sou · GWB3107 · 2008-11-28 00:00:00 — The preparatory text requiring the funds to take environ- mental and ethical considerations into account is incorpo- rated into the text of the law. A nominating committee is responsible for recruiting the members of governing boards. The restrictions concerning the voting rights are removed. The number of board members is to be nine at the most The provision requiring four board members to be pro- posed by the social partners is abolished. lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) dels att 3 kap. 3 § och 5 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 5 kap. 4 § ska utgå, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf 3 kap. 3 a § av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf 4 kap. 2 a § av följande lydelse, dels att rubriken närmast före 4 kap. 2 a § ska lyda Hållbar utveckling, dels att 3 kap. 1, 2 och 5 §§ samt 5 kap. 6 § ska ha följande lydelse. För var och en av Första– För var och en av Första– Fjärde AP-fonderna skall det Fjärde AP-fonderna skall det finnas en styrelse. finnas en styrelse. skall bestå av nio ledamöter. ska bestå av högst nio ledamöter. Styrelsen ansvarar för fondens organisation och förvaltningen av fondens medel. Styrelsen företräder fonden. Detta gäller också inför domstol. Styrelsens ledamöter utses av Styrelsens ledamöter utses av regeringen efter förslag från en utsetts enligt 3 a §. till ordförande och en ledamot till Ledamöterna skall utses på grundval av sin kompetens att främja fondförvaltningen. Ledamöterna skall vara svenska medborgare. Den som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara ledamot. Detsamma gäller den som är i konkurs eller har näringsförbud enligt lagen (1986:436) om näringsförbud. För Första–Fjärde AP-fon- derna ska det finnas en nomine- ringskommitté med bred sam- hällsförankring som utses av rege- ringen på grundval av sin kom- petens att identifiera och rekry- tera styrelseledamöter. Regeringen får entlediga en ledamot . En ledamot skall entledigas , om ledamoten eller den som enligt 3 § första stycket föreslagit leda- moten, begär det. Om en leda- mot entledigas eller hans upp- drag annars upphör , skall en ny ledamot utses enligt 2 och 3 §§ för den återstående tiden. Regeringen får entlediga en ledamot . En ledamot ska entledigas , om leda- moten begär det. Om en leda- mot entledigas eller hans upp- drag annars upphör , ska en ny ledamot utses enligt 2 § för den återstående tiden. Första–Fjärde AP-fonderna ska i sin placeringsverksamhet, med bibehållande av målet enligt 1 §, ta hänsyn till miljö, etik och andra hållbarhetsaspekter. Följande bestämmelser i denna lag för Första–Fjärde AP- fonderna skall gälla också i fråga om Sjunde AP-fonden: – 3 kap. om fondernas led- – 3 kap. om fondernas led- ning utom 3 § första stycket, –4 kap. 1 § andra stycket om mål för placeringsverksamheten med den avvikelsen att det för förvaltningen av Premievalsfonden inte krävs att den totala risknivån skall vara låg, –4 kap. 2 § om verksamhetsplan utom vad gäller riktlinjer för utövande av rösträtt i enskilda företag, och –4 kap. 18 § första stycket om förvaltningsuppdrag. I samband med reformeringen av pensionssystemet fast- slogs att AP-fondernas uppdrag är att åstadkomma hög avkastning på de fonderade pengarna i syfte att bidra till goda pensioner. I den nya lagens förarbeten påpekades därutöver att fonderna också skulle ta hänsyn till miljöaspekter och till etiska dimensioner i sin placeringspolitik, utan att göra avkall på målet om en hög avkast- ning.1 påpekade finansutskott att erfaren- heterna av arbetet med etik och miljö inom AP-fonderna borde utvärderas.2 Inom ramen för regeringens årliga utvärdering av AP- fondernas verksamhet året därpå, förutskickade regeringen att en offentlig utredning skulle tillsättas för att genomföra denna utvärdering. Det kan också nämnas att () i brev framförde till regeringen att borde besluta om en ram för AP-fondernas etiska riktlinjer och ägarpolicy. Detta resulterade i det uppdrag som kommittén har fått och som här avrapporteras. I regeringens uppdrag (se bilaga 1) anges att utredningen ska utvärdera första till fjärde och sjunde AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik samt riktlinjerna för bolagsstyrning Inom den ramen ska innefattas en beskrivning av hur kapitalplaceringar på grundval av sådana premisser bedrivs av kapitalförvaltare i och utomlands. Vidare ska kommittén bedöma om och i så fall på vad sätt denna typ av hänsyn påverkat AP-fondernas huvud- mål, dvs. avkastningen, och om och hur det påverkat de företag 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemet. 2Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2003. 2004/2005: FiU 6. som fonderna investerar i. Utredningen ska också diskutera kravet att AP-fonderna ska arbeta på ett sätt som inger förtroende hos allmänheten. En del av detta handlar om hur de bör utöva sin ägarroll och vilka möjligheter de bör ha för att göra detta. Slutligen ska utredningen föreslå förändringar i fondernas riktlinjer om man finner det motiverat, givet det i lag och förarbeten givna uppdraget till AP-fonderna, med hög långsiktig avkastning som grundläg- gande mål, och givet att inte förutsättningarna för utvärdering av fondernas verksamhet försämras. Ett utredningsuppdrag av det här slaget innebär möjlighet till olika angreppssätt och till prioritering av olika aspekter. Kom- mittén har lagt huvudvikten vid ett antal övergripande aspekter på hänsyn till miljö och etik. Däremot har kommittén inte sett som sin uppgift att gå igenom och utvärdera enskilda fall, gå in i mer tekniska metoddiskussioner eller att formulera operativa råd. När det gäller bolagsstyrningsfrågorna, som i direktiven nämns i generella termer och med ersättningsfrågor som exempel, har det enligt kommitténs uppfattning varit naturligt att koncentrera arbetet till de aspekter som kan bedömas antingen ha tydlig kopp- ling till företagens sätt att hantera etiska krav och miljöhänsyn, eller som har specifik betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna. Kommittén har däremot inte sett som sin uppgift att försöka göra en genomgång av bolagsstyrningsproblematiken i hela dess vidd, i synnerhet som en sådan bred analys relativt genomfördes inom ramen för arbete.3 Avslutningsvis bör nämnas att uttrycket AP-fondernas rikt- linjer kan tolkas antingen som regeringens och riktlin- jer till fonderna eller de riktlinjer fonderna själva utarbetar för arbetet med etik- och miljöaspekterna. Enligt vår uppfattning är bägge dessa led i högsta grad relevanta, som de också kan sägas betinga varandra. Vi kommer därför att diskutera bägge dessa aspekter. Det kommer att framgå av sammanhanget vilken aspekt som diskuteras i det enskilda fallet. 1.3Ökat fokus på etik och miljö Att gått sedan AP-fonderna fick ett delvis nytt uppdrag är i sig ett gott skäl att utvärdera hur uppdraget hanterats och vilka effekter det fått. Frågorna om mänskliga rättigheter, om miljö- 3Näringslivet och förtroendet SOU 2004:47. hänsyn med mera när det gäller finansiella placeringar och bolags- styrning har fått kraftigt ökat uppmärksamhet, inte minst internationellt. Ökat fokus på barnarbete, på korruption och på olika former av diskriminering har påverkat tänkesätt och agendor. På miljöområdet har klimatfrågan intagit en huvudroll på den politiska scenen. Det har också bjudit på ett antal s.k. företagsskandaler, både i och på andra håll, där företagsledningar mer eller mindre självsvåldigt gynnat sig själva på andra intressenters bekostnad. Detta har satt fokus på bolagsstyr- ningsfrågorna och på vikten av aktiva ägare. Detta har lett till reaktioner från allmänheten och till åtgärder från företag, från internationella organisationer, från stater och från frivilligorganisationer. Bland företagen har begreppet Corporate Social Responsibility (CSR), kommit i fokus, dvs. en förväntan att företag på eget initiativ, och utöver vad lagstiftningen kräver, tar ansvar för sin roll i och påverkan på samhället. Det kan handla om att säkerställa att företaget inte genom sin verksamhet medverkar till kränkningar av mänskliga rättigheter, att försäkra sig om att godtagbara arbetsvillkor råder även i produktionsländer där arbetslagstiftningen är svag eller inte efterlevs, ett aktivt miljö- arbete etc.4 CSR är den oftast förekommande beteckningen, även om det finns varianter som uttrycker i huvudsak detsamma. På investerarsidan motsvaras detta av begreppet Socially Respons- ible Investment (SRI), som är den beteckning som oftast används. På svenska brukar man tala om hållbara5 eller ansvarfulla investeringar. De centrala beståndsdelarna i detta brukar i sin tur betecknas med ESG, vilket står för Environment, Social, Govern- ance. Det är alltså miljöhänsyn, frågor kring mänskliga rättigheter och arbetsvillkor, och bolagsstyrning som är de tre pelare som ett ansvarsfullt investerarbeteende vilar på.6 På det multilaterala planet har dessa frågor diskuterats och även kodifieras i en rad olika sammanhang; inom FN och dess under- 4Statligt ägda företag i är är skyldiga att redovisa sitt arbete med etik, miljö, jämställdhet mm. Noteras kan också att och slutit ett unikt avtal angående CSR-samarbete. (se:www.swedenabroad.com/Page20803.aspx) 5Hållbarhet och hållbar utveckling brukar generellt definieras som att utnyttja jordens resurser på ett sätt som inte negativt påverkar kommande generationers möjligheter att utnyttja resurserna. Hållbarhetsbegreppet fördes fram i samband med , och var då helt fokuserat på miljöaspekter. har begreppet fått ett successivt vidare innehåll och innefattar numera frågor av exempelvis social och etisk karaktär. 6Ibland talar man om enbart responsible eller om sustainable investments. av näraliggande begrepp kan ses som ett uttryck för situationen på ett område som fortfarande söker sina former, avgränsningar och exakta definitioner, men avspeglar också en konkurrens mellan olika synsätt och tolkningar. organ , inom och EU när det gäller mellanstatliga sam- arbeten, men också inom exempelvis ICC (International Chamber of Commerce) och ISO. Inom FN lanserades 1999 av dåvarande generalsekreteraren nio principer (som utökades till tio) på basis av ett antal centrala konventioner, som riktar sig till företag under namnet Global Compact (se faktaruta). Tanken med Global Compact är att företag tecknar ett avtal med FN och dess general- sekreterare att arbeta efter dessa principer. Det unika med detta förfaringssätt är att företag avtalsmässigt förbinder sig att följa innehållet i centrala konventioner, konventioner som ju i sig bara riktar sig till stater. Global Compact är ett frivilligt FN-initiativ för att främja att företag be- driver sin verksamhet med hänsyn till tio universellt etablerade principer. De tio principerna bygger på internationella konventioner inom områdena: Kraven för att vara med i Global Compact är att: Företagets VD skickar ett brev – helst med godkännande av företagets styrelse – att man stöder principerna i Global Compact till FN:s Generalsekreterare. Detta innebär att företaget ska: Se till att inkorporera Global Compacts principer i sin företagsstrategi och arbeta för att principerna blir en del av företagskulturen i det dagliga arbetet. Åta sig att offentligt stå upp för Global Compact och dess principer. I sin årsredovisning redogöra för hur de stödjer och arbetar för Global Compact och de tio principerna. Mer information om Global Compact finns på () Arton svenska företag som ställt sig bakom bl.a. Global Compact har i samarbete med bildat gruppen Globalt Ansvar, ett initiativ som togs av regeringen syftande till att främja svenska företags arbete för mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, bekämpande av korruption och en bättre miljö. Utgångspunkten för Globalt Ansvars verksamhet är de internationella konventioner och nor- mer för företag som formuleras i riktlinjer för multinationella företag och i FN:s Global Compacts tio principer. Mer information om Globalt ansvar finns på /sb/d/2657/a/14557 2006 lanserades de sex principer för s.k. ansvarsfulla investeringar och som riktar sig till investerare, under namnet Principles for (). De sex principerna hade undertecknats av 362 finan- siella företag, däribland AP-fonderna, som tillsammans förvaltar tillgångar till ett värde över 14 triljoner USD.7 hade antalet undertecknare växt till 441 stycken. PRI utgör också ett samarbetsforum mellan deltagarna, bl.a. finns ett gemensamt, inter- netbaserat forum eller clearinghouse för diskussioner och erfarenhetsutbyte och kontaktskapande. 1.We will incorporate ESG issues into investment analysis and decision- making processes. 2.We will be owners and incorporate ESG issues into our ownership policies and practices. 3.We will seek appropriate disclosure on ESG issues by the entities in which we invest. 4.We will promote acceptance and implementation of the Principles within the investment industry. 5.We will work together to enhance our effectiveness in implementing the Principles. 6.We will each report on our activities and progress towards implementing the Principles. In signing the Principles, we as investors publicly commit to adopt and implement them, where consistent with our fiduciary responsibilities. We also commit to evaluate the effectiveness and improve the content of the Principles over time. We believe this will improve our ability to meet commitments to beneficiaries as well as better align our investment activi- ties with the broader interests of society. We encourage other investors to adopt the Principles. 7 PRI Report on Progress 2008 Initiative. I rapporten konstateras, för- utom att antalet undertecknare växt snabbt, att implementeringen av principerna varit snabb och framgångsrik. Framväxt av placerarnätverk och allianser Ansvarsfulla investeringar är ett område där såväl handfast aktivitet som teoretiskt och metodmässigt tänkande pågått , men det är fortfarande ett område där erfarenheterna ändå är relativt begränsade, informationsunderlaget ibland bristfälligt och meto- diken långtifrån färdig. Detta gör att det finns ett stort behov av informations- och erfarenhetsutbyte mellan investerarna. Dess- utom finns det ofta behov av samarbete mellan olika investerare för att påverka portföljföretagen. Detta är inte unikt för etik/miljö- området; det typiska för en institutionell investerare är att vara minoritetsdelägare, och samarbete är generellt en förutsättning för att kunna påverka som ägare. Mot den bakgrunden är det inte förvånande att det växt fram ett antal mer eller mindre formaliserade samarbeten mellan större eller mindre grupper av investerare. Det handlar också i många fall om en samverkan mellan investerare och port- följföretag, eftersom även de senare har ett intresse av att enhetliga standarder etc. kan utvecklas. Utöver PRI finns flera internationellt samarbetsinitiativ, som en eller flera fonder deltar i. Ett sådant, där samtliga deltar, är (CDP), som är ett samarbetsprojekt för att öka företagens medvetande om klimatförändringar. Genom projektet påverkar institutionella investerare företagen att rapportera på ett mer transparent sätt kring strategier för klimatfrågor, och att bättre dokumentera nyckeltal som kan visa på förbättringar. CDP syftar till att effektivisera datainsamlingsprocessen genom att ett stort antal investerare kollektivt skriver under en gemensam förfrågan om data och rapportering om utsläpp av växthusgaser. 2007 skickades den femte omgången formulär ut till 2 400 företag från 280 institutionella investerare som sammanlagt representerar . Svaren görs fritt tillgängliga på en webbsida och formulären har haft en svarsfrekvens kring 80– . Ytterligare ett internationellt initiativ som fonderna stödjer är initiativet för transparens inom utvinningsindustrierna, framför allt oljebolag, benämnt Transparency Initiative (EITI). Tillsammans med ett 70-tal andra investerare har fonderna formellt gett sitt stöd till EITI, vilket signalerar till länder och bolag med utvinningsverksamhet att ägare förväntar en tydlig och transparent redovisning av intäkterna. Behovet är särskilt stort i länder med rika naturresurser men svaga regeringar. Tydligare rapportering av inkomster från värdländerna, liksom att företagen rapporterar vad de betalar, ökar transparensen i samhället och bidrar till bättre villkor för ekonomisk styrning. Våra värderingar och andras värderingar Är det rätt och rimligt att kräva att företag i andra länder ska underkasta sig svenska eller västerländska regler och värderingar för att anses acceptabla? Med vilken rätt, kan man fråga, ska , eller något annat land tala om och föreskriva för resten av världen vad som är det rätta och det goda? Är inte detta att se som ett etnocentriskt eller besserwisseraktigt beteende? Ett sätt att hantera detta kan vara att ta utgångspunkt i sådana regler och konventioner som är accepterade av en stor grupp av länder, och från alla världsdelar, företrädesvis inom FN:s ram. Med regler som är globalt accepterade skulle man kunna säga att proble- met åtminstone i formell mening är löst. Å andra sidan är mycket av den filosofiska och ideologiska grunden till huvuddelen av de internationella konventionerna rotad i västerländskt tänkande, i vid mening. Internationella konventioner kan dessutom uppfattas, tol- kas och tillämpas olika. Om normer och regler bara har en genuin förankring i den vita, kristna och rika världen kan det kvarstå ett latent legitimitetsproblem. Det är således viktigt att inse att tillämpandet av etiska principer på global nivå är en komplex fråga som detta inte behöver leda till slutsatsen att värderelativism skulle vara den enda möjliga hållningen. Samhällen, liksom enskilda individer, kan stå för sina egna värderingar och inse och respektera andras. Det finns dock värden som alla i den globala affärsvärlden borde ha goda skäl att omfatta.8 8Thomas Donaldson och Thoams W. Dunfee har diskuterat begreppet hypernorms, beskrivna som - - - principles so fundamental that they constitute norms by which all others are to be judged. Hypernorms are discernible in a convergence of religious, political and philosophical thought When ethics : the promise and peril of global business ethics by and , , Summer 1999; 41). En besläktad problemställning gäller risken att etiska och miljö- mässiga krav i realiteten kan bli en förevändning för att hindra konkurrens och frihandel. Den handelspolitiska historien inrym- mer åtskilliga inslag där utländska eller andra icke-önskvärda kon- kurrenters påstådda osunda och orättfärdiga affärsmetoder utmå- lats som en orättvis konkurrens som bör motverkas med poli- tiska ingrepp. Det är viktigt att hålla isär vad som kan vara berät- tigade, etiskt grundade krav och vad som är maskerad egennytta. De risker för etnocentriskt och protektionistiskt beteende som kan uppstå om man från svenska investerares sida avkräver andra länders företag anpassning till svenska/västerländska värderingar har fått en ny dimension. Det handlar om s.k. , helt eller delvis statliga kapitalplacerare, företrädesvis från icke-OECD-länder, som på basis av mycket omfattande kapitaltillgångar i växande grad går in som ägare av stora och strategiska företag i och . Även om det i ett världsekonomiskt perspektiv i grunden är naturligt och önskvärt att dessa kapitaltillgångar får en produktiv användning och bidrar till att finansiera utveckling av företagen, har det funnits farhågor för att dessa fonder i sin placeringspolitik ska styras inte enbart av finansiella kriterier utan också av politiska mål. Här finns beröringspunkter med frågan hur och vem som ska formulera fondernas etiska utgångspunkter som kommer att disku- teras i kapitel 5, graden av formell och reell självständighet från den politiska makten, och huruvida fonderna, särskilt på den interna- arenan, mot den bakgrunden kan uppfattas som styrda av en politisk agenda eller ej. Uttryck som etisk standard, miljömedvetenhet och hållbar- het när företag beskriver sig själva och sin verksamhet kan bli attribut som man av opportunistiska skäl infogar i sin marknads- föring och sitt varumärkesbyggande. Huvudsyftet är då att skapa ett intryck av etisk och miljömässig medvetenhet snarare än att seriöst förändra och utveckla sitt sätt att arbeta. Resultatet blir i så fall uppvisningar i politisk korrekthet och corporate bullshit snarare än verklig utveckling. Därför är det viktigt att utveckla och kommunicera tydliga normer, begrepp och måttstockar och att utveckla genomlysning och reviderbarhet. Här kan initiativ som GRI (Global Reporting Initiative)spela en viktig roll. Aktiva mass- media har också stor betydelse för att uppnå den transparens som är nödvändig för att kunna skilja seriöst arbete från mindre seriöst. Kommitténs bedömning: AP-fonderna tagna tillsammans till- hör världens sex största statliga pensionsförvaltare. En begrän- sad men växande andel av kapitalet i den europeiska pensions- industrin, som i sig är växande, förvaltas med uttryckliga hänsyn tagna till hållbarhetsaspekter. Verksamheten är ännu inte fullt utvecklad. Genom deltagande i internationella nätverk, som FN:s principer för ansvarsfulla investeringar, sprids erfarenheter och information om god praxis. Det är positivt att AP fonderna deltar i sådana nätverk. Globaliseringen har de senaste 10 20 åren satt sin prägel både på den reala och på den finansiella ekonomin. Globaliseringen innebär stora ekonomiska fördelar, men också växande risker och därmed växande krav på institutionella investerare, liksom på andra, att kunna bedöma och hantera dessa risker – utvecklingen under hös- ten 2008 visar tydligt att detta är lättare sagt än gjort. Ett grund- läggande problem för en placerare är att det av uppenbara skäl är svårare att bevaka och bedöma utvecklingen i ett stort antal företag i ett stort antal länder än att bara bevaka företag på sin hemma- marknad. Och eftersom hemmaföretagen alltmer har sin verk- samhet utanför växer informations- och bedömnings- problemen även när det gäller dem. En snabbt växande flora av ofta komplexa finansiella instrument där riskbilden kan vara svår att genomskåda adderar till transparensproblemen och gör riskbilden svårbedömd. Att ta in, jämföra och värdera information om företag världen över innebär många svårigheter, men när det gäller tekniska, juri- diska och finansiella förhållanden finns ändå en hel del fakta, doku- mentation och siffror att tillgå. När det däremot gäller ESG-frågor blir det oftast svårare. I den mån rimligt säkra data överhuvudtaget funnits, har det saknats etablerade mät- och värderingsmetoder. har dock viktiga initiativ tagits, kanske framför allt inom ramen för Global Reporting Initiative (GRI), som etablerar en internationell plattform för rapportering av denna typ av data.1 Icke desto mindre är det en lång väg att gå innan data och information om miljöförhållanden, hävdandet av mänskliga rättigheter etc. når samma säkerhet och jämförbarhet som traditionella finansiella data. Detta innebär med andra ord en stor utmaning för AP-fonderna, liksom för andra investerare med ambition att ta in denna typ av aspekter i sin målfunktion, både när det gäller att utveckla ett förhållningssätt och praktiskt fungerade, rimligt kostnadseffektiva metoder att omhänderta detta. 1 4 AP-fondernas samlade tillgångar var 2008 nästan 900 mdkr.2 Det handlar alltså om i och för sig avsevärda finansiella resurser. utgör detta en mycket liten del av den globala kapitalmarknaden. Denna marknad kan defi- nieras och avgränsas på olika sätt, vilket gör att man kan komma fram till olika stora belopp.