sou · GWB349 · 2008-05-15 00:00:00 — Enligt andra debattinlägg är behovet av enklare regler störst för ägarledda få- mansbolag; i sådana bolag är det väsentligt att förebygga konflikter mellan aktieägarna genom enkla och klara regler, något som den utbredda användningen av särskilda aktieägaravtal illustrerar. En ytterligare kategori aktiebolag där det sägs finnas en potential för regelförenklingar är helägda dotterbolag. kartlägga vilka övergripande problem som befintliga bolagsrätts- liga regler innebär för små aktiebolag, analysera om de materiella reglerna, även med hänsyn till de för- slag som läggs fram av utredaren, på bolagsrättens område allmänt sett är mer omfångsrika och komplexa än vad som är nödvändigt för de små aktiebolagens behov, härvid uppmärksamma om vissa typer av verksamheter, – de som ovan har benämnts enmansbolag, ägarledda fåmansbolag och helägda dotterbolag – bör särbehandlas i något avseende, ta ställning till om en ny företagsform utan personligt betal- ningsansvar bör skapas, om ett behov av en ny företagsform konstateras, ta ställning till inriktningen på ett eventuellt fortsatt arbete med frågan och skissera de huvudsakliga kännetecknen för den nya företags- formen, och ta del av de erfarenheter och överväganden som gjorts i andra europeiska länder och i när det gäller införandet av en ny företagsform utan personligt ägaransvar för små verk- samheter. Vid bedömningen av om det finns ett behov av en ny företagsform ska utredaren utgå från att skattereglerna för den nya företagsformen – så långt som möjligt – ska vara desamma som de som gäller för aktiebolag. Preskription av fordran mot en bolagsman efter utträde ur handelsbolaget Enligt 2 kap. 20 § första stycket lagen (1980:1102) om handels- bolag och enkla bolag svarar bolagsmännen solidariskt för bolagets skulder. En bolagsman som avgår svarar dock inte för de förbindel- ser som uppkommer efter avgången, om bolagets medkontrahent kände till eller borde ha känt till att bolagsmannen avgått (22 §). Om ett krav preskriberas i förhållande till bolaget, kan detta förhål- lande åberopas av en bolagsman som grund för preskription av hans eller hennes medansvar (accessorisk preskription). Däremot kan en bolagsmans medansvar inte preskriberas särskilt. har i ett avgörande konstaterat att detta gäller även efter det att bolagsmannen har avgått ur handelsbolaget (NJA 2005 s. 438). I vissa fall kan alltså en före detta bolagsman ställas inför betalnings- krav som, om preskriptionslagens huvudregel om tioårig preskrip- tion hade gällt särskilt i förhållande till honom eller henne, hade varit preskriberat. I avgörandet säger att det kan anföras skäl för en annan ordning, men att det inte finns något rättsligt stöd för att hävda att en särskild tioårig preskription i den beskrivna situa- tionen skulle vara gällande rätt. Domstolen anför vidare att, om en sådan regel ska införas, det bör ske genom lagstiftning. Det kan tilläggas att enligt förordningen om europeiska ekono- miska intressegrupperingar (rådets förordning av om europeiska ekonomiska intressegrupperingar [EEIG; 2137/85/EEG, EGT L 199, 31.7.1985, s. 1–9, Celex 31985R2137]) gäller för mot- svarande situation en preskriptionstid från offentliggöran- det av medlemmens avgång. ta ställning till om en bolagsmans ansvar för ett handelsbolags förpliktelser bör bli föremål för särskild preskription efter det att bolagsmannen har utträtt ur handelsbolaget, om detta bedöms vara lämpligt, överväga hur en preskriptions- regel bör vara utformad, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. De ärenden med anknytning till förenklingar av de bolagsrättsliga reglerna som finns i och som kommer in till departementet kommer i den mån det bedöms lämpligt och efter samråd med utredaren att överlämnas till denne. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som anses befo- gade. Situationen i andra, med jämförbara länder, ska särskilt beaktas. Samråd bör, när det är lämpligt, ske med . Utredaren ska i sitt arbete föra en dialog med och inhämta syn- punkter från , , , Skatte- verket, , FAR SRS, (), Företagarna, och . En dialog bör även föras med andra parter som kan bedömas bli särskilt berörda av förslagen och övervägandena. Utredaren ska hålla sig informerad om och beakta det pågående arbetet med att ta bort revisionsplikten för små företag som f.n. bedrivs inom Utredningen om revisorer och revision (dir. 2006:96 och 2006:128) samt arbetet med ytterligare förenklingar av redovis- ningsreglerna, m.m. (dir. 2007:78). Detsamma gäller arbetet inom Utredningen om ett samordnat insolvensförfarande (dir. 2007:29). Utredaren ska vidare följa det arbete med bolagsrättsliga frågor som pågår inom EU. Utredaren ska även följa och beakta redovisningen av det uppdrag som regeringen gav till om att mäta före- tagens administrativa kostnader på associationsrättens område. Utredaren ska redovisa konsekvenserna för näringslivet och för det allmänna av de förslag som läggs fram. Vid bedömningen av för- slagens påverkan på företagens administrativa kostnader ska utredaren ta hjälp av . Om förslagen kan bedömas medföra ökade kost- nader för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska belysa vilka effekter som föreslagna förenklingar har för möjligheterna att förebygga och utreda ekonomisk brotts- lighet. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser som de förslag som lämnas har i ett jämställdhetsperspektiv, särskilt i fråga om kvinnors företagande (jfr prop. 2006/07:1, utg.omr. 24, s. 26). Utredaren ska i ett delbetänkande redo- visa resultatet av sina överväganden om kravet på lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Om utredaren finner det lämpligt, får dessa delar av uppdraget redovisas i ett eller flera delbetänkanden.