sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Kostnader, CDMA, investeringar, drift, mervärdesskatt Visionsalternativet jämfört med nollalternativet Beräkningen visar att nollalternativet ger ett större överskott jäm- fört med visionsalternativet, och vid en jämförelse mellan de båda blir underskottet ca . Beräkningarna visar att basinfrastrukturalternativet ger ett överskott på . En känslighetsanalys av tidsperioden i beräkningen visar att basinfrastrukturalternativet ger ett under- skott i ett 20-årsperspektiv medan överskottet blir ca i ett 40-årsperspektiv. I likhet med visionsalternativet bör även dessa beräkningar kompletteras med vad det kostar att driva xDSL-systemet samt med abonnenternas datorutgifter. Först då kan bilden bli fullständig. Dessutom bör man räkna med kost- nader för att ansluta fastigheten till accessnätet. Bland dessa finns en engångskostnad för att dra fiber från fastighetsgränsen och in i huset samt för att montera en antenn på fastigheten. Då vissa upp- gifter saknas har ingen sådan beräkning gjorts men bedömningen är ändå att dessa kostnader ryms inom det överskott som har beräknats i alternativet. SOU 2008:40 Beräkningar av investeringskostnader Tabell 9.11 Samhällsekonomisk lönsamhet av basinfrastrukturalternativet, miljoner kr, nuvärde 2008 Kostnader, investeringar, drift, mervärdesskatt Kostnader, CDMA, investeringar, drift, mervärdesskatt Basinfrastrukturalternativet jämfört med nollalternativet Beräkningen visar att nollalternativet ger ett större överskott än basinfrastrukturalternativet. Överskottet för nollalternativet beräknas bli enligt tabellen ovan. En jämförelse mellan basinfrastrukturalternativet och nollalternativet ger ett underskott på ca . Känslighetsanalysen visar att nollalternativet är mer lönsamt än basinfrastrukturalternativet oavsett vilken tidsperiod som används i beräkningen. Resultaten tyder på att det inte är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga ut xDSL i de eftersatta områdena. Det är däremot sam- hällsekonomiskt lönsamt att bygga ut 3G-tekniken CDMA2000 enligt nollalternativet. Jämfört med nollalternativet ger en utbyggnad enligt xDSL-alternativet ett underskott på ca oavsett om tidsperspektivet är 20, 30 eller . Utvärderingen visar att visionsalternativet och basinfrastruktur- alternativet bär sina kostnader i ett 30-årsperspektiv, men däremot inte i ett 20-årsperspektiv. Nollalternativet, det vill säga att kombinera en utbyggnad av 3G-tekniken CDMA2000 med fortsatt drift av xDSL-systemet, har större utsikter att vara lönsamt. Noll- alternativet lämnar ett överskott som är högre än visionsalternativet och högre än basinfra- strukturalternativet. Den skillnaden mellan alternativen skulle bli något större om beräkningen tog med abonnenternas kostnader för att ansluta bredbandet. Om xDSL-systemet skulle kunna läggas ned i visionsalternativet och basinfrastrukturalternativet skulle det spara pengar, men det är nog inte möjligt så länge det finns abon- nenter kvar som har xDSL. Vår bedömning är att nollalternativet inte är ett realistiskt alter- nativ eftersom det förlitar sig i alltför hög grad på det trådlösa nätet med 3G-tekniken CDMA2000. Vi anser inte att detta nät uppfyller de krav på överföringshastighet, funktionalitet och uppgradering som man bör kunna ställa på en framtidssäker infrastruktur. CDMA2000-nätet fyller däremot en funktion när det gäller exem- pelvis telefoni, behov av mobilitet och anslutningar med lägre överföringshastigheter. Med tanke på de begränsningar som finns när det gäller frekvensutrymmet i 450-bandet bedömer utredningen att det troligen blir svårt att uppgradera 3G-nätet CDMA2000 för att klara av det krav på överföringshastighet som utredningen bedömer är nödvändig. Det gäller med de nuvarande förutsättning- arna och särskilt om utgångspunkten är att de 122 000 personer och 38 000 arbetsställen som endast har förutsättningar för att få tillgång till bredband via CDMA2000 också ska kunna teckna ett abonnemang och få en tjänst med hög funktionalitet. Om man dessutom tar hänsyn till att de eftersatta områdena kommer att öka i antal fram till och med verkar det inte troligt. Vi bedömer därför att 3G-tekniken CDMA2000 inte ensamt kan ses som den enda lösningen för att ge de eftersatta områdena tillgång till en IT- infrastruktur med hög överföringshastighet. Det beror på att den utifrån dagens förutsättningar troligen inte kan leva upp till utred- ningens krav på framtidssäkerhet och möjlighet till uppgradering för det stora antal personer och arbetsställen som har identifierats i de eftersatta områdena fram till och med . Vi bedömer att basinfrastrukturalternativet är det mest attraktiva alternativet enligt kostnadsberäkningarna och den samhällsekono- miska analysen. Detta alternativ lägger grunden för en framtids- säker och uppgraderingsbar infrastruktur i de eftersatta områdena, som omfattar ca 315 000 personer och 92 000 arbetsställen. Dess- utom utgår detta alternativ från en kombination av trådbundna och trådlösa accesstekniker. Enligt vår bedömning framstår det som realistiskt. Bredband i små orter och på landsbygd En särskild utredare ska utvärdera nuvarande bredbandsstöd. Utredaren ska ta ställning till om det är motiverat med fortsatta statliga åtgärder för att främja bredbandsutbyggnad i små orter och på landsbygd och i så fall föreslå stödinsatser och finansiering av dessa. Om stöd föreslås ska det utformas utifrån erfarenheter av nuvarande stöd. Utredaren ska även överväga åtgärder för att främja samförlägg- ning och kanalisation (tomrör). Möjligheten att använda IT och elektroniska kommunikationer med tillräcklig kapacitet och kvalitet har stor betydelse, såväl samhälls- ekonomiskt som för företag, individer och offentlig verksamhet. finns IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet utbyggt i betydande omfattning. Det återstår dock områden i landet där sådan IT-infrastruktur inte finns tillgänglig. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Målet för politikområde IT, elektronisk kommunikation och post är att alla ska ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjäns- ter. Enligt målen för sektorn elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228) ska enskilda och myndigheter få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikatio- nerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten har ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Vid sidan av målen för sektorn elektronisk kommunikation har mål för politiken för informationssamhället etablerats. har beslutat målet att ska vara ett hållbart informations- samhälle för alla (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 1.att IT ska bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag, 2.att IT ska användas för att främja hållbar tillväxt och 3.att en effektiv och säker IT-infrastruktur med hög över- föringskapacitet ska finnas tillgänglig i alla delar av landet, bl.a. för att ge människor tillgång till interaktiva offentliga e- tjänster. Handlingsplaner för att främja IT-användandet har varit en del av den s.k. Lissabonstrategin sedan starten . När nystarten för strategin lanserades 2005 presenterades för informa- tionssamhället åren 20062010 som en viktig del (KOM2005 (229) i2010 Det europeiska informationssamhället för tillväxt och syssel- sättning). Ett mål är ett europeiskt informationssamhälle där alla kan delta, som främjar tillväxt och sysselsättning på ett sätt som överensstämmer med hållbar utveckling och som prioriterar bättre offentliga tjänster och livskvalitet. Som ett led i detta ingår strate- gier för att säkerställa att bl.a. tillgängligheten till kommersiell och samhällelig service ökar genom att IT kommer alla medborgare till nytta. Till exempel har riktlinjer utfärdats om att utvidga den geografiska täckningen för bredband i områden med otillräcklig täckning (KOM2006 (129) Att överbrygga bredbandsklyftan). Bredbandsstöd åren 2001–2007 har det funnits möjligheter till statligt stöd för kom- pletterande utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överförings- kapacitet i områden där marknaden bedömts inte kunna bygga ut på kommersiell grund. Detta s.k. bredbandsstöd har förlängts i tre omgångar och omfattar nu åtgärder för utbyggnad som vidtas . Den totala ramen för stödet är . Informationssamhället blir verklighet ökande betydelse av en tillgänglig och robust IT-infrastruktur Vi är inne i ett skede när samhället omvandlas i grunden genom användning av IT, innefattande elektronisk kommunikation, och genom Internets explosionsartade utveckling. Samhället utnyttjar i allt högre grad IT för att kommunicera och på andra sätt hantera information. Exempel på samhällsviktig service är myndighets- information, ledningsinformation vid allvarliga störningar, räddningstjänst, utbildning och vård och omsorg. Exempel på framträdande kommersiella serviceområden är transaktioner inom betalsystem, och kommersiella e-tjänster som banktjänster, bokning av resor och annan e-handel, spel och underhållning. Internet ger möjligheter till många olika tjänster med tillgång till all tänkbar information. IT och elektronisk kommuni- kation bidrar även till att effektivisera administrativa processer och industriell produktion (exempelvis genom styr- och reglerteknik). IT är därigenom en central insatsvara för att höja produktiviteten i såväl offentlig som privat sektor. Med ny teknik kommer också ändrade sätt att producera varor och tjänster. En sådan industriell strukturomvandling skapar behov av nya lösningar. Därför är en tillgänglig och robust IT-infrastruktur också av stor betydelse för tillkomsten av nya varor och tjänster på nya marknader och för tillväxten. Möjligheten att använda IT och elektroniska kommunikationer med tillräcklig kapacitet och kvalitet har stor betydelse, såväl samhällsekonomiskt som för företag, individer och offentlig verksamhet. Företag behöver IT för att starta verksamhet och utvecklas. Ett exempel är vår växande turistnäring som till bety- dande del bedrivs i områden utanför tätorter. Samhällets ökande behov och beroende av IT och elektronisk kommunikation förutsätter en sammanhängande och tillgänglig IT- infrastruktur med möjlighet till hög överföringskapacitet och robusta elektroniska kommunikationer. Globaliseringen ökar också behoven av effektiv kommunikation och informationshantering. Krav på effektivitet och tillgänglighet i offentlig verksamhet ställer allt högre krav på IT-infrastrukturen. Ett viktigt exempel är den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning som inne- bär ökade behov av effektivisering inom vård och omsorg. Den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen har gett tillgång till bättre och billigare elektroniska kommunikations- tjänster i stora delar av landet. Utbyggnaden och utvecklingen av 3G-nät, nästa generations mobilnät, andra typer av trådlösa nät samt andra accessmetoder kommer att kräva allt högre överfö- ringskapacitet. Detsamma gäller kommunikation av multimedia, exempelvis TV-sändningar. Intelligenta system, t.ex. vägkameror och andra utrustningar för trafikövervakning, byggs ut och kom- mer också att ställa allt högre krav på en sammanhängande och tillgänglig IT-infrastruktur. Den passiva infrastrukturen, i synnerhet fiberoptiska kablar, och kanalisation, kommer att vara användbar och har lång ekonomisk livslängd. Aktiv utrustning och olika accessmetoder utvecklas och förändras däremot ständigt och har kortare ekonomisk livslängd. har vi många olika ägare av nät runt om i landet, på såväl nationell som regional och lokal nivå. En grundläggande inriktning i regleringen för elektronisk kommuni- kation är en strävan mot ökad konkurrens på infrastrukturnivå. finns en medvetenhet om att det i vissa fall inte är sam- hällsekonomiskt optimalt med parallella infrastrukturer. Det är viktigt att vi har en sammanhängande passiv IT-infra- struktur över landet för att de olika aktörerna inom elektronisk kommunikation ska kunna etablera robusta nät som klarar påfrest- ningar av olika slag, som exempelvis kraftiga stormar. Vikten av en nationellt sammanhängande struktur ska beaktas vid utformningen av offentliga åtgärder. I takt med att betydelsen av elektronisk kommunikation för sam- hällets funktion ökar behöver förutsättningarna för en långsiktig utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ses över. Offentliga aktörer behöver finna former för att på bästa sätt bidra till denna utveckling. Utvärdering av nuvarande stöd Om den utbyggnad som kan förväntas ske på marknadsmässig grund inte uppfyller de politiska målen för tillgång till elektroniska kommunikationer med hög överföringskapacitet finns skäl att överväga statliga åtgärder. Det var sådana överväganden som låg bakom nuvarande bredbandsstöd. Stödet utformades mot bak- grund av de förutsättningar som rådde kring (se bl.a. prop. 1999/2000:86 och betänkandena SOU 1999:85, SOU 2000:68, SOU 2000:111 och SOU 2002:55). Stödet har i stort sett varit oförändrat , men tillämpningen kan ha ändrats med anledning av hur förutsättningarna för stöd tolkats. Vidare har en omfattande bredbandsutbyggnad skett . Stödet bör utvärderas och erfarenheterna användas vid övervägande om eventuellt framtida stöd. Överväganden om åtgärder för bredband i små orter och på landsbygd Den utbyggnad som har skett på kommersiell grund liksom den som skett med hjälp av offentliga stödåtgärder har gjort att IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i betydligt högre omfattning än , då stöd började lämnas. Det återstår dock områden i landet där sådan IT-infrastruktur inte finns tillgänglig. Det kan exempelvis avse mindre orter som på grund av långa avstånd saknar anslutning till en sammanhängande IT-infra- struktur med hög överföringskapacitet eller där accessnät som medger hög överföringskapacitet saknas. föreslog åtgärder för att främja fortsatt bredbands- utbyggnad (Förslag till bredbandsstrategi för , PTS ER 2007:7). Ställning behöver tas till om det är samhällsekonomiskt motiverat med fortsatta statliga åtgärder för att främja bredbandsutbyggnad i områden som saknar etablerad eller planerad IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och i så fall hur stödinsatserna ska utfor- mas och finansieras. En omfattande upprustning av elnätsinfrastruktur sker för närva- rande runt om i landet efter de störningar i elförsörjningen som orsakats av stormskador och till följd av nya krav i ellagen (1997:857). Grävkostnader utgör i allmänhet en betydande del vid bredbandsutbyggnad. Det är därför ekonomiskt om bredband eller tomrör (kanalisation) grävs ner i samband med att elnät, fjärrvärme eller annan infrastruktur byggs ut eller rustas upp. Kanalisation skapar förutsättningar för att senare bygga ut bredband för ökad tillgänglighet och robusthet. Skäl finns att överväga åtgärder för att främja samförläggning och kanalisation. Bredbandsmarknaden, inklusive utbyggnad och utveckling av IT- infrastruktur, är förhållandevis ung. Regleringen och det offentligas insatser, ägande och roller bör präglas av förutsägbarhet och lång- siktighet. Otydligheter och oklarheter missgynnar utvecklingen såväl för marknadens aktörer som för slutkunderna. Detta gäller inte minst investeringsviljan för IT-infrastruktur. Utgångspunkten för utbyggnad av infrastruktur för elektronisk kommunikation är att den sker på marknadsmässig grund. Statens centrala roll är att skapa reglering för en fungerande marknad för elektronisk kommunikation och att ge goda förutsättningar för investeringar och företagande. En metodisk utgångspunkt för utredarens arbete med att bedöma behovet av och i förekommande fall utformningen av stöd ska vara strävan att alla orter och en klart övervägande del av lands- bygden ska ha tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringska- pacitet vid utgången av . En förutsättning för eventuellt stöd är att det bedöms vara sam- hällsekonomiskt motiverat. Ett eventuellt fortsatt offentligt stödprogram bör inriktas på att upphöra . Tidsperspektivet för bedömningen av behov av stöd och en eventuell stödperiod har satts för att en utbyggnad faktiskt ska ha möjlighet att ske och så att regioner, kommuner och marknadens aktörer får möjlighet att planera mer långsiktigt. Vidare ökar möjligheterna till medfinansiering från Europeiska unionen om de nationella insatserna kommer i fas med det finansiella perspektivet inom unionen, och därmed med program- perioderna för strukturfonder och andra fonder. Nuvarande per- spektiv sträcker sig . Utvärdera effekterna av nuvarande bredbandsstöd Utredaren ska utvärdera stödet och den modell för samverkan mellan offentliga och privata aktörer som stödet bygger på. Utre- daren ska bedöma i vilken omfattning stödet har bidragit till en utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och vilket resultat satsade medel har givit. Utredaren ska i sin utvärdering översiktligt: 1.undersöka vilka projekt stödmedlen har använts till nya nät eller uppgradering av befintliga nät, fasta ledningar eller trådlösa förbindelser, 2.bedöma hur stor andel av stödet som har använts till hyra av befintliga nät, 3.kartlägga omfattningen av nätutbyggnaden och bedöma den totala investeringskostnaden samt hur många nya abonnemang respektive anslutningar som stödet bidragit till, 4.bedöma hur stöden kan ha påverkat investeringar i IT- infrastruktur utan stöd, 5.bedöma vilken påverkan stödet har haft på konkurrensen på marknaden för elektronisk kommunikation, 6.kartlägga vilka olika slag av aktörer som har etablerat nät med hjälp av stödet, 7.bedöma hur stöden har påverkat tillgång till nät för andra än nätägaren och 8.undersöka möjligheterna till uppgradering av utbyggda nät vid ökade krav på överföringshastighet. Utredaren ska värdera om samhällsnyttan av stödet stått i propor- tion till kostnaderna. Utredaren ska analysera om organisationen kring stödet varit ändamålsenligt utformad när det gäller ansvarsfördelning mellan statliga och kommunala organ, kunskapshantering, administration av stödet, uppföljning, tillsyn, utvärdering, rapportering av medel och prognoser m.m. Utredaren ska bedöma om kommunernas IT-infrastrukturplane- ring har påverkat investeringar i IT-infrastruktur och konkurrens- situationen på marknaden för elektronisk kommunikation. Utredaren ska göra en jämförande översikt av hur annan sam- hällsviktig infrastruktur som t.ex. el, vatten och avlopp, fjärrvärme och vägar har nått nuvarande spridning. Utredaren är fri att kartlägga, analysera och utvärdera andra frågeställningar som bedöms vara relevanta för uppdragets genomförande. Bedöma behov av fortsatta statliga åtgärder för bredband i små orter och på landsbygd Vilken utbyggnad bedöms ske på marknadsmässig grund? Utredaren ska kartlägga vilka orter och vilken landsbygd som inte kan förväntas få tillgång till IT-infrastruktur med hög överförings- kapacitet genom en utbyggnad på marknadsmässig grund . Den kartläggning av sådan infrastruktur som utför enligt sitt regleringsbrev för bör ingå i underlaget för denna kartläggning. Utredaren behöver ta ställning till vad som i detta sammanhang bör avses med IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. En utgångspunkt bör vara de överföringskapaciteter (bandbredd) som faktiskt efterfrågas på marknaden. Hänsyn ska även tas till förvän- tad efterfrågan. Kapacitetsbehoven i accessnäten kommer att vara styrande för kapacitetsbehoven i sammanbindande nät. Vilken eventuell ytterligare utbyggnad krävs? Om utredaren bedömer att alla orter och en klart övervägande del av landsbygden inte kommer få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet genom en utbyggnad på marknadsmässig grund ska utredaren kartlägga vilken ytterli- gare utbyggnad som krävs och kostnaden därför. Utredaren ska bedöma om statligt stöd behövs för att få till stånd utbyggnaden och i så fall omfattningen av ett sådant stöd. Är statligt stöd samhällsekonomiskt motiverat? Utredaren ska ta ställning till om ytterligare statliga åtgärder är samhällsekonomiskt motiverade. Vid bedömningen ska utredaren beakta dels allmänhetens och företagens liksom offentliga aktörers behov av tillgång till elektronisk kommunikation, dels att elektro- niska kommunikationer ska underlätta vardagen för hushåll och företag i hela landet samt bidra till innovation, konkurrenskraft och tillväxt. Vid bedömningen kan nyttor och kostnader skattas för olika typexempel. Om utredaren bedömer att de offentliga kostnaderna för utbyggnaden inte står i rimlig proportion till den samhällsekono- miska nyttan får utredaren föreslå att stöd inte ska lämnas eller att målsättningen om en utbyggnad till alla orter och en klart övervä- gande del av landsbygden justeras. Utredaren kan även överväga att stöd i vissa områden ska kunna lämnas för del av kostnader för vissa särskilda anslutningsformer, såsom satellit. Bedöma behov av åtgärder för att främja samförläggning och kanalisation Utredaren ska bedöma behovet av åtgärder för att främja samför- läggning och kanalisation. Föreslå utformning och finansiering av eventuellt stöd Om analysen visar att det finns behov av stöd och utredaren bedö- mer att det är samhällsekonomiskt motiverat ska utredaren lämna ett fullständigt förslag till sådant stöd och till hur det ska finansieras. Utredaren ska lämna de författningsförslag som uppdraget föranle- der. Erfarenheter från bredbandsstödet åren 2001 ska beaktas vid utformningen av förslaget. Förslaget ska omfatta organisation för prövning, tillsyn och uppföljning av stöd. Behovet av information för fullgörande av dessa uppgifter ska beaktas. Vid utformning av ett eventuellt stöd ska geografiska skillnader beaktas. I de södra delarna av finns det exempelvis stora områden med utspridd bebyggelse på landsbygden. I de norra delarna av landet finns orter med långa avstånd till nästa ort men med samlad bebyggelse i orten. Ett stöd bör kunna lämnas till sammanbindande nät i syfte att få ut IT-infrastrukturen så långt som möjligt. Stöd bör också kunna lämnas till accessnät för att ansluta slutkunder i syfte att öka tillgängligheten. Stödet bör inriktas på passiv infrastruktur och inte lämnas till drift. Utgångspunkten är att stödet ska vara teknikneutralt. Mobila accessformer och radioburna förbindelser bör t.ex. kunna godtas om överföringskapaciteten bedöms vara tillräcklig. De kostnader som är förknippade med anslutningsformen för slutanvändaren ska också beaktas. När förslagen till stödåtgärderna utformas ska behovet av en robust, sammanhängande och tillgänglig IT-infrastruktur beaktas. Även tillgängligheten för andra operatörer än nätägaren ska beaktas. En avvägning kan behöva ske mellan önskemål om att skapa en öppen infrastruktur och att skapa incitament för inve- steringar i ny infrastruktur. Om krav på öppenhet ställs bör det tydliggöras vad som avses med kravet. En förutsättning för stöd är att det finns ett tillfredsställande underlag för att pröva en ansökan om stöd. Att ett sådant underlag tillförsäkras ska beaktas vid utformningen av stöd. De villkor som ställs upp för stöd ska vara tydliga. Det ska över- vägas om prövningsmyndigheten lämpligen bör avgöra om vissa villkor ska ställas, exempelvis avseende krav på öppenhet i nätet. om statligt stöd ska beaktas vid utformningen av stöd liksom den praxis som utvecklats genom beslut om bredbandsstöd. Utredaren ska vid utformningen av förslag väga in möjliga incitament som ökar investeringsviljan för marknadens aktörer och att konkurrenssituationen på marknaden förstärks.