sou · GVB360d9 · 2008-01-01 00:00:00 — Trender, Echam A2 0 2 4 6 8 10 12 14 Antal dagaar FWI>1 0 Control 2011-2040 2071-2100 Trend, Hadley 0 10 20 30 40 50 60 Antal dagar FWI>10 Control 2071-2100 SOU 2007:60 Bilaga B 21 123 Figur 10.15 Förändring i antal dagar med FWI>10 för simulerade väderdata enligt Echam A2: Control (=1961–1990), jämfört med –2100 (A2). De 24 olika orterna har arrangerats från norr till söder. Positiva värden innebär ett ökat antal högriskdagar för det sena . Figur 10.16 Förändring i antal dagar med FWI>10 för simulerade väderdata enligt Hadley: Control (=1961–1990), jämfört med –2100 (B22). De 24 olika orterna har arrangerats från norr till söder. Positiva värden innebär ett ökat antal högriskdagar för det sena . Trend, Echam A2, Control vs 2071-2100 -8 -6 -4 -2 0 2 4 6 8 10 Antal dagaar FWI>1 0 Trend, Hadley B2, Control vs 2071-2100 -5 0 5 10 15 20 Antal dagar FWI>10 Bilaga B 21 SOU 2007:60 124 Sammanfattningsvis visar både Echam och Hadley-simuleringarna oförändrat till minskat antal högriskdagar för de flesta områden av norra , men ökat antal högriskdagar i södra delen av landet (Figur 10.15 och Figur 10.16), . Jämförelsen mellan verkligt och simulerat 1900-talsdata indikerar att Hadley lyckas bättre att simulera de variabler som är av vikt för brandriskberäkningar. Likaså ser de geografiska gradienterna ut att vara mer pålitliga för Hadley (Figur 10.5), varför man troligen bör fästa mest vikt vid det framtidsscenario som genereras av Hadley (Figur 10.16). 11 Förändrade konsekvenser Om klimatet blir varmare och nederbördsrikare i norra kan det medföra en ökad areal av skog där skogsbränder kan uppstå. Dessa områden sammanfaller till stor del med de områden som har begränsade resurser för insatser mot skogsbrand. På grund av resursbristen och att det tar att nå fram till brandplatsen kan det antas att skogsbrändernas utbredning till ytan blir större. Trenden för främst norra inland är en minskande befolkning och därmed kan svårigheter uppstå att upprätthålla en erforderlig nivå på beredskap mot bränder . Detta gäller under förutsättning att räddningstjänsten har motsvarande organisatorisk utformning som . I ett förändrat klimat med ökad produktion skulle omloppstiden förkortas något och beståndet sluta sig lite snabbare (kortare ungdomsfas). I ett fullslutet bestånd (exempelvis gran) finns inget fält- eller bottenvegetation för att endast en liten mängd ljus når marken. I norra och stora delar av södra sluter sig skogen aldrig riktigt. I norra därför effekten av slutenhetsgrad vara störst om klimatet förändras. I ett medelålders bestånd kan en minskning av fältvegetationen komma att ske. I södra och kommer nog inte fältvegetationen att ändras nämnvärt i medelålders bestånd. Detta kan innebära att den variation i brandrisk och brandbeteende som råder i kan komma att förskjutas till norra . Ett varmare och torrare klimat (nederbördsfattigare) i kan ge högre risk för allvarliga bränder på grund av att mer uttorkat bränsle kan delta i branden och att branden kan SOU 2007:60 Bilaga B 21 125 brinna med högre intensitet. Ett varmare och torrare väder i kan leda till stora konsekvenser för brandbeteendet och resultera i stora och omfattande skogsbränder. En förändring i antal dagar från ca 15–/år med dygnsmaxtemperatur >20ºC dagar/år till 65–/år med dygnsmaxtemperatur >20ºC dagar/år och mindre nederbörd kan innebära att de skogsbränder som uppstår i de nederbördsfria perioderna kan bli svåra att bekämpa med dagens resurser. Såväl ytan som skogsbrändernas antal kan komma att öka. Om flera stora bränder sker inom samma regioner kan resursbristerna antas bli påtagliga då konkurrensen uppstår om befintliga resurser. Ett varmare klimatet kan medföra att säsongen för brand i vegetationen förlängs. Det kan innebära en möjligheter till fler bränder. Det kan medföra att räddningstjänsten måste ha större beredskap för vegetationsbränder. I de allra sydligaste delarna av kan det till och med bli så att vegetationsbränder finns året om. Hur skogsbruket och vegetationen kommer att förändras är svårbedömt. Vilka metoder som används i skogsbruket kan påverka hur mycket bränsle det finns tillgängligt. Ganska små förändringar i bränsletillgång kan ge förändrad brandintensitet. De modellberäkningar för brandriskindex (FWI) som genomförts med simulerade klimatdata, visar en tydlig tendens i att antalet dagar med hög brandrisk ökar främst i . Ökningen av antalet högriskdagar har varit i storleksordningen . Konsekvenser av ökad brandintensitet Resultatet av de olika modellkörningarna för brandriskindex (FWI) ger att antalet dagar med högre brandriskindex kan komma att bli fler. Hur stor denna ökning är i absolut nivå är oklart beroende på att indatan från klimatscenarierna har brister. Det kan dock konstateras att antalet dagar med högre brandriskindex kan komma att öka. Ett högre brandriskindex enligt FWI-indexet medför också generellt, för de bränder som sker, att brandens intensitet ökar. Den faktiska ändringen av brandintensiteten under inverkan av ett framtida klimat är beroende av hur mycket bränsle som finns tillängligt. Om brandriskindexnivåns ökning följs av mindre bränsle tillängligt för brand kommer ökning av brandintensiteten att begränsas. Om däremot det motsatta sker och mer bränsle finns Bilaga B 21 SOU 2007:60 126 tillgängligt kan effekten förstärkas till ännu intensivare bränder. saknas underlag för att bedöma en eventuell framtida klimatinverkan på bränslesituationen. Ett ändrat skogsbruk eller andra typer av vegetation kan förändra brandintensiteten. Ett exempel som visar på vegetationens betydelse är de planteringar av Contortatall som gjorts i en ganska stor del av norra . I en studie om framtidens skogsbränder (, 1998), anges att spridningshastighet i Contortatall jämfört med tallbarr generellt är snabbare. Skillnaden var oftast i storleksordningen 30–. Det finns små möjligheter att släcka bränder med brandintensitet över en viss nivå och det krävs speciella resurser som saknas. Under extrema situationer då brandriskindexnivån och brandintensiteten är hög kan konsekvenserna bli att det saknas möjlighet att släcka dessa bränder med befintliga metoder. Påverkan på samhället mindre bränder som upptäcks tidigt bör inte leda till några allvarligare störningar i samhället. Om däremot många bränder uppstår inom ett begränsat område kan resursbrister uppstå. Det kan innebära att släckningen inte kan påbörjas inom godtagbar tid. Som en konsekvens av detta kan samhällstörningarna bli omfattande. har många samtidiga bränder uppstått i samband med torr åskväder eller utmed banvallar då tågen antänt vegetation utmed banvallen. Om resursbrist råder eller om det dröjer länge till släckning kan påbörjas kan det leda till att stora bränder utvecklas. Om omfattande skogbränder uppstår kan också vissa anordningar för infrastruktur påverkas av rök och brand. Det kan medföra att vägar ej kan användas och trafikeras. Även el- och teleledningar i luft, radio- och mobiltelefonanläggningar eller kan påverkas. Människor kan också tvingas att utrymmas från bebyggelse på grund av rök, etc. Om antalet dagar med torrt väder ökar får man generellt högre uttorkning av mark och bränsle. Bränder som uppstår vid sådana förhållanden tar att släcka, och risken för återantändning ökar markant. Flera omfattande större skogsbränder inom samma del av landet kan leda till att samhällets resurser och förmåga inte räcker till för att åtgärda skogsbränderna. Även möjligheten att hantera andra SOU 2007:60 Bilaga B 21 127 olyckor kan begränsas på grund av svårigheten att också upprätthålla beredskap för andra nödlägen. 12 Förslag till åtgärder Behov av forskning och utveckling: För att möta de förändringar som en klimatförändring innebär behöver forsknings- och utvecklingsstudier göras inom skogsbrandsområdet. Nedan följer exempel på studier som behöver initieras. Fördjupad studie och forskning av klimatdata till brandriskmodeller För att kunna genomföra trovärdiga effektstudier med brandriskmodeller krävs en forskningsinsats som riktas specifikt mot överföringen av klimatmodellens resultat till drivdata för brandriskmodellerna. Detta inbegriper fler variabler än de som har använts av för de hydrologiska effektstudierna. Justering av variabler i klimatmodellen innebär även att energibalansen i modellen påverkas. I metoden för att överföra data är det därför viktigt att samtliga variabler som används är konsistenta. Som exempel kan nämnas att relationen och samspelet mellan nederbörd och relativ luftfuktighet efter en eventuell korrigering måste vara oförändrad. Studier och forskning av växtsamhällenas betydelse för brandförlopp, intensitet och spridning Studier och forskning behöver initieras för att se vilka konsekvenserna kan bli i form av förändrad brandintensitet, spridningsförutsättningar, storleken på bränderna etc. på grund av klimatförändringen. Även förändringen av växtsystemen och eventuellt ändrade bränslestrukturer behöver studeras för att se i vilken utsträckning detta kommer att påverka brand i vegetation. Bilaga B 21 SOU 2007:60 128 Operativt stöd, m.m. För att kunna göra anpassningar till följd av klimatförändringarna och förändrad brandrisk behöver forsknings- och utvecklingsarbete genomföras som beaktar de nya förhållandena och bland annat tar fram: Metoder för att kartlägga och inventera riskförhållandena samt för att fortlöpande kunna uppdatera dem. Metoder för att släcka bränder i vegetation, inklusive utveckling/anpassning av brandsläckningsutrustning och materiel. Anpassade brandspridningsmodeller och prognoser för brandspridning. Utformad taktik för insatser och besluts-/informationssystem för vegetationsbränder Samverkansformer vid omfattande vegetationsbränder. Inventeringar av samhällets resurser och förmåga vid omfattande vegetationsbränder. Utbildningar och övningar för olika funktioner som deltar i en släckinsats. Förstärkningsresurser (nationellt) och hur internationellt stöd ska kunna tas emot eller utformas tillsammans med andra länder. System, metoder, rutiner för att upptäcka skogsbränder . Studierna och utvecklingsarbetet bör utformas så att möjligheter finns att åtgärder eller metoder kan stödja förebyggande syfte, åtgärder för förberedelser och genomförande av räddningsinsatser med anledning av det förändrade klimatet. Förebyggande åtgärder För att kunna hantera skogsnäringens risker för antändning av skog måste ett bra system finnas som kan ge prognoser om brandrisknivån så att skogsskötseln kan anpassas utifrån aktuell riskbild. Utveckling och anpassning av olika brandriskmodeller som beaktar ett ändrat klimat och förändrat skogsbruk måste ske. SOU 2007:60 Bilaga B 21 129 Legala åtgärder, förbud etc. Det bör framgå tydligare i lagstiftningen att även skogsägare eller nyttjanderättshavare har skyldighet att vidta brandskyddsåtgärder för egendom. Formen för hur eldningsförbudet ska utfärdas behöver ses över så att det kan hanteras på ett smidigare och effektivare sätt samt så att informationen om beslutet kan förmedlas snabbt och effektivt till de berörda. Åtgärder inom skogsnäringen Skogsnäringen bör anpassa sitt skogsbruk till den aktuella brandrisknivån och dessutom hålla en beredskap för att kunna släcka skogsbränder. En anpassning av vilken verksamhet som kan tillåtas utifrån brandrisknivån är en möjlig lösning. Det kan resultera i en begränsning av vissa arbetsmoment som kan medföra risk för antändning eller att verksamheten begränsas för vissa geografiska områden. Skogsnäringen bör etablera och svara för att egna resurser skapas för att kunna skydda skogen mot brand. De åtgärder och resurser som skogsnäringen måste hålla i beredskap för att skydda sig mot brand bör också kunna utnyttjas av samhället för att släcka skogsbränder. Därför bör en skyldighet att redovisa sin brandskyddsorganisation till samhället införas för skogsnäringen. Bevakning och kontroll av skogen kan också bli en utökad skyldighet för ägaren. Särskilt vikt bör läggas vid utformning och organisation av hur skogsbränder ska upptäckas . En sådan organisation bör också kunna samutnyttjas av samhället i övrigt. Det bör också övervägas om krav ska införas så att skogsnäringen/markägare blir skyldiga att organisera eller bekosta en särskild organisation för att kunna genomföra förebyggande åtgärder för släckning av brand i vegetation eller om samhället i sin helhet bör svara för dessa uppgifter. Bilaga B 21 SOU 2007:60 130 EU och internationellt samarbete bör öka sin medverkan i internationella och forsknings-, utvecklings- och samarbetsprojekt. Ett område som är angeläget och kan vara kostnadseffektivt att samarbeta inom och att utveckla är användandet av ny teknik och kunskap för att upptäcka, övervaka och prognostisera vegetationsbränder med hjälp av satelliter. Inom södra finns stor erfarenhet av att operativt hantera omfattande skogsbränder i varma och torra förhållanden. Det finns också större operativa resurs i än vad som finns i norra . Även ett samarbete med länder öster om bör utvecklas då dessa områden i stort har förhållanden som liknar de skandinaviska för vegetationsbränder. bör tillsammans med övriga länder i nordligare delen av utveckla den operativa beredskapen och förmågan genom att i större omfattning planera, delta och bidra med resurser i det internationella samarbetet. Betydelsen av ett svenskt deltagande i ett sådant internationellt samarbete kommer att öka i takt med att det blir allt torrare som följd av klimatförändringen. De omfattande vegetationsbränder som då kan uppstå kräver slagkraftiga operativa resurser. 13 Kostnader Statliga kostnader betalar ut statlig ersättning för räddningsinsatser som har medfört betydande kostnader. I tabell 13.1 redovisas utbetalade medel för åren 1986–2006. Den statliga ersättningen för skogsbränder som inneburit betydande räddningsinsatser varierar mycket över åren. Behovet av statlig ersättning kommer troligen att öka om antalet omfattande skogsbränder blir fler pga. klimatförändringarna. SOU 2007:60 Bilaga B 21 131 Tabell 13.1 Utbetalad ersättning enligt 37 § Räddningstjänstlagen (1986– 2003) samt 7 kap. 3 § LSO (2004–2006). 5) Statistiken är hämtad från . Observera att kostnaderna för en insats i fler fall betalats ut till kommunen efterföljande år. År 1) Skogsmark, trädbevuxen mark Ej trädbevuxen mark Antal bränder Kostnad (Tkr) Antal bränder Kostnad (Tkr) 1986/87 4 1 027 1 1 249 1987/88 1 175 - - 1988/89 - - - - 1989/90 3 745 - - 1990/91 4 2 599 - - 1991/92 2 691 - - 1992/93 16 44 234 - - 1993/94 5 4 342 - - 1994/95 15 16 330 - - 1995/96 - - - - 1997 4 5 767 - - 1998 2 5 766 - - 1999 2 1 063 1 2 480 2000 1 6 353 - - 2001 2 1 207 - - 2002 3 5 650 - - 2003 2 2 198 - - 2004 3 5 228 - - 2005 3 3 404 - - 2006 2) 6 13 182 - - 1) Budget år tom 1994/5 var delade (1/7–30/6), budgetår 1995/96 omfattar (–), budgetår fr.o.m. 1997=kalenderår 2) Fram till har ytterligare utbetalningar skett för 7 bränder på 11 584 Tkr för bränder som ägde rum . Utöver denna reglerade ersättning enligt LSO om ersättning vid räddningsinsatser till kommunen har staten också andra kostnader. Staten är utan kostnadsanspråk skyldig att bistå kommunerna vid en räddningsinsats. Polisen och Försvarsmakten är troligen de organisationer som har störst kostnader för att bistå kommuner vid räddningsinsatser. Bilaga B 21 SOU 2007:60 132 Totalkostnader för släckning Samhällets samlade kostnader för att släcka skogsbränder har uppskattas i en studie (, 1996). Basdata för kostnadsberäkningarna har i huvudsak hämtats från räddningskårerna i en tidigare studie (och , 1995). För att beräkna kostnaderna har ersättningsnivåerna för utrustning hämtats från SRV:s meddelande 1995:2. För personalkostnaderna har uppskattade medelvärden utgjort underlaget. SCB har på uppdrag av genomfört undersökningen om skogsbränder 1994 och beräkningen av släckningskostnader. Totalt uppgår de beräknade släckningskostnaderna till ca för de bränder som undersökningen omfattar. Samtliga kostnader för att släcka skogsbränderna ingår så långt det har varit praktiskt möjligt att erhålla nödvändig information. Såväl kommunala, statliga, privata som frivilliga insatser har kostnadsberäknats. Tas även hänsyn till att samtliga skogsbränder inte har omfattats av undersökningen torde de totala släckningskostnaderna uppgå till för skogsbränderna 1994. Uppgifterna redovisar kostnader för personal, utrustning, helikopterinsatser och övrigt uppdelat på 9 olika storleksklasser (figur 13.1). SOU 2007:60 Bilaga B 21 133 Figur 13.1 Fördelning av totalkostnader 1994. Statistiken är hämtad från (och , 1996). var ingen extremt torr sommar. Mot bakgrund av att skogsarealen antas öka i norra och att torrare klimat kan ge fler möjliga branddagar bör också de årliga släckkostnaderna öka. Även kostnadsuppräkning bör göras . De genomsnittliga kostnaderna för släckning kommer troligen utan extremt torrt väder att ligga runt 200–/år penningvärde. Kostnaderna för att släcka skogsbränder ökar med större avbränd yta (se fig. 13.2 och 13.3) och de riktigt stora bränderna kan svara för huvuddelen av den samlade årskostnaden och i vissa fall bryta den avtagande tendensen med lägre släckkostnad per hektar. För den torra ersattes och för sina två stora bränder med ca 34 miljoner (endast räddningstjänstkostnad). Totalt ersatte staten kommunerna 1992/93 med 44 miljoner fördelat på 16 skogsbränder (jfr tabell 13.1). Vilket antyder att om vi får fler enskilt stora bränder kommer statens kostnader för ersättning till kommuner att kunna öka. De stora bränderna kan antas bli fler i . FÖRDELNING AV TOTALA KOSTNADER SKOGSBRÄNDER 1994 Personal Övrigt Helikopterinsats Utrustning Bilaga B 21 SOU 2007:60 134 Figur 13.2 Genomsnittlig kostnad 1994 indelat storleksklasser. Från och , 1995. Figur 13.3 Ackumulerad kostnad 1994. De olika rasterna anger olika kostnader sammanräknat från minsta till största storleksklass på brandyta. Från och , 1995. GENOMSNITTLIG KOSTNAD SKOGSBRÄNDER 1994 PER STORLEKSGRUPP 3 900 4 000 5 900 11 900 70 800 141 400 855 600 25 400 16 700 34 000 1 10 100 1 000 10 000 100 000 1 000 000 - 1 2 - 10 11 - 100 101 - 500 501 - 5000 0,5 - 1 2 - 5 6 - 10 > 10 medel Kvadratmeter Hektar skogsbrandens storlek kr SOU 2007:60 Bilaga B 21 135 14 Referenser och noter , J. et al., 2003. Modelling the short-term effects of climate change on the productivity of selected tree species in Nordic countyies. and Management 183:327–340. , J., Sallnäs, O. , K och , U. Effekter av ett förändrat klimat på skogen, 2006, 26 sid. , L. (1998). Fuel conditions and fire potential in deciduous in Northern . vegetation Ecology, SLU. , , , T. and , F., 2002. employs new methods to assess European climate change. EOS, 82, pp 147. Cubasch, U., Meehl, G.A., , G.J., Stouffer, R.J., , M., Noda, A., Senior, C.A., Raper, S. and Yap, K.S. Projections of future climate change. In: Climate Change : The Scientific Basis. Contribution of I to the Third Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. , , , Y., , D.J., Noguer, M., , P.J., Dai, K., Maskell, K. and , C.A. (eds). , , U.K., 881pp. Döscher, R., , U., , C., , A., , H. E. M., , U. and , L. The development of the coupled regional ocean-atmosphere model RCAO. 7, 183–192. Risker och räddning i glesbygd. 2006, 58 sidor. Gardelin, M. (1997) Brandriskprognoser med hjälp av en kanadensisk skogsbrandsmodell. Rapport , P21-168/97. & Schimmel, J. (1998). Utvärdering av det kanadensiska brandrisksystemet. Testbränningar och uttorkningsanalyser, Rep. P21-244/98. Framtidens skogsbränder – Ändrad brandrisk genom förändrad skogsskötsel, (P21-243/98), 24 sidor. ., 200? Utdrag ur Skogsbrand-Brandbeteende och tolkning av brandriskindex, , 901 83 , 66 sidor. Rapporten i sin helhet kan laddas ner från 6) Bilaga B 21 SOU 2007:60 136 IPCC 2000. Special Report on Emissions Scenarios. , , 612 pp , C. G., , U., Ullerstig, A. and , U. Regional Atmospheric Climate Model Part I: Model Climatology and Performance for the Present Climate over Europe. Ambio 33:4–5, 199–210. , E., Bärring, L., Gollvik, S., , U., , C., , P., Rummukainen, M., Ullerstig, A., . and Wyser, K., 2005. A 140-year simulation of European climate with the new version of the regional atmospheric climate model (RCA3). Reports Meteorology and Climatology 108, , SE-60176 , , 54 pp. Räisänen, J., , U., Ullerstig, A., Döscher, R., , , , C., , M., , P. and , U. GCM driven simulations of recent and future climate with the Rossby Centre coupled atmosphere – Baltic Sea regional climate model RCAO, Reports Meteorology and Climatology 101, , SE 60176 , , 61pp. , H. E. M., Döscher, R. and , T. A multiprocessor coupled ice-ocean model for the Baltic Sea: Application to salt inflow. J. Geophys. 108:C8, 3273, doi:10.1029/2000JC000521. Nakićenović, N., Alcamo, J., , G., de Vries, B., Fenhann, J., Gaffin, S., , K., Grübler, A., et al., 2000. A Special Report of of the Intergovernmental Panel on Climate Change. , 599 pp. och , 1995. Undersökning om skogsbränder 1994, 1995, . 1996, Sammanställning av släckkostnader för skogsbränder 1994, R53-128/96, , , 13 sidor 7) 2002. Skogsbrandsläckning, och 2003, 144 sidor. Stocks, B.J., Cahoon, D.R., , J.S., Cofer III, W.R., & Lynham, T.J. (1996). Major 1992 fires in central and eastern : satellite and fire danger measurements. In Fire in ecosystems of boreal Eurasia (eds J.G. Goldammer & V.V. Furyaev), pp. 139–150. Kluwer Academic Publishers, , . SOU 2007:60 Bilaga B 21 137 Stocks, B.J., Lawson, B.D., , , , C.E., Mc Alpine, R.S., Lynham, T.J., & Dubé, D.E. (1989) : an overview. , 65, 258–265. , H., Venalainen, A., Puttonen, P., & , A. (2005) Impact of stand structure on surface fire ignition potential in Picea abies and sylvestris in southern . , 35, 410–420. 1) ECMWF 2) för meteorologi 3) 4) Med statistiskt signifikant menas här att givet den simulerade mellanårsvariabiliteten så är det högst chans att klimatförändringssignalen är slumpmässig. 5) 2007. [Sida uppdaterad ] 6)and/Skogsbrand%20%20Brandbeteende%20och%20tolkning%20av%20brandriskindex. pdf 7) 8)tering%20räddningstjänst%202002.xls Bilaga B 22 Omvärldsanalyser och skogsnäringens utveckling: Skogsnäringens utveckling – strukturomvandling, rationalisering, internationell konkurrens, efterfrågan på olika skogsprodukter inklusive biobränslen (2020 med utblick mot 2050 och 2080) Skogsindustrierna Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, 2007 Bilaga B 22 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 22 3 Innehåll Perspektiv mot ........................................................ 5 UTGÅNGSLÄGE..................................................................... 5 PERSPEKTIV MOT 2020 – NUVARANDE FÖRHÅLLANDEN BESTÅR/TRENDER FORTSÄTTER.......................................................................... 9 Utblick mot 2050 och 2080..................................................... 12 Bilaga B 22 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 22 5 Perspektiv mot UTGÅNGSLÄGE Skogsnäringen viktig för ekonomi Skogsnäringen (skogsbruket och skogsindustrin) står traditionellt för viktiga värden i det svenska samhället. Det gäller skogsindustrins betydelse för den svenska ekonomin i form av stora exportintäkter, direkt och indirekt sysselsättning, process- och produktutveckling och ständiga miljöförbättringar. Det gäller även skogens och skogsbrukets betydelse som leverantör av råvara och av rekreationsmöjligheter och även infrastruktur i form av vägar. Skogsindustrin ger underlag för en betydande tjänsteproduktion och har genom sitt läge utanför storstadsområdena stor betydelse för den regionala sysselsättningen. Svensk skogsindustri stor på världsmarknaden Med mindre än en procent av världens skogsresurser svarar den svenska skogsindustrin för i storleksordningen av världens export av sågade barrträvaror, papper och massa och intar därmed nummer 3 och 4 i rangordning av världens exportörer. Internationell konkurrens och nya marknader Den svenska skogsindustrin är starkt konkurrensutsatt.