sou · GWB361 · 2008-06-16 00:00:00 — Den föregående lagstiftningen för nödsituationer (the Emergency Powers Act 1920) användes sammanlagt tolv gånger under de den var i kraft, senast 1974.77 Del 2 av den nuvarande Civil Contingencies Act har aldrig använts.78 Civil Contingencies Act 2004 Explanatory Notes to Civil Contingencies Act 2004 Civil Contingencies Secretariat. Civil Contingencies Act 2004: a short guide (revised) nfo/15mayshortguide.pdf - First Report, rapport om den parlamentariska beredningen av lagen office.co.uk/pa/jt200203/jtselect/jtdcc/184/18402.htm Spyblog, kritik av Civil Contingencies Act , and (2006). The Civil Contingencies Act 2004 Risk, Resilience and the in the Central Government Arrangements for Responding to an Emergency: Concept of Operations . Krisberedskapsinformation för civil- försvaret och allmänheten. 77Civil Contingencies Act 2004: a short guide opt cit. 78Walker och Broderick opt. cit., s. 188. I tidiga 1900-talshistoria är missbruket av undantagstill- stånd ett återkommande problem. Under använ- des undantagstillstånd regelbundet; ibland var den enda orsaken att regeringen inte kunde finna parlamentariskt stöd för sina lag- förslag. Paragraf 48 i konstitution har blivit ökänd: den gav rikskanslern, på relativt vaga grunder och för obe- gränsad tid, en i det närmaste oinskränkt makt (t.ex. att inskränka eller upphäva grundläggande fri- och rättigheter och att använda de tyska militära styrkorna). fram till krigsslutet var under permanent undantagstillstånd, proklamerat av efter Riksdagshusbranden.79 Mot bakgrund av detta tvekade tyska efter- krigspolitiker länge med att införa regler om undantagstillstånd. Det var också inrikespolitiskt mycket kontroversiellt. De allierade krävde dock att sådana regler skulle införas för att skulle återfå sin fulla suveränitet. ändrade sålunda diskussioner grundlagen med ett tillägg, de s.k. Notstandgesetze. Detta skedde när det västtyska politiska systemet ifrågasattes av det tyska studentupp- roret, vilket skulle utmynna bl.a. i attentat mot poli- tiker och näringslivsföreträdare, utförda främst av Röda arméfrak- tionen.80 har det i förts en diskussion om huruvida grundlagens regler om nödtillstånd är anpassade för dagens terror- hot och speciellt en attack liknande den som utfördes i . Detta, anser många, är inte fallet.81 Den tyska inrikesministern har framfört möjligheten att ändra konstitutionen 79 Schweiger, (2005). für akademische Texte, Dokument Nr. V56999, kap. 1; Benda, für politische Bildung; , (2006). German Constitutional and Doctrine on State of Emergency – Paradigms and Dilemmas of a Traditional () Nr. 5, ; Deutsche Notstandsgesetze i tyska . 80Schweiger, , opt. cit., s.2; Deutsche Notstandsgesetze i tyska ; Notstandsgesetze i LeMO: Lebendiges virtuelles Museum Online Koalition/notstandsgesetze.html,. 81Se också Ackerman opt cit fotnot 25 och 78. Bilaga – Länderstudier: krishantering i regelverk och praktik och instifta vad som kommit att kallas ett Quasi-Verteidigungsfall.82 har dock inga sådana ändringar gjorts. Lagstiftning och beslutsfattande för de högsta statsorganen Den tyska grundlagen innefattar, inte minst p.g.a. de historiska erfarenheterna, en mycket noggrann reglering av statens funktions- sätt vid nödlägen, med en terminologi som också skiljer sig från den gängse: Spannungsfall och Verteidigungsfall (se kapitel 3.2). P.g.a. de detaljerade konstitutionella bestämmelserna finns litet behov av ytterligare lagtexter som reglerar grunderna för spänt till- stånd och försvarstillstånd. Praktiska konsekvenser (för energi- och elförsörjning, luft- och sjöfart, järnvägarna, postväsendet, m.m.) behandlas däremot i en rad tekniskt hållna lagar.83 Dessutom finns regler för parlamentets och det gemensamma utskottets arbetsordning vid nödtillstånd.84 I finns också ett s.k. katastroftillstånd (Katastrophenfall). Detta regleras inte på federal nivå, utan på förbundsstatsnivå.85 P.g.a. dess avgränsade och mer lokala roll, diskuteras katastroftillstånd inte närmare i denna rap- port. Grundlagsregleringen av beslutsfattandet för de högsta organen beskrivs närmare i kapitel 3.2. I det följande diskuteras därför bara i korthet vilka av förordningarna som var mest kontroversiella när lagen tillkom. Vid försvarstillstånd övergår befälet för försvarsmakten från försvarsministern till förbundskanslern (se kapitel 3 ovan). Denna reglering kallas ofta och att makten över de tyska stridsmakterna på detta sätt koncentreras i förbundskanslerns händer har varit omstritt. Idén om det gemensamma utskottet (dvs. ett nödparlament inte helt olikt den svenska krigsdelegationen) kritiserades skarpt när förslag om nödåtgärder diskuterades, då ett potentiellt maktöver- tagande som kunde åsidosätta de grundläggande konstitutionella 82Heribert Prantl (2007). Quasi-Verteidigungsfall: : Beim Abschuss gilt das Kriegsrecht, sueddeutsche.de , Flugzeugabschuss bei Terrorgefahr: Widerstand gegen , Spiegel Online . 84Geschäftsordnung für das Verfahren nach Artikel 115 d des Grundgesetzes, Geschäftsordnung für den Gemeinsamen Ausschuss. 85Förbundsstaternas regleringar finns samlade på följande webbplats: grundlagen/04Bundeslaender/KatSGBundeslaender_node.html_nnn=true organen vid ett försvarstillstånd befarades. Speciellt starkt var motståndet mot att det gemensamma utskottet självt skulle kunna bestämma om förhållandena var sådana att nödparlamentet måste överta de bägge kamrarnas roll. För lagstiftarna var det dock ett sätt att försäkra sig om att i alla fall något slags parlamentarisk verksamhet fortsätter även i ett nödläge. Dessutom får nödparla- mentet inte förändra eller tillfälligt upphäva grundlagen. Utskottet får ej heller stifta lagar om Europeiska Unionen, förbundsrepubli- kens medlemskap i internationella organisationer eller ny för- bundsstatsindelning. Det är inte heller så att det gemensamma utskottet nödvändigtvis tar över Bundestags och Bundesrats roller. En annan, mindre radikal, lösning är det gemensamma lagstift- ningsförfarandet, som innebär att de båda kamrarna i brådskande fall och i en gemensam sittning behandlar ett lagförslag. Kritiken av de tyska nödlagarna har dock ofta varit principiell och historisk till sin karaktär, snarare än teknisk eller detaljinriktad. Den har också avmattats i och med att den tyska demokratin visat sig stabil. I tyska analyser framhåller man också gärna att den tyska regleringen av nödlägen är den kanske mest robusta och noggranna i Europa.86 De s.k. Notstandgesezte har aldrig använts i Tyskland.87 Geschäftsordnung für das Verfahren nach Artikel 115 d des Grundgesetzes Geschäftsordnung für den Gemeinsamen Ausschuß Benda, für politische Bildung 23,0,0,Notstandsverfassung.html 86Schweiger, , opt. 87Benda, opt. Bilaga – Länderstudier: krishantering i regelverk och praktik , (2006). German Constitutional and Doctrine on State of Emergency – Paradigms and Dilemmas of a Traditional () Nr. Schweiger, (2005). für akademische Texte, Dokument Nr. Trotter,(1997). im historischen und europäischen Rechtsvergleich. Denna jämförelse av hur nödtillstånd regleras i europeiska länders konstitutioner och lagstiftning visar att det svenska regelverket om krig och krigsfara i regeringsformens trettonde kapitel i vissa delar är unikt – och i andra hänseenden är mycket likt eller normalfallet. är i ett europeiskt perspektiv unikt i sin konstitutionella reglering av ockupationstillstånd: inget annat euro- peiskt land kommer i närheten av den noggranna reglering i fall av ockupation som har. grundlag är också relativt ovanlig i det att bestämmelserna om nödlägen inte speglar vare sig den gängse analysen av dagens hotsituation eller landets historiska erfarenheter. Detta är annars vanligt i de europeiska konstitutioner som innefattar en definition av nödlägen: en blandning av histo- riska erfarenheter (av statskupper, inre oroligheter osv.) och nutida hot (storolyckor, epidemier, naturkatastrofer eller hot mot stats- skickets fortbestånd) är i dessa fall vanligt förekommande. Där- emot är inte ovanligt när det gäller graden av reglering: kartläggningen visar på att den svenska konstitutionella regleringen av krig och krigsfara inte tillhör vare sig de mest eller minst detalje- rade på området utan ligger någonstans i mitten på skalan. rekommendationer iakttas i varierande grad i de europeiska konstitutionerna. De centraleuropeiska och baltiska grundlagarna, som ju antingen är relativt nyskrivna eller reviderades i grunden efter kommunismens fall, följer generellt sett i högre grad kommissionens rekommendationer än vad västeurope- iska grundlagar gör. Den rekommendation som oftast följs i euro- peiska grundlagar generellt är kravet på att nödtillstånd ska prokla- meras: de facto undantags-, krigs- eller ockupationstillstånd är, så långt denna framställning kan avgöra, ovanliga i . Anmärk- ningsvärt är att ett relativt stort antal grundlagar inte tydligt klar- gör vilka fri- och rättigheter statsmakten har rätt att tillfälligt upp- häva under ett nödtillstånd och vilka som under alla förhållanden Detta är ett av de mest centrala av Venedig- kommissionens krav. Andra rekommendationer, såsom kraven på proportionalitet, rättsstatlighet och att nödlägen som kan ge upp- hov till undantagstillstånd klart och entydigt ska definieras och begränsas i konstitutionen, följs i varierande grad i de 27 länder som ingår i rapporten. Dagens internationella och europeiska debatt om undantags- tillstånd skulle något förenklat kunna sammanfattas i två centrala frågeställningar: Hur väl har regler om undantagstillstånd tilläm- pats i praktiken? Här är det främst det franska beslutet under Parisupploppen senhösten 2005 som diskuteras, och i råder oenighet om huruvida den franska lagen tillämpats på ett ade- kvat sätt. En kanske mer grundläggande frågeställning är: hur viktig är egentligen en grundlagsreglering av nödlägen? Denna fråga har varit föremål för debatt under många årtionden, och som vi har sett har europeiska lagstiftare haft mycket olika inställning till detta. har också fått förnyad aktualitet med den mång- facetterade hotbild som västvärldens länder nu oftast utgår ifrån när de analyserar sin omvärld. Denna komplicerade hotbild, mycket avlägsen det rädsla för en möjlig Sovjetinvasion, kan kanske tydligast symboliseras av de diametralt olika faror som glo- bal uppvärmning och utgör. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighetsregler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten.