sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Den enormt stora mängden ansökningar hade kanske kunnat undvikas om syf- tet med bidraget specificerats tydligare. Det hade lett till mindre arbete för , och för de sökande organisationerna själva, som då inte hade behövt lägga ner tid på att arbeta med en ansökan till ett stöd de sedan ändå inte kunde komma ifråga för. Den inskränkning att till exempel återkommande festivaler inte kunde komma ifråga, som gjorde när ansök- ningsmängden redan var ett faktum, hade kunnat göras tidigare. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Också bidragsfördelningen visar på att syftet med stödet inte definierats så tydligt. De som fått stöd har fått det för alla möjliga olika typer av projekt, där den gemensamma nämnaren enligt Sta- tens kulturråd bland annat är att projektet anses kunna få långsik- tiga effekter och att man har många andra samarbetspartners. I övrigt syns ingen särskild inriktning från Statens kulturråds sida. Vissa av de aktörer som fick del av de tre miljonerna är att betrakta som specialinriktade på just frågor om etnisk och kulturell mång- fald, det är så att säga anledningen till att organisationen finns och man använde stödet för att ordna aktiviteter där frågan diskutera- des. Andra ser sig som aktörer inom integrationssektorn. Andra är specialkunniga på till exempel musik eller dans från ett visst land, kultur eller region. Åter andra hade aldrig egentligen jobbat med mångfaldsfrågor och ordnade ett projekt som passade in under Mångkulturåret. Bland de som fick stöd finns såväl projekt som bland Statens kulturråds återkommande stöd bäst skulle passa in just under stö- det till mångkulturella organisationer, men också sådana som sna- rare handlar om internationellt kulturutbyte eller om nationella minoriteter. Andra jobbar med projekt som har kunnat komma ifråga för stöd från , det har inte funnits något stöd som passar för deras verksamhet. Det tillfälliga stödet visade därmed på att Statens kulturråds stödformer så som de nu är utformade inte fångar upp alla intressanta aktörer och deras satsningar. Positivt med bredden bland de beviljade projekten är förstås den öppenhet från Statens kulturråds sida som detta signalerar – intres- santa satsningar har inte stängts ute på grund av hård gränsdrag- ning. Negativt är bland annat att det kommer att bli mycket svårt för att jämföra resultaten av projekten. Projektgruppens bredd visar förstås inte heller bara att just detta stöd var otydligt definierat, utan att både själva ordet mångkultur och direktiven gällande det reguljära stödet till mångkulturella organisationer är otydliga. har också själva efterlyst en större tydlighet gällande syftet med detta stöd. Detta skulle underlätta också för de aktörer som söker stöden. Många av de projekt som bedrivits med hjälp av det tillfälliga stödet har, enligt samordnarens bedömning, varit mycket fram- gångsrika. Några av dem lyfter vi upp i avsnittet Goda exempel. Stödet bidrog också till att ge en, om än tillfällig, väg in i systemet för aktörer som inte tidigare haft möjligheten. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Samordnaren tycker dock att den i efterhand från Statens kul- turråds sida uttalade prioriteringen av sökande som hade annan medfinansiering kanske inte var den bästa. I ljuset av många delta- gares erfarenheter av att detta krav generellt har ökat och försvårar för mindre oetablerade aktörer att ta sig in i kultursektorn, hade det varit bra om hade frångått denna princip, som allmänt tillämpas på , i fördelningen av det tillfäl- liga stödet. En generell strävan i arbetet för ökad etnisk och kultu- rell mångfald måste vara att så mycket som möjligt underlätta för nya aktörer att etablera sig. De långsiktiga effekterna av det tillfälliga stödet är svårare att uttala sig om. Samrådsgruppsmötena ägde rum då året varit avslutat och det var svårt att avgöra om de positiva effekter som många av deltagarna upplevde skulle hålla i sig. Också beskrivningen av kultursektorn som opportunistisk är värd att ta i beaktande, om pengar finns att söka för en speciell sorts verksam- het kommer fler aktörer att vara intresserade av denna. Det är där- med svårt att säga om det stora intresset från såväl fria aktörer som deras samarbetspartners kommer att hålla i sig. Angående deltagarnas beskrivning av kultursektorn som opportunistisk menar samordnaren att det också är möjligt att se positivt på detta: det är alltså ganska lätt att väcka ett intresse för frågor genom att till exempel utannonsera riktade stöd och göra andra typer av satsningar. Det är däremot lätt att konstatera, som samordnaren gjort också tidigare, att det är viktigt att vara tydlig med vad som är syftet med och att de signaler som skickas ut i och med ett namnval är viktiga att tänka på. En negativ effekt av det tillfälliga stödet är att det på ett sätt kan uppfattas som lite av falsk marknadsföring av möjligheterna att få stöd från . Eftersom ingen stor höjning av det stående stödet till Mångkulturella organisationer har aviserats kommer de allra flesta av de nya aktörer som sökte stödet 2007 att bli utan inte bara utan också framöver. Många av de svårigheter som deltagarna i samrådsgrupperna lyfte fram är på ett sätt allmänna iakttagelser om kulturlivet: det saknas pengar, men inte idéer och det är svårt för nya aktörer att etablera sig. Dessutom fanns också en stor frustration kring att det för aktörer som varit igång ändå varit svårt att komma ifråga för mer långsiktiga stöd och därmed slippa en del av det administrativa arbetet och den kortsiktiga planeringen. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser taget kan gruppen som helhet därmed sägas önska sig både lättare vägar in och mer kontinuitet. Samordnaren menar att detta på ett sätt är allmänna önskningar från kultursektorn, men att svårigheterna inom kulturlivet är sär- skilt tydliga för aktörer som arbetar just med etnisk och kulturell mångfald. Här har nämligen många nya aktörer etablerat sig utan att resurserna ökat och detta ser samordnaren som ett pro- blem. De många sökande till det tillfälliga tre-miljoner-kronors- stödet under Mångkulturåret och bredden på verksamheterna tydliggjorde denna utveckling. 2.5Lokala och regionala erfarenheter samtliga kommuner, landsting, regioner och länsstyrelser inbjöds av regeringen att medverka i . I regeringens beslut betonades att det är en förutsättning att även aktörer på lokal och regional nivå deltar samt att kommuners, landstings, regioners och länsstyrelsers kulturverksamheter är av central betydelse för att ska bli framgångsrikt och ge bestående effekter. Regeringen lyfte också i sitt beslut fram betydelsen av samverkan mellan nationella, regionala och lokala nivåer och olika typer av verksamheter för att kunna uppnå en generellt större etnisk och kulturell mångfald i hela landet (Regeringsbeslut U2005/4445/Kr, U2005/2828/Kr). Nedan redo- görs kortfattat för huvuddragen i arbetet med att öka den kulturella mångfalden under i det offentligt finansierade kulturlivet på lokal och regional nivå. Sammanställningen ska inte ses som heltäckande och inte heller läsas så att de aktiviteter som är med här är just de som samord- naren bedömt som mest intressanta eller relevanta . Sam- ordnaren har inte haft någon möjlighet att bedöma kvaliteten på varje enskild satsning som gjorts, och de arrangemang som är med i denna genomgång ska endast ses om ett urval av alla de aktiviteter som arrangerades . I de allra flesta fall är de nämnda föreläsningarna, utställningarna och andra kulturella satsningarna sådana som den arrangerande kommunen eller regionen själva upp- gett arrangerades med anledning av Mångkulturåret. I något fall har samordnaren själv gjort bedömningen att aktiviteten passade in i sammanställningen av de lokala och regionala erfarenheterna. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser 2.5.1Ekonomiska resurser och öronmärkta anslag genomförde samordnaren en kartläggning för att ta reda på hur stora ekonomiska resurser som olika lokala och regionala aktörer har avsatt på aktiviteter och verksamhet under Mångkultur- . Fokus låg på kommuner, länsmuseer, länsbibliotek samt kulturarbetsförmedlingar och hur mycket interna och externa medel som dessa hade beslutat att avsätta till verksamhet under . Samordnaren öppnade upp för en uppskatt- ning av hur mycket pengar som avsatts i de fall aktörerna själva inte kunde ge någon exakt siffra. Siffrorna nedan bör alltså ses som en ungefärlig uppskattning. Av landets 290 kommuner svarade 75 () på enkäten. Av den totala summa som dessa kommuner uppgav att de hade avsatt för verksamhet under (15 522 400 kro- nor) var interna medel, externa medel och ospecificerade. 17 av landets 25 länsmuseer () svarade på enkäten. Av den totala summa som dessa länsmuseer uppgav att de hade avsatt () var interna medel, externa medel och ospecifice- rade. 13 av 20 länsbibliotek () svarade på enkäten. Av den totala summa som dessa länsbibliotek uppgav att de hade avsatt () var interna medel, externa medel och ospecificerade. Av landets fem kulturarbetsförmedlingar valde tre att svara på enkäten. Arbetsförmedlingen Kultur Mellersta regionen () avsatte från interna medel till sex olika projekt. AF Kultur Norra regionen () svarade att inga medel hade avsatts för mångkulturella projekt medan AF Kultur Västra regionen () avsatte av interna medel till ett enda projekt. har uppmärksammats på många olika sätt i de kommunala kulturverksamheterna i landets 290 kommuner. En del kommuner har avsatt särskilda öronmärkta anslag för aktiviteter och verksamhet (till exempel 1 miljon Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser kronor specifikt till och , för att bara nämna två exempel). Andra har valt att arbeta med kulturell mångfald inom ramen för den ordinarie kultur- budgeten utan att avsätta några särskilda medel för detta ändamål. I samband med den officiella invigningen av Mångkulturåret fick de fyra kommuner i vilken invigningen skedde (, , och ) vardera i ekonomiskt stöd av regeringen för att kunna genomföra evene- manget. Utöver de officiella invigningarna var det några kommuner som valde att arrangera egna lokala invigningar av (bland annat i och av det fria kul- turlivet i ). Samordnaren gick ut till samtliga kommuner med en uppmaning att inkomma med en redovisning av planerade aktivi- teter under . Till kalendariet i vårt delbetän- kande Agenda för mångkultur (SOU 2005:91) inkom ett 50-tal kommuner med redovisningar vilka också publicerades i betänkan- det. Inför detta slutbetänkande har samordnaren däremot valt att inte gå ut med en allmän förfrågan om vilken verksamhet som kommunerna har bedrivit inom ramen för året. Istället valdes några geografiskt, storleks- och befolkningsmässigt olika kommuner ut för att utifrån deras verksamhet ge exempel på aktivite- ter som har genomförts runt om i . Samordnaren beslutade att särskilt följa fyra kommuners arbete under . Dessa är , , och . är, med sina 77 500 invånare, den femte största kommu- nen i och den 23:e största i . Knappt hälften av invånarna (49,) har utländsk bakgrund (utrikes födda eller med båda föräldrarna födda utomlands). Det är också en kommun med en ung befolkning som aktivt har valt att satsa på kultur och upplevelser för bland annat barn och ungdomar. –2006 styrdes kommunen av socialdemokra- terna i samarbete med och miljöpartiet.TPF150FPT Under valde att till- sammans med lokala aktörer, däribland , Mångkulturellt Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser centrum, Cirkus Cirkör, Subtopia, , föreningar, studieförbund, biblioteken och Kulturen i , utarbeta ett gemensamt program kallat Xtra Allt – Mångkulturåret i med syfte att främja öppenhet och mångfald i kulturlivet. Representanter för dessa aktörer träffades regelbundet och skrev tillsammans en avsiktsförklaring i vilken ingick gemensamma åtaganden och planerade aktiviteter samt vad de olika aktörerna ville uppnå med sin medverkan i satsningen. Utöver de särskilda öronmärkta anslag på som kommunstyrelsen beviljade användes resurser från den ordinarie kulturbudgeten. valde också att särskilt satsa på barn och ungdomar och omvandlade den årliga Kulturmånaden, som arrangeras varje höst, till Mångkulturmånaden Xtra Allt!. 13 000 barn och ung- domar i kommunen fick en möjlighet att i sin vardag möta olika konstnärliga uttryck. På pro- grammet fanns bland annat utställningar, visningar, workshops, teater, nycirkus, musik och högläsning. visade från Forum för levande historia. Med utgångspunkt från myndighetens och Brottsförebyggande rådets Intoleransrapport om ungas attityder kring antisemitism, homofobi och islamofobi, har ungdomar från hela i samarbete med konstnärer skapat en interaktiv utställning med hjälp av musik, film, ljud och textil/kläder om fördomar som vi har om varandra. Kulturen i inledde också ett samarbete med Medelhavs- museet vilka erbjöd fyra skolklasser visningar på temat och och Från kilskrift till latin, samt med Musik- museet och deras pedagogiska verksamhet kring bland annat Tjejer, killar, musik & makt. Ett nytt bidragssystem, kallat Drömdeg, infördes också för att ungdomar lättare skulle kunna ansöka om pengar till att genomföra egna kulturella projekt. beviljades 15 ungdomar eko- nomiskt stöd. Centrala ledord för kommunens arbete under Mång- har varit dialog, engagemang och delaktighet. Enligt har det svåraste att genomföra under varit att göra ett bra publikarbete och mark- nadsföra aktiviteterna för en bred publik. Kommunen menar också att man behöver bli bättre på att finna bra och fungerande metoder som kan utvecklas ytterligare. Det som, enligt kommunen, har varit särskilt viktigt och positivt med arbetet inför och har varit de många nya nätverk som har startat och fortsatt även efter Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser 2006 samt att man har fått igång ett samtal om kulturen som mötesplats för ett interkulturellt samarbete. har kom- munen valt att fördjupa sitt arbete med barn och ungdomar genom bland annat satsningen k.Ung! – Barn- och ungdomskulturåret i 07 med liknande upplägg som för . är en kommun med 24 000 invånare på Kullahalvön, belä- gen mellan och i Nordvästra . av invånarna har utländsk bakgrund (utrikes födda eller med båda föräldrarna födda utomlands). Kommunen visade redan på ett tidigt stadium intresse för att medverka i Mångkultur- och har valt att arbeta med konkreta kulturaktiviteter i nära dialog med kommuninvånarna. – 2006 styrdes kommunen av en borgerlig majoritet.TPF151FPT Under anordnades en rad olika konkreta aktiviteter i samarbete med bland annat det lokala . Bland annat spelades om utanförskap i en samtida tolkning, det bjöds på mat från olika delar av världen i Kul- turk(r)ockar, sång och musik för barn, besök av författaren som berättade om sin bok dagarna samt föreställ- ningen Upp till mångfald med stand-up komikerna om ett möte mellan två kvinnor med olika bakgrund. Dessutom hade kommunens Kulturnatt 2006 temat mångkultur. är med sina 33 000 invånare den näst största kommunen i och belägen i , känd för sin entre- prenörsanda, låga arbetslöshet och expansiva arbetsmarknad. av invånarna har utländsk bakgrund (utrikes födda eller med båda föräldrarna födda utomlands). Kommunen har i sitt arbete under utvecklat en metod för att öka ungdomars delaktighet i kulturlivet genom att bland annat inspirera 151TP PT kommuns webbplats . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser SOU 2007:50 –2006 styrdes kommunen av en borgerlig majoritet.TPF152FPT Under har kommun framför allt arbetat med projektet , ett samarbete mellan organisationen (Mångfald och inflytande) med bas i , och i kommun. beviljade och Kommunstyrelsen i öronmärkta anslag för projektet. Syftet med projektet, som pågick , var att nå ut till dem som inte tar del av det befintliga kulturutbudet i Värnamo.TPF153FPT Fokus låg på att öka ungdomars kontakt med, och kunskap om, det lokala kulturutbudet. Utgångspunkten var att den sociala och kulturella mångfalden bland ungdomar som söker sig till högre konstnärliga utbildningar är relativt liten, något som projektledningen genom sitt initiativ ville försöka att förändra. Metoden har varit att föra en dialog mellan ungdomar, vuxna och anställda inom skola och kommun. Konstnärliga utövare, inte bara från regionen utan även från övriga , med varierande etnisk, kulturell och social bakgrund, valdes ut och bjöds in för att i form av föreläsningar och workshops inspirera unga att förverkliga sina idéer och söka sig till konstnärliga yrken. Lokalt samarbetade projektet med bland annat skolor, bibliotek, fritidsgårdar och andra aktörer och genomförde en rad olika aktiviteter . Enligt projektledaren för Kulturmöten var tanken att kulturmötet skulle vara ett möte mellan två parter som kan ha olika kulturella bakgrunder men ett gemensamt intresse för olika kulturer och uttrycksformer som ett möte skulle handla om att ge och ta och inte vara envägskommunikation. Målsättningen var också att initiera ett ökat intresse för andra kulturer än den man själv är omgiven av, för att kunna se olikheter men också likheter. Syftet var också att avdramatisera kultur- begreppet och sätta in begreppet mångfald i ett större perspektiv på ett inkluderande sätt där alla känner sig delaktiga.TPF154FPT Kommunen har även i den ordinarie kulturverksamheten på olika sätt uppmärksammat , bland annat i form av författarsamtal på biblioteken. 152TP PT kommuns webbplats . 153TP PT Slutrapport för projektet i , , sid. 1. 154TP PT Ibid., sid. 3. SOU 2007:50 Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser är största kommun med 111 000 invånare. av invånarna har utländsk bakgrund (utrikes födda eller med båda föräldrarna födda utomlands). Kommunen satsar aktivt på det lokala kulturlivet och är också en stor studentstad med många internationella utbytesstudenter. 2001 och 2002 valdes dessutom till bästa homostad. Under mandat- perioden –2006 styrdes kommunen av socialdemokraterna i samarbete med vänsterpartiet.TPF155FPT Under valde kommun att utgå ifrån ett breddat mångkulturbegrepp och använde mångfald i betydelsen kön, etnicitet, sexualitet, klass och funktionshinder kopplat till kulturella verksamheter. Ett centralt ledord i arbetet har varit långsiktighet och kommunen menar att att skapa och söka nya nätverk skall vara ett medvetet mål för alla som arbetar inom för- valtningen.TPF156FPT Kommunen valde att i samband med planering och genomförande av aktiviteter involvera flera olika för- valtningar (däribland social- och för- och grundskoleförvalt- ningarna) i arbetet. Det övergripande ansvaret låg på Kulturförvalt- ningen, som också ansvarade för del av den officiella invig- ningen av Mångkulturåret . valde, tvärt- emot , och , att inte genomföra sin invigning i ett köpcentrum, utan istället på i centrala staden dit människor välkomnades att i dialog diskutera förvänt- ningar och vilket kulturutbud man skulle vilja se på stadens offentliga kulturinstitutioner. Detta gjordes genom att människor gavs möjlighet att svara på en enkät som förvaltningen sedan sammanställde till en utvärderingsrapport. I rapporten , flerkultur eller mångkultur? – en analys av dras bland annat slutsatsen att året har satt problematiken med ett exkluderande kulturliv på agendan och synliggjort diskriminerande strukturer. Med utgångspunkt ifrån rapporten beslutade förvalt- ningen att avsätta till en uppföljning av invig- ningen. Som en fortsättning på den inledda medborgardialogen inbjöds Umeåborna därför till en Midvinterfest med bland annat en paneldebatt kring det fortsatta arbetet med främjandet av mångfalden inom kulturlivet i och i . En rad olika aktiviteter har genomförts under Mång- 155TP PT kommuns webbplats . 156TP PT Ibid. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser , bland annat i regi med exempelvis Riksutställningars satsning Låna en fördom/Fördomsbiblioteket, och i samarbete med det lokala föreningslivet. En del kommuner har inför och under påbörjat och genomfört olika typer av kartläggningar och/eller undersökningar av hur mångfalden i det lokala kulturlivet ser ut. Ett exempel är där kommunstyrelsen beviljade Kultur- förvaltningen medel för att genomföra en studie av mångfalden i Malmös kulturliv med fokus på metodutveckling och kompetenshöjning inom mångfaldsområdet. En av slutsatserna av rapporten i Malmös kulturliv (Museer 2007) är att begreppet mångfald behöver definieras och tydliggöras i samband med formulerandet av gemensamma målsättningar för kultur- förvaltningens verksamhet. Förvaltningen har även, med utgångs- punkt ifrån rapporten, utarbetat en handlingsplan och satt upp mål för vidgat deltagande i kulturlivet som innebär att antalet besökare på förvaltningens institutioner ska öka med till 2010 som andelen besökare födda utomlands, eller med båda föräldrarna födda utomlands, ska öka till I genomfördes Många modiga möten, en nationell konferens på temat mångkultur och mångfald (9–) med föreläsningar, seminarier och ungdomsteater på och . Behovet av att öka mångfalden i kulturlivet har också uppmärk- sammats på flera konferenser och seminarier där kommunföreträ- dare deltagit . På Kommuners och Landstings årliga kultur- och fritidschefskonferens erfarenhet till framtid i diskuterades vikten av att arbeta för en ökad mångfald i kommunala kulturverksamheter. Deltog gjorde kommunala kultur- och fritidschefer från hela . Även på kultur- och fritidschefers konferens i diskuterades hur ett fortsatt långsiktigt mångfalds- arbete kan bedrivas i kommunerna efter Mångkulturårets slut. 157TP PT kulturförvaltnings webbplats . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser har regeringen bedrivit en nationell, tvärsektoriell stor- stadspolitik som samordnat en rad olika politikområden. Regeringen och de sju storstadskommunerna tecknade –2005 lokala utvecklingsavtal om gemen- samma insatser i 24 kommun- och stadsdelar.TPF158FPT I den första fasen av storstadsarbetet anslog i särskilda medel till kommunerna, som i sin tur avsatte motsvarande resurser. Storstadssatsningen, som senare kom att benämnas storstadsarbe- tet, tillkom som en följd av att 1998 antog regeringens proposition Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden (prop. 1997/98:165). Enligt propositionen är de två övergripande målen för storstadspolitiken: att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbets- tillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregatio- nen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jäm- ställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. beslutade att i enlighet med regeringens förslag utvidga storstadsarbetet. Detta innebar att ytterligare 23 kommuner, utöver de sju befintliga, erbjöds möjlig- heten att teckna lokala utvecklingsavtal med staten. 18 av kommu- nerna tackade ja och regeringen beslutade därför att erbjuda överläggningar om lokala utvecklingsavtal med dessa 18 nya kommuner samt med de sju som redan omfattas av storstadsarbetet (). För en fortsatt utveckling av storstadspolitiken framhåller regeringen att samordningen mellan de statliga myndigheternas och kommu- nernas arbete behöver påskyndas och öka i omfattning. Regeringen pekar också på behovet av att tillvarata befintliga erfarenheter och kunskaper från det lokala utvecklingsarbetet så att även andra kommuner med utanförskapsområden på ett effektivt sätt kan 158TP PT , , Centrala , , , Fornhöjden, Fosie, Geneta, , , , , , , , , , , , , (), , Västra och . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser komma igång med ett lokalt utvecklingsarbete (Justitiedeparte- mentet, Faktablad Storstadspolitiken, Ju 2006.21).