sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — Ett mål med yrkeskraven är att all omsorgspersonal som utför omsorgs- och vårduppgifter ska ha grundläggande kompetens för sina arbetsuppgifter. Ytterst är målet att öka kvaliteten och effekti- viteten för de äldre. I detta ligger bl.a. att uppnå intentionerna i SoL om att äldre människor ska ges möjlighet att leva och bo själv- ständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Det handlar om att ta tillvara individens resurser och att ge individuellt anpassat stöd och hjälp. Det är särskilt viktigt att ge stöd till de som, t.ex. på grund av sjuk- dom, kan ha svårigheter att göra sin röst hörd. Vi har också tagit fasta på ett hälsosamt åldrande och att det aldrig är försent att för- bättra sin hälsa. Antonovsky har i sin forskning studerat människans hälsa och vilka faktorer som befrämjar hälsa. Ett hälso- främjande, salutogent, synsätt, innebär att alla insatser utgår från vad som är bra för hälsan och det som är friskt hos varje människa. Han använder begreppet KASAM, känsla av sammanhang. Hälsa kräver meningsfullhet, begriplighet och hanterbarhet.11 pekar på fyra hörnstenar för ett hälsosamt åldrande: Social gemenskap; Meningsfull sysselsättning/att känna sig behövd; Fysisk aktivitet samt Goda matvanor. Dessa fyra hörn- stenar motsvaras i hög utsträckning av yrkeskraven Funktionsbe- varande omsorg, Emotionell och social omsorg, Kroppsnära om- sorg samt Måltid, kost och näring. Ytterligare ett syfte är att yrkes- kraven också ska bidra till att intentionerna om god vård enligt HSL kan uppfyllas. Det är viktigt att poängtera att vårt uppdrag handlar om om- sorgspersonalen. Därför lägger vi inga förslag angående andra yrken. Däremot menar vi att det är av största vikt att alla yrkes- grupper inom omsorg och vård för äldre samarbetar och bidrar med sina olika kompetenser. Syftet är att kvaliteten och säkerheten ska öka genom en kompetenshöjning av omsorgspersonalen. Syftet är inte att denna personalgrupp ska ta över de högskoleutbildade yrkesgruppernas arbetsuppgifter utan snarare att omsorgs- personalen ska kunna vara ett ännu bättre stöd i lagarbetet kring den äldre. Omsorgspersonalen utgör av personalen i kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre. Omsorgs- personalen är därmed en viktig målgrupp om man vill påverka kvaliteten. 11 , P. & , A., Antonovsky inte – för en salutogen omsorg och vård. : FortbildningsFörlaget, 2005. 3.4Struktur för våra yrkeskrav – Bolognadeklarationen Sammanfattning: Varje yrkeskrav omfattar tre dimensioner enligt Bolognadeklarationens tre huvudområden för kompetens, dvs. värderingsförmåga och förhållningssätt, kunskap och för- ståelse respektive färdighet och förmåga. Vi har emellertid för enkelhetens skull endast använt begreppen förhållnings- sätt/värderingsförmåga, kunskap respektive förmåga. Yrkeskraven presenteras i rutor under respektive rubrik för de elva kompetensområdena. När det gäller Bolognadeklarationens begrepp förhållningssätt och värderingsförmåga har vi velat betona betydelsen av dessa och att de krävs genomgående i allt arbete som utförs. Därför har vi samlat dem under ett eget yrkeskrav och lagt det först med rubriken , förhåll- ningssätt och värderingsförmåga och upprepar det inte i de övriga yrkeskraven. Struktur för våra yrkeskrav Yrkeskraven presenteras i en ruta under respektive rubrik för de elva kompetensområdena. Varje yrkeskrav omfattar tre dimen- sioner enligt Bolognadeklarationens tre huvudområden för kompetens, dvs. förhållningssätt/värderingsförmåga, kunskap respektive förmåga (se mer nedan). Förhållnings- sätt/värderingsförmåga har vi dock lyft ut som ett eget yrkeskrav och upprepar det därför inte i övriga tio yrkeskrav. Yrkeskravet inom t.ex. kompetensområdet Emotionell och social omsorg ser därför ut enligt följande: Äldreassistenten ska ha kunskap om betydelsen av emotionell och social stimulans för den äldres hälsa och välbefinnande. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja den äldre att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra och att vara delaktig i samhället. Yrkeskraven är formulerade för att ha en sådan detaljeringsnivå att de är styrande och kan fungera som stöd bl.a. vid anställning, för utbildningsanordnare och vid tillsyn. är yrkeskraven så pass generella att de kan vara giltiga i åtminstone tio till . Under rubriken för och en precisering av yrkes- kravet presenteras våra argument för yrkeskravet. En precisering görs också av yrkeskravet. Denna precisering är tänkt att sedan vidareutvecklas av (5.4 Yrkeskravsnivå). Under rubriken presenteras det underlag vi har haft för att före- slå respektive yrkeskrav. Begreppen förhållningssätt, kunskap och förmåga enligt Bolognade- klarationen Enligt Bolognadeklarationens struktur beskrivs lärandemål under följande tre huvudområden: Kunskap och förståelse, Färdighet och förmåga samt Värderingsförmåga och förhållningssätt. Vid genom- gång av några svenska universitets och högskolors arbete med att utforma lärandemål för olika utbildningar framkommer att någon tydlig, gemensam definition av dessa huvudområden inte finns, men flera av dem arbetar enligt teoretiska modeller som Blooms taxonomi eller Biggs SOLO-taxonomi (Structure of the Observed Learning Outcomes).12 Enligt Blooms taxonomi definieras kunskap hierarkiskt från lägre till högre nivå13. I universitetens och högskolornas exempel på hur lärandemål inom varje kurs kan formuleras används ofta aktiva verb. I det följande ges några exempel på beskrivningar hämtade från några universitet. Kunskap och förståelse formuleras exempelvis som att ha kun- skap och visa förståelse inom ett särskilt huvudområde, analysera, beräkna, beskriva, formulera, förklara, problematisera osv. Färdig- het och förmåga formuleras exempelvis som att ha förmåga i praktisk handling, förmåga att identifiera, formulera och lösa problem, använda, diskutera, redogöra för, konstruera osv.. Värde- ringsförmåga och förhållningssätt formuleras exempelvis som visa ansvar för, kan etiskt värdera, visa förmåga att inom huvudområde göra bedömningar, bevisa, föreslå, ta ställning, välja, värdera osv. Vi har valt att definiera begreppen enligt följande: Värderingsförmåga och förhållningssätt: Med detta avser vi förhåll- ningssätt, värderingar och attityder samt förmåga att kritiskt 12 : Att formulera lärandemål enligt Bolognaprocessens intentioner, , 2006 och Institutet: Att formulera lärandemål Weurlander 2006, CUL Guide No 1 och 2. 13 , G. & , G., 2006 Handledning om förväntade studieresultat eller learning outcomes. , Medicinska fakultetens centrum för undervisning och lärande granska, analysera, bedöma, värdera och utveckla det egna arbetet. Det handlar om förhållningssätt gentemot andra människor och beskriver de värderingar och attityder som goda relationer ska vila på. Vi har valt att komplettera med begreppet värdegrund, en värdegrund som speglar FN:s deklaration för mänskliga rättigheter. Kunskap och förståelse: Med detta avser vi dels teoretisk faktakun- skap grundad på vetenskap och beprövad erfarenhet, dels den kvalitativt djupare kunskap som förståelse innebär. Faktakunskap innebär att veta att något förhåller sig på ett visst sätt och är ofta en kvantitativ kunskapsform, men samma fenomen kan förstås på kvalitativt olika sätt, vilket också inbegrips i denna kompetens- form. Färdighet och förmåga: Med detta avser vi det praktiska yrkeskun- nandet. Det innebär att omsätta teoretiska kunskaper i praktiska kunskaper, dvs. hur något ska göras, men också om att i praktiken utveckla en förtrogenhetskunskap som innebär att kunna göra be- dömningar av olika slag, att veta när något ska göras. I våra yrkeskrav använder vi för enkelhetens skull enbart begreppen förhållningssätt och värderingsförmåga, kunskap respektive för- måga, även om både förståelse liksom färdighet också ingår. Yrkeskraven beskriver enbart kompetens att agera och säger inte att omsorgspersonalen ska agera på ett visst sätt. Omsorgs- personalens agerande styrs av biståndsbedömningar, hur arbets- givaren valt att organisera arbetet samt av den specifika situationen. Yrkeskraven beskriver förhållningssätt/värderingsförmåga, kunskaper respektive förmågor som sedan ska omvandlas till individ- och situationsanpassat agerande i arbetslivet. Värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga ska genomsyra alla yrkeskrav När det gäller Bolognadeklarationens begrepp förhållningssätt och värderingsförmåga har vi velat betona betydelsen av att dessa krävs genomgående i allt arbete som utförs. Därför har vi samlat dessa under ett eget yrkeskrav och lagt det först med , förhållningssätt och värderingsförmåga. Det betyder att förhållningssätt inte upprepas i övriga yrkeskrav utan att enbart Bolognadeklarationens begrepp kunskap och förmåga tas upp i dessa. 4 Elva nationella yrkeskrav Äldreassistentens yrke är mångfacetterat och kräver många olika typer av kompetenser för att hon eller han ska kunna ge individu- ellt anpassat stöd till den äldre utifrån dennes fysiska, psykisk, emotionella och sociala behov. Det kräver bl.a. empatisk, kommu- nikativ och pedagogisk förmåga, flexibilitet, lyhördhet, kompetens att göra avvägningar mellan vad den äldre efterfrågar och vad hon eller han har bedömts ha behov av, förmåga att planera, lösa pro- blem, fatta beslut, ta ansvar och ha civilkurage. Om Äldreassisten- ten ser att det behov den äldre har, eller säger sig ha, skiljer sig från biståndsbedömningen ska denne föra tillbaka frågan till sin chef. Det krävs också förmåga att reflektera över sitt eget arbete.1 Yrket innebär ofta, särskilt inom ordinärt boende, ensamarbete vilket ställer särskilda krav på kompetens och ansvarsförmåga. är det ett yrke som i högsta grad måste utövas i ett nära samarbete med andra yrkesgrupper för att bl.a. skapa den helhet i stödet till den äldre som är nödvändigt. Det specifika med yrket är att det är den yrkesgrupp som arbe- tar närmast den äldre i vardagen. Äldreassistenten har en unik plats i omsorgs- och vårdkedjan som innebär att de kan göra iakttagelser och har information som är viktig för andra yrkesgrupper att känna till. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att omsorgsper- sonalen utgör av personalen i kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre. Sjuksköterskor utgör , arbetsterapeuter och sjukgymnaster ca 0,7 procent2. I det följande beskrivs närmare de elva nationella yrkeskraven som tillsammans utgör den lägsta kompetens Äldreassistenten ska ha. 1Samtal med bl.a. chefer och personal inom omsorg och vård för äldre; Vård- och omsorgsassistenters kompetens – en litteraturgenomgång. 2Baserat på uppgifter från Aktuellt på äldreområdet 2007. Kommuner och Landsting, 2007. 4.1Värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga Vårt förslag till yrkeskrav: Äldreassistenten ska ha kunskap om den värdegrund som gäller för omsorg och vård för äldre. Äldre- assistenten ska ha förmåga att omsätta värdegrunden och till- lämpa ett etiskt förhållningssätt och ett gott bemötande i sitt arbete. Äldreassistenten ska ha kunskap om vad som avses med att kritiskt analysera, bedöma och värdera. Äldreassistenten ska ha förmåga att kritiskt granska, bedöma och värdera det egna arbetet och därmed kunna medverka till verksamhetens utveck- ling. 4.1.1Våra argument för och en precisering av yrkeskravet Med värdegrund och förhållningssätt menar vi att allt arbete i omsorg och vård för äldre ska inriktas på att den äldre får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande och att förhållningssättet i relation till andra ska utgå från FN:s deklaration för mänskliga rät- tigheter3. Värderingsförmåga innebär att kritiskt granska, bedöma och värdera i första hand det egna arbetet. I samtliga yrkeskrav utgör värdegrund, förhållningssätt och vär- deringsförmåga viktiga kriterier. Kunskap om något och förmåga att utföra något är kriterier som formuleras olika utifrån respektive kompetensområde. Yrkeskravet värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga är unikt på så sätt att detta krav måste genom- syra alla de andra. Vi menar att detta yrkeskrav utgör en förutsätt- ning för god kvalitet i omsorg och vård för äldre. Vi skulle kunna skriva in yrkeskrav för Värdegrund, förhåll- ningssätt och värderingsförmåga i samtliga yrkeskrav. För att slippa sådana upprepningar väljer vi att formulera ett övergripande yrkes- krav som alltså ska ingå i samtliga övriga. Den värdegrund och det förhållningssätt som ska gälla inom omsorg och vård för äldre innebär att respektera den äldres själv- ständighet, integritet och värdighet, bedöma vad som är den äldres egna önskemål även om hon eller han inte själv kan formulera dem, kunna skapa trygghet och beakta den äldres livssituation och livs- erfarenhet och försöka tillmötesgå den äldre inom ramen för En sådan värdegrund, väl förankrad i Äldreassi- stentens attityder, bemötande och förhållningssätt, är avgörande för den äldres välbefinnande. diskuteras huruvida personlig lämplighet eller formell utbildning är viktigast för arbete i omsorg och vård för äldre. Vi menar att det självklart behövs både och. Personlig lämplighet, vänlighet och empati är utmärkta utgångspunkter, men det behövs också utbildning, erfarenhet och reflektion för att utveckla kun- skaper, förmågor och god kompetens. Värdegrund är kunskap som man kan tillägna sig och ett etiskt förhållningssätt, förmåga till empati och ett bra bemötande kan tränas, vilket också forskare på området framhåller. Empati är inte detsamma som att vara snäll eller tycka om utan något som är mer komplicerat. Det innebär att fånga upp och förstå en annan människas känslor och handla i enlighet med den förståelsen. Med utbildning och handledning kan man öka den empatiska förmågan.4 är kunskap och förmågor i dessa frågor något av en färskvara som behöver underhållas och successivt förstärkas genom möjlighet till samtal och reflektion i arbetet. Värdegrunden är en förutsättning för att kunskap om omsorg och vård ska kunna bli till insikt och förståelse och tillämpas på ett sätt som bidrar till livskvalitet för den äldre. Att möta varje äldre person som en unik individ kräver också kunskaper om olika aspekter av mångfald. Det gäller förmåga att ta hänsyn till religiös, etnisk och kulturell mångfald, genusperspektiv och sexuell läggning. Likaså behövs kunskap om hur man i olika religioner och kulturer hanterar döende, död och sorg. Men det räcker inte enbart med kunskap och erfarenhet. Den egna attityden i dessa frågor behöver också bearbetas. Äldreassistenten behöver vara klar över sina egna värderingar och attityder till olika mång- faldsfrågor. En enskild anställd kan inte ha djupa kunskaper rörande alla mångfaldens aspekter, men det är nödvändigt att ha förmåga att när behov uppstår informera sig om vanor och tradi- tioner i olika kulturer och ha förståelse för när andra kompetenser behöver kopplas in. Äldreassistenten ska också ha förmåga att kritiskt granska och värdera det egna arbetet och kunna reflektera kring egna drivkrafter och egna behov i relation till den äldres behov. Dessa kunskaper och förmågor utgör viktiga förutsättningar för en god kvalitet i omsorg och vård för äldre. Äldreassistenten är den i personalen 4 , U., Det räcker inte att vara snäll. : Natur och kultur, 2007. som oftast träffar den äldre och måste därför ha kunskap och för- måga att uppmärksamma kvalitetsbrister. Kunskap om värdegrund, ett etiskt förhållningssätt och en förmåga att värdera utfört arbete är viktigt för att kunna och våga påtala när kvaliteten i omsorgen och vården brister, dvs. ha tillräckligt civilkurage. Sammanfattningsvis anser vi att Äldreassistenten ska ha kunskap om den värdegrund som gäller för omsorg och vård för äldre. Äld- reassistenten ska ha förmåga att omsätta värdegrunden och tillämpa ett etiskt förhållningssätt och ett gott bemötande i sitt arbete. Äld- reassistenten ska ha kunskap om vad som avses med att kritiskt analysera, bedöma och värdera. Äldreassistenten ska ha förmåga att kritiskt granska, bedöma och värdera det egna arbetet och därmed kunna medverka till verksamhetens utveckling. Begreppet värdegrund tar sin utgångspunkt i FN:s deklaration för mänskliga rättigheter . Där anges att alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter oavsett ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Var och en har också rätt till en tillfredsställande levnadsstandard, till hälso- vård och till utbildning. Värdighetsutredningen5 föreslår att en nationell värdegrund ska införas i SoL. Syftet är att tydliggöra den människosyn, de värde- ringar och de förhållningssätt som ska gälla i den dagliga verksam- heten. En ny paragraf med följande innehåll föreslås (5 kap. 4 §): Äldre människor ska, så långt det är möjligt, kunna leva utifrån sin identitet och personlighet. Verksamheten ska inriktas på att den äldre får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Till ett värdigt liv hör integritet såsom rätt till ett privatliv och kroppslig integritet, möjlighet att upprätthålla sitt självbestämmande, individanpassning och delaktighet i beslut och insatser, insatser av god kvalitet, samt att den äldre och dennes närstående ges ett gott bemötande. Till välbefinnande hör att den äldre känner trygghet och menings- fullhet. 5 Värdigt liv i äldreomsorgen. Förslaget om en nationell värdegrund för äldreomsorgen är , , under beredning i . Skulle denna process resultera i en reglering är det naturligt att det är denna värdegrund som ska utgöra riktmärke för Äldreassisten- tens kompetens. I avvaktan på detta ansluter vi oss till Värde- grundsutredningens förslag om nationell värdegrund och använder oss av deras definition av värdegrund. Värdegrunden är nära sammanbunden med förhållningssätt. Med utgångspunkt i värdegrunden formas individens sätt att bemöta andra och på vilket sätt arbetsuppgifter och omsorgsinsat- ser utförs. Det handlar om att, oavsett egna personliga värderingar, ändå kunna utföra sitt arbete professionellt utifrån de värderingar som värdegrunden formulerat. Begreppet värderingsförmåga är hämtat från Bolognaprocessens arbete med högskoleutbildningar. Det handlar om förmåga att kri- tiskt granska, analysera, bedöma och värdera olika företeelser t.ex. den egna och arbetsgruppens arbetsinsatser samt att förstå sin egen yrkesroll och dess betydelse i ett större sammanhang. Värderings- förmågan bidrar till ökad kunskap och medvetenhet i relationen till andra personer och bidrar till utveckling av den egna yrkesrollen. Därigenom utgör värderingsförmåga också grund för kvalitetsut- veckling i verksamheten. Sammanfattningsvis menar vi att värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga innebär att allt arbete i omsorg och vård för äldre ska inriktas på att den äldre får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande, att förhållningssättet i relation till andra ska utgå från FN:s deklaration för mänskliga rättigheter och att värde- ringsförmåga innebär att kritiskt granska, värdera och bedöma sina egna värderingar och attityder samt det egna arbetet. En gemensam värdegrund som innebär ett gott bemötande, ett etiskt förhållningssätt och en förmåga att granska och värdera den egna arbetsinsatsen betonas i utredningar, rapporter och vid möten med olika grupper som berörs av frågor avseende omsorg och vård för äldre. I flera av de brukarundersökningar som olika kommuner genomfört uppges att brukarna upplever bemötandefrågorna viktiga eller mycket viktiga. har i en rapport6 gjort en sammanställning och analys av lokala brukarstudier i nio syd- svenska kommuner. Av denna framgår att det för brukarna är mycket viktigt att personalen är ärlig och pålitlig och möter bru- karna med respekt. Detta ger, enligt rapporten, stöd för tanken att det är den personliga relationen till omsorgspersonalen som fram- förallt avgör hur brukaren upplever kvaliteten. Rapporter från landets patientnämnder visar att de flesta klago- målen inom hälso- och sjukvården handlar om brister i bemötan- det. Enligt Värdighetsutredningen7 saknas liknande information kring klagomål inom omsorg och vård för äldre, men de menar att det ändå finns anledning att tro att bemötandefrågan även här är central. Bemötandeutredningen8 konstaterar att respekten för självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet måste ha en fast grund i ett medvetet val av människosyn. Utredaren konstaterar också att det finns brister i det personliga bemötandet av äldre t.ex. bristfälligt samspel i en omvårdnadssituation. Att ta hänsyn till den enskildes behov och önskemål ställer höga krav på kunskap och förståelse för människors individuella olikhe- ter. av alla personer är födda i något annat land än . Många av dessa kommer från , och f.d. Jugoslavien.9 I skriften Möten som utmanar10 konstateras att samhällets omsorg och service till äldre har formats utifrån en svensk syn på ålderdom, hjälpbehov, familjemönster och genera- tioner och som inte alltid stämmer överens med äldre invandrares behov och önskemål. Självklara honnörsord som valfrihet, trygghet och integritet kan vara svåra att förstå för den som inte är upp- vuxen i . För att undvika missförstånd måste det finnas ett socialt samspel mellan svenskfödda personer och personer med utländsk bakgrund. Skriftens slutord lyder: 6Brukare och anhöriga om kvalitet i äldreomsorgen – Kvalitetsbarometern 1998, 1999, 2002, 2004 och 2005. 7Värdigt liv i äldreomsorgen. 8Bemötande av äldre. Trygghet, självbestämmande, värdighet. 9Asylsökande till –2007. 10Möten som utmanar. , , 2003. Att bemöta varje människa värdigt är ett ansvar för alla individer i samhället. Men ansvaret vilar särskilt tungt på dem som fått ett poli- tiskt uppdrag eller som är anställda för att överföra politiska beslut till handling.11 Omsorg och vård för äldre är en verksamhet med mycket sned könsfördelning. Kvinnor är i majoritet både vad gäller de äldre som får omsorg och vård, bland anhörigvårdare och bland omsorgsper- sonalen. av de äldre med biståndsbeslutade insat- ser är kvinnor, vilket huvudsakligen beror på att kvinnor lever än män. Kvinnor är oftare än män missnöjda med den omsorg och vård de får och de vill ha mer hjälp. Det kan tyda på att insatserna inte är anpassade efter kvinnors behov.12 Bemötande i omsorg och vård styrs ofta av värderingar och attityder kring kön, vad som anses kvinnligt eller manligt och vad som är normalt och onormalt. Oavsett vilken den egna inställningen är måste den äldre ha rätt till ett gott och respektfullt bemötande. En kartläggning som gjort visar att i de flesta kontakterna med brukare och anhöriga utgår från att alla lever ett heterosexuellt liv. Bristande observans är den vanligaste orsaken till att homo- och bisexuella personer bemöts dåligt i soci- altjänsten.13 Även om denna utredning gäller hela finns det knappast någon anledning att tro att förhållandena skulle vara särskilt annorlunda inom omsorg och vård för äldre. Frågor om jämställdhet, kön och sexualitet diskuteras ibland i studiecirklar och reflektionsgrupper. Ett dilemma som t.ex. upp- märksammats i Kompetensstegen är hur man tar hänsyn till skill- nader utan att cementera fördomar och föreställningar kring vad som är kvinnligt respektive manligt.14 Värdegrund, förhållningssätt, bemötande och empati är områ- den som uppmärksammats av många kommuner och enskilda vård- givare. Inom ramen för Kompetensstegen har ett stort antal kom- muner genomfört kompetensutveckling kring dessa frågor. Även utbildningsaktiviteter där t.ex. dokumentation och demenssjukdo- mar är huvudteman har ofta innehållit bemötande- och värde- grundsfrågor. Innehållet i insatserna har berört yrkesrollen och vem man är till för, etiska ställningstaganden utifrån olika situatio- 11Möten som utmanar. , , 2003. 12Jämställdhet socialtjänst, Könsperspektiv på . 13Sexuell läggning och bemötande i . 14Att lära nära.