sou · GVB33 · 2008-01-01 00:00:00 — Talan om fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § väcks av barnet. I fall som avses i 2 kap. 8 a § förs barnets talan av socialnämnden. Har modern vårdnaden om barnet, får hon alltid föra barnets talan, även om hon inte har uppnått myndig Det som sägs om hävande och fastställande av faderskap i detta kapitel skall tillämpas även i fråga om föräldraskapet för en kvinna. Talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad vårdnadshavare för barnet. Det som sägs i 6 13 §§ om fast- ställande av faderskap tillämpas också i fråga om fastställande av föräldraskap. Det som sägs i 12, 15 och 16 Det som sägs i 12, 15 och 16 §§ om fastställande av faderskap §§ om fastställande av faderskap gäller även fastställande av gäller även fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 §. föräldraskap för en kvinna. Det som sägs i 18 § om en man som sägs i 18 § om en man tillämpas också i fråga om en tillämpas också i fråga om en kvinna som skall anses som kvinna som skall anses som förälder enligt 1 kap. 9 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För barn som avlats före ikraftträdandet gäller bestämmelserna om föräldraskap för en kvinna i sin äldre lydelse. lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § och 16 kap. 3 a § skall ha följande lydelse. Lever inte arvlåtarens föräldrar, syskon eller syskons avkomlingar, tar farföräldrar och morföräldrar arvet. Var och en ärver lika lott. Är en farförälder eller morförälder död, delar den dödes barn dennes lott. Finns det inga barn efter den döde, tar den andre av farföräldrarna eller morföräldrarna den dödes lott. Om även han eller hon är död men har efterlämnat barn, tar barnen den dödes lott. Finns det ingen arvinge på den sidan, går hela arvet till arvingarna på den andra sidan. Det som sägs i första och Det som sägs i första och föräldrar till en förälder enligt 1 föräldrar till en förälder som är kap. 9 § . Är vid någons död faderskapet till honom eller henne inte fastställt och är fadern inte heller på annat sätt känd för annan dödsbodelägare, boutredningsman eller den som sitter i boet, skall den som vill grunda arvsrätt på faderskapet göra sin rätt gällande från dödsfallet eller, om bouppteckningen förrättas senare, senast vid bouppteckningen. Första stycket tillämpas också Första stycket tillämpas också i fråga om föräldraskap enligt 1 i fråga om föräldraskap för en kap. 9 § . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 10 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha följande lydelse. En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt , om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1.sjukdom eller smitta hos barnet, 2.sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, 3.besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, 4.vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förutsättning att sistnämnda barn omfattas av bestämmelser- na om tillfällig föräldrapenning. För vård av ett barn vars levnadsålder understiger utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad. Därutöver utges ersättning för vård av ett sådant barn endast om barnet vårdas på sjukhus eller får motsvarande vård i hemmet. För vård av ett barn som är äldre än som sagts utges tillfällig föräldrapenning enligt första stycket inte för tid under vilken annars föräldrapenning skulle ha upp- burits; undantag gäller dock om barnet vårdas på sjukhus. Med vård på sjukhus jämställs tillfällig vård i övergångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldrapenning från barnets födelse till dess att det fyller även när föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med för- äldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskoleverk- samhet eller skolbarnsomsorg i vilken barnet deltar (kontaktdagar). Rätt till tillfällig föräldrapenning tillkommer även en fader som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse för att när- vara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. tion eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de särskilt förord- nade vårdnadshavarna. Vid adoption utges sådan tillfällig föräldra- penning om barnet inte fyllt . Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. kan besluta att en annan försäkrad än en fader eller moder som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse skall få rätt till tillfällig föräldrapenning för de ändamål som anges i fjärde stycket. 1.det inte finns någon fader som har rätt till tillfällig för- äldrapenning, 2.modern är avliden, 3.fadern avstår från sin rätt till tillfällig föräldrapenning enligt fjärde stycket och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå, eller 4.fadern inte kan eller på grund av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöksförbud eller liknande eller på grund av andra särskilda omständigheter sannolikt inte kommer att nyttja sin rätt enligt fjärde stycket. Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § för- äldrabalken har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn skall vad som sägs i femte stycket om fader och moder i stället gälla adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Det som sägs i fjärde och femte styckena om en fader gäller även en förälder enligt 1 kap. 9 § . Det som sägs i fjärde och femte styckena om en fader gäller även en förälder som är kvinna. Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas också i fråga om underhållsbidrag som har betalats av en kvinna som inte är mor på grund av hennes för- äldraskap. lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall för utgivna underhållsbidrag skall ha följande lydelse. 6 § Lagen tillämpas också i fråga om underhållsbidrag som har betalats av en kvinna på grund av hennes föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1979:810) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden Härigenom förskrivs att 5 § lagen (1979:810) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden skall ha följande lydelse. Det som sägs i 3 och 4 §§ om Det som sägs i 3 och 4 §§ om faderskap gäller även föräldra- faderskap gäller även föräldra- skap enligt 1 kap. 9 § föräldra- skap för en kvinna. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs i fråga om namnlagen (1982:670) dels att rubriken närmast 23 a § skall ha följande lydelse, dels att 23 a § skall ha följande lydelse. Föräldraskap enligt 1 kap. 9 § Föräldraskap för en kvinna Det som sägs i 1 § fjärde Det som sägs i 1 § fjärde stycket och 16 § om far och stycket och 16 § om far och faderskap tillämpas också i fråga faderskap tillämpas också i fråga om förälder och föräldraskap om förälder och föräldraskap för enligt 1 kap. 9 § . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor Härigenom förskrivs i fråga om lagen (1985:367) om inter- nationella faderskapsfrågor dels att 1, 6 a och 10 a §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 6 a § skall ha följande lydelse. Denna lag gäller frågor om faderskap till barn i internationella I lagen finns också be- I lagen finns också be- stämmelser om föräldraskap för enligt 1 kap. 9 § i en kvinna i internationella för- I förhållande till , , och gäller faderskapsavgöranden i stället för 7-10 a §§. enligt 1 kap. 9 § Ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § kan fastställas genom bekräftelse av föräldra- skapet under medverkan av svensk socialnämnd, om nämnd- en är skyldig att utreda föräldra- skapet enligt 2 kap. 8 a eller 9 § . Det som sägs i 4 § om mål om faderskap tillämpas också i fråga om mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Ett föräldraskap för en kvinna kan fastställas genom bekräf- telse av föräldraskapet under medverkan av svensk social- nämnd, om nämnden är skyldig att utreda föräldraskapet enligt 2 kap. 1 § eller 9 § föräldra- balken. Det som sägs i 4 § om mål om faderskap tillämpas också i fråga om mål om föräldraskap för en kvinna. Svensk lag tillämpas vid fast- ställelse och vid ogiltigför- av en bekräftelse av sådant föräldraskap som avses i 1 kap. 9 § . Svensk lag tillämpas vid fastställelse och vid ogiltig- förklaring av en bekräftelse av föräldraskap för en kvinna. Det som sägs i 7, 8 och 10 §§ Det som sägs i 7, 8 och 10 §§ om faderskap gäller även för- om faderskap gäller även för- äldraskap enligt 1 kap. 9 § för- äldraskap för en kvinna. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 6 § i folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. En person skall folkbokföras på den fastighet och i den terri- toriella församling där han enligt 7 13 §§ är att anse som bosatt. En person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter skall folkbokföras också på lägenhet. Med bostadslägenhet avses lägenhet som är registrerad i lägenhets- registret enligt lagen (2006:378) om lägenhetsregister. Ett nyfött barn folkbokförs i Ett nyfött barn folkbokförs i den församling där modern är den församling där modern är folkbokförd eller, om modern inte är folkbokförd, i den för- inte är folkbokförd, i den för- samling där fadern eller barnets samling där fadern eller den förälder enligt 1 kap. 9 § för- kvinna som är barnets förälder är folkbokförd (födelsehemort). (födelsehemort). Undantag från första stycket anges i 14 16 §§. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 4 och 22 §§ i lagen (1996:1030) om underhållsstöd skall ha följande lydelse. Ett barn har inte rätt till under- Ett barn har inte rätt till under- 1. barnets mor är boförälder 1. barnets mor är boförälder giltigt skäl låter bli att vidta eller giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få medverka till åtgärder för att få enligt 1 kap. 9 § för en kvinna till barnet till barnet fastställt, 2.det finns anledning anta att, om det finns en bidragsskyldig förälder, denne i rätt ordning betalar underhåll som inte är lägre än det belopp som enligt denna lag skulle betalas ut i underhållsstöd till barnet, 3.det är uppenbart att den bidragsskyldige föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll, 4.boföräldern trots föreläggande enligt 31 § tredje stycket utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till de åtgärder som begärs, eller 5.barnet har rätt till barnpension eller efterlevandestöd till barn efter en bidragsskyldig förälder på grund av bestämmelserna i 2 eller 3 kap. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn. Har enligt 15 § beslutat om underhållsstöd för tid till dess slutligt beslut kan fattas, fastställs återbetal- ningsskyldighet för den bidragsskyldige . Om underhållsstöd har lämnats till ett barn och det pågår ett mål om fastställande av faderskap till barnet, får den man som är instämd åläggas återbetalningsskyldighet, om det finns sannolika skäl för att han är far till barnet. Beslut om återbetalningsskyldig- het får dock inte meddelas, om flera män är instämda i målet. Bestäms den slutliga återbetalningsskyldigheten till ett lägre belopp än vad som har betalats enligt första eller andra stycket, skall skillnaden betalas ut till den bidragsskyldige. Bestäms den slutliga återbetalningsskyldigheten till ett högre belopp, skall den bidragsskyldige betala in skillnaden till För- säkringskassan. Har återbetalningsskyldighet fastställts slutligt för en man och frias han senare från faderskapet till barnet, har han rätt att få tillbaka vad han har betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje betalningsdag. Andra och fjärde styckena Andra och fjärde styckena tillämpas också i fråga om för- tillämpas också i fråga om äldraskap enligt 1 kap. 9 § för- föräldraskap för en kvinna. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Härigenom föreskrivs att 3 kap. 23 § och 10 kap. 2 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse. För den som enligt 1 kap. har ansetts vara far till ett barn eller vars faderskap har fastställts genom bekräftelse eller dom men som genom en senare dom som har vunnit laga kraft har förklarats inte vara far till barnet skall, när det gäller tiden innan den sistnämnda domen har vunnit laga kraft, bestämmelserna i 10 16 §§ tillämpas som om han vore far till barnet. Första stycket tillämpas också Första stycket tillämpas också i fråga om föräldraskap enligt i fråga om föräldraskap för en 1 kap. 9 § . Efterlevandeskyddet börjar gälla vid det första efter det att ansökan kom in till . Till den del efterlevandeskyddet avser risken att pensions- spararen avlider som en direkt följd av olycksfall börjar skyddet dock gälla vid utgången av den månad då ansökan kom in till Detsamma gäller om ansökan Detsamma gäller om ansökan innan pensionsspararen har fyllt innan pensionsspararen har fyllt sökan kom in har ingått äkten- sökan kom in har ingått äkten- skap eller fått ett barn. skap eller fått ett barn. genom dom eller genom be- genom dom eller genom be- räknas fristen från det att domen vann laga kraft eller bekräftelsen godkändes enligt 1 kap. 4 § . Vid adoption räknas fristen från det att rättens beslut om tillstånd till adoptionen vann laga kraft. Det som sägs i andra stycket om faderskap gäller även för- äldraskap enligt 1 kap. 9 § . räknas fristen från det att domen vann laga kraft eller bekräftelsen godkändes enligt 1 kap. 5 § . Vid adoption räknas fristen från det att rättens beslut om tillstånd till adoptionen vann laga kraft. Det som sägs i andra stycket om faderskap gäller även för- äldraskap för en kvinna. Denna lag träder i kraft . till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föresrkrivs att 10 kap. 5 § och 12 kap. 2 § social- tjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 och 9 §§ föräldra- 1 kap. 5 § , balken, 2 kap. 1, 4-6, 8-9 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § tredje stycket , 6 kap. 19 § när det gäller beslut att utse utredare imål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, 7 kap. 7 § när det gäller godkännande av avtal om att underhållsbidrag skall betalas för längre perioder än , 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte omfatta befogenhet att meddela beslut i frågor som avses i 5 kap. 2 § denna lag eller att fullgöra nämndens uppgifter enligt 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag eller 17 § lagen (1996:1030) om under- hållsstöd. Följande handlingar får inte gallras med stöd av bestämmelserna i 1 § första stycket: 1. handlingar som kommit in 1. handlingar som kommit in eller upprättats i samband med eller upprättats i samband med utredning om faderskap eller utredning om faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldraskap för en kvinna, 2.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om adoption, 3.handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att ett barn har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende, i ett familjehem eller i ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om barnet. Avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § tredje stycket som godkänts av socialnämnden får inte gallras förrän barnet fyllt . Handlingar skall vidare undantas från gallring enligt bestäm- melserna i 1 § av hänsyn till forskningens behov i ett representativt urval av kommuner och i övriga kommuner beträffande ett repre- sentativt urval av personer. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs att 1 och 5 §§ lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap skall ha följande lydelse. Ett barn förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen, om 1.modern är svensk medborgare, 2.fadern är svensk medborgare och barnet föds i , 3.fadern är svensk medborgare och gift med barnets mor, 4.fadern är avliden men vid sin död var svensk medborgare och barnet föds i , eller 5.fadern är avliden men vid sin död var svensk medborgare och gift med barnets mor. Det som sägs i första stycket om fadern gäller även den som är förälder enligt 1 kap. 9 § . Det som sägs i första stycket om fadern gäller även en förälder som är kvinna. Ett barn, som har fötts utom- Ett barn, som har fötts utom- lands och som inte har förvärvat lands och som inte har förvärvat svenskt medborgarskap enligt 1 svenskt medborgarskap enligt 1 eller 4 § men vars far sedan eller 4 § men vars far sedan barnets födelse är svensk med- barnets födelse är svensk med- borgare, förvärvar svenskt med- borgare, förvärvar svenskt med- borgarskap genom att fadern borgarskap genom att fadern anmäler önskemål om det innan anmäler önskemål om det innan barnet har fyllt . barnet har fyllt . som sägs om en far gäller även som sägs om en far gäller även en förälder enligt 1 kap. 9 § en förälder som är kvinna. Om barnet har fyllt och har utländskt medborgarskap, krävs för förvärv av svenskt medborgarskap att barnet samtycker därtill. Sådant samtycke behövs dock inte om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller på grund av något annat liknande förhållande. Barnets vårdnadshavare skall samtycka till förvärvet av svenskt medborgarskap. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs att 6 kap. 5 och 6 §§ samt 7 kap. 7 och 8 §§ lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. skall ha följande lydelse. Den som har avlats genom insemination med spermier från en man som kvinnan inte är gift eller sambo med har, om han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att ta del av de uppgifter om givaren som antecknats i sjukhusets särskilda journal. Har någon anledning att anta att han eller hon avlats genom sådan insemination, är socialnämnden skyldig att på begäran hjälpa denne att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade i en särskild journal. till information om sitt genetiska ursprung och föräldrarnas ansvar att upplysa barnet om dess till- komstsätt finns i 1 kap. 11 § för- Om det i ett mål om Om det i ett mål om enligt 1 kap. 9 § är en kvinna är nödvändigt att få nödvändigt att få del av de del av de uppgifter som finns uppgifter som finns om en om en insemination, är den som insemination, är den som är ansvarig för inseminationen eller eller annan som har tillgång till annan som har tillgång till begäran av domstolen lämna ut begäran av domstolen lämna ut Om det i ett mål om fader- skap, föräldraskap för en kvinna eller moderskap enligt 1 kap. 7 § är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en befruktning utanför kroppen, är den som är ansvarig för befruktningen eller någon annan som har tillgång till upp- gifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter. Den som har avlats genom befruktning utanför kroppen med ett annat ägg än kvinnans eget eller med spermier från en man som inte är kvinnans make eller sambo har, om han eller hon uppnått tillräcklig mognad, rätt att ta del av de uppgifter om givaren som antecknats i sjukhusets särskilda journal. Har någon anledning att anta att han eller hon avlats genom sådan befruktning, är socialnämnden skyldig att på begäran hjälpa denne att ta reda på om det finns några uppgifter antecknade i en särskild journal. Bestämmelser om barnets rätt till information om sitt genetiska ursprung och föräldrarnas ansvar att upplysa barnet om dess till- komstsätt finns i 1 kap. 11 § för- äldrabalken. 8 § Om det i ett mål om fader- skap, moderskap enligt 1 kap. 7 § eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § är nödvändigt att få del av de uppgifter som finns om en befruktning utanför kroppen, är den som är ansvarig för befruktningen eller någon annan som har tillgång till upp- gifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifter. Denna lag träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Om assisterad befruktning enligt lagen (1984:1140) om insemina- tion eller lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen (numera 6 och 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m.) har utförts på en kvinna som är registrerad partner eller sambo med en annan kvinna, ska partnern eller sambon under vissa förutsättningar också anses som förälder till barnet. Den särskilde utredaren ska överväga om detsamma bör gälla också vid assisterad befruktning utanför svensk lagstiftning, dvs. vid assisterad befrukt- ning som har skett i utländsk sjukvård eller i egen regi. Det ska utredas om föräldraskapet för en partner bör presumeras på lik- nande sätt som faderskapet för en gift man. Utredaren ska vidare överväga om det behövs åtgärder för att ytterligare förbättra möjligheterna för barn som kommer till genom assisterad befruktning med donerade spermier eller ägg att få kännedom om sitt genetiska ursprung. Direktivet bifogas betänkandet som bilaga 1. Utredningen har bedrivits genom överläggningar med de sak- kunniga och experterna. Sedan utredningens arbete inleddes har sex utredningssammanträden och ett inter- natsammanträde hållits. Utredningen har varit i kontakt med , HomO, företrädare för och (Arbets- och Referensgruppen för ofrivillig barnlöshet, för obstetrik och gynekologi, SFOG). Utredaren har besökt RFSL. Utredningen har inhämtat en rapport rätt till sitt ursprung - men hur resonerar föräldrarna och vad får barnen födda Utredningens uppdrag och arbete efter givarinsemination veta? – om en uppföljningsstudie av Social- styrelsens enkätstudie (SoS rapport 2000:6) om föräldrars inställ- ning till att berätta för sitt barn att det har kommit till via givarinsemination. Rapporten har gjorts av professorn i Folk- hälsovetenskap vid och gyne- kologi, , och bifogas betänkandet som bilaga 3. Assisterad befruktning kan utföras dels i form av insemination, dels i form av befruktning utanför kroppen s.k. in vitro-fertilise- ring. Bestämmelser om detta finns i 6 och 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. (före fanns bestäm- melserna i lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen). Bestämmelserna kompletteras med föreskrifter och allmänna råd från (SOSFS 2006:10) Enligt 6 kap. får insemination endast utföras om kvinnan är gift, partner eller sambo och maken, partnern eller sambon skriftligen samtyckt till detta. När det gäller samtyckets rättsliga verkan för faderskap och föräldraskap finns bestämmelser i 1 kap. 6 och 8 9 §§ , FB. Insemination med spermier från annan man än den som kvinnan är gift eller sambo med, s.k. givar- insemination, får inte utan tillstånd utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Sådan insemination ska ske under överinseende av läkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik. Vid givarinsemination ska läkaren göra en prövning om det är lämpligt att inseminationen äger rum med hänsyn till makar- nas, partnernas eller de samboendes medicinska, psykologiska och sociala förhållanden. (SOU 1983:42, s. 94) konstaterade att man vid givarinseminationer kan dra en parallell till den utrednings- och beslutsprocess som gäller adop- tioner. Åtminstone en av föräldrarna är inte biologisk förälder till barnet vilket kan skapa speciella komplikationer.