen. 10.1.3Förval och byte av teleabonnemang Bestämmelser om förval och byte av telefonabonnemang finns i ekomlovenTPF5FPT och ekomforskriften.TPF6FPT Av 2 och 3 §§ ekomforskriften följer att det krävs att abonnenten lämnar en skriftlig fullmakt till förvalsoperatören vid byte av telefonabonnemang och förval vid fast telefoni. Detsamma gäller vid byte av telefonnummer vid fast telefoni, mobiltelefoni och bredbandstelefoni. Kravet infördes på grund av problem med ofrivillig avtalsbindning vid försäljning av 4TP PT Ot.prp. nr 62 (1999–2000) avsnitt 3.1.1. 5TP PT Lov 4. nr. 83 om elektronisk kommunikasjon. 6TP PT av 16.02.2004 nr. Internationell utblick SOU 2007:1 sådana tjänster på telefon. Tillsyn över tillämpningen av bestämmelserna åvilar Post- och Teletillsynet. antog en ny lag om marknadsföring, markedsføringsloven, som ersatte en tidigare lag i ämnet . Lagen har trätt i kraft och är tillämplig på marknadsföring i näringsverksamhet och offentlig verksamhet där det erbjuds varor och tjänster. 1 § innehåller en generalklausul som kompletteras med specifika bestämmelser om bl.a. vilseledande reklam, reklamidentifikation, jämförande reklam och obeställd reklam i 3–7 §§. Bestämmelserna gäller marknadsföring till både näringsidkare och konsumenter. 8– 15 §§ innehåller regler om säljfrämjande åtgärder, garantier, prisinformation och köp på kredit och rabatter. Dessa bestämmelser tar bara sikte på marknadsföring till konsumenter. I 6 § markedsføringsloven finns särskilda bestämmelser om under vilka förutsättningar obeställd marknadsföring är tillåten. Paragrafen genomför distansavtalsdirektiven och kommunikationsdataskydds– direktivet i dansk rätt. Enligt paragrafens första stycke får en näringsidkare inte använda sig av e-post, automatisk uppringningsautomat eller telefax vid marknadsföring av varor, tjänster, fast egendom samt andra nyttigheter om inte mottagaren i förväg har samtyckt till det, dvs. en opt in-reglering. I andra stycket föreskrivs en opt out-lösning vid användning av e- post under förutsättning att näringsidkaren fått mottagarens e- postadress vid försäljning av varor och tjänster och marknadsföringen avser näringsidkarens egna, likartade produkter. Det krävs dock att konsumenten har möjlighet att kostnadsfritt avböja sådan reklam både vid det ursprungliga köpet och därefter. Enligt tredje stycket får en näringsidkare inte använda andra metoder för distanskommunikation än de som anges i första stycket till en konsument om han eller hon har avböjt sådan marknadsföring genom att registrera sig i en s.k. Robinsonlista som förs av Det Centrale Personregister (CPR). Bestämmelserna i tredje stycket gäller inte om mottagaren har anmält sitt intresse för att få marknadsföringen. I paragrafens femte stycke anges att när en näringsidkare första gången marknadsför en produkt med stöd av tredje stycket, dvs. i sådana situationer där opt out-modellen gäller, skall näringsidkaren klart och tydligt upplysa mottagaren om rätten att avböja marknadsföring från näringsidkaren. Forbrugeraftaleloven trädde i kraft och ersatte en tidigare lag med samma namn . Lagen är tillämplig på avtal som ingås mellan näringsidkare och konsumenter och innehåller bestämmelser om bl.a. ångerrätt och den information som skall lämnas vid ingående av avtal. Genom forbrugeraftaleloven genomförs hemförsäljningsdirektivet och de bägge distans– avtalsdirektiven i dansk rätt. Förbud mot telefon- och hemförsäljning I 6 § finns ett förbud mot marknadsföring och försäljning via telefon och vid hembesök eller besök på en konsuments arbetsplats uden forudgående anmodning. 6 § Erhvervsdrivende må ikke uden forudgående anmodning herom rette personlig eller telefonisk henvendelse til en forbruger på dennes bopæl, arbejdsplads eller andet sted, hvortil der ikke er almindelig adgang, med henblik på straks eller senere at opnå tilbud eller accept af tilbud om indgåelse af aftale. Bestämmelsen motsvarar 2 § lag och syftar till att skydda privatlivets helgd och att skydda konsumenter mot risken för missbruk.TPF7FPT Förbudet gäller endast marknadsföring som riktar sig till konsumenter. Föreningar och andra organisationer som uteslutande sysslar med välgörenhet eller liknande ideell verksamhet betraktas inte som näringsidkare. 7TP PT Folketingstidende /78, tillägg A, s. 730. Kravet på forudgående anmodning innebär ett krav på att anmodningen skall vara uttrycklig och otvetydig och innebära att konsumenten vill ha personlig kontakt eller kontakt per telefon med näringsidkaren. Det är näringsidkaren som har bevisbördan för att det finns en forudgående anmodning i lagens mening. Den kan vara såväl skriftlig som muntlig. Anmodningen skall komma från respektive konsument eller någon som denne har befullmäktigat. Förbudet omfattar även förfrågningar om inköp från konsumenter. I 6 § andra stycket finns ett undantag från förbudet mot marknadsföring per telefon uden foregående anmodning. Enligt undantaget gäller förbudet inte vid marknadsföring av böcker, prenumerationer på tidningar och tidskrifter, förmedling av försäkringsavtal samt ingående av avtal om räddningstjänst eller sjuktransport med företag som en eller flera kommuner har avtal med om sådan verksamhet. Till skillnad från vad som gällde enligt lag är undantagen i 6 § andra stycket endast tillämpliga på telefonförsäljning, inte hemförsäljning. Som redovisats i det föregående gäller bestämmelserna i 6 § andra stycket forbrugeraftaleloven vid sidan av 6 § tredje stycket markedsføringsloven. Det innebär att om telefonförsäljning är tillåten enligt 6 § andra stycket forbrugeraftaleloven gäller opt out- ordningen enligt markedsføringsloven. Bestämmelserna i 6 § är sanktionerade med en ogiltighetspåföljd. Sålunda föreskrivs i 7 § att ett avtal som ingåtts i strid med 6 § inte är bindande för konsumenten. Rätten att göra gällande ogiltighet vid avtal i strid med 6 § är inte tidsbegränsad i lagen. Enligt rättspraxis kan konsumenten dock gå förlustig sin rätt genom passivitet. I 11 § första stycket forbrugeraftaleloven finns bestämmelser om den information som skall lämnas innan ett avtal ingås vid distansförsäljning. I paragrafens andra stycke finns särskilda krav som gäller vid telefonförsäljning. Kraven motsvarar i huvudsak vad som krävs enligt distansavtalsdirektiven. Enligt dansk rätt godtas inte negativ avtalsbindning som ett sätt att ingå avtal. Att så är fallet anses följa redan av allmänna avtalsrättsliga principer. Det kommer även till uttryck i 8 § forbrugeraftaleloven som lyder som följer. 8 § Fremsender eller afleverer en erhvervsdrivende en vare til en forbruger uden dennes forudgående anmodning, og skyldes dette ikke en fejl, kan forbrugeren beholde varen vederlagsfrit. Udfører en erhvervsdrivende en tjenesteydelse for forbrugeren uden dennes forudgående anmodning, kan forbrugeren ikke blive forpligtet til at betale vederlag herfor. Bestämmelserna, som genomför artikel 9 andra strecksatsen i de båda distansavtalsdirektiven, är endast tillämpliga då den obeställda varan inte levereras på grund av ett misstag från näringsidkarens sida.TPF8FPT Det finns inte någon skyldighet att vårda eller skicka tillbaka varan. Från rättspraxis kan nämnas följande fall gällande beställning av ett lexikon i 30 band. började bokklubben leverera även andra böcker utöver det beställda lexikonet. Om konsumenten inte ville ha dessa tilläggsböcker krävdes att de skulle avbeställas. Forbrugerklagenaevnet konstaterade att leveransen av tilläggsböckerna skett utan föregående avtal. Leveransen hade inte skett av misstag. Konsumenten kunde således med stöd av forbrugeraftaleloven behålla tilläggsböckerna utan att betala för dem.TPF9FPT Huvuddelen av den finska konsumentskyddslagstiftningen finns samlad konsumentskyddslag. 2 kap. innehåller regler om marknadsföring som syftar till att skydda konsumenter. Regler om otillbörlig konkurrens och marknadsföring som inte avser konsumentförhållanden finns samlade i en särskild lag, lag om otillbörligt förfarande i näringsverksamhet. 8TP PT med kommentarer s. 82 f. 9TP PT Juridisk Årbog 1992 s. 54 f. om marknadsföringsbrott, brott mot företagshemlighet och mutor i näringsverksamhet finns i strafflagen. Huvudbestämmelsen i 2 kap. konsumentskyddslagen är en generalklausul i 1 § första stycket vari föreskrivs att en näringsidkare vid marknadsföring inte får använda förfaranden som strider mot god sed eller eljest är otillbörligt mot konsumenterna. 2 kap. 2 § innehåller ett allmänt förbud mot att använda sig av osanna eller vilseledande uppgifter vid marknadsföring. 10.3.2Lagen om dataskydd vid elektronisk kommunikation Lagen om dataskydd vid elektronisk kommunikation trädde i kraft och har ersatt en tidigare lag om integritetsskydd vid telekommunikation och dataskydd inom televerksamhet. Syftet med lagen är enligt 1 § att trygga konfidentialitet och integritetsskydd vid elektronisk kommunikation samt att främja informationssäkerhet hos elektronisk kommunikation och utveckling av elektroniska kommunikationstjänster. Lagen genomför kommunikationsdataskyddsdirektivet i finsk rätt och innehåller bestämmelser om bl.a. behandlingen av lokaliserings- och identifieringsuppgifter, filtrering av skräppost och tillhandahållande av abonnentkataloger. I lagen finns också bestämmelser om mer preciserade åtgärder som teleoperatörer och andra s.k. sammanslutningsabonnenter är skyldiga att vidta för att informationssäkerheten vid kommunikationen och identifierings– uppgifterna skall kunna säkerställas. Därutöver finns närmare regler om under vilka förutsättningar olika metoder för elektronisk kommunikation får användas vid direktmarknadsföring. Enligt den tidigare lagen gällde en opt in-modell för automatiska uppringningssystem och telefax. I den nya lagen har opt in- regleringen utvidgats till att omfatta även e-post. Sålunda föreskrivs i 26 § första stycket lagen om dataskydd vid elektronisk kommunikation att direktmarknadsföring som bedrivs med hjälp av automatiserade uppringningssystem, telefax, elektronisk post eller text-, tal-, röst-, eller bildmeddelanden får riktas till sådana fysiska personer som på förhand har gett sitt samtycke. Av andra stycket följer att någon annan direktmarknadsföring till fysiska personer än den som anges i första stycket, exempelvis via telefon, får bedrivas, om dessa personer inte uttryckligen har förbjudit det. Fysiska personer skall lätt och avgiftsfritt kunna förbjuda sådan direktmarknadsföring som avses i detta stycke. I paragrafens tredje stycke finns ett undantag från opt in- regleringen i första stycket som i huvudsak omfattar direkt– marknadsföring av liknande produkter i bestående kundförhållanden. har inrättat ett spärr- register där konsumenter kan registrera att de inte önskar adresserad direktmarknadsföring eller marknadsföring via telefon eller post.