sou · GWB343 · 2008-04-30 00:00:00 — uppgift är att göra en samlad översyn av regeringsformen. De övergripande målen för utredningens arbete är att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka med- borgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. Utredningen behandlar bl.a. frågor om valsystemet, folkomröstningar, förhållandet mellan och regeringen samt domstolarnas roll i det konstitutionella systemet. De rapporter som presenteras i denna skrift avser olika delar av utredningens uppdrag. Den första rapporten behandlar ett antal frågeställningar kopplade till Europeiska unionens stadga om de grund- läggande rättigheterna. I den andra rapporten behandlas från ett konstitutionellt perspektiv. Den avslutande rapporten handlar om vad svenska folket och deras förtroendevalda anser i ett antal författningspolitiska frågor. De bedömningar och förslag som presenteras i rapporterna är författarnas egna. ledamöter har inte prövat och tagit ställning till innehållet i rapporterna. EUROPEISKA UNIONENS STADGA OM MEDBORGARE OCH RIKSDAGSLEDAMÖTER TYCKER OM EUROPEISKA UNIONENS STADGA OM GRUNDLÄGGANDE Stadgans uppbyggnad och rättigheternas förhållande till RF och EKMR ....................................................... Kapitel 1 – Värdighet ............................................................... Kapitel 2 – Friheter .................................................................. Kapitel 3 – Jämlikhet................................................................ Kapitel 4 – Solidaritet .............................................................. Kapitel 5 – Medborgarnas rättigheter ..................................... Kapitel 6 – Rättskipning .......................................................... Kapitel 7 – Allmänna bestämmelser........................................ Direkt effekt, EG-rättens företräde och förhandsavgöranden – en bakgrund .............................. Rättsliga effekter av att stadgan ges fördragsstatus........ Direkt effekt och företräde – risken för normkonflikter...... Enbart kodifikation utan kompetensutvidgning?.................. Normkonflikter och förhandsavgöranden ............................. Två parallella rättighetssystem..................................... Konsekvenser av att EU ansluter sig till konventionen..... Fyra generella reflektioner ........................................... Bilaga – Europeiska unionens stadga om de grundläggande Vi har fått i uppdrag att för räkning närmare diskutera ett antal frågeställningar med anledning av att det enades om ett förhandlings- mandat för det fortsatta arbetet med en ny fördragstext för Euro- peiska unionen. Reformfördraget, som medlemsstaternas reger- ingar kom överens om , avser att göra EU:s stadga om grundläggande rättigheter – som antogs – rätts- ligt bindande och att Stadgan ges samma rättsliga värde som själva fördraget. Vidare avges i reformfördraget en förklaring om att EU skall ansökan om anslutning till om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (EKMR). Mot denna bakgrund ingår i uppdraget att diskutera ett antal konkreta frågeställningar, men kommer en mera allmän beskrivning av Stadgan och dess tillkomst att tillhandahållas (avsnitt 2). Syftet är att ge en förståelse för Stadgans tillkomst- historia och placering i det EG/EU-rättsliga systemet. Därefter följer i avsnitt 3 en redogörelse av de artiklar och rättigheter som Stadgan består av enligt dess kapitelindelning. I de följande avsnit- ten kommer också referens till EKMR att göras löpande i texten. Även 2 kap. regeringsformen (RF) belyses utifrån Stadgans reg- lering.TPF1FPT De förklaringar som åtföljer Stadgan i Deklaration nr 12 i Konstitutionsfördraget har tagits i beaktande under arbetet med artikelkommentaren. Även Europeiska sociala stadgan och den gemenskapsrättsliga stadgan för arbetstagares sociala rättigheter kommer att tas upp där dessa instrument är aktuella. Det bör påpekas att den version av Stadgan som vi arbetat med är den som togs in i det Konstitutionella fördraget . Reformför- dragets hänvisning till Stadgan anger att denna skall antas i en 1TP PT Det bör noteras att ingen särskild hänsyn tas till att EMKR genom regleringen i 2 kap. 23 § RF fått en semikonstitutionell status. I detta arbete behandlas de två rättighetskatalogerna som separata regelverk. modifierad version jämfört med originalet , men det än så länge inte klart om denna modifierade version kommer att bli identisk med det staterna enades om 2004, även om mycket talar för att så blir fallet. Stadgan bifogas texten. Grundläggande fenomen som EG-rättens direkta effekt och företräde presenteras i avsnitt 4. I avsnitt 5 diskuteras så de rättsliga effekterna av att Stadgan görs bindande, i avsnitt 6 förhållandet till rättighetsskyddet i och avsnitt 7 behandlar vad en anslutning av EU till konventionssystemet skulle kunna innebära. I avsnitt 8 tas några mer allmänna reflektioner upp i anledning av det genomgången visat på. Avsnitt 9 sammanfattar våra synpunkter. Diskussionen kring huruvida EU skall ha en egen rättighetsstadga eller bli medlem i och därmed ratificera Europa- konventionen har pågått . Debatten har förts mot bak- grund av EG-rättens allt större inverkan på de nationella rättsord- ningarna, ökningen av unionens befogenheter och kritiken av det europeiska projektet för att vara alltför ekonomiskt inriktat. En enkel utväg att bemöta dessa krav hade varit att tillträda EKMR och allt har det diskuterats huru- vida EG/EU skall eller bör ratificera konventionen. Vissa konkreta förslag om en sådan anslutning har också förts fram, men 1996 kom yttrande 2/94, av vilket det framgår att EG inte har någon kompetens att tillträda Europakonventionen.TPF1FPT En uttrycklig fördragsändring krävs således för att unionen skall kunna ansluta sig till konventionen, som konventionen måste justeras så att också internationella organisationer – och inte bara stater – kan tillträda den. som detta arbete pågick togs 1999 politiskt och diplomatiskt initiativ till Stadgan, som en egen rättighetskatalog för unionen. Detta initiativ kom nu inte från tomma intet, hade börjat väva in hänsyn till mänskliga rättigheter i sin rättspraxis och EKMR spelade därvidlag en särskild roll. gjorde sin första hänvisning till redan 1975.TPF2FPT Konventionens speciella ställning inom EG-rätten har dels uttryckts i den fortsatta EG-domstolspraxisen,TPF3FPT dels i artikel 6.2 EU- 1TP PT Yttrande 2/94 [1996], ECR I-1759. Se även , P. & De Búrca,G., EU : Text, Cases and Materials, s. 358; , R. A., The General of the Charter of Fundamental Rights of Union, , 2002, s. 492-514, på s. 500 samt avsnitt 7 nedan. 2TP PT Mål 36/75 Rutili [1975] ECR 1219. 3TP PT Se förenade målen C-46/87 och 222/88 [1989] ECR 2859, där domstolen förklarar att EKMR har en särskild betydelse för uttolkandet och bestämning av såväl grundläggande rättigheter som allmänna rättsprinciper. Vidare hänvisar till enskilda mål vid Strasbourgdomstolen . Se till exempel C-13/94 P mot S [1996] ECR I-2143. har dessutom kommit till slutsatsen att dess egen äldre praxis kan komma att behöva ändras på grund av den utveckling Strasbourgdomstolens praxis fått, något som bland annat framgår av fallet Roquette Frères.TPF4FPT Stadgan kom att godtas politiskt av EU:s medlemsstater vid toppmötet i , med ett uttryckligt tillägg om att den inte var rättsligt bindande. Syftet med Stadgan var att konsolidera och tydliggöra EU:s redan existerande skyldighet att respektera grundläggande rättigheter, inte att skapa nya sådana.TPF5FPT Trots detta innehåller Stadgan ett antal nya rättigheter, till vilka vi återkommer nedan.TPF6FPT Redan här kan dock sägas att Stadgan ger intryck av att vara ett modernt rättighetsinstrument, där rättigheter från flera olika s.k. generationerTPF7FPT samlats och där rättigheter speci- fika för EU och som uppkommit genom praxis tagits in. Den har dock inte spelat en särskilt framträdande roll . har kort hänvisat till Stadgan,TPF8FPT vilket också nationella domstolar, andra internationella domstolsliknande organ, generaladvokater samt Förstainstansrätten gjort.TPF9FPT Trots detta har det faktum att Stadgan enbart varit av politisk karaktär haft en åter- hållande effekt på de rättsliga instansernas villighet att hänvisa till den som något annat än ytterligare ett argument för en lösning som redan står på egna ben, dvs. kan motiveras utifrån andra källor än Stadgan. 4TP PT C-94/00 Roquette Frères [2002] ECR I-9011. För ytterligare beskrivning av Stadgans tillkomst och arbetet med en ny konstitution se , O., och de grundläggande rättigheterna, SvJT 2002 s. 363-376, på s. 372; , P., Constitutional Process and Reform in the EU: , Laeken, the Convention and the IGC, European Public , 2004, s. 653-675; , P., Nationella avsteg från EU: s stadga om grundläggande rättigheter, SvJT 2002, s. 753-781 på s. 754 f.; Tarschys, D., , EU och de mänskliga rättigheterna, JT 2000, s. 511-525, på s. 517 f. 5TP PT De rättigheter som omfattas av EKMR, Europeiska sociala stadgan samt EG:s stadga för grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare var rättighetsinstrument som nämndes explicit från det Europeiska rådets sida när uppdraget att skapa Stadgan gavs. 6TP PT Förbud mot kloning av människor och skyddet för minoritetsrättigheter kan nämnas som exempel. 7TP PT Inom rättighetsdiskursen talas ofta om olika generationer av rättigheter. En första generation av medborgerliga rättigheter kan anses utgöras av rätten till frihet, äganderätten och andra fysiska rättigheter. En andra generation skulle då vara de politiska rättigheter som sammanhänger med demokratins genombrott. Kulturella, sociala och ekonomiska rättigheter kan ses som en tredje generation av rättigheter. 8TP PT Vilket dock skett i mål C-540/03 Parlamentet mot Rådet, [2006] ECR s. I-5769. Jämför mål T-54/99 Max.mobil [2002] ECR II-313. 9TP PT Generaladvokaten i förenade målen C-387/02, C-391/02 och C-403/02 , [2005] ECR s. I-3565, para. 19, fotnot 83. Exempel där hänvisar till Stadgan är mot (dom ). Se även Lawson, R., Human Rights: The Best is Yet to Come, , 2005, s. 28. I förslaget till Konstitutionellt fördrag kom dessa parallella spår i arbetet med att öka rättighetsskyddet inom EG/EU att sammanföras. I fördragets del I, artikel 7 paragraf 2, infördes en juridisk möjlighet till tillträde till konventionen. gjordes hela Stadgan till en del av det konstitutionella fördraget genom att hela texten togs in som del II och dessutom gavs status som rätts- ligt bindande lagtext. I och med tilläggspro- tokoll 14 från har EG/EU getts möjlighet att jämte stater tillträda konventionen. Med dessa åtgärder kom det att se ut som att rättighetsskyddet inom EG/EU skulle få en rejäl förstärkning. Så blev dock inte fallet. Det Konstitutionella fördraget kom att läggas på is efter att ha förkastats i folkomröst- ningar i några av medlemsstaterna. I det nya s.k. Lissabonfördraget har det i artikel 6 inskrivits bestämmelser som ger Stadgan rättslig status och som ger EG/EU i uppdrag att ansluta sig till EKMR. I sammanhanget bör dock noteras att tilläggsprotokoll 14 till kon- ventionen inte kunnat träda ikraft på grund av att blocke- rar detta, något som inte verkar få någon lösning inom kort.TPF10FPT I sak innebär detta att frågan huruvida EU kan tillträda konventionen är oklar och beroende på utvecklingen i . 10TP PT För en genomgång av de politiska och juridiska problemen, se Mowbray, A., Faltering Steps on the to Reform of the , 7, 2007, s. 609–618. 3Stadgans uppbyggnad och rättigheternas förhållande till RF och EKMR Stadgan är indelad i sju kapitel, varav de sex första behandlar olika rättigheter. Det sjunde kapitlet innehåller allmänna bestämmelser och de så kallade horisontella klausulerna. Detta kapitel måste diskuteras mera ingående då ramarna för rättigheternas tillämp- lighet inte är helt tydliga enligt ordalydelsen, i övrigt följer nedan en allmän genomgång av de olika kapitlen, deras huvudsakliga innehåll och relationen till befintliga rättighetskataloger i RF och EKMR. 3.2Kapitel 1 – Värdighet Artikel 1 till 5 I det första kapitlet återfinns människans värdighet (artikel 1), rätten till liv (artikel 2; som för övrigt kan jämföras med RF 2 kap. 4 §), människans rätt till fysisk och psykisk integritet (artikel 3, som också inkluderar punkter som särskilt skall respekteras inom medicin och biologi), förbudet mot tortyr och omänsklig eller för- nedrande behandling (artikel 4) samt förbudet mot slaveri och tvångsarbete (artikel 5). Det inledande kapitlet består alltså av mycket fundamentala rättigheter som till en början kan verka något malplacerade i en Stadga som riktar sig till EU och dess institu- tioner. Tanken att EU skall ägna sig åt tortyr kan verka främmande, minst sagt. Kanske kan dessa rättigheter komma att spela en allt viktigare roll även inom EU i takt med en allt tydligare integration Stadgans uppbyggnad och rättigheternas förhållande till RF och EKMR av polisrättsligt samarbete, straffrätt och de åtgärder som följer av kampen mot terrorism. Någon direkt motsvarighet till Stadgans artikel 1 finns inte i EKMR, men däremot i preambeln till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. I Stadgans kontext innebär artikeln att ingen av dokumentets övriga rättigheter får användas för att kränka denna inledande artikel, inte ens när en rättighet begränsas. Artikel 2 i Stadgan motsvarar det skydd som artikel 2 i EKMR ger. Tortyr- förbudet i Stadgan är också avsett att vara detsamma som artikel 3 EKMR ger. Artikel 5 i Stadgan motsvarar artikel 4 i EKMR, med det tillägget att människohandel förbjuds i Stadgans artikel 5 p. 3, vilket inte är fallet i EKMR.TPF1FPT Det är tydligt att artikel 3 i Stadgan om integritet har sin närmaste motsvarighet i EKMR artikel 8 om skydd av privatlivet. Ur regeringsformens perspektiv är det kanske mest intressanta att notera att vår grundlag inte håller sig med någon allmän, juri- diskt bindande deklaration om människovärdet som ett högsta värde. I 1 kap. 2 § RF anges att makten skall utövas med respekt för den enskildas frihet och värdighet, men detta har inte getts en bindande juridisk innebörd. Inte heller någon rätt till liv återfinns i regeringsformens rättighetskatalog. Däremot finns motsvarigheter till förbuden mot tortyr i 2 kap 5 § RF. I detta ingår ett skydd mot kroppsbestraffningar, men däremot inte mot annat som kunde betecknas som omänsklig behandling, även om en hel del av detta torde täckas av regeringsformens kroppsstraff. Den fysiska och psykiska integriteten skyddas inte särskilt i RF, men reglerna om skydd mot kroppsliga ingrepp (2 kap. 6 § RF) tar sikte på den fysiska sidan av denna rättighet. Någon särskild bestämmelse som förbjuder slaveri eller tvångsarbete finns inte i RF. 3.3Kapitel 2 – Friheter Artikel 6 till 13 De artiklar som tas upp i kapitel 2, betitlat Friheter, är civila och politiska rättigheter som återfinns i EKMR, men också några grundläggande sociala rättigheter. Rätten till frihet och säkerhet (artikel 6), respekten för privatlivet och familjelivet (artikel 7) återfinns här. Att det tagits in ett särskilt skydd av personuppgifter 1TP PT Detta framgår av förklaringen till artikel 53 p. (artikel 8) i Stadgan finner sin förklaring i artikel 286 EG-fördraget och, självklart, också artikel 8 EKMR. Kravet att uppgifter skall behandlas lagenligt stadgas i p. 2 och i p. 3 anges att en oberoende myndighet skall kontrollera att reglerna efterföljs. Tanke-, samvets- och religionsfrihet (artikel 10.1) har samma innebörd som motsvarande artiklar i EKMR (dvs. artiklarna 5, 8, 9 och 12). I Stadgans artikel 10.2 återfinns en rätt till vapenvägran enligt nationella regler och den motsvarar de nationella konstitu- traditionerna. I artikel 11 stadgas yttrande- och informa- tionsfrihet, vilken har sin motsvarighet i artikel 10 EKMR. Ett tillägg som står att finna i Stadgan är dock att medias frihet och pluralism skall respekteras. Enligt EKMR skall denna rättighet inte påverka de inskränkningar tillståndskrav kan innebära, enligt artikel 10.1 tredje meningen. Nära sammanlänkad till tanke- och yttrande- friheten är friheten för konsten och vetenskapen (artikel 13). Arti- keln skall utövas med respekt för artikel 1 (människans värdighet) och får underkastas de begränsningar som tillåts enligt artikel 10 EKMR. Mötes- och föreningsfriheten i Stadgan (artikel 12) bygger dels på artikel 11 EKMR, dels på artikel 11 i gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter. Mötes- och förenings- friheten har i denna utformning samma innebörd som bestämmelserna i , men en större räckvidd då den är tillämplig på samtliga nivåer – även unionsnivån, dvs. bildandet av gränsöverskridande föreningar. Av artikel 52.3 följer att rättigheten inte får begränsas mer än att det anses lagligt enligt artikel 11 p. En viktig del av den rättigheten enligt Stadgan är att politiska partier på unionsnivå skall bidra till att unionsmedborgarnas politiska vilja kommer till uttryck och bestämmelsen motsvarar således artikel 191 i EG-fördraget. EKMR innefattar inte några särbestämmelser om politiska partier, de omfattas av skyddet enligt artikel 11. Däremot finns en bestäm- melse av intresse i sammanhanget, nämligen den om en rätt till fria och hemliga val enligt tilläggsprotokoll 3 artikel 3. Regeringsformens rättighetsskydd på detta område innefattar skydd av rörelsefrihet (2 kap. 8 §) och personlig frihet (2 kap. 9 §) som i någon mån motsvarar bestämmelserna i . Privatliv och familjeliv skyddas, som känt är, inte direkt av rättighetsregleringen i RF. Däremot finns regleringen i 2 kap. 2 och 3 §§ som skydd mot olika former av tvång att ge till känna åskådningar och mot regi- streringar av dylika. Det konkreta innehållet i detta skydd är dock i Stadgans uppbyggnad och rättigheternas förhållande till RF och EKMR hög grad överlämnat åt lagstiftaren och det har visat sig ha vissa brister i förhållande till konventionen.TPF2FPT Åsikts- och religionsfrihet har ett omfattande skydd i RF, dels genom regleringen där, dels genom hänvisningen till tryckfrihets- förordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) i 2 kap. 1 §. De grundläggande principer som svensk rätt har grundlagsfäst, t.ex. censurförbud, ensamansvar, meddelarfrihet och offentlighet, har inte direkta motsvarigheter i EKMR eller Stadgan. Däremot finns inte i svensk rätt någon direkt motsvarighet till ett skydd för konsten eller vetenskapen, det närmaste utgör regleringen av mötesfriheten i 2 kap. 1 § 3 p som skyddar möten för upplysning och framförande av konstnärligt verk. Att dessa friheter ansetts ingå i det vidare skyddet för tryck- och yttrandefrihet är däremot uppenbart redan vid en ytlig granskning av lagstiftnings- och rätts- praxis på området. Någon direkt motsvarighet till samvetsfrihet finns inte i svensk grundlagsreglering och religionsfriheten såsom den definierats i RF är betydligt snävare än hur samma rättighet uppfattats enligt EKMR. Givet att Stadgan i hög grad bygger på EKMR finns anled- ning att tro att så också är fallet med samma rättighet där. Detta att Stadgan uttryckligen nämner medias pluralism är av intresse i sammanhanget, eftersom det pekar på det ansvar det allmänna (EU i detta sammanhang) har för att opinionsbildningen är blandad och balanserad.TPF3FPT Mötes- och föreningsfrihet är relativt strängt skyddat av RF, där det särskilt kan nämnas att det är mycket svårt att begränsa föreningsfriheten enligt regleringen i 2 kap. 12 och 14 §§. Här är skyddet i RF klart mer omfattande än det som ges i EKMR och Stadgan. Något direkt skydd av de politiska partierna utanför det allmänna skyddet av föreningsfriheten står inte att finna i RF, något som synes vara en logisk följd av den höga skyddsnivån för alla föreningar. 2TP PT Se mot (dom ) och , I., and Convention on Human Rights (2002) för exempel på problematiska områden. 3TP PT Den norska grundlagen har i den relativt nya grundlagsbestämmelsen om yttrandefrihet, § 100, en liknande skrivning. Artikel 14 och 15 Rätten till gratis utbildning (artikel 14) samt fritt yrkesval och rätt att arbeta (artikel 15) är de s.k. sociala rättigheter som tagits in i detta kapitel. Den förra motsvarar i dess första punkt EKMR tilläggsprotokoll 1 artikel 2, men omfattar utöver konventionens innebörd även tillgång till yrkesutbildning och fortbildning, vilket är ett resultat av praxis och av artikel 15 i gemen- skapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter samt artikel 10 Europeiska sociala stadgan. Föräldrarnas rättigheter i relation till barnets utbildning skall inte skilja sig åt mellan de två rättighetsinstrumenten.TPF4FPT Rätten till utbildning enligt Stadgan har alltså samma innebörd som motsvarande artikel i , men med en större räckvidd. Vidare blir näringsfriheten åter aktuell i artikel 14 p. 3 Stadgan, av vilken det framgår att rätten till utbildning också innefattar en rätt att inrätta undervisningsanstalter; dock med beaktande av de begränsningar som kan följa av respekten för demokratiska principer och nationell lagstiftning. Den andra sociala rättigheten som tas upp i detta kapitel är fritt yrkesval och rätt att arbeta och är ett resultat av rådande EG-rätt. Rätten till fritt yrkesval (artikel 15.1) är bekräftad av ,TPF5FPT och återfinns i Europeiska sociala stadganTPF6FPT samt gemenskaps- stadgan för arbetstagares sociala rättigheter.TPF7FPT Vidare stadgas gemenskapsrättsliga rättigheter i p. 2, nämligen fri rörlighet för arbetstagare (unionsmedborgare har rätt att såväl söka arbete som arbeta i Unionens medlemsstater), etableringsfrihet samt frihet att tillhandahålla tjänster – i varje medlemsstat.TPF8FPT Tredjelandsmedborgare har kommit att inkluderas i p. 3 på så sätt att ett diskrimineringsförbud slår fast dessas rätt att arbeta på samma villkor som unionsmedborgare på medlemsstaternas territorium, förutsatt att de har tillstånd.TPF9FPT EKMR innehåller inte någon motsvarande rättighet om fritt yrkesval. Regeringsformen omfattar en bestämmelse om rätt till utbild- ning i 2 kap. 21 §. Denna har en mer begränsad räckvidd än i varje 4TP PT Vilket följer av förklaringen till artikel 52 p. 5TP PT Se till exempel mål 4/73 Nold, mål 44/79 Hauer [1979] ECR s. 3727 och mål 234/85 [1986] ECR s. 2897. 6TP PT Artikel 1.2. 7TP PT Punkt 4. 8TP PT Dessa rättigheter återfinns i EG-fördragets artiklar 39, 43 och 49. 9TP PT Jämför artikel 137.1 EG-fördraget samt artikel 19.4 i Europeiska sociala stadgan. Artikel 52.2 är tillämplig i denna del, det vill säga artikeln skall tillämpas inom ramen för de villkor som EG-fördraget anger. Stadgans uppbyggnad och rättigheternas förhållande till RF och EKMR fall Stadgans reglering. Den svenska regleringen omfattar grund- läggande utbildning och inte fortbildningen eller utbildning för enskilda som är i den ålder att skolplikt föreligger. Artikel 16 till 19 praxis erkänner avtalsfrihet och ekonomisk eller kommersiell verksamhet som grundläggande rättigheter, något som resulterat i att näringsfriheten tagits in i Stadgan (artikel 16).TPF10FPT Någon motsvarighet till denna rättighet finns inte i EKMR. Rättigheten har också en koppling till konkurrensfriheten, som erkänns i EG-fördragets artikel 4, punkterna 1 och 2. Äganderätten stadgas i artikel 17 och motsvarar bestämmelsen i EKMR tilläggs- protokoll 1 artikel 1. Näringsfriheten skyddas i RF främst genom ett diskriminerings- förbud i 2 kap. 20 § RF, eftersom ingen näring eller yrke får begränsas enbart för att gynna vissa andra intressen. Därutöver krävs ett angeläget allmänt intresse för att göra ingrepp mot denna rättighet. Äganderättsskyddet i RF återfinns i 2 kap. 18 § RF och motsvarar i hög grad det som ges i konventionen. Den stora skillnaden är att skyddet mot inskränkningar av nyttjande av egen- dom i RF inriktats på fast egendom, medan konventionen – och Stadgan – också kan tillämpas på ingrepp i nyttjande av lös egen- dom.