sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Anpassning utifrån ett förändrat klimat samt överväganden Vi anser, i likhet med , att en översyn behöver göras av dammsäkerhetsområdet. Översynen bör syna om det nuvarande systemet svarar mot de krav på säkerhet som samhället ställer . Översynen är angelägen utifrån dagens klimat och utifrån föränd- ringar i klimatet. Vi bedömer att översynen bör pröva samhällets behov av att tydligare reglera dammägarnas egenkontroll, tillsyns- vägledningens och tillsynens omfattning, liksom krav på kom- petens och hur tillsynen ska finansieras. Vi anser vidare att det finns skäl att överväga ett tydligt uttalat centralt tillsynsansvar med föreskriftsrätt. Vid översynen bör också jämförelser göras med statens insatser för andra områden där konsekvenser av bristande säkerhet kan bli mycket allvarliga samt med hur andra länder hanterar området. Det är angeläget att det pågående arbetet med att anpassa dammar till riktlinjer fortskrider, vilket beskrivs i bilaga B 9. Framtida klimatförändringar och extrema väderhändel- ser bör ingå som en förutsättning. Anpassningen bör gälla dammar av riskklass I och II. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Det är viktigt att utvecklingen av höga flöden och risker i de reglerade vattendragen analyseras med avseende på ett förändrat klimat, vilket innebär beräkningar av bland annat de dimensione- rande flödena. Detta kräver metodutveckling, eftersom beräknings- teknik som tar hänsyn till framtida regleringsstrategier för när- varande saknas. bör, i samverkan med , få ansvar för att detta genomförs. bör också få i uppdrag att utveckla lämpliga metoder för kartläggning av sårbarheten hos dammar av riskklass I och II med avseende på ett förändrat klimat, samt genomföra en sådan kartläggning. Vissa klimatscenarier visar på ökning av dimensionerande flöden, medan andra tyder på minskningar. Skillnaderna är också betydande inom landet. Vi anser att det är angeläget att diskus- sionerna mellan , , länsstyrelserna och kraftbranschen fördjupas kring hur metodiken och resultaten av flödesberäkningarna ska hanteras, exempelvis spännvidden i resultaten. Det är också angeläget att uppföljning och jämförelser görs mellan inträffade flödessituationer och beräknade dimen- sionerande flöden. Enligt klimatscenarierna ändras karaktären på tillrinningsdyna- miken . Även elbehoven kan komma att förändras över året. Detta kan innebära att vattenkraftsystemet kan behöva drivas på annat sätt . Det är angeläget att studera om och hur detta kan påverka dammsäkerheten och även risken för översvämningar. Möjligheten att med hjälp av vattenmagasin minimera översväm- ningar bör också belysas. bör i samarbete med kraftbranschen få ett sådant uppdrag. I utredningen har främst vattenkraftdammar behandlats, medan gruvdammar och konsekvenser av dammbrott i dessa behandlats mer översiktligt. Vi anser att det är angeläget att även dessa analyseras mer ingående med avseende på ett långsiktigt förändrat klimat. Det förekommer dammar som saknar underhållsansvarig. Vi anser att det är angeläget att inventera alla dammar inom länet och utreda ägarförhållandena. Ett sådant uppdrag bör lämnas till läns- styrelserna, se vidare avsnitt 5.4. Det är angeläget att ämnet klimatförändringar och dess effekter beaktas i utbildningar som rör dammkonstruktioner och damm- säkerhet liksom i den hydrologiska utbildningen. Vidare är det viktigt med insatser för att förmedla kunskap om klimatföränd- ringar till ansvariga dammägare. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser arbetar med att stödja branschen genom att ta fram underlag samt sprida kunskap inom branschen om hur klimatförändringar kommer att kunna påverka dammsäkerheten. Ett förändrat klimat kan komma att innebära kraftigare och mer frekventa starka vindar med åtföljande risk för elavbrott. Vi anser att respektive dammägare bör ha nödvändig reservkraft för att upprätthålla dammens säkerhet. Dammanläggningar är ofta ensligt belägna. Dammägare bör tillse att det finns nödvändiga avtal mellan markägare och ägare av tillfartsvägar som reglerar framkomligheten på vägar till anlägg- ningarna. Kostnaderna för anpassning har, enligt bilaga B 9, bedömts kunna bli av samma storleksordning som den anpassning som pågår, med andra ord . Vi anser att det finns behov av att i första hand fördjupa flödes- analyser inom de områden där en kraftig ökning av avrinningen kan väntas. Kraftindustrin och har av via Elforsk beställt en fortsättning på känslighetsanalysen av hur dimensionerande flöden påverkas av ett förändrat klimat. kommer också att utföra analyser för samtliga platser med tillgång till flödesmätningar och dimensioneringsberäkningar samt utveckling av metodiken. Det är av vikt att hög kompetens upprätthålls inom landet, hos såväl dammägare som hos övriga aktörer. Svenskt Vattenkraft- centrum bildades som ett led i denna satsning. En översyn bör göras av dammsäkerhetsområdet om det nuvarande systemet svarar mot de krav på säkerhet som sam- hället ställer . Översynen bör pröva samhällets behov av att tydligare reglera dammägarnas egenkontroll, tillsynsvägled- ningens och tillsynens omfattning liksom krav på kompetens och hur tillsynen ska finansieras. Översynen är angelägen utifrån dagens klimat och utifrån förändringar i klimatet. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser I instruktionen till ska framgå att myndig- heten får ansvar för anpassning till ett förändrat klimat inom sitt ansvarsområde, se avsnitt 5.10.2. bör få i uppdrag att utveckla metoder för kartläggning av sårbarheten hos dammar av riskklass I och II med avseende på klimatförändringar, samt att genomföra en sådan kartläggning. bör, i samarbete med , få i uppdrag att utveckla metoder för samt beräkna flöden av betydelse för dammar av riskklass I och II i ett förändrat klimat. bör, i samarbete med kraftbranschen, få i uppdrag att analysera hur förändrade tillrinningsförhållanden på grund av klimatförändringar och drift av vattenkraftsystem kan påverka dammsäkerheten samt risken för översvämningar. bör få i uppdrag att i samarbete med gruv- industrin genomföra en analys av gruvdammar med avseende på långsiktiga klimatförändringar. Angående inventering av dammar avseende ägarförhållanden, se avsnitt 5.4 om vattendomar. Klimatförändringarna kommer kraftigt att påverka värme- och kyl- behoven. Värmebehovet kommer att minska kraftigt till följd av temperaturhöjningen medan kylbehovet kommer att öka. Det minsk- ade värmebehovet kommer att innebära stora kostnadsbesparingar i form av minskad energianvändning. I detta avsnitt behandlas hur värme- och kylbehoven i bostäder och lokaler kan komma att förändras i ett förändrat klimat. Vi har inte behandlat fritidshus som inte är permanentbebodda eftersom de står för en liten del av energianvändningen som bra statistik saknas. Industrilokaler berörs vi endast översiktligt efter- som statistik över energiåtgången för uppvärmning saknas, se bilaga B 11. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Dagens värme och kylbehov Behovet av värme och kyla är beroende både av klimatrelaterade och icke klimatrelaterade faktorer. Vid en bedömning av framtida energianvändning för värme och kyla är det således av stor vikt att bedöma tänkbar utveckling i relation till både de klimatrelaterade och de icke klimatrelaterade faktorerna. Klimatfaktorer av betydelse för värme- och kylbehovet är i huvudsak temperatur och solinstrålning, men även molnighet och vind påverkar. Exempel på icke klimatrelaterade faktorer som påverkar värme- och kylbehov är byggnadens beskaffenhet, dvs. isolering, fönster- typ, fönsterplacering och fönsterytor, ventilation, uppvärmnings- system, kylsystem, solavskärmning m.m. Andra påverkansfaktorer är vad byggnaden används till, hur många personer som vistas i byggnaden, och i vilken utsträckning värmealstrande apparater används. Fastighetsbeståndet och energianvändning för uppvärm- ning av småhus, flerbostadshus och lokaler, exklusive industri- lokaler, framgår av tabell 4.10. Tabell 4.10 Fastighetsbeståndet i (2005) och dess energianvändning för uppvärmning Mycket grov uppskattning av ytan, Yta avser uppvärmd yta Källa: Bilaga B 11. Figur 4.20 visar vilka energislag som används för uppvärmning av olika fastighetstyper. El eller kombinationer av el/bränsle domi- nerar för småhus, medan fjärrvärme dominerar för flerbostadshus och lokaler. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.20 Energianvändning för uppvärmning i bostäder och lokaler Energianvändning för uppvärmning i bostäder och lokaler Kombinationer el/bränsle Lokaler (exkl, Källa: SCB, 2006; SCB, 2006b; SCB, 2006c. Tillförlitlig statistik vad gäller användningen av energi för kylbehov saknas (bilaga B 11; IVL, 2007). Kylning förekommer i ett stort antal lokaler, men den exakta omfattningen är okänd. Enligt en utredning av , den s.k. STIL- utredningen (, 2006) hade 91 av 123 invente- rade lokaler tillgång till kyla. För de lokaler som hade tillgång till kyla utgjorde elanvändning för kylning av den totala elanvändningen. Det totala kylbehovet för lokaler baserat på dessa uppgifter är . Det är endast få bostäder som har tillgång till kyla. I den mån kylning finns är det huvudsakligen luft/luftvärmepumpar som används som kylmaskiner . Förändringar av klimatet som påverkar värme- och kylbehovet De klimatfaktorer som är av störst betydelse för värme- och kylbehovet förväntas förändras enligt följande i ett framtida klimat. Temperaturen ökar generellt enligt klimatscenarierna med upp till i genomsnitt över landet. Ökningen väntas bli störst i . är ökningen störst i . Med ökad temperatur följer även minskat antal värme- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser graddagar, HDD3, och ökat antal kylgraddagar, CDD4, se bilaga B 11. Klimatscenarierna visar en minskning av solinstrålning sommar- tid i norra , men en ökning . I sker en ökning av solinstrålning och en minskning . Klimatscenarierna är mer osäkra och svårbedömda avseende de övriga klimatfaktorerna, molnighet och vind, som kan påverka behovet av värme och kyla. Analysen av det framtida värmebehovet för lokaler och bostads- uppvärmning utgår från dagens bebyggelsebestånd och baseras på klimatscenariet RCA3-EA2. En känslighetsanalys med RCA3-EB2 har dock utförts. Beräkningarna av klimatförändringarnas påverkan på energibehovet för uppvärmning baseras på antagandet att det finns ett linjärt samband mellan antalet graddagar, HDD och energibehov, se bilaga B 11. Det förmodade antalet graddagar i ett framtida klimat har jämförts med referensperioden 1990. Vidare inkluderar analysen en studie av effekten av att EU:s mål för energieffektivisering av bygg- och fastighetssektorn uppnås. Målet innebär att det finns en effektiviseringspotential för bostads- och fastighetsbestånd på till 2020 (EU- kommissionen, 2006c). 3Med HDD avses antal dagar som utomhustemperaturen understiger multiplicerat med antalet grader som understigandet uppgår till. 4Med CDD avses antal dagar som utomhustemperaturen överstiger multiplicerat med antal grader som överstigandet uppgår till. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.21 Förändrat antal värmegraddagar samt energieffektiviseringars betydelse för värmebehovet i befintligt bostadsbestånd 2011 2040, 2041 2070 och 2071 2100 (RCA3-EA2). Industrier och fritidshus ingår ej. Effekter av klimat på (till 2020) Källa: IVL, 2007 Figur 4.21 visar resultatet av beräkningarna. Med antagandet att effektiviseringar motsvarande EU-målet genomförs minskar energibehovet för uppvärmning med () , () samt () . Använder man klimatscenariot RCA3-EB2 blir skillnaderna försumbara jämfört med scenariot RCA3-EA2 till , men . Om man ser enbart till effekten av ett förändrat klimat utan att anta någon effektivisering så minskar ändå energianvändningen med till 2020 talet, och i RCA3-EA2. När det gäller behovet av uppvärmning kan sol- instrålningen minska uppvärmningsbehovet i norra . I kan den minskade solinstrålningen innebära att det minskande uppvärmningsbehovet på grund av temperatur- höjningen, inte blir fullt så stor som beräknat. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Energibehovet minskar särskilt i lokaler och bostäder vilka till stor andel använder fjärrvärme. Det är svårare att uppskatta hur klimatförändringar kommer att påverka kylbehovet. Analysen nedan bygger på uppgifter från EU- projektet , där bl.a. kylbehovet för olika länder upp- skattas utifrån utomhustemperaturen (Ecoheatcool, 2006). För de olika tidsperioderna har det förenklade antagandet gjorts att får ett klimat motsvarande det man har i /, motsvarande det man har i /samt det man har i /. Beräkningen utgår endast från dagens bostadsbestånd och ingen hänsyn tas till effektivisering. Tabell 4.11 visar uppskattat framtida kylbehov. Tabell 4.11 Uppskattat kylbehov i bostäder och lokaler för 2020-talet, , räknat som elbehov i TWh Elbehov (TWh) 2011 2040 (Klimat som i / 2041 2070 (Klimat som i / 2071 2100 (Klimat som i / Elbehov (TWh) (Klimat som i / (Klimat som i / (Klimat som i / Källa: IVL, 2007. Enligt uppskattningarna kommer kylbehovet i bostäder och lokaler öka kraftigt . Om trenden med stora glasade ytor i bostäder fortsätter, är det troligt att kylbehovet ökar ytterligare. Förändringarna av solstrålningen innebär att resultaten kan överskatta behovet av kylning i norra underskatta dem i . Eftersom huvuddelen av bebyggelsen är belägen i är sannolikt det totala kylbehovet något underskattat. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Våra kostnadsberäkningar bygger på ett elpris på kWh samt ett fjärrvärmepris på kWh. Fjärrvärmepriset motsvarar medelvärdet på fjärrvärme . Med dessa förutsättningar minskar energikostnaderna för uppvärmning av det befintliga bostadsbeståndet kraftigt i ett förändrat klimat. Kostnaderna för kylning ökar däremot. Samman- taget förväntas energikostnaderna för värme- och kylbehov minska betydligt i ett framtida klimat. Eventuella effektiviseringar är inte medtagna i beräkningarna. På kort sikt, , skulle kost- naderna minska med cirka 4,5 miljarder , på medellång sikt, med och på lång sikt, med jämfört med dagens kostnader, se tabell 4.12 (IVL, 2007; bilaga B 11; bilaga A 6). Tabell 4.12 Uppskattning av energikostnader () för uppvärmning, kylning och totalt för befintlig bebyggelse Nuläge (2006) Källa: IVL, 2007. Ökad nederbörd med höjda grundvattennivåer ger ökad risk för markförskjutningar och översvämningar, företeelser som allvarligt kan skada fjärrvärmenäten. Då fjärrvärmesystemen successivt bedöms kunna anpassas till ett förändrat klimat bör de inte i någon större utsträckning påverkas av klimatförändringarna. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Det finns ett trettiotal fjärrvärmesystem i , främst i de större och medelstora städerna. Fjärrvärmen utgör till volymen den största uppvärmningsformen i . Fjärr- värmen har byggts upp , till en början i regi. En del av fjärrvärmeföretagen har övergått i bolagsform med både privata och internationella ägare. Fjärrvärme produceras vanligen i värmeverk, där vattnet värms upp genom förbränning av bränsle, exempelvis grenar, toppar, ris och bark från skogen. Fjärrvärme produceras också genom att man tillvaratar spillvärme från industri eller avloppsnät. Dagens fjärrvärmesystem och sårbarheter Värmen distribueras via fjärrvärmeledningar till bostäder, kontor, sjukhus, industrier etc. Fjärrvärmeledningsnäten har en längd . Förnyelsetakten är () till en kostnad av . Fjärrvärmekulvertar är lagda i många olika typer av mark och geologiska förhållanden, från norr till söder. De första fjärrvärme- ledningarna byggdes genom att rör av stål placerades i betong- kulvertar. Äldre betongkulvertar är till del utsatta för vittring. Rören kan även rosta sönder och läcka om fogarna är otäta. Plaströrskulvert, isolerade stålrör med mantelrör av plast, ersatte successivt den äldre typen betongkulvert och har blivit standard. Även moderna standardiserade fjärrvärmerör har sin akilleshäl i form av att det förekommer ett stort antal skador på skarvar. Vissa städer har tunnelsystem med ledningar för fjärrvärme, VA, el och elektronisk kommunikation. Översvämmas ett sådant tunnelsystem kan det leda till avbrott i fjärrvärmedistributionen. Drift- och underhåll av ledningsnät är avgörande för leverans- kvalitet och livslängd. Olika övervakningsmetoder för fjärrvärme- näten finns och många företag har lokaliserat svaga ledningsavsnitt. Markförskjutning, till följd av en förhöjd grundvattennivå eller dålig dränering, kan leda till att fjärrvärmerörens naturliga fixering försvinner med allvarliga mekaniska påfrestningar som följd. En markförskjutning kan vara direkt katastrofal för ledningarna och medföra stora kostnader. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser har det förekommit cirka 20 stora läckor, dvs. läckor som är så stora att själva produktionen hotas genom lågt systemtryck och brist på matarvatten. Drift-, distributions- och underhållsystem är starkt beroende av el, trafikerbara vägar samt kommunikationssystem. Fjärrvärmeledningar riskerar att frysa vid produktionsbortfall eller haverier . Fjärrvärmedistributionen är framförallt känslig mot kraftiga nederbördsmängder, översvämningar samt höga grundvattennivåer. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Fjärrvärmeanalysen Fjärrvärme bygger på klimatscenariot RCA3- EA2, se bilaga B 12. Klimatförändringarna medför ökad nederbörd i hela landet. Fjärrvärmeledningar som ligger torrt och i väldränerad mark har betydligt längre livslängd än ledningar i blötare mark. Risken för markförskjutning ökar till följd av den ökade nederbörden. En högre grundvattennivå och en ökad mängd nederbörd medför att dräneringssystemen behöver förbättras. Figur 4.22 visar förändring i maximal nederbörd i följd. Figur 4.22 Förändring i maximal nederbörd i följd dec-feb för tidsperioderna 2011 2040, 2041 2070, 2071 2100 relativt 1961 1990 (RCA3-EA2) Källa: , 2007. Klimatförändringar innebär på många håll också ökad risk för översvämningar, vilket kan leda till allvarliga konsekvenser för fjärrvärmeledningar placerade i tunnlar som ligger nära vattendrag, Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Översvämning av produktionsanlägg- ningar kan orsaka haveri och värmebortfall. En total nedkylning av näten resulterar i kontraktion av ledningarna, vilket svaga kom- ponenter eventuellt inte klarar, med i värsta fall rörbrott som konsekvens. Risk finns också att fjärrvärmedistribution kan av risk ras, skred och översvämningar. Med ökade mängder regn och vatten sätts främst de äldsta kulvertarna på prov. Dessa har ofta de största dimensionerna och ligger närmast produktionsanläggningarna, varför konsekvenserna av haverier där blir ojämförbart störst. Enligt bilaga B 12 bedöms kulvert ligga i särskilt utsatta lägen. Även de fasta och flexibla fjärrvärmerören, byggda , kan få ökade problem ökad nederbörd när skarvarna blir gamla. Fjärrvärmeproduktionen är beroende av tillgång till bränsle, vilket i sin tur kräver att logistiken fungerar, exempelvis vägar, vattenvägar, lastning och lossning. Ett förändrat klimat med påverkan på logistik, t.ex. störningar av vägtransporter till följd av storm eller översvämningar, kan indirekt allvarligt påverka fjärr- värmesektorn. Fjärrvärmeproduktionen påverkas även indirekt ifall bränslelager blir översvämmade. Svensk Fjärrvärmes Läggningsanvisningar utgör byggnadsnorm för nya fjärrvärmesystem. Läggningsanvisningarna uppdateras konti- nuerligt. Genom att sätta fokus på klimatförändringar i nästa utgåva av Läggningsanvisningarna bedömer Svensk Fjärrvärme att det framgent kommer att kunna byggas fjärrvärme- och fjärr- kylsystem som är anpassade till ett förändrat klimat. Vi rekom- menderar att Svensk Fjärrvärme i samband med nästa uppdatering av Läggningsanvisningarna tar klimatförändringar i beaktande. Vi menar vidare att det är angeläget att Svensk Fjärrvärme fortsätter arbetet med att sprida kunskap inom branschen om hur klimat- förändringar kommer att kunna påverka fjärrvärmesystemen. Svensk Fjärrvärme menar att det till stor del är möjligt att anpassa fjärrvärmesystemen successivt i takt med klimatföränd- ringarna. bedöms hälften av de äldsta systemen vara förnyade och kommer sannolikt alla betongkulvertar att vara borta. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Vi anser att det är viktigt att Svensk Fjärrvärme identifierar vilka fjärrvärmesträckningar som är särskilt känsliga för klimatföränd- ringar. Förnyelsetakten av fjärrvärmenäten bör öka i dessa särskilt känsliga områden och även av de äldsta systemen där kon- sekvenserna av haverier kan bli stora. En förnyelse av de sårbara kulvertlängderna () upp- skattas enligt bilaga B 12 kosta . Drift- och underhållskostnaderna kommer även att öka. Konsekvenserna för dricksvattenförsörjningen blir avsevärda. Kva- liteten på råvattnet i vattentäkterna kommer sannolikt att försämras med ökade humushalter och ökad förorening av mikroorganismer. Risken för avbrott och förorening av dricksvattnet ökar med ökade risker för översvämningar, ras och skred. En stor del av underlaget till detta avsnitt kommer från rapporten Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat, utarbetad av en arbets- grupp inom utredningen, se bilaga B 13. Allmän vattenförsörjning är en förutsättning för att vi ska kunna leva och fungera i moderna samhällen. Kommunen är huvudman för gator och allmänna platser i huvuddelen av landets större tätorter liksom den är ansvarig för vatten och avlopp. började dagens VA-system att utvecklas på grund av ideliga vattenburna sjukdomsutbrott i svenska städer. dog fler människor i städerna än på landsbygden på grund av dessa vattenburna sjukdomar, huvudsakligen orsakade av bakterier. Först byggdes vattenverk, vatten och avloppsledningar och även avloppsreningsverk. har varit gynnat ur vattenförsörjningssynpunkt. Det har varit relativt lätt att finna bra vattentäkter med tillräcklig kapacitet. Vattenförsörjning består av en kedja av funktioner från tillrin- ningsområdet, vattentäkten, vattenverket samt ett distributions- system med ledningsnät, tryckstegringsstationer och vatten- reservoarer, se figur 4.23. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.23 Dricksvattenförsörjning är en kedja från tillrinningsområdet fram till konsumenternas kranar Källa: Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat, bilaga B 13. Hälften av kommunala vattenförsörjning kommer från ytvatten, dvs. från sjöar och rinnande vattendrag. Den andra hälften kommer från grundvatten, där ofta infiltration av ytvatten utgör en viktig del i nybildningen av grundvatten. En god kvalitet på råvattnet från dessa vattentäkter har gjort att reningstekniken i är relativt enkel. Cirka 8 miljoner av invånare för- sörjs från en allmän vattentäkt medan cirka 1,2 miljoner har en enskild/privat vattenförsörjning, där grundvatten utgör den domi- nerande delen. De flesta ytvattenverk i tillämpar en relativt enkel behandling/reningsteknik, som är anpassad för hygieniskt bra råvatten. Processen utgörs i regel av följande steg: a)Grovsilning alternativt mikrosilning av inkommande råvatten för avskiljning av grövre partiklar (fisk, zooplankton m.m.). b)Vid behov höjning av vattnets alkalinitet med hjälp av kalk/kolsyra. c)Kemisk fällning med ett järn- eller aluminiumsalt. d)Avskiljning av fällning genom sedimentering och filtrering. e)Reduktion av eventuella lukt- och smakstörande ämnen genom antingen adsorption på aktivt kol eller mikrobiologisk reduktion i s.k. långsamfilter. f)pH-justering för att minska vattnets korrosiva egenskaper. g)Desinfektion med klor, klordioxid eller UV-ljus. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser som använder grundvatten som råvatten har ofta en enklare behandling än ytvattenverk.