sou · GVB324 · 2008-01-01 00:00:00 — Veterinär fältverksamhet i nya former Veterinär fältverksamhet i nya former SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och vid behov föreslå förändringar i organisationen för den veterinära fältverksamheten och viss vete- rinär myndighetsutövning (Dir 2005:71). Till särskild utredare förordnades general- direktören . Att som experter biträda utredningen förordnades avdelningschefen (), chefs- veterinären (), generaldirektören (), legitimerade veterinären (Föreningen veterinärer i ), ämnesrådet (), vice ordföranden (), avdel- ningschefen (), veterinär- inspektören (), länsrådet (i ), dis- triktsveterinären (), professorn (), konkurrensrådet (), legitimerade veterinären samt förbundsordföranden (). förordnades departementssekreteraren i Jordbruks- departementet, , att ingå i utredningen som sakkunnig. förordnades legitimerade veterinären () att vara expert i ut- redningen. entledigades vice ordföranden från expertuppdraget. förordnades legitimerade veterinären (Veterinärför- bund) att vara expert i utredningen. anställdes juristen att vara sekreterare i utredningen. Utredningen har antagit namnet . Textredigering och layout har utförts av kanslisekreteraren Utredningsarbetet har bedrivits i nära samverkan med utred- ningens experter, som bistått med värdefulla underlag och syn- punkter. Den veterinära fältverksamhetens framtida organisation har visat sig vara en kontroversiell frågeställning. Med hänsyn här- till har bedömts som mest lämpligt att synpunkter på förslagen från berörda myndigheter och organisationer lämnas i samlad form i samband med remissbehandling av betänkandet. Mot den bak- grunden har utredningens experter inte givits möjlighet att foga särskilda yttranden till betänkandet. Utredningen får härmed överlämna betänkandet Veterinär fält- verksamhet i nya former (SOU 2007:24). Uppdraget är härmed slutfört. Veterinär fältverksamhet i privat regi ..................................... Mission and background ......................................................... The veterinary market.............................................................. lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) ............. lag om ändring i lag (1994:844) om behörighet att lag om ändring i epizootilagen (1999:657)................... lag om ändring i zoonoslagen (1999:658) .................... lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804) ............... lag om ändring i lag (2006:806) om provtagning på djur, m.m.............................................................................. lag om ändring i lag (2006:807) om kontroll av husdjur, m.m............................................................................. Förslag till förordning (2007:xx) om statligt stöd till veterinär Arbetet i expertgruppen ............................................... Veterinärväsendet – huvuddrag och problemställningar ... Det veterinära arbetsfältet ....................................................... 2.1.3 Veterinärer i offentlig förvaltning................................ Veterinärväsendet i ett historiskt perspektiv.......................... 2.3.1 De första offentliganställda veterinärerna ................... De första länsveterinärerna .......................................... Det första veterinärdistriktet ....................................... Landstingen blir huvudmän ......................................... Staten blir huvudman.................................................... Veterinärstationer och stordistrikt.............................. 2.3.7 veterinärutredning och de senaste Bakgrund och problemställningar........................................... Regler för veterinär verksamhet.................................... Allmänt om veterinärlagstiftningen........................................ Nyheter i lagstiftningen ............................................... Generella regler för veterinär verksamhet .............................. Behörighet och ansvar .................................................. Veterinärers allmänna skyldigheter ............................. Epizooti- och zoonoslagstiftningen ............................ veterinärförbunds etiska regler................................. 3.2.5 Förskrivning av läkemedel och delegerad Regler för speciell veterinär verksamhet................................. 3.3.2 Veterinära uppgifter i livsmedelssektorn .................. 3.3.5 Veterinära uppgifter vid internationell handel.......... 3.3.6 Provtagning på djur m.m............................................ Översikt över myndigheter och organisationer................... Statliga myndigheter m.m. ......................................... 4.1.2 Organisationer inom förebyggande djurhälsovård... 4.1.3 Organisationer för djursjukvårdspersonal och Institutionella förhållandena utifrån sakområden ................ 4.2.3 Officiella veterinäruppgifter inom djurhållningen.... Den förebyggande djurhälsovården ........................... Det veterinära beredskapsbehovet ............................. Sjukdomsövervakningen i praktiken.......................... Närmare om smittskyddsorganisationen.............................. 5.3.2 Närmare om SVA:s roll .............................................. Fågelinfluensautbrottet – ett praktikfall............................... De första indikationerna............................................. Förhållandet till EU.................................................... Djurutvecklingen i historiskt perspektiv .............................. 6.2.2 Prognos för de mest djurtäta områdena .................... Behovet av veterinärtjänster ...................................... Underlag för veterinär verksamhet....................................... Skillnader i vårdbehov och efterfrågan ................................. Sällskapsdjur och häst................................................. Häst och sällskapsdjur................................................ Veterinärsektorn i huvuddrag ............................................... Den veterinära arbetsmarknaden .......................................... Strukturen i veterinärsektorn................................................ Strukturen utifrån djurslag......................................... Driftformer och ägarförhållanden ............................. 8.3.4 Regionala variationer i strukturen ............................. Ekonomin i veterinärsektorn ................................................ Omsättning och anställda .......................................... De största aktörerna............................................................... Verksamheten med primär djursjukvård....................... Offentliga och officiella veterinäruppdrag ................ Attityder till egenföretagande.................................... Lokaler, utrustning och investeringar........................ Veterinärmarknader i vår omvärld ............................... 10.2.1 Bakgrund och utvecklingstendenser.......................... 10.2.2 Veterinärmarknaden i ................................. 10.2.3 Gällande rättsregler..................................................... 10.2.4 Institutionella förhållanden........................................ 10.2.6 Det danska Joursystemet............................................ 10.3.1 Bakgrund och utvecklingstendenser.......................... 10.3.2 Veterinärmarknaden i .................................... 10.3.3 Institutionella förhållanden........................................ 10.3.5 Veterinär jour i .............................................. 10.4.1 Bakgrund och utvecklingstendenser.......................... 10.4.2 Den norska veterinärmarknaden ............................... 10.4.3 Institutionella förhållanden........................................ 10.4.5 Det norska joursystemet............................................ 10.5.1 Bakgrund och utvecklingstendenser.......................... 10.5.2 Institutionella förhållanden........................................ 10.5.6 Gällande rättsregler .................................................... 10.5.7 Veterinär jourverksamhet........................................... Konkurrensen i veterinärsektorn................................. Allmänt om faktorer som påverkar konkurrensen .............. 11.2.2 Regelverkens betydelse............................................... 11.2.3 Produktens och marknadens egenskaper .................. 11.2.4 Konsumenternas beteende ......................................... 11.2.5 Aktörernas beteenden ................................................ 11.2.6 Strukturella förhållanden och skråtänkande ............. 11.2.8 Offentliga aktörer på marknaden .............................. Veterinärsektorn från ett konkurrensperspektiv ................. 11.3.1 Kostnader för inträde på marknaden......................... 11.3.2 Kundernas agerande.................................................... 11.3.3 Veterinärernas agerande ............................................. 11.3.4 Det statliga engagemanget ......................................... 11.3.5 Marknadens egenskaper ............................................. 12.2.1 Marknaderna och aktörerna ....................................... 12.2.2 En marknad i förändring............................................. 12.2.3 Uppdraget till de statliga distriktsveterinärerna ....... 12.2.4 Förutsättningar och motsättningar............................ Det statliga ansvarets gränser ................................................ Modeller för hållbara veterinärmarknader .................... Fyra modeller för hållbara veterinärmarknader.................... 13.1.1 Marknadsmodell 1 – Nollalternativ med 13.1.2 Marknadsmodell 2 - Distriktsveterinärer bara för 13.1.3 Marknadsmodell 3 - Privata aktörer med statliga 13.1.4 Marknadsmodell 4 - Statliga aktörer i vissa 13.2.1 Modell 1 – Myndighetsutövning genom 13.2.2 Modell 2 för veterinär myndighetsutövning – Regional statlig myndighetsutövning ........................ Tillsynen över veterinär verksamhet ..................................... 13.3.1 Tillsynsmodell 1 – Nuläge med skärpt tillsyn........... 13.3.3 Tillsynsmodell 2 – Central tillsynsmyndighet med regional organisation .......................................... Slutsatser och förslag................................................ Samlad bedömning av modellalternativen............................. 14.1.3 Myndigheternas uppgifter .......................................... 14.1.4 Sammanfattande slutsatser......................................... 14.2.1 Statligt engagemang i nya former .............................. 14.2.2 En reformerad veterinärlagstiftning .......................... 14.2.3 Myndighetsuppgifter, uppföljning och tillsyn.......... Konsekvenser av förslagen......................................... Konsekvenser för det allmänna............................................. 15.2.1 Konsekvenser för verksamheten................................ 15.2.2 Ekonomiska konsekvenser......................................... Konsekvenser för veterinärerna och företagen .................... 15.3.1 Jämställdhet mellan kvinnor och män ....................... Konsekvenser i övrigt ............................................................ Förslaget till lag om ändring i Lag (1994:844) om behörighet att utöva veterinäryrket ...................................... Förslaget till lag om ändring i epizootilagen (1999:657)..... Förslaget till lag om ändring i zoonoslagen (1999:658) ...... Förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) ... Förslag till lagar om ändring i livsmedelslagen (2006:804) m.fl. lagar............................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2005:71................................... Bilaga 2 Grundläggande underlagsdata om Enkätundersökning av den svenska Författningsunderlag för epizootibekämpning ......... Konsekvenser av en privatisering av Lantbrukets efterfrågan på djursjukvård minskar och andelen säll- skapsdjur i den veterinära verksamheten ökar kraftigt. Privata och statliga veterinärverksamheter blir alltmer likformiga. De inre verk- samhetsförutsättningarna för drift, finansiering, investeringar och styrning är däremot diametralt olika. Det har lett till motsättningar på marknaden och till att de veterinära resurserna inte kan utnyttjas optimalt. En bidragande orsak är dubbla roller med både veterinärverksamhet och tillsyn över sådan verksamhet. En lösning för framtiden bör, i av förändringar, präglas av flexibilitet. Den skall säkerställa djursjukvård i hela landet och ett effektivt smittskydd. En allmän utgångspunkt är att statliga åtgärder inte skall vara mer ingripande än som krävs för att sam- hällets mål på det veterinära området skall uppnås. Utredningen föreslår att distriktsveterinärorganisationen privat- iseras, först i landets södra delar och i övrigt i den mån marknads- situationen och nya styrmedel medger. Ett bidragssystem införs som skall säkerställa veterinär jour och smittskyddets fältresurser. De lagstadgade veterinära skyldigheterna förstärks bl.a. med en straffsanktionerad skyldighet att på anmodan delta i smitt- skyddsarbete och en nödhjälpsskyldighet. Skärpta regler för rapp- ortering och tillsyn införs också. Ett modernt, webbaserat vete- rinärregister etableras. Åtgärderna leder till ökad konkurrensneutralitet och en frihet för veterinärerna att anpassa och dimensionera verksamheten uti- från marknadens förutsättningar. Det ger en ökad samhälls- ekonomisk effektivitet. införs nya kraftfulla verktyg för att garantera en tillräckligt stor, styrbar och kompetent smitt- skyddsorganisation. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare för att analysera nuläget och föreslå en framtida organisation för 1.den veterinära fältverksamheten,TP F1FPT T 2.den myndighetsutövning som utförs av praktiserande veteri- närer samt för 3.tillsynen över veterinär yrkesverksamhet. De föreslagna lösningarna skall främja samhällsekonomisk effek- tivitet och bidra till att det statliga ansvaret i veterinärsektorn för- tydligas. Konkurrensneutralitet skall eftersträvas. En förutsättning för utredningen är att det även skall finnas tillgång till djursjukvård i hela landet dygnet runt. Den vete- rinära organisationen skall upprätthålla en riksomfattande och effektiv beredskap inför utbrott av smittsamma djursjukdomar. skall kunna utföra veterinära förvaltnings- uppgifter som innefattar myndighetsutövning, t.ex. utfärda djur- hälsointyg. Det finns drygt 1 000 företag i veterinärsektorn. Ett av dem är dis- triktsveterinärorganisationen, som är störst på marknaden. Djur- sjukvård tillhandahålls dock i huvudsak av privata aktörer. Samtliga aktiebolag inom veterinärsektorn, ca 250 företag, omsatte ca . I gruppen aktiebolag finns både små och stora företag, med eller utan anställda. Här finns också ATG:s hästkliniker. Distriktsveterinärerna, som är en statlig aktör i för- valtningsform omsatte . Det finns dessutom ca 750 enskilda firmor på veterinärmark- naden. Den samlade omsättningen i dessa var ca 225 milj- oner kronor. Veterinärsektorn kan beräknas omsätta i . Det genomsnittliga antalet verk- samma personer (ägare och anställda) i privata veterinärföretag är ca 1,2 personer. 1TP PT Med veterinär fältverksamhet avses en ambulerande veterinärverksamhet med bil, som i första hand riktar sig till lantbruksdjur, men även till häst. Det finns ca 330 statliga distriktsveterinärer i . Verksam- heten bedrivs på ett nittiotal orter. Distriktsveterinärerna skall en- ligt sitt uppdrag hålla jour i första hand för lantbruksdjur enligt ett rullande schema. Om det finns djurskyddsskäl, eller om annan djursjukvård inte kan anvisas, skall alla djur, dvs. även sällskapsdjur och häst, erbjudas djursjukvård. Det finns olika uppfattningar på marknaden om hur uppdraget skall tolkas i denna del. Den statliga veterinärverksamheten har med tiden alltmer kommit att avse djursjukvård för sällskapsdjur och häst, som inte är produktionsmedel i lantbruket. minskade andelen lantbruksdjur i distriktsveterinärernas verksam- het från . ökade andelen sällskapsdjur i verksamheten från och andelen häst från . De officiella veterinäruppdragen utgör av den samlade verksamheten. De statliga distriktsveterinärerna finansieras i huvudsak med av- gifter och till en del med statliga anslag. omsatts samman- lagt , varav var statliga anslag. Knappt hälften av anslaget användes för att täcka underskott i veterinärstationerna och resten för att finansiera dis- triktsveterinärernas centrala verksamhet i , inklu- sive vissa centralt redovisade produktionskostnader. De senare avser bl.a. fortbildning av veterinärer och IT-kostnader i veterinär- stationerna. Det går inte att närmare utreda hur anslaget används i veterinärstationerna. Distriktsveterinärstationerna har mycket be- gränsade möjlighet att styra den egna lokala verksamheten. De har inte rätt självständigt göra investeringar eller att anställa personal. Veterinär fältverksamhet i privat regi svarade lantbruksdjuren för av de privatprakti- serande veterinärernas samlade verksamhet. Motsvarande andel för distriktsveterinärerna var . Ett hundratal privatpraktiserande veterinärer bedriver en verk- samhet som från ett kundperspektiv är fullt jämförbar med de stat- liga distriktsveterinärernas. Det innebär bl.a. att de upprätthåller en dygnstäckande service med veterinär fältverksamhet. I regel håller de jour enligt samma typ av schema som de statliga distrikts- En skillnad mot de statliga distriktsveterinärerna är att privatpraktikerna inte får något statligt stöd. De måste arbeta fullt ut på marknadens villkor. Privatpraktikerna deltar inte i smitt- skyddsarbete i samma utsträckning som distriktsveterinärerna och de får väsentligt mindre fortbildning om smittskydd och epizootier än sina statliga kollegor. har, förutom ansvar för en del av den kliniska veterinärverksamheten i , också i uppgift att svara för över- vakning den veterinära situationen i landet och för central tillsyn av veterinär yrkesverksamhet. Verket utfärdar legitimation för vete- rinärer. Varje veterinär skall också rapportera sina diagnoser till centrala djurhälsoregister. Livsmedelsfrågor, inklusive köttbesiktning, hanteras däremot av . Ett åttiotal veterinärer är anställda i Livsmedels- verket för att utföra köttbesiktning. Vid behov anlitas också kli- niskt verksamma distriktsveterinärer och privatpraktiker som en extra resurs. () är en veterinärmedi- cinsk expert- och uppdragsmyndighet med uppgift att verka för en god djur- och folkhälsa, en god miljö och en uthållig livsmedels- produktion. En viktig uppgift är att svara för diagnos av smitt- samma djursjukdomar. () är en fristående nämndmyn- dighet med uppgift att pröva ärenden om huruvida veterinärer i sin yrkesutövning har begått misstag utifrån veterinärmedicinska ut- gångspunketer. Den operativa tillsynen av veterinär verksamhet sker på ett regionalt plan i länsstyrelserna via länsveterinärerna. Denna tillsyn har inte fungerat effektivt. Länsstyrelserna har också regionala samordnings- och uppföljningsuppgifter på veterinärmarknaden. Offentliga veterinäruppdrag utförs i regel av kliniskt verksamma veterinärer. Med offentliga veterinäruppdrag avses kontroller och andra åtgärder inom djurhållningen som kan utgöra myndighets- utövning. De offentliga veterinäruppdragen brukar delas upp i offi- ciella veterinäruppdrag och övriga offentliga veterinäruppdrag. De officiella uppdragen är sådana som krävs enligt , t.ex. att utfärda hälsointyg i samband med in- och utförsel av djur och djur- Det vanligast förekommande av de övriga offentliga uppdragen är att vara ban- eller tävlingsveterinär. Antalet lantbruksdjur av nästan alla slag har minskat betydligt . Minskningen är störst i norr. Den trend- en kommer att fortsätta. Det gäller bl.a. nötdjur för köttproduk- tion. Antalet mjölkkor bedöms minska med 10–. Det motsvarar omkring femtiotusen djur. Antalet grisar förväntas också minska, men mer marginellt. Gene- rellt gäller att antalet besättningar minskar men storleken ökar. Även efterfrågan på sjukvård åt lantbruksdjur förväntas minska. Minskningen kan antas bli större än vad som direkt kan härledas till nedgången i antalet lantbruksdjur. En viktig drivkraft bakom denna utveckling är den tilltagande kostnadspressen i lantbruket, som i sin tur är en följd av ökande internationell konkurrens i kom- bination med nationella effekter av omläggningen till gårdsstöd inom ramen för MTR.TPF2FPT En annan orsak är en allt bättre utbyggd förebyggande djurhälsovård. Antalet hästar kommer inte att förändras nämnvärt. Antalet hundar och katter kan däremot förväntas fortsätta öka betydligt enligt företrädare för hund- och kattorganisationerna. av hundarna är försäkrade (liv- och/eller sjukförsäkrade). Andelen sjukförsäkrade sällskapsdjur och hästar ökar. Det gäller även antalet reglerade sjukförsäkringsfall per djur. ökade antalet reglerade försäkringsfall per 10 000 sjukförsäkrade djur för hund, för katt och för häst i det ledande svenska djur- försäkringsbolaget. Djurägarna har alltså blivit betydligt mer be- nägna att söka sjukvård för sina djur . Det är svårt att finna andra förklaringar till detta än att djurägarnas attityder till djuren har förändrats. Marknaden för djurförsäkringar har också ökat och utvecklats med nya försäkringsprodukter. 2TP , EGs översyn av den gemensamma Jordbrukspolitiken Den bild av den svenska veterinärsektorn som framträder är splitt- rad och präglas av en heterogen marknad med oklara roller och an- svarsgränser. Det gäller både på den kommersiella marknaden och ifråga om statens uppgifter med samordning, uppföljning, officiella kontroller och tillsyn. Regelsystemen är oklara och i många fall svåra att tolka. Ett exempel är statens uppdrag till distrikts- veterinärerna. Ett oklart uppdrag till de statliga distriktsveterinär- erna gör att de konkurrerar på djursjukvårdsmarknaden utanför vad som rimligtvis bör vara det statliga ansvarets gränser. En viktig iakttagelse är att statliga och privata veterinärer i hög grad utför samma arbete och fyller samma funktion, sida vid sida. Det gäller både djursjukvård och vissa statliga veterinäruppgifter. Den statliga aktören får bidrag med ca , bl.a. för att bedriva djursjukvård dygnet runt i hela landet. Vissa andra angelägna samhällsuppgifter, såsom fältberedskap inför smittsamma djursjukdomar, skall också finansieras med anslaget. Någon redovisning av anslagsmedlen utifrån dessa verksamhets- grenar förkommer dock inte. Verksamheterna inom privat och statlig sektor är därmed, utifrån sett, likformiga och konvergerar alltmer. De inre verksamhetsförutsättningarna för drift, finansi- ering, investeringar och styrning är däremot diametralt olika. Antalet lantbruksdjur minskar på ganska bred front. Besättning- arna blir större. mjölkbönder bedömer att en genom- snittlig mjölkkobesättning är dubbelt så stor jämfört med . Förändringen sker inte med någon dramatik. Utvecklingen har pågått länge och ganska långsamt. Förändringen i denna rikt- ning kommer dock att gå snabbare . Det är en följd av omställningen av jordbrukspolitiken, som kräver endera en effektivare produktion eller nedläggning av lantbruksföretag. Sam- tidigt ökar efterfrågan på djursjukvård åt sällskapsdjur kraftigt. Situationen har lett till motsättningar mellan statliga och privata aktörer på veterinärmarknaden. Det har skapat svårigheter att sam- arbeta om jour och i smittskyddsfrågor. Misstänksamheten mot myndigheterna är stor i delar av den privata veterinärmarknaden.