sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — d)förordningen (2002:1161) med instruktion för Myndigheten för skolutveckling, och e)förordningen (2002:1013) om utbildning vid Nationellt centrum för flexibelt lärande. Vad regeringen i särskilda beslut föreskrivit om Statens skol- verk ska i stället avse . förordning med instruktion för Myndigheten för specialpedagogik Härigenom föreskrivs följande. 1 § Myndigheten för specialpedagogik ansvarar för specialpedago- giskt stöd samt för utbildning i specialskolan m.m. i den omfatt- ning som framgår av denna förordning. 2 § Myndigheten för specialpedagogik ska i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för 1.förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, 2.utbildning inom det offentliga skolväsendet, 3.sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn enligt 9 kap. skollagen (1985:1100), 4.sådan utbildning som avses i 10 kap. 1 och 2 §§ skollagen, och 5.utbildning som motsvarar förskoleklassen och inte bedrivs av en godkänd fristående skola. 3 § Myndigheten för specialpedagogik ska särskilt 1.arrangera och medverka i kompetensutveckling, 2.sprida information till de huvudmän som avses i 2 § och till vårdnadshavare, 3.bedriva och medverka i specialpedagogisk utvecklingsverk- samhet, 4.inom sitt ansvarsområde främja utveckling, anpassning, fram- ställning och distribution av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder, 5.administrera statliga stöd och bidrag enligt särskilda bestäm- melser eller särskilda beslut, och 6.följa upp och utvärdera de verksamheter som fått statliga stöd och bidrag. 4 § I den utsträckning behoven av läromedel som avses i 3 § 4 inte kan tillgodoses på den kommersiella läromedelsmarknaden får Myndigheten för specialpedagogik utveckla, anpassa, framställa och distribuera sådana läromedel. 5 § Myndigheten för specialpedagogik ska ansvara för att kansligöromål, föredragning av ärenden, ekonomiadministration och därmed sammanhängande uppgifter utförs åt . 6T §T Myndigheten för specialpedagogik ska integrera jämställdhets- aspekter, handikappolitiska aspekter och integrationspolitiska aspekter i verksamheten. Utbildning i specialskolan m.m. 7 § Myndigheten för specialpedagogik är den styrelse för special- skolan som avses i 7 kap. 5 § skollagen (1985:1100). 8 § Myndigheten för specialpedagogik ska verka för att de mål och riktlinjer för specialskolan som och regeringen har fast- ställt för myndighetens ansvarsområde förverkligas. 9 § Myndigheten för specialpedagogik ska särskilt ansvara för sam- ordning av resurser, planering, uppföljning och utvecklingsarbete för skolenheterna i syfte att stödja kvalitetsutvecklingen i skolorna och uppnå ökad måluppfyllelse. 10 § Myndigheten för specialpedagogik ska bedriva undervisning för barn och ungdomar som 1.enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:100) får utbildning vid ett särskilt resurscenter, och 2.avses i punkterna 2, 3, 7 och 8 i övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen. 11 § Myndigheten för specialpedagogik ska erbjuda special- pedagogisk utredning och träning inom resurscenter för 1.barn och ungdomar med synskada samt barn och ungdomar med synskada och ytterligare funktionshinder, 2.barn och ungdomar med grav språkstörning, 3.döva eller hörselskadade barn och ungdomar som också är ut- vecklingsstörda, och 4.barn och ungdomar som är dövblindfödda. Vid ett resurscenter får även ingå specialpedagogisk träning. I verksamheten vid ett resurscenter ska ingå information till och utbildning av lärare och annan personal samt av vårdnadshavare. Utredning och träning får vid behov även omfatta barn som inte har börjat i de verksamheter som avses i 2 §. 12 § Myndigheten för specialpedagogik ska samverka med Skol- inspektionen och och andra myndigheter som har ansvar inom handikappområdet i syfte att nå de skolpolitiska målen, samt samråda med handikapporganisationerna. 13 § Myndigheten för specialpedagogik leds av en myndighets- chef. Generaldirektören är myndighetschef. 14 § Vid Myndigheten för specialpedagogik ska det finnas ett insynsråd som består av högst nio ledamöter, generaldirektören inräknad. 15 § För ledningen av utbildningen för sådana barn och ungdomar som avses i 11 § ska det finnas en rektor. Behörighet till vissa anställningar 16 § Behörig som rektor är den som uppfyller kraven i 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100). 17 § Vid anställning som lärare vid resurscentren ska 2 kap. 3, 4 och 5 §§ skollagen (1985:100) tillämpas. 18 § Vid Myndigheten för specialpedagogik ska det finnas en personal- ansvarsnämnd. Tillämpligheten av vissa förordningar 19 § Myndigheten för specialpedagogik ska tillämpa internrevisions- förordningen (2006:1228) och personalföreträdarförordningen (1987:1101). Rätt att ta ut ersättning 20 § Myndigheten för specialpedagogik har rätt att ta ut ersättning för sådana varor och tjänster som avses i 4 § första stycket 1– 6 och 9 avgiftsförordningen (1992:191) utan den begränsning som före- skrivs i andra stycket samma paragraf. Denna förordning träder i kraft , då förordning (2001:286) med instruktion för ska upphöra att gälla. 1Utredningens uppdrag och arbete uppdrag är att se över och föreslå en ny organisation av de statliga förvaltningsmyndigheterna inom skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt Nationellt centrum för flexibelt lärande, Valideringsdelegationen, för särskilt utbildningsstöd och . För enkelhets skull kallas de berörda myndigheterna och inrätt- ningarna fortsättningsvis kort och gott skolmyndigheter. Av samma skäl används benämningen skolan för de olika verksamheter skolmyndigheterna svarar för. Likaså används begreppet elever för de barn, ungdomar och vuxna som omfattas av verksamheterna. Enligt direktiven (dir. 2007:28) ska utredningen bl.a. föreslå vilka uppgifter olika skolmyndigheter ska svara för samt hur de ska vara organiserade, dimensionerade och lokaliserade. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har i tilläggsdirektiv (dir. 2007:122) uppdragit åt utredningen att undan- ta Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning från översynen. Direktiven i sin helhet finns i bilaga 1 och 2. Staten har det yttersta ansvaret för skolans kvalitet och för att skolan får förutsättningar att klara sitt uppdrag, dvs. att erbjuda en likvärdig utbildning i hela landet. Utbildningens kvalitet ska öka. De nationella kvalitetsgranskningarna behöver förbättras. Tillsynen över skolans insatser för att klara sitt uppdrag behöver stärkas Utredningens uppdrag och arbete genom en förstärkt utbildningsinspektion. Måluppfyllelsen i all verksamhet inom skolan behöver prioriteras. Dagens myndighetsstruktur inom skolväsendet, förskoleverk- samheten, skolbarnomsorgen och vuxenutbildningen är splittrad. Strukturen behöver renodlas och koncentreras. Antalet myndig- heter inom området är stort och ansvarsfördelningen är otydlig. Gränsdragningsproblem och dubbelarbete förekommer. Av direktiven framgår att följande utgångspunkter ska vara väg- ledande för utredningen. innefatta få myndigheter med en tydlig ansvarsfördelning, vara effektiv och underlätta statens styrning, säkerställa att skolans uppdrag och att lagar och för- ordningar efterlevs, tillgodose statens behov av en väl fungerande tillsyn, likvärdig för alla huvudmän, och tydligt skilja mellan å ena sidan inspekterande eller kvali- tetsgranskande uppgifter och å andra sidan stödjande eller utvecklande uppgifter. Myndighetsstrukturen ska syfta till att: skolornas och verksamheternas kvalitet och måluppfyllelse för- bättras, utbildningsinspektionen, uppföljningen och utvärderingen skärps och kvalitetssäkras, samt att friutrymmet för rektor och lärare ska vara stort. Utredningen har tagit del av, studerat och analyserat myndighets- instruktioner, regleringsbrev, särskilda regeringsuppdrag, årsredo- visningar, tidigare utredningar, propositioner och övrigt riksdags- tryck, rapporter etc. med anknytning till de frågor som utred- ningen har att undersöka. har haft ett öppet arbetssätt. För att skapa underlag inför sina ställnings- Utredningens uppdrag och arbete taganden har utredningen besökt samtliga myndigheter och verk- samheter som nämns i direktiven och som direkt berörs av över- synen. Särskilt de stora myndigheterna , Myndig- heten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande, och har be- sökts . Åtskilliga intervjuer har genomförts såväl med ledningen som andra företrädare för berörda myndigheter. Det är värt att framhålla att inte haft till uppgift att värdera eller bedöma resultatet av de nuvarande skol- myndigheternas arbete. Enligt direktiven ska utredningen hålla de centrala arbets- tagarorganisationerna informerade och bereda dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredningen kontaktade därför tidigt de centrala fackliga organisationerna. Möten har anordnats både med dem och med lokala företrädare i nära anslutning till myndighets- besöken. Även andra kontakter har förekommit med intressenter som direkt eller indirekt berörs av de kommande förslagen, t.ex. andra myndigheter, kommuner, länsstyrelser, intresse- och fackliga orga- nisationer samt företrädare för elever, studerande och föräldrar. Möten har bl.a. skett med företrädare för , regionala utvecklingscentrum (RUC) vid vissa universitet och hög- skolor, , Kommuner och Landsting, , , Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK), (), Stats- kontoret, , kommun, länsstyrelserna i och , Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO), (), (), () samt , hörselskadade och språkstörda barn (DHB). Utredningen har även träffat representanter för det Internet- baserade läromedlet samt IT-företagen contento och Empir samt APeL (forskning och utveckling i arbetsplatslärande), vilka bl.a. arbetar åt vissa av skolmyndigheterna. Utredningens uppdrag och arbete har samrått med följande kom- mittéer: av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123), Utredningen om statliga specialskolor (dir. 2006:127), (dir. 2007:8), (dir. 2007:50), Utredningen om en fristående vuxenutbildning (dir. 2007:32), och (dir. 2007:80). Ansvaret för skolan delas mellan stat, huvudman och profession. Decentraliseringen har inneburit en renodling av rollerna. Huvud- männen och lärarna har ansvaret för att bedriva verksamheten på ett sådant sätt att alla elever ges förutsättningar att nå de nationella målen. Staten har ett övergripande ansvar för skolans kvalitets- utveckling, bl.a. genom att erbjuda grundläggande lärarutbildning och statlig rektorsutbildning. Ansvaret innefattar även att bedöma om kvaliteten är likvärdig mellan olika huvudmän och skolor. De statliga skolmyndigheternas roll är dels att förtydliga riks- dagens och regeringens styrning (mål, ramar och regler), dels att följa upp, inspektera och utvärdera verksamheten med utgångs- punkt i skollagen (1985:1100) och fastställda mål. Uppföljningen, inspektionen och granskningen ger underlag både för att utveckla verksamheten och för att rapportera till riksdag och regering. Några myndigheter har också uppdrag av stödjande och främjande karaktär. Nuvarande myndighetsstruktur på skolområdet bygger på att statens ansvar är uppdelat på följande myndigheter och verksam- heter med totalt mer än 2 200 anställda. Myndighet (motsv.) Barn- och elevombudet för likabehandling (BEO) ling (MSU) Nuvarande myndighetsstruktur SOU 2007:79 Myndighet (motsv.) Nationellt centrum för flexi- 94 (årsarbetskrafter) belt lärande (CFL) 8 (årsarbetskrafter) Sameskolstyrelsen (SamS) Kommentar: Uppgifterna om personal och organisation är huvudsakligen hämtade från myndig- heternas årsredovisningar för och hemsidor. När två antalsuppgifter förekommer avser den första tillsvidareanställda och den andra visstidsanställda. SIT har dessutom omkring 108 personer som är timanställda. I bilaga 3 lämnas en mer utförlig beskrivning av varje myndighet och verksamhet enligt följande struktur: Myndighetens namn och när den inrättades, Uppgifter och ansvar (verksamhetsindelning, mål), Personal, organisation, antal anställda, Ekonomi, budget, anslag, intäkter. Arbetsfördelningen mellan skolmyndigheterna är sådan att Skol- verket styr, kontrollerar och följer upp, medan MSU, CFL och SIT stödjer huvudmän och skolor m.fl. i deras verksamhet och utveck- ling. Uppgiften att stödja andra aktörer och främja utveckling av skolverksamhet är inte konsekvent utformad, utan uppdelad på flera olika myndigheter. Redan i betänkandet Vuxnas lärande – En ny myndighetTPF1FPT konstaterades att vuxenutbildning hanteras av flera myndigheter, t.ex. CFL, Myndigheten för kvalificerad yrkes- utbildning, MSU, och Valideringsdelegationen. I statens stödjande uppgifter ligger även att ge huvudmännen förutsätt- 1TP PT SOU 2006:38. ningar genom att se till att det finns utbildad personal att tillgå. Såväl MSU, CFL som SIT har till stor del konsultativa roller. roll är annorlunda. Utöver ansvaret för styr- dokument har myndigheten traditionella förvaltningsuppgifter dvs. att följa och kvalitetsgranska verksamheten inom skolväsendet. har vidare tillsynsansvar över verksamheten. Något som även TÖI och BEO har inom sina respektive områden. Universitet och högskolor svarar för den grundläggande lärar- utbildningen och utbildningen av specialpedagoger. Vid drygt tjugo lärosäten finns också särskilda regionala utvecklingscentrum för kontinuerlig utveckling av verksamheten. MSU har ansvar för den statliga rektorsutbildningen. Kompetensutveckling och fortbildning anordnas av såväl MSU som CFL. Även SIT och har lik- nande uppgifter. I dessa delar kompletterar alltså vissa statliga myndigheter, kommunernas och de andra skolhuvudmännens eget ansvar. SIT bidrar till anpassning av skolmiljön för elever med funk- tionshinder genom råd, stöd och specialpedagogisk fortbildning. Myndigheten har vidare till uppgift att ta fram läromedel som är anpassade för elever med funktionshinder. SPM och SamS har både myndighetsuppgifter och ansvar för förvaltning av statliga skolor. Dessa myndigheter bedriver alltså utbildning. Även SIT bedriver viss undervisning. TÖI har också ansvar för tolkutbildning och fram har CFL bedrivit distansutbildning i egen regi. Flera skolmyndigheter ansvarar för att fördela statsbidrag, informera och sprida kunskap om verk- samhetsområdet, medverka i internationellt arbete, integrera jäm- ställdhetsperspektivet samt samverka med andra myndigheter. På nästa sida visas en översiktlig bild över de olika myn- digheternas huvudsakliga lokalisering. Bilden visar dock inte SIT:s 20 lokalkontor. För mer detaljerade uppgifter se bilaga 3. Förkortningar hk = huvudkontor Rc = Resurscentrum SamS = Sameskolstyrelsen : SIT hk, SPM skola, CFL enhet : SPM hk, skola, SIT region, Rc syn SV enhet, MSU enhet, SIT region : SV en- het, SPM skola : SIT re- gion, lärome- del, SV enhet : SIT Rc tal och språk : SV hk, enhet, ÖKN, BEO, MSU hk, enhet, SIT region, läromedel, Rc syn, SPM skola, Sisus, TÖI : SPM skola, SIT Rc döv/hörsel, Rc dövblind : CFL enhet, 3Statlig styrning, organisation och ansvarsfördelning 3.1.1Färre och mer effektiva myndigheter Utvecklingen mot färre myndigheter är en tydlig trend inom stats- förvaltningen. har det skett flera samman- slagningar inom den statliga sektorn till s.k. enmyndigheter. För- säkringskassan, , och är några exempel. Regeringen beslutade om en översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123). Översynen omfattar alla statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. Den syftar till att effektivisera förvaltningen och de verksamheter som berörs. har under sitt arbete samrått med . Skolmyndig- hetsutredningen, som ska redovisa sitt uppdrag än , har dock av naturliga skäl inte kunnat ta del av kommitténs förslag. Enligt bedömning ligger de förslag som presenteras i detta betänkande i linje med intentioner. 3.1.2Bättre styrning och kontroll Frågan om myndigheternas ledningsformer har behandlats av flera större utredningar. Bakgrunden till den nuvarande ordningen för förvaltningsmyndigheternas ledning finns i den förvaltnings- politiska propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst.TPF1FPT I budgetpropositionen angav regeringen ambitionen att 1TP PT Prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:295. Statlig styrning, organisation och ansvarsfördelning ändra ledningsstrukturen bl.a. mot bakgrund av förslagen i betänk- andet Från verksförordning till myndighetsförordning.TPF2FPT Regeringen avser att, med den nya myndighetsförordningen (2007:515) som träder i kraft , förbättra styrningen av myndig- heterna med ett effektivt och tidsenligt styrinstrument. För- ordningen ska fylla samma funktion som den nu gällande verksför- ordningen. Det innebär att den kommer att utgöra ett centralt red- skap för regeringens styrning av myndigheterna. I den nya förord- ningen tydliggörs ledningsformerna enrådighetsmyndighet, styr- elsemyndighet och nämndmyndighet, liksom det ansvar myndig- heternas ledningar har inför regeringen. De styrelser som har s.k. begränsat ansvar ska avvecklas. Det ankommer på regeringen att försäkra sig om att myndigheterna bedriver verksamheten för- fattningsenligt och hushållar väl med statens medel. Den generella styrningen genom myndighetsförordningen kompletteras med en styrning inom särskilda områden i form av exempelvis olika ekonomiadministrativa förordningar. Regeringen, som är angelägen om att myndigheternas interna styrning och kontroll är betryggande, har beslutat om en ny förordning rörande intern styrning och kontroll i staten.TPF3FPT Förordningen om- fattar övergripande bestämmelser om tillämpningsområde och en definition av begreppet intern styrning och kontroll. Förordningen omfattar även övergripande bestämmelser om innehållet i den pro- cess som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet ska full- göra sitt verksamhetsansvar, dvs. riskanalys, kontrollåtgärder, upp- följning och dokumentation. Förordningen träder i kraft . Vidare gäller en ny förordning för statlig internrevision.TPF4FPT Utredningen baserar sina förslag till nya myndighetsinstruktioner på berörda förordningar. Enligt budgetpropositionen för 2007TPF5FPT är en effektiv förvaltning en allt viktigare faktor för tillväxt och sysselsättning. I regeringens utvecklingsarbete ingår därför att pröva vad som bör vara statliga åtaganden i form av myndighetsuppgifter. En grundläggande ut- gångspunkt är att statlig verksamhet i första hand ska vara inriktad 2TP PT SOU 2004:23. 3TP PT Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. 4TP PT Internrevisionsförordning (2006:1228). 5TP PT Prop. 2006/07:1, utg. omr. Statlig styrning, organisation och ansvarsfördelning på frågor som innebär myndighetsutövning och därtill knuten verksamhet (tillsyn och kunskapsförmedling). Det är därför viktigt att klargöra vad som bör vara statliga åtaganden i form av myn- dighetsuppgifter. Myndigheterna ska fokusera på statens kärn- uppgifter. Grundläggande information som kan ge enskilda bättre insyn bör t.ex. ankomma på staten. Den statliga informationen ska vara saklig och opartisk. En tydligare och mer överskådlig statlig förvaltningsstruktur för- enklar också kontakterna för medborgare, företag och organisa- tioner. ska vara rättssäker, effektiv och med- borgarorienterad. Strukturen ska vara tydlig och transparent för all- mänheten. I budgetpropositionen anför regeringen att organiseringen av den statliga förvaltningen är ett viktigt styrin- strument, men att den statliga myndighetsstrukturen blivit kompli- cerad och svåröverskådlig. Ur ett medborgarperspektiv behöver den demokratiska insynen säkerställas. Medborgarna behöver och har rätt att nå och få tillgång till statliga myndigheter. Därför ska det vara lätt att förstå vilken myndighet som ansvarar för vad. Detta talar för färre myndigheter. Rättssäkerheten är också lättare att uppnå med få myndigheter. Färre myndigheter innebär även minskade administrativa kostnader. Myndigheter ska lokaliseras så att de kan utföra sina arbets- uppgifter effektivt. Verksamheten kan kräva en regional organisa- tion för att en viss myndighet ska kunna fullgöra sitt nationella ansvar. Ett kostnadseffektivt sätt att upprätthålla en god samhälls- service i hela landet är att myndigheter samverkar. Det finns en stor potential för serviceförbättringar och effektiviseringar genom ökad samverkan mellan myndigheter som behöver ha en lokal närvaro för att tillgodose medborgarnas behov. Det övergripande målet för utbildningspolitiken är att ska vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa.TPF6FPT 6TP PT Prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99. Statlig styrning, organisation och ansvarsfördelning För hela politikområdet, utom för folkbildningen, fastställs mål och regler i lagar och andra författningar. Vidare ingår mål för de statliga myndigheternas verksamhet. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget, medan mål och regler fast- ställs inom folkbildningsverksamheten. Efter förslag i propositionerna Skolans utveckling och styrningTPF7FPT och Ansvaret för skolanTPF8FPT beslutade principerna för den nu- varande ansvarsfördelningen mellan staten och skolhuvudmännen. Ett nytt statsbidragssystem infördes. Specialdestinerade statsbidrag ersattes av ett sektorsbidrag, som sedan införlivades i det generella statsbidraget till kommunerna. fick skolhuvudmännen ett helt och odelat arbetsgivar- ansvar för all personal. Mål- och resultatstyrning infördes för skolsektorn. Det innebar ett ökat lokalt ansvar för verksamheten. minskade den statliga detaljstyrningen. Riksdag och regering har det övergripande ansvaret och anger de nationella målen för skolan. Skolhuvud- männen, oftast kommunerna, ansvarar för att verksamheten till- delas erforderliga ekonomiska resurser samt organiserar och genomför den enligt de nationellt fastställda målen och be- stämmelserna. Den lokala friheten har således ökat när det gäller hur man ska arbeta för att nå målen, hur verksamheten ska organi- seras och vilka resurser som ska satsas på den. Mål- och resultat- styrningen har ökat friutrymmet på lokal nivå, som kraven på utvärdering och resultatkontroll har skärpts. För att bättre svara mot de statliga uppgifterna avvecklades (), länsskolnämnderna och () . De ersattes av de nya myndigheterna () och i skolan ().TPF9FPT övergripande uppgift skulle vara att hävda de nationella målen för skolväsendet. En huvuduppgift blev att ut- veckla och ansvara för en nationellt sammanhållen och samordnad uppföljning och utvärdering av skolan. 7TP PT Prop. 1988/89:4. 8TP PT Prop. 1990/91:18. 9TP PT Fr.o.m. (). Statlig styrning, organisation och ansvarsfördelning uppföljningen och utvärderingen. En annan huvuduppgift blev att ta fram underlag och förslag till utveckling av skolan. Vidare skulle staten svara för att det fanns tillgång till fortbildning av god kvali- tet i alla delar av landet. Efter förslag från utredningen på skolområdetTPF10FPT delades upp i två myndigheter : Skol- verket och Myndigheten för skolutveckling (MSU). För att skapa en objektiv gransknings- och tillsynsmyndighet separerades Skol- verkets granskande uppgifter från den utvecklingsstödjande verk- samheten. Därför renodlades och koncentrerades uppgifter till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering och utbildningsinspektion, dvs. granskning och tillsyn. MSU fick till uppgift att stödja skolutveckling och främja kompetensutveckling främst inom nationellt prioriterade områden. hade Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) bildats med uppgift att stödja användningen av distans- utbildning och komplettera den kommunala vuxenutbildningen med utbildning på distans. Regeringen har bl.a. i budgetpropositionen för 2007TPF11FPT angett poli- tikens inriktning på skolområdet.