sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om trygghetssystemen för företagare 2008_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice 2008_SOU register S-format.indd 1 Till statsrådet och chefen för Genom beslut lät regeringen tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda trygghetssystemen för företagare. Från förordnades till särskild utredare. Till experter och sakkunniga förordnades, , biträdande kanslichefen (Arbetslöshetskassornas samorganisation), kvalificerade hand- läggaren (Arbetsförmedlingen), kanslirådet (), juristen (), rättssakkunniga (), departementssekreteraren (), enhetschefen (Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen), enhetschefen (), f.d. kassaföreståndaren , rättsliga experten (), ämnesrådet Per () och kanslirådet (). och entledi- gades från uppdraget , och förordnades i stället departementssekreteraren () och ämnesrådet (). entledigades från uppdraget , och förordnades i stället departementssekreteraren (Finans- departementet). Till referensgruppen förordnandes, , (Liberalerna), (de gröna), (), (Socialdemokraterna), (Moderata samlings- partiet), () och (). Till sekreterare förordnades, , skattejuristen och, , jur. stud. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Trygghetssyste- men för företagare (2008:89). Särskilt yttrande har lämnats av . Sammanfattning av uppdraget................................................. Företagare i arbetslöshetsförsäkringen ....................... Företagare i socialförsäkringen.................................... Gällande rätt: Regler som har betydelse för 2.1Det svenska socialförsäkringssystemet – uppbyggnad, finansiering och centrala begrepp ........................................... 2.1.1 Socialförsäkringen bosättningsbaserade och Innebörden av arbetsinkomst ...................................... 2.2.3 Hur bestäms en företagares arbetsinkomst?............... 2.2.4 skattereform och neutral F-skatt och A-skatt ...................................................... Erläggande av socialavgifter och allmän löneavgift................ Den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI......................... Vad är SGI? Beloppsgränser för SGI ................................................ SGI-A och SGI-B.......................................................... 2.4.6 SGI-B och betydelsen av aktiv och passiv 2.4.7 Särskilda inkomster av annat förvärvsarbete ............... 2.4.8Högre SGI än skatterättslig nettointäkt 5 § föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst............. SGI-skydd vid förvärvsavbrott..................................... 2.6.1 Överlåtelse av rätten till tillfällig föräldrapenning ...... Rätt till ersättning ......................................................... 2.8.2 Uppdragstagare och s.k. egenanställda ........................ 2.8.3 När är en företagare arbetslös? Internationella regler som påverkar den svenska Europeiska unionen (EU)........................................................ Det danska trygghetssystemet .............................................. 4.2.1 Sjukpenning (sygedagpenge) för företagare ............. 4.2.2 Sjukpenning till självständiga näringsidkare ............. 4.2.3 Sjukpenning till företagare som äger och arbetar i Det finska trygghetssystemet................................................ 4.3.1 Sjukpenning vid kortvarig sjukdom .......................... 4.3.4 Föräldrapenning vid vård av sjukt barn..................... Det norska trygghetssystemet .............................................. 4.4.1 Sjukpenning för arbetstagare och företagare ............ 4.4.2 Möjlighet för företagare att teckna frivillig Dagpenning vid arbetslöshet...................................... Finansiering av trygghetssystemet ............................ Det tyska trygghetssystemet................................................. Det nederländska trygghetssystemet.................................... Företagandet i en statistisk överblick........... 5.1.1 Antal och slag av företagare ....................................... 5.1.2 Antal och slag av företag ............................................ 5.1.3 Överlevnadsgraden hos nystartade företag............... Motiv för att starta eget......................................................... Attityder till företagande....................................................... Företagarnas inbetalningar och ersättningar i Arbetsgivaravgifter och egenavgifter 1998 2008 ................. Finansieringen av socialförsäkringarna ................................. Redovisning av inbetalningar och ersättningar..................... 6.4.1 Företagarnas nyttjande av försäkringarna ................. Sammanfattning och slutsatser.............................................. Synpunkter från organisationer och myndigheter.......... 7.1.1 Generella synpunkter om trygghetssystem för Beräkning av SGI ........................................................ Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning..................... Vem är företagare? 7.5.2 När upphör man att vara företagare?......................... 7.5.3 När är en företagare arbetslös? 7.5.4 Kombinatörers rätt till a-kassa................................... 7.5.5 Beräkning av dagsförtjänst för företagare ................. (IAF) och arbetslöshetskassorna............................... Företagare i sjukförsäkringen ..................................... 8.1Företagarbegreppet i sjukförsäkringen andelsägare i fåmansföretag likställs med egenföretagare ........................ 8.1.1 Alternativ 1 AB-företagare erlägger 8.1.2 Alternativ 2 – AB företagare erlägger arbetsgivaravgifter i nivå med egenavgifterna ........... 8.2 Karens för den som har inkomst av annat förvärvsarbete... 8.2.1 En ny grundläggande karens införs..... Förlängning av karenstiden........................................ 8.2.3 Anmälan om kortare karens....................................... 8.2.5 Särskilt om skydd för återkommande sjukdom........ 8.3SGI för företagare, i uppbyggnadsskede och för Bakgrunden till utredningens förslag ........................ Utredningens överväganden och förslag................... 8.4Slopande av den reducerande faktorn för den som har inkomst av annat förvärvsarbete ........................................... Företagares tillfälliga föräldrapenning......................... 9.1Föreslagna förändringar i reglerna om tillfällig utredning i frågan om dagberäknad Förslag om ändrat delningstal.................................... Tillfällig föräldrapenning vid förvärvsarbete ........................ 10.1.2 Risker i arbetsmiljön................................................... 10.1.4 Utredningens bedömning .......................................... Företagare i arbetslöshetsförsäkringen ........................ Företagarbegreppet i 34 § ............................................. 11.1.1 Krav på att näringsverksamhet bedrivs...................... 11.1.2 Krav på personlig aktivitet.......................................... 11.1.3 Krav på väsentligt inflytande...................................... 11.1.4 Makar som bedriver gemensam verksamhet ............. 11.1.5 Uppdragstagare som företagare ................................. 11.1.6 Undantag från företagarbegreppet............................. 11.2.1 Utgångspunkten för arbetslöshetsbedömningen 11.2.2 Arbetslöshetsbedömning när 35 § inte är tillämplig - 35 a §......................................................... Beräkning av dagsförtjänst..................................................... Beräkning av normalarbetstid och dagsförtjänst då vissa Ny regel för dagsförtjänstberäkning för kombinatörer....... Medhjälpande makes/makas arbete i enskild Ny regel ersätter bisyssla och 17/10-regeln för Förslag till arbetsmarknadspolitiskt program ...................... 11.8.1 Möjlighet att bryta arbetslöshet genom start av 11.8.2 Utredningens förslag .................................................. 12 Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader ................... Nuvarande försäkring mot sjuklönekostnader .............................. Högkostnadsskyddet 2003 2004................................................... Behovet av skydd............................................................................. Förslag om ett nytt högkostnadsskydd ......................................... Kostnad och finansiering....................................................... Bestämmelser i kommittéförordningen och direktiven ...... 13.4.1 Valmöjlighet för andelsägare i fåmansföretag........... 13.4.2 Generell karens ....................................... 13.4.3 Val av karenstid........................................................... 13.4.4 SGI beräknad på taxerad inkomst.............................. 13.4.5 Faktorn 0,97 föreslås avskaffad vid beräkning av 13.4.6 Slopad jämförelseinkomst .......................................... 13.5.1 Ändrat delningstal ...................................................... 13.5.2 Tillfällig föräldrapenning vid köp av vård ................. 13.6.2 Företagares arbetslöshet............................................. 13.6.3 Arbetad tid för medhjälpande make/maka i 13.6.4 Beräkning av dagsförtjänst för företagare och anställd som deklarerat inkomst av 13.6.6 Beräkning av dagsförtjänst för kombinatörer........... 13.6.7 Näringsverksamhet vid sidan av det huvudsakliga 13.6.8 Stöd inför start av eget företag .................................. Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader......................... Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL...................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1947) om Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)............................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om Förslag till lag om ändring i lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete........................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslag till förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program................... Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv.................................................................. Bilaga 3 Tilläggsdirektiv.................................................................. Bilaga 4 Samråd angående utredningen Utredningen har haft i uppdrag att se över företagarnas försäk- ringsvillkor i trygghetssystemen och lämna förslag på tydligare och bättre regler. Utredningen har också haft i uppdrag att kartlägga hur mycket företagen betalar in till trygghetssystemen i förhållande till hur mycket som betalas ut. Regeringen har särskilt angett att det ska finnas en tydlig koppling mellan den avgift som betalas in och den ersättning som erhålls i sjukförsäkringen. De första direktiven till utredningen beslutades . Därpå följde ett tilläggsdirektiv och ytterligare ett tilläggsdirektiv . Utredningens arbete i nuvarande konstellation kom igång januari/. Till utredningen har varit knuten en refe- rensgrupp med en representant för varje riksdagsparti. I utred- ningen har också funnits sakkunniga och experter. Utredningen inledde sitt arbete med att kartlägga förekom- mande problem i nuvarande bestämmelser. Härvid besöktes och inhämtades synpunkter från ett tjugotal organisationer och myn- digheter. Diskussioner har också förts med enskilda företagare. Samråd har skett med Utredningen om obligatorisk arbetslöshets- försäkring, Delegationen mot felaktiga utbetalningar samt med arbetsgrupp för beräkning av sjukpenning- grundande inkomst. Utredningen har också gått igenom regel- systemen i andra EU-länder och i . I betänkandet finns en redogörelse för några av dessa länder. Utredningen redovisar föl- jande förslag, vilka syftar till att åstadkomma likabehandling, förut- sägbarhet, enklare administration, viss valfrihet och ökad trygghet vid framförallt nystart av företag. Egenföretagares (dvs. enskild näringsidkare och fysisk handels- bolagsdelägare) inkomst av eget arbete betraktas inom sjukförsäk- ringen som inkomst av annat förvärvsarbete. De företagare som bedriver näringsverksamhet genom juridisk person, t.ex. aktie- bolag, anses som anställda. Deras inkomster av arbete betraktas därför som inkomst av anställning. För att företagare som bedriver näringsverksamhet i olika före- tagsformer ska kunna jämställas inom sjukförsäkringen, bör dessa bedömas utifrån samma utgångspunkt. De företagare som bedriver näringsverksamhet genom juridisk person och som närmast är att likställa med egenföretagare är de som har andelar i s.k. fåmansföretag. avses, enligt inkomstskattelagen (1999:1229), IL, aktiebolag eller ekono- misk förening i vilka fyra eller färre delägare äger andelar som motsvarar av rösterna för samtliga andelar i före- taget. Utredningen föreslår att personer som äger av rösterna i fåmansföretag får möjlighet att anmäla till Försäkrings- kassan att deras inkomst av arbete ska betraktas som inkomst av annat förvärvsarbete enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL. De fåmansföretagare som gjort sådan anmälan debiteras arbets- givaravgifter enligt de avgiftssatser som anges i egenavgifterna och kan välja karenstid. Taxerad inkomst utgör grunden för SGI Utredningen föreslår att SGI för företagare med inkomst av annat förvärvsarbete fastställs utifrån den senaste taxeringen eller, om det är mer förmånligt för den försäkrade, genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens inkomster av eget arbete. Det krävs särskilda bestämmelser för att reglera företagares SGI under företags uppbyggnadsskede, vilket föreslås uppgå från det att företagaren gjort eller borde ha gjort en skatte- och avgiftsanmälan. får företagarens senaste anställningsinkomst läggas till grund för SGI-beräkningen. Uppburen SGI-beräknad ersättning och ersättning från arbets- löshetsförsäkringen räknas upp med faktorn 1,25. räknas sedan om med löneindex som motsvarar löneutvecklingen i landet. Avskaffande av jämförelsein- komsten skapar neutralitet mellan företagare i olika företagsformer och medför att de fåmansföretagare som valt att få sin inkomst betraktad som inkomst av annat förvärvsarbete, inte kommer i sämre situation än de företagare som inte gör detta val. För att stimulera företagande anser utredningen att det krävs en särskild reglering som gör att företagare alltid tillförsäkras i vart fall sjukpenning på en viss lägsta nivå. Möjlighet att välja karens Utredningen föreslår, efter samråd med företagarnas organisa- tioner, att en generell karens införs för företagare som har inkomst av annat förvärvsarbete. Utredningen föreslår dess- utom att dessa får möjlighet att välja en längre karenstid än vad som är möjligt . För enkelhets skull föreslås valmöjligheterna 30, 90, . Val av karenstid medför att sjukförsäk- ringsavgiften sänks. Ändrat delningstal vid tillfällig vård av barn Utredningen föreslår att delningstalet ändras från 365 till 260 vid beräkning av tillfällig föräldrapenning för företagare, dvs. i princip samma beräkningssätt som tillämpas för anställda. Tillfällig föräldrapenning vid förvärvsarbete Utredningen föreslår att tillfällig föräldrapenning ska kunna utges om en förälder ombesörjer vård av sitt sjuka barn genom köp av en så kallad hushållsnära tjänst. Avsikten med förslaget är att sjuka barn ska få erforderlig vård som förälder ges möjlighet att utföra sitt arbete. För att förslaget ska omfatta företagare i samtliga företags- former, dvs. även de företagare som är att anse som anställda i för- säkringens mening, omfattar förslaget alla föräldrar. Det väsentliga för att någon ska anses som företagare enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, , bör vara att denne bedriver näringsverksamhet enligt 13 kap. 1 § 1 stycket IL. Därtill krävs, liksom enligt dagens regler, att personen ifråga arbetar i verksamheten samt har ett väsentligt inflytande i denna. I vissa fall ska dock kravet på personligt arbete i verksamheten inte anses uppfyllt. Utredningen har funnit att det finns behov av att särskilt reglera vissa situationer då person, som egentligen uppfyller kraven för att anses som företagare i ALF:s mening, inte bör omfattas av före- tagarbegreppet. De situationer som särskilt avses är fysisk person som i näringsverksamhet utför arbete av ideell karaktär samt person som verkar i ett s.k. arbetsintegrerande socialt företag. Tillfälligt uppehåll i företaget Företagare ska som utgångspunkt anses arbetslös när det inte vidtas några åtgärder i företagarens näringsverksamhet. Härmed görs ingen skillnad på om upphörandet är definitivt eller tillfälligt. Det väsentliga är att företagaren upphört att bedriva näringsverk- samhet. Det innebär att möjligheten till arbetslöshetsersättning under tillfälligt uppehåll i verksamheten inte begränsas till ett till- fälle. Begränsningen ligger i stället i att regeln endast kan tillämpas om det förflutit näringsverksamheten återupp- togs efter ett uppehåll. I de fall arbetslöshet inträffar tätare eller då regeln inte är till- lämplig t.ex. på grund av att näringsverksamheten drivs vidare av annan delägare (och det således vidtas åtgärder i näringsverksam- heten), ska prövning av om företagare är arbetslös göras utifrån samma princip som gäller . Arbetslöshetsersättning för medhjälpande make eller maka Utredningen föreslår att medhjälpande makes eller makas arbetade tid ska beaktas, även om arbetet utförts i en enskild näringsverk- samhet som visat underskott. Avsikten med förslaget är att associa- tionsform inte ska vara avgörande för rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Underlaget för beräkning av dagsförtjänst för företagare fastställs utifrån den senaste taxeringen eller genomsnittet av de två bästa av de tre senaste taxeringarna. Detta innebär att utgångspunkten för beräkning av arbetslöshetsersättning för företagare blir densamma som vid SGI-beräkningen. Den som lägger ned sitt företag kan få sin beräkning av dagsförtjänst baserad på tidigare anställning. Här- igenom får företagaren en rimlig tid på sig att pröva sin idé och etablera sitt företag. Företag vid sidan av huvudsakligt arbete Utredningen föreslår att en näringsverksamhet, som en person bedrivit vid sidan av sitt huvudsakliga arbete (vilket kan utgöras av såväl näringsverksamhet som anställ- ning) inte ska påverka dennes rätt till arbetslöshetsersättning. För att inte riskera att arbetslöshetsersättning blir en inkomstutfyllnad eller att konkurrensen snedvrids införs en avräkningsregel. Förberedande åtgärder inför start av företag Ett arbetsmarknadspolitiskt program införs med syftet att arbets- sökande ska kunna vidta åtgärder av förberedande karaktär inför start av eget företag utan att riskera sin dagpenning från arbets- löshetskassa. Utredningen föreslår att ett högkostnadsskydd mot sjuklönekost- nader införs och att detta omfattar alla företag. På så sätt undanröjs ett stort hinder för de småföretagare, som har behov av att anställa medarbetare. Avgifter och ersättningar i trygghetssystemen Egenföretagare och företagare i aktiebolag har sammantaget använt försäkringarna i betydligt mindre omfattning än arbetstagare. Om- vänt kan det sägas att företagargrupperna sammantaget betalar in betydligt mer i avgifter än vad de får ut i ersättningar. Detta resultat framgår av beräkningar som SCB gjort på uppdrag av utred- ningen. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 Bilaga 31) framhåller regeringen, att det är angeläget att egenföretagarna bidrar till socialförsäkringarna på ett sätt som står i relation till förmånerna. Utredningens ambition har varit att i största möjliga utsträckning skapa parallellitet i de regelverk som utredningen har haft att beakta. För att skapa enkla och förutsägbara regler har utredningen utgått från principen att det är den försäkrades inkomst av arbete som ska ligga till grund för avgifter och ersättningar i trygghets- systemen. Detta samband existerar men tillämpas inte konsekvent i fråga om företagares rätt till förmåner, eftersom flera bestämmelser i lag, förordning, föreskrifter och allmänna råd upp- häver detta samband och gör principerna i regelverken otydliga. Genom utredningens förslag tydliggörs sambandet. Utredningen är övertygad om att ett tydligt regelverk sammantaget resulterar i minskade administrativa kostnader för myndigheter och företagare. bör förslagen kunna bidra till att fler företag startas och att fler arbetstillfällen erbjuds. Detta medför i sin tur ökat underlag för skatte- och avgiftsintäkter. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring att 3 kap. 2, 2 a, 2 c, 4,4 b och 11 §§ samt 4 kap. 10 och 14 §§ ska ha följande lydelse. Sjukpenningrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas kom- ma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen så- som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av an- ställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvs- arbete). Som inkomst av anställ- ning eller inkomst av annat för- värvsarbete räknas inte inkomst som avses i 10 kap. 3 § 13 in- komstskattelagen (1999:1229) eller sådan ersättning som anges i 1 § första stycket 1 5 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Sjukpenninggrundande inkomst av anställning är den årliga in- komst i pengar som en försäkrad kan antas att tills vidare få för eget arbete här i landet som arbetstagare i enskild eller allmän tjänst. Sjukpenninggrundande inkomst av annat förvärvsarbete än an- ställning är den inkomst av eget arbete här i landet från närings- verksamhet som framgår av Skatte- verkets senaste taxeringsbeslut, under förutsättning att det senaste beslutet avser innevarande eller föregående taxeringsår. Om det är mer förmånligt, ska den sjuk- enninggrundande inkomsten av annat förvärvsarbete i stället be- räknas till belopp som motsvarar genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens in- komster av eget arbete, om dessa som enligt 2 § första stycket är beslutade av . lagen om särskild löneskatt på För person som har inkomst av annat förvärvsarbete och – di- underlag för nämnda skatt. ringsverksamhet, ska, ten fastställs av Försäkrings- tid av 36 månader från den månad anmälan om registrering och inkomst av annat förvärvs- enligt 3 kap. 2 § skattebetalnings- arbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundra- borde ha gjorts, den sjukpenning- grundande inkomsten aldrig be- räknas till lägre belopp än vad komsten av anställning skulle ha varit närmast före anmälan, om samtliga förhållanden och anställ- ningen fortsatt i samma omfatt- ning, s.k. bas-SGI. som anges i föregående stycke i av annat förvärvsarbete ska fast- ställas haft inkomst av anställ- ning, ska den fastställda bas- Detta ska ske på sådant sätt att den sjukpenning- grundande inkomsten av anställ- ning som beräknats på anställ- från fastställd bas-SGI. beaktas inte tiden före anmälan om registrering till . I fall som avses i tredje stycket inkomsten av annat förvärvs- arbete även bestämmas med hän- syn till den inkomst av annat förvärvsarbete som den försäk- rade kan antas komma att redo- visa i allmän självdeklaration, om denna uppskattning visar en högre sjukpenninggrundande in- komst av annat förvärvsarbete än vid beräkning enligt andra eller tredje stycket.