sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Om dessa variabler inte har någon oberoende påverkan på utfalls- variabeln när andra variabler kontrolleras för (som exempelvis bransch, storlek, utbildningsnivå och kapitalintensitet) kan de bidra till att identifiera effekten av jobbförlust. Som i fallet med tidigare nämnda CIA är det svårt att i praktiken testa om ett instrument uppfyller de villkor som gäller. Det är också viktigt att poängtera att identifikation baserad på instrument i grunden inte är bättre än identifikation baserad på CIA. I båda fallen är strategiernas trovärdighet avhängig argumentationen för att de antaganden som respektive strategi vilar på verkligen är uppfyllda. Sammantaget kan vi konstatera att potentialen i svenska registerdata än så länge endast utnyttjats i mycket begränsad omfattning när det gäller utvärderingar av effekter av jobbförluster. Med de unika empiriska möjligheter som står till buds och de lärdomar som finns att tillgå från den traditionella program- utvärderingslitteraturen finns det goda förutsättningar för potentiellt värdefulla bidrag till den internationella litteraturen om effekter av friställningar. 9.3Vilka är de intressanta utfallsvariablerna? Det är uppenbart att för de allra flesta innebär en jobbförlust en dramatisk händelse som kan ha många olika konsekvenser, både för den individ som drabbas och för anhöriga. Vår avgränsning till effekter på den enskildes arbetsmarknadssituation reducerar själv- fallet mängden intressanta utfallsvariabler betydligt. I det som följer väljer vi att kort kommentera nedanstående utfallsvariabler: –årlig kontant bruttolön Den kanske mest centrala variabeln för att belysa arbetsmarknads- utfallet av friställning är årlig kontant bruttolön. Bilaga 7 till LU 2008 Vidare studier – individeffekter av friställningar kan ses som ett kombinerat mått av timlön, antal arbetade timmar och antal arbetade veckor . Fördelen med detta mått är att det fångar in den totala effekten av en jobbförlust, både i termer av effekter och rena löneeffekter. Problemet är att måttet inte ger någon vägledning om vilken effekt som dominerar. På en arbetsmarknad som den svenska – som kännetecknas av starka fackföreningar, hög anslutningsgrad, trögrörliga löner och liten lönespridning – är det sannolikt att en friställning framför allt påverkar årsbruttolönen via mindre arbetad tid snarare än via lönesänkning. För att få en uppfattning om detta är det intressant att gå vidare med att analysera effekter på variabler som i olika avseenden avspeglar mängden arbetad tid. En första kandidat är att studera hur jobbförlust påverkar sannolikheten att delta i arbetskraften. Särskilt intressant i detta sammanhang är att undersöka om effekten av friställning på arbetskraftsdeltagande skiljer sig åt mellan olika grupper av individer. Exempelvis är det sannolikt att jobbförluster bland äldre i större utsträckning än för andra leder till utträde ur arbetskraften genom förtidspension. Vidare är det intressant att studera vilka effekter friställning har på individers sysselsättningsstatus. En aspekt som ägnats relativt liten uppmärksamhet i den internationella litteraturen är konsekvenser av jobbförlust på individers arbetslöshet. Med svenska data är detta möjligt att studera i termer av både incidens av arbetslöshet och grad av arbetslöshet . Den tillgängliga statistiken omfattar information om både ersättning från arbetslöshetskassa och registrerat antal dagar som arbetssökande (i olika sökande- kategorier). Den senare källan är överhuvudtaget inte använd i analyser av effekter av friställningar. 9.4Heterogenitet i effekter av friställning Vår genomgång av tidigare forskning har visat att effekterna av ofrivilliga jobbförluster till viss del varierar mellan olika grupper på arbetsmarknaden. Det är emellertid inte bara i det avseendet som konsekvenserna skiljer sig åt. Effekterna varierar också delvis beroende på motivet till en jobbförlust och inte minst med hänsyn till i vilket konjunkturläge en friställning äger rum. Svenska total- räknade registerdata erbjuder unika möjligheter för att studera heterogenitet i effekter av friställning i en mängd olika Vidare studier – individeffekter av friställningar Bilaga 7 till LU 2008 Det här är en potential som än så länge utnyttjats mycket sparsamt. Vi har redan tidigare diskuterat värdet av att analysera skillnader i utfall beroende på den exakta definitionen av friställnings- begreppet. Vi nöjer oss därför med att konstatera att detta är en aspekt som förtjänar mer uppmärksamhet i kommande studier. Tidigare studier har visat att upprepade jobbförluster är en viktig förklaring till varför friställningar tycks ge upphov till bestående negativa effekter. Efter en initial friställning följer ofta fler jobbförluster. Det finns mycket som talar för att den typ av turordningsregler som praktiseras på svensk arbetsmarknad (sist- in-först-ut) bidrar till detta fenomen. Men givet de institutionella förhållandena tycks det allmänna konjunkturläget också spela stor roll för risken att drabbas av återkommande jobbförluster. Om konjunkturen är svag och arbetskraftsefterfrågan vikande är risken för upprepade jobbförluster självfallet större än om det motsatta förhållandet råder. För att bättre förstå vilken betydelse konjunkturläget har för de långsiktiga effekterna av friställning är det angeläget med fler studier som fokuserar på jobbförluster i olika faser av konjunkturcykeln. Det är också motiverat att i större utsträckning än undersöka skillnader i effekter av friställning mellan olika grupper på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av att turordningsreglerna på svensk arbetsmarknad premierar senioritet kan det vara intressant att studera eventuella variationer i utfall mellan yngre och äldre individer. En annan intressant dimension är att undersöka skillnader i effekter mellan hög- och lågutbildade personer. Den internationella forskningen indikerar att individer med låg utbildningsnivå hör till dem som drabbas hårdast av ofrivilliga jobbförluster. Det är också angeläget att undersöka eventuella variationer i utfall mellan kvinnor och män. Vid sidan av skillnader i effekter mellan olika grupper på arbetsmarknaden finns ytterligare ett antal intressanta aspekter som förtjänar att belysas i kommande studier. En sådan är att undersöka eventuella variationer i effekter av jobbförlust inom olika branscher eller sektorer av ekonomin. Av tradition har fokus framför allt varit riktat mot tillverkningsindustrin. Andra delar av näringslivet, som exempelvis kunskapsintensiva och tjänste- dominerande branscher, har ägnats betydligt mindre uppmärk- samhet. Slutligen finns det anledning att studera skillnader i effekter av friställning i olika regiontyper. Den internationella litteraturen indikerar att det allmänna arbetsmarknadsläget i en Bilaga 7 till LU 2008 Vidare studier – individeffekter av friställningar region och förhållanden som storlek och näringslivsdiversifiering har betydelse för vilka konsekvenser ofrivilliga jobbförluster ger upphov till. Syftet med föreliggande kapitel har varit att med utgångspunkt från tidigare empiriska studier diskutera vissa metodfrågor och problemställningar som kan vara av intresse för framtida under- sökningar om effekter av friställningar. Ambitionen har inte varit att presentera förslag på specifika studier. Snarare har fram- ställningen pekat på ett antal områden där det både är angeläget och möjligt att lämna värdefulla bidrag till den redan existerande litteraturen. Ett återkommande tema har varit de unika möjligheter som svenska registerdata erbjuder. I flera avseenden kan dessa data bidra till att förbättra den existerande forskningen om effekter av friställ- ningar: För det första erbjuder dessa data goda möjligheter att korrekt klassificera friställda individer. Det handlar dels om möjligheter att identifiera verkliga neddragningar och nedläggningar av verksamhet, dels att identifiera de personer vars anställningar upphör i samband med dessa händelser. För det andra kan de rika registermaterialen bidra till att öka trovärdigheten för de identifikationsstrategier som vanligtvis används för att utvärdera effekter av jobbförluster. För det tredje erbjuder de totalräknade register- materialen oöverträffade möjligheter för att studera variationer i effekter i en lång rad dimensioner. Än så länge har potentialen i svenska registerdata endast utnyttjats i mycket begränsad omfattning för att studera konsekvenser av ofrivilliga jobbförluster. Jämfört med exempelvis utvärderingar av utbildningssatsningar och arbetsmarknadspolitiska åtgärder är antalet studier som fokuserar på effekter av friställningar anmärk- ningsvärt få. Förutsättningarna för att kunna lämna viktiga bidrag till den befintliga forskningen är därmed goda. I denna bilaga till studeras hur strukturomvandling till följd av t.ex. globalisering, teknisk utveckling eller efterfrågeförändringar inverkar på omfattningen av sysselsättningsdynamiken, dvs. antalet skapade och försvunna arbetstillfällen. I rapporten studeras även hur ändrade konkurrens- och efterfrågeförhållanden påverkar företagens neddragningar på arbetsställenivå, och hur arbetsmarknads- situationen är året efter neddragningen för de individer som friställs till följd av neddragningarna. I rapporten fokuseras på följande frågor: För det första: Hur påverkar ökad internationell öppenhet, förbättrad inhemsk konkurrens och förändrade villkor i övrigt sysselsättningsdynamiken, dvs. antalet skapade och försvunna arbetstillfällen, på branschnivå? Frågan är vilken betydelse dessa faktorer har på omfattningen av sysselsättnings- dynamiken och därigenom på behovet av omställningar i ekonomin. För det andra: Vilka företag och arbetsställen gör neddragningar och vilka faktorer inverkar på sannolikheten att arbetsställen drar ned? Här anlayseras hur förhållanden inom företagen och konkurrensförhållanden inom den bransch företaget verkar påverkar risken för att ett företag gör en neddragning. För det tredje: Vilka grupper i arbetskraften blir friställda vid neddragningen och hur ser den efterföljande arbetsmarknads- situationen ut för dem som blev friställda? I detta sammanhang är det relevant att studera hur trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden ser ut. Trygghetssystemen är ett instrument för att fördela kostnaderna för omställningar och strukturomvandlingen mellan dem som drabbas av neddragningar. Incitamentsstrukturen i trygghetssystemen påverkar individens beteende och det är viktigt från samhällets sida att systemet Bilaga 7 till LU 2008 utformas så att arbetslöshetstiderna blir korta, och från individens sida att systemet inte försämrar inkomster eller villkor. Dessa frågor berör kostnaderna av strukturomvandling; hur många som berörs av friställningar i samband med neddragningar och de kostnader som på kort sikt är förknippade med denna omställning. I rapporten diskuteras frågor om vilka grupper i arbetskraften som berörs av kostnader till följd av neddragningar och således inte hur stora de individuella kostnaderna till följd av neddragningen är. En studie rörande omställningskostnader på individnivå är förknippad med ett antal metodproblem, vilka i bilagan diskuteras i en litteraturöversikt över forskning kring effekter av friställningar på löner och arbetsmarknadsutfall efter friställningar till följd av neddragningar. Dessutom diskuteras hur en individstudie kan genomföras, och vilka områden som i så fall kan vara av särskilt intresse. Här kommer rapporten också in på frågor närmare samhällets och politikens åtagande som fördelare av kostnadsbördan mellan samhället, företag och enskilda individer (arbetstagare), men också som skapare av de institutionella villkor som påverkar kostnaderna. Frågan berör hur angränsande policyområden som näringspolitik, skattepolitik och handelspolitik kan tänkas inverka på ut- vecklingen. Dessa frågeställningar är centrala vid en diskussion om fördelningen av tillväxtens kostnader och vinster. I skenet av detta är avsikten med rapporten att öka kunskapen om omfattning och orsaker till omställningar i näringslivet. Det är också viktigt att för framtiden öka kunskapen om konsekvensen av friställningar och omställningar på individnivå, för att få ett bättre kunskapsunderlag för framtida policyförändringar. Det går inte att dra en rak linje från strukturomvandling och globalisering till bortfall av inkomst för individen, genom att säga att X procent av friställningarna beror på strukturomvandling och globalisering, som leder till kostnader om Y kronor i inkomstbortfall. I stället angrips frågan genom att studera hur olika konkurrensfaktorer påverkar sysselsättningsdynamiken på branschnivå och sannolikheten för neddragningar på arbets- ställenivå. På individnivå studeras hur de friställdas arbetsmarknadssituation ser ut på kort sikt, dvs. vilka som har en kort omställningsprocess och snabbt hittar ett nytt arbete. I rapporten problematiseras och operationaliseras begreppen globalisering, neddragning och friställning och utifrån dessa definitioner mäts omfattningen i . Resultaten kan utgöra grunden för framtida studier om individeffekter av friställningar. Bilaga 7 till LU 2008 Förhoppningen är att vi skapat en ökad förståelse för den komplexa process som leder fram till de kostnader av strukturomvandling och globalisering som faller på enskilda individer. Rapporten har försökt att (i) kvantifiera hur stor del av sysselsättningsdynamik och neddragningar som kan hänföras till ökad globalisering, (ii) att kvantifiera individens omställnings- kostnader till följd av neddragningar i form av ökad arbetslöshet och minskade inkomster, och (iii) att ge förslag på hur en studie av individens kostnader av neddragningar kan genomföras. Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden kan i det sammanhanget ses som de åtgärder som skapats för att omfördela kostnader och vinna acceptans för strukturomvandling och globalisering. Rapporten beskriver också trygghetssystemens utformning, för att kunna diskutera hur de avser fördela struktur- omvandlingens kostnader. har karaktäriserats av en ökad globalisering, bl.a. i form av en kraftigt ökad handelskvot, men också i form av ökade direktinvesteringar och därigenom ökad internationalisering i det svenska näringslivet. Globaliseringen har bland annat inneburit att även branscher som var relativt skyddade från internationell konkurrens exponerats för en ökad internationell konkurrens. I debatten framställs denna utveckling ibland som att arbetstillfällen försvinner ut ur landet. I allmänhet är denna farhåga ogrundad, då det skapas ett stort antal arbetstillfällen som ersättning för de arbetstillfällen som försvunnit, vilket vi även finner i denna studie. I denna rapport konstateras också att globaliseringen i allmänhet har liten inverkan på sysselsättningsdynamiken och sannolikheten att ett arbetsställe gör neddragning av verksamheten. När företag expanderar eller minskar verksamhetens omfattning, eller nya företag startar och andra företag lägger ned verksamheten, ger detta upphov till sysselsättningsdynamik. Sysselsättnings- dynamiken är alltså resultatet av ekonomiska signaler, som kan vara följden av teknisk utveckling eller ändrade konkurrensvillkor för den bransch i vilken företaget verkar.TPF188FPT Sysselsättningsdynamik är 188TP PT Se t.ex. , S. [2006] för bestämningsfaktorer för arbetskraftsefterfrågan på företagsnivå. Bilaga 7 till LU 2008 således ett resultat av ändrat arbetskraftsbehov i produktionen. Det är inte alltid givet att mer dynamik är bättre eller sämre än mindre dynamik, det beror helt på om förutsättningarna för produktionen har förändrats. Det som är av betydelse är att företagen tillåts ändra sin arbetskraftsefterfrågan utifrån ekonomiska och tekniska behov, och att företagen kan friställa eller rekrytera i enlighet med företagens behov. Syftet med att studera sysselsättningsdynamiken är att få en uppskattning av omfattningen av omställningarna på arbetsmarknaden. Dessutom ger sysselsättningsdynamiken en bild av både nyskapade och försvunna arbetstillfällen. Ökad globalisering är i det stora hela förknippad med lägre sysselsättningsdynamik Även ökad konkurrens, produktions- koncentration och kapitalintensitet leder i allmänhet till lägre sysselsättningsdynamik. Branscher med högre konkurrens har en lägre sysselsättningsdynamik, vilket beror på begränsade möjligheter för mindre konkurrenskraftiga aktörer att agera. Låg nivå på sysselsättningsdynamiken hänger också samman med låg nivå på nyföretagandet. Även tidigare studier har noterat att effekten av en ökad globalisering på sysselsättningsdynamiken är liten i förhållande till mått på nationell konkurrens och att nyföretagandet är en viktig förklaringsfaktor till omfattningen av sysselsättningsdynamiken.TPF189FPT Sysselsättningsdynamiken är således hög i branscher med stort nyföretagande, vilket tenderar att vara branscher med låg kapitalintensitet, låga uppstarts- kostnader och som i allmänhet är relativt skyddade från internationell konkurrens.TPF190FPT Faktorer som hämmar neddragning av produktionen är höga kostnader för friställningar genom administrativa hinder, långa uppsägningstider och höga avgångsersättningar. Hinder för expansion av sysselsättningen är svårighet att rekrytera rätt kompetens, inskolningskostnader och begränsningar avseende anställningsformer. På den svenska arbetsmarknaden har företagen relativt stor frihet att öka eller minska arbetsstyrkan till följd av arbetsbrist, men företaget har begränsningar i valet av de personer som skall friställas. Vid rekrytering krävdes fram till att en ledig plats anmäldes till arbetsförmedlingen om den hade en varaktighet på längre än 14 dagar.TPF191FPT 189TP PT , S. & Haltiwanger, C. [1999]., , L. m.fl. [2000], , J. & , L. [2003]. 190TP PT Geroski, P. [1995]. 191TP PT Anmälningsplikten avskaffades i och med att SFS 1976:157 upphörde att gälla . Lagen gällde som studeras i denna bilaga. Bilaga 7 till LU 2008 Anställningskontraktens utformning skiftar kostnaderna för en friställning från individen till företagen. I frånvaro av uppsägningstider och avgångsersättningar bärs hela kostnaden för neddragningen av individen och samhället, som betalar arbets- löshetsförsäkringen. Höga kostnader för friställning skiftar kostnader från individen och samhället till företagen. Företagen får på så sätt bära en del av kostnaderna för de omställningar neddragningen orsakar.TPF192FPT En sådan policy är dock inte utan konsekvenser för andra grupper. Det är möjligt att strikt lagstiftning med avseende på anställningstrygghet och avgångs- ersättningar kan leda till att företagen i större utsträckning förlitar sig på tidsbegränsade anställningar och andra former av kontrakt som är enklare och billigare att avsluta. En sådan utveckling kan förvärra situationen för de grupper som inte är etablerade på arbetsmarknaden och kan leda till att vad som egentligen är anställningar tar en kontraktsform som är avsedd för helt andra relationer.TPF193FPT Situationen för marginaliserade grupper på arbetsmarknaden kan i ett sådant scenario förvärras, eftersom de inte skyddas av existerande arbetsrättslagstiftning. Sysselsättnings- dynamiken kan vara för hög i vissa grupper (outsiders) och för låg i andra grupper (insiders), även om dynamiken i genomsnitt är tillräcklig. Medan de totala sysselsättningsförändringarna i ekonomin är små, är de underliggande flödena stora. I denna rapport konstateras att sysselsättningen i näringslivet normalt förändras , medan sysselsättningsförändringar på arbetsställenivå berör av arbetskraften. Totalt är andelen av arbetskraften som byter arbete eller går in och ut ur arbetskraften är ännu högre. Sysselsättningsdynamiken är dessutom remarkabelt och tycks så vara för ett flertal länder och för långa tidsperioder. Dynamiken i liknar den i andra länder.TPF194FPT I debatten om nyföretagandet dominerar resonemang kring hur nyföretagande skapar nya arbetstillfällen, medan debatten om globalisering domineras av diskussionen om antalet arbetstillfällen som försvinner när företagen omlokaliserar produktionen 192TP PT Det finns andra sätt att handskas med denna externalitet, t.ex. finansieras i arbetslöshetsförsäkringen av en företagsskatt som beror på tidigare neddragningar, se [2004]. 193TP PT En ökad outsourcing kan vara en del av en sådan utfarmning av anställningsansvar. 194TP PT , S. & Haltiwanger, J. [1999], , S. m.fl. [1998], Gómez-Salvadora, R. m.fl. [2004], Boeri, T [1996]. Bilaga 7 till LU 2008 Resultaten i denna rapport pekar mot att nyföretagandet påverkar sysselsättningsdynamiken i betydligt större omfattning än globaliseringen. En möjlig slutsats är att branscher med hög konkurrens – både nationellt och inter- nationellt – har lägre nyföretagande än mindre konkurrensutsatta branscher, genom att utrymmet för nya aktörer på marknaden tycks vara mindre. Företag och arbetsställen i konkurrensutsatta branscher är i genomsnitt stabilare och sysselsättningsdynamiken är lägre, till följd av att nyföretagandet i branschen är lägre. Kunskapen om sambanden mellan nyföretagande, sysselsättnings- dynamik samt nationell och internationell konkurrens är huvud- sakligen partiell, varför sambanden mellan dessa olika faktorer är värt att studera vidare. Neddragningar och nedläggningar på arbetsställenivå är direkt kopplade till konkurrensen i branschen och därigenom till kostnader för strukturomvandling och omställningar av produktion mellan företag inom branscher. Neddragningar används här för att definiera friställningar och är därigenom kopplingen mellan konkurrens på branschnivå och kostnader på individnivå. Neddragningar berör av de sysselsatta i näringslivet, beroende på definition.TPF195FPT Definitionen av vad som utgör en neddragning är inte given, utan varje uppsägning till följd av arbetsbrist är i någon mening en neddragning. Eftersom neddragning är ett så diffust begrepp, blir definitionen och operationaliseringen av stor betydelse för omfattningen av fenomenet. I denna rapport ägnas relativt mycket uppmärksamhet åt definitionen av neddragningar. I rapporten har en neddragning definierats som en minskning av arbetsstyrkan med minst 5 personer och av arbetsstyrkan, en definition som även använts i andra studier.TPF196FPT Med denna definition räknas omkring en tredjedel av samtliga minskningar i arbetsstyrkan som neddragningar. 195TP PT AMS varselstatistik, som omfattar varsel av fler än fem personer, ger friställningar på ca 1- av fast anställda. Denna siffra är lägre än vår, eftersom tidsramen under vilken varslen läggs är kortare än . Eftersom vi mäter sysselsättningsförändringen fångar vi in fler jobbseparationer än varselstatistiken. 196TP PT Denna definition används i bl.a. Huttunen, K. [2005], Bowlus, A & Vilhuber, L. [2002] och , L. m.fl. [1993] Bilaga 7 till LU 2008 På branschnivå drabbar neddragningar en större andel av de sysselsatta i tjänstesektorn än i varusektorn. Tjänstesektorn karaktäriseras av många små neddragningar, medan varje enskild neddragning i allmänhet omfattar fler personer inom tillverkningsindustrin än inom tjänstesektorn. Detta beror till viss del på att arbetsställena är i genomsnitt större i tillverknings- industrin. Neddragningarnas storlek har betydelse främst i den mån de påverkar inflödet i arbetslöshet på den lokala arbetsmarknaden. De flesta större neddragningar sker emellertid i storstadsregioner, som har en större regional arbetsmarknad än mindre lokala arbetsmarknadsregioner. Potentiellt har individer på en stor lokal arbetsmarknad också större chans att hitta nytt arbete än på en liten lokal arbetsmarknad, eftersom det skapas fler arbetstillfällen i absoluta tal på den större lokala arbetsmarknaden. I rapporten studeras vilka faktorer som inverkar på sannolikheten att ett företag eller arbetsställe gör en neddragning, inklusive om och i så fall hur en ökad globalisering leder till fler och större neddragningar.