sou · GVB365 · 2008-01-01 00:00:00 — En ansökan om ersättning görs Om en likvidator begär att få Om en likvidator begär att få avgå och visar skäl till det, skall avgå och visar skäl till det, ska dator skall också entledigas om dator ska också entledigas om han eller hon inte är lämplig eller han eller hon inte är lämplig eller av någon annan orsak bör skiljas av någon annan orsak bör skiljas En likvidator entledigas av En ansökan om entledigande domstol eller, om likvidatorn har utsetts av och själv finns anledning till det ska Bolags- begär att bli entledigad, av Bolags- verket självmant ta upp frågan. En ansökan om entledigande En ansökan om att domstol kan göras av likvidatorn, en aktie- skall besluta om entledigande kan göras av , likvidatorn, en aktieägare eller någon annan vars rätt är beroende av likvida- tionen. Den som entledigar en likvi- dator skall genast utse en ny. Detta gäller dock inte om det finns någon annan likvidator och det inte kan anses nödvändigt att utse en ny likvidator i den ent- ledigades ställe. ägare eller någon annan vars rätt är beroende av likvidationen. Om en likvidator entledigas ska genast en ny utses. Detta gäller dock inte om det finns någon annan likvidator och det inte kan anses nödvändigt att utse en ny likvidator i den entledigades ställe. enligt 25 kap. 11, 28 eller 29 § den enligt 8 kap. 16 §, 25 kap. överklagas hos tingsrätten i den 11, 28, 28 a, 29, 42, 44 eller 50 § ort där bolagets styrelse har sitt överklagas hos tingsrätten i den ort där bolagets styrelse har sitt enligt 22 kap.8 § Hovrättens beslut i en överkla- gad fråga angående ersättning till likvidator får inte överklagas, om det inte finns särskilda skäl för en prövning om tillstånd enligt 39 § tredje stycket 1 lagen (1996:242) om domstolsärenden. Skrivelsen med överklagandet skall ges in till för beslutet. Vid ett överklagande enligt första stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om en ansökan kommit in till tingsrätten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. förordning om ändring i förordningen (2000:306) om ersättning av allmänna medel till likvidatorer Härigenom föreslås i fråga om förordningen (2000:306) om er- sättning av allmänna medel till likvidatorer att 1 § ska ha följande lydelse. Den som av domstol har förord- ska se till att den nats till likvidator enligt 25 kap. aktiebolagslagen (2005:551) har 25 kap. 28 a § rätt till skälig ersättning av all- (2005:551), 11 kap. 6 d § männa medel för arbete, tids- (1987:667) om ekonomiska för- spillan och utlägg som uppdraget eningar och 7 kap. 7 a § stiftelse- har krävt, om inte ersättning kan lagen (1994:1220 betalas betalas på annat sätt. ut till likvidatorn. Ersättningen beslutas av den domstol som har förordnat likvi- Domstolen skall se till att ersättningen betalas ut. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Om en ansökan om ersättning kommit in till tingsrätten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 39 Senaste lydelse 2005:565 lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden Härigenom föreslås i fråga om lagen (2007:528) om värde- pappersmarknaden att 24 kap. 10 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om det finns särskilda skäl, Om det finns särskilda skäl, om att tingsrätten förordnar en en lämplig person att som för- lämplig person att som förval- valtare företräda sådana aktier tare företräda sådana aktier eller eller andelar som enligt 7 § inte andelar som enligt 7 § inte får får företrädas av ägaren. företrädas av ägaren. En förvaltare har rätt till skälig ansökan prövas av tingsrätten i ersättning för arbete och utlägg. den ort där ägaren har sin hem- Ersättningen ska betalas av ägaren vist eller, om ägaren inte har till aktierna eller andelarna och hemvist i , av ska på begäran förskotteras av En förvaltare har rätt till skälig skyldige inte godtar förvaltarens ersättning för arbete och utlägg. anspråk, fastställs ersättningen av Ersättningen skall betalas av ägar- en till aktierna eller andelarna och skall på begäran förskotteras ningsskyldige inte godtar förval- tarens anspråk, fastställs ersätt- ningen av tingsrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om en ansökan kommit in till tingsrätten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. lag om dödande av förkommen handling Härigenom föreskrivs följande. Handlingar som kan dödas 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om dödande av förkom- men handling, dödande av inteckning och förklaring att fullmakt är kraftlös. Följande handlingar omfattas av bestämmelserna. 4.andra handlingar vilkas företeende utgör villkor för rätt att kräva betalning eller att påkalla fullgörande av någon annan förpliktelse, 5.handling vilkens företeende utgör villkor för att antecknas som innehavare av en rättighet på ett konto som avses i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, Denna lag tillämpas inte på banksedlar. Den tillämpas inte heller på obligationer eller förlagsbevis utom i fråga om obligationer med en löptid på högst som har ställts till innehavaren och som ges ut av bank eller kreditmarknadsföretag. Förutsättningar för att en handling ska dödas 2 § En handling som anges i 1 § får dödas på begäran av den som har förlorat handlingen, om det kan antas att handlingen har för- störts eller kommit bort. 3 § En ansökan om dödande av handling ska göras skriftligen hos . Om ansökan avser en inteckningshand- ling ska ansökan göras hos vederbörande inskrivningsmyndighet. I fråga om aktiebrev och handlingar vilkas företeende utgör villkor för att antecknas som innehavare av en rättighet på ett konto som avses i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, ska ansökan göras hos . 4 § En ansökan ska innehålla uppgifter om de omständigheter som åberopas till stöd för att handlingen ska dödas. Till ansökan ska bi- fogas en kopia av handlingen eller sådan uppgift om handlingens inne- håll, som är nödvändig för att den med säkerhet ska kunna kännas igen. 5 § Om en ansökan är bristfällig, ska myndigheten förelägga sökan- den att avhjälpa bristen. Detsamma gäller om föreskriven avgift inte har betalts. Av föreläggandet ska framgå att ansökan kan avisas om föreläggandet inte följs. Föreläggandet behöver inte delges. Om ett föreläggande enligt första stycket inte följs, ska myndig- heten avvisa ansökan, om den är så bristfällig att den inte kan läggas till grund för en prövning i sak, eller föreskriven avgift inte har be- talats. Handläggning av en ansökan 6 § Var och en vilken såsom gäldenär, borgensman eller i annat fall är förpliktad på grund av handlingen ska, om det är möjligt, under- rättas om ansökan. Avser ansökan en inteckningshandling ska, om det är möjligt, även den intecknade egendomens ägare underrättas. Dessutom ska den underrättas som senast, i den ordning som är sär- skilt föreskrivet, blivit antecknad som innehavare av handlingen. En underrättelse görs av den myndighet som handlägger ansökan. 7 § Har sökanden gjort sannolikt att handlingen har förstörts eller kommit bort, ska myndigheten utfärda ett föreläggande, som genom myndighetens försorg kungörs i Post- och . Kun- görelsen ska införas i tidningens första nummer för januari, april, juli eller oktober månad. Föreläggandet ska innehålla en beskrivning av handlingen samt uppgift om att sökanden har gjort sannolikt att handlingen har för- störts eller kommit bort. I föreläggandet ska vidare den som kan inneha handlingen eller vet att den finns i behåll eller som i övrigt kan lämna upplysningar i ärendet uppmanas att anmäla detta till myn- digheten senast en viss angiven dag. Denna dag ska bestämmas så att minst ett och högst kommer att förflyta för kungörandet. Sökanden ska underrättas om innehållet i föreläggan- det. 8 § Om det framgår av ansökan eller annan tillgänglig utredning att förutsättningarna för att döda handlingen enligt denna lag inte är uppfyllda, ska myndigheten avslå ansökan. Detsamma gäller sedan föreläggande har utfärdats enligt 7 §. Beslut om dödande av handling 9 § Sedan tiden för anmälan enligt 7 § andra stycket har gått ut, ska myndigheten avgöra ärendet. Finner myndigheten då att någon om- ständighet inte har förekommit som visar eller ger skälig anledning anta att handlingen finns i behåll, ska handlingen dödas genom beslut av myndigheten. Beträffande inteckningshandlingar ska beslutet innehålla en upp- lysning om att beslutet inte innebär att inteckningen dödas. Rättsverkningar av en dödad handling 10 § Om en handling har dödats, får sökanden ändå göra gällande den rätt som handlingen grundas på, utan att handlingen behöver visas upp. Den som är förpliktad att fullgöra vad som blivit utfäst i handlingen ska utfärda en ny handling som svarar mot den handling som har dödats. I fråga om intecknad fordringshandling ska den intecknade egendomens ägare utfärda ny handling. Ny handling ska inte utfärdas, om dödandet gällde en handling vars företeende endast utgjorde ett villkor för att någon ska antecknas som innehavare av en rättighet på ett konto som avses i lagen (1998:1479) om konto- föring av finansiella instrument. Ny handling, som utfärdas enligt första stycket i stället för dödad inteckningshandling, gäller inte såsom inteckningshandling förrän anteckning skett jämlikt 11 § tredje stycket. I fråga om växel och konossement gäller särskilda bestämmelser. 11 § Avser ansökan om dödande en inteckningshandling ska in- skrivningsmyndigheten göra en anteckning om ansökan i inskriv- ningsboken, inskrivningsregistret eller fastighetsregistrets inskriv- ningsdel. Detsamma gäller myndighetens slutliga beslut i ärendet. Har ansökan avslagits, får dock anteckning inte ske förrän beslutet vunnit laga kraft. Sedan beslut om dödande av pantbrev eller företagsinteckning vunnit laga kraft, ska inskrivningsmyndigheten på ansökan utfärda nytt pantbrev eller inteckningsbrev som svarar mot det dödade samt göra anteckning i inskrivningsboken, inskrivningsregistret eller fastig- hetsregistrets inskrivningsdel om detta. Har intecknad fordringshandling dödats genom beslut som vunnit laga kraft, ska inskrivningsmyndigheten, på ansökan, på inskrivnings- dag göra anteckning i vederbörande inskrivningsbok eller inskriv- ningsregister, att ny handling, som utfärdats jämlikt 10 §, medför den inteckningsrätt som tillkommit den dödade. 12 § Det som sagts om den förpliktade ska, när fråga är om dödande av aktiebrev, tillämpas på aktiebolaget. 13 § Har bankbok förkommit, får insättaren eller dennes rätts- innehavare i stället för att ansöka om dödande av bankbok påkalla dess efterlysning genom bankstyrelsens försorg. Begär någon sådan efterlysning och lämnar han eller hon tro- värdiga uppgifter om tid och omständigheter under vilka boken för- kommit, får styrelsen på sökandens bekostnad verkställa efterlys- ningen. Det sker genom kungörelse i Post- och i första numret för någon av månaderna närmast efter det efterlys- ning begärts. Har boken inte kommit till rätta från kungörandet och finns det inte skälig anledning anta att den finns i behåll, har sökanden rätt att få tillgodohavandet utbetalt till sig. Efter det att innestående medel har betalts ut är motboken utan verkan. Det som föreskrivs i första och andra styckena om motbok hos bank tillämpas även på livförsäkringsbrev. Då gäller att efterlysning- en ska göras av styrelsen för det försäkringsbolag, där försäkringen tagits, eller, om den tagits hos utländsk försäkringsanstalt som får driva försäkringsrörelse här i riket, av generalagenten. ringsfallet ännu inte inträffat gäller, i stället för vad som sägs i andra stycket om rätt för sökanden att få tillgodohavandet utbetalt till sig, att sökanden har rätt att få nytt försäkringsbrev. När det nya försäkringsbrevet har utställts är det förkomna försäkringsbrevet utan verkan. Dödande av handling i samband med utmätning eller konkurs 14 § Vad som sägs i 1, 3–12 §§ om dödande av en förkommen handling gäller även när en handling inte har kunnat anträffas vid utmätning av fordringen eller rättigheten eller vid konkurs, om det kan antas att handlingen undanhålls. 15 § En ansökan om dödande av förkommen handling enligt 14 § görs av eller konkursboet. Den ska göras skriftligen hos den tingsrätt där gäldenären svarar i tvistemål som gäller betalningsskyldighet. Avser ansökan en inteckningshandling ska rätten underrätta vederbörande inskrivningsmyndighet om ansökan för anteckning i inskrivningsboken, inskrivningsregistret eller fastighetsregistrets in- skrivningsdel. Vad nu sagts om ansökan ska också gälla rättens slut- liga beslut i ärendet. Har ansökan avslagits, får dock anteckning inte göras förrän utslaget vunnit laga kraft. 16 § Om det behövs, ska tingsrätten som villkor för dödande en- ligt 14 § föreskriva att utmätningssökanden eller konkursboet ställer säkerhet enligt vad som sägs i 2 kap. utsökningsbalken för den skada som rätt innehavare av handlingen kan lida. Finns enligt 2 kap. 27 § utsökningsbalken inte skyldighet att ställa säkerhet, ska tingsrätten i stället som villkor föreskriva att utmätningssökanden utfäster sig att ersätta en sådan skada. Säkerheten eller utfästelsen får inte åberopas, om talan väcks senare än från den dag då beslut om hand- lingens dödande vann laga kraft. 17 § Om ett pantbrev eller en intecknad fodringshandling dödats enligt 14 § ska ny handling utfärdas. ska på ansökan utfärda ny handling om handlingen är en fordringshand- ling som är intecknad i luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg. Ny handling ska inte utfärdas om någon annan handling dödats. Om ett överskott uppkommer vid utmätning, får det inte betalas ut till utmätningsgäldenären utan att den dödade handlingen företes eller att utmätningsgäldenären gör sannolikt att han eller hon inte har handlingen i behåll. 18 § Är det inte känt var ett pantbrev eller någon annan inteck- ningshandling finns och har förflutit från det att handlingen uppvisades för anteckning om innehav eller i övrigt företeddes i ett inteckningsärende, kan den intecknade egendomens ägare ansöka att inteckningen dödas trots att handlingen inte kan visas upp. Kan det antas att ett pantbrev eller företagsinteckningsbrev har tillkommit på sådant sätt eller förlorats av ägaren under sådana om- ständigheter som utesluter giltig pantsättning, får ansökan om dö- dande av inteckningen göras även om den angivna tiden inte har förflutit. 19 § En ansökan om dödande av inteckning ska göras skriftligen hos vederbörande inskrivningsmyndighet. Den som senast har antecknats som innehavare av handlingen ska, om det kan ske, delges ansökningen i enlighet med vad som före- skrivs om delgivning av stämning i tvistemål. Inskrivningsmyndig- heten ska därefter utfärda ett föreläggande, som ska kungöras på det sätt som anges i 7 §. Föreläggandet ska innehålla en beskrivning av handlingen. I föreläggandet ska vidare den som kan inneha hand- lingen eller vet att den finns i behåll eller som i övrigt kan lämna upplysningar i ärendet uppmanas att anmäla detta till myndigheten senast en viss angiven dag. Denna dag ska bestämmas så att kommer att förflyta för kungörandet. Sökan- den ska underrättas om innehållet i föreläggandet. Vid handläggningen i övrigt gäller 4–5 och 8 §§. 20 § Sedan tiden för anmälan enligt 19 § har gått ut, ska inskriv- ningsmyndigheten avgöra ärendet. Finner myndigheten då att det inte finns någon omständighet som utgör skälig anledning att låta inteckningen fortfarande gälla, ska den dödas. När en ansökan om dödande av inteckning har kommit in till in- skrivningsmyndigheten, ska myndigheten anteckna detta i inskriv- ningsboken, inskrivningsregistret eller fastighetsregistrets inskriv- Detsamma gäller myndighetens slutliga beslut i ärendet. Har ansökan avslagits, ska anteckning om detta dock inte göras förrän beslutet har vunnit laga kraft. Förklaring att fullmakt är kraftlös 21 § Om en fullmaktsgivare visar sannolika skäl att en skriftlig fullmakt har förkommit eller att han eller hon av annan orsak inte utan dröjsmål kan få tillbaka den, får handlingen förklaras kraftlös. 22 § En ansökan om att en fullmakt ska förklaras kraftlös görs skriftligen hos . Om finner att ansökan ska bifallas, ska myndigheten införa en kungörelse i Post- och . I kungörelsen ska anges att fullmakten efter utgången av , som får bestämmas till efter kungörelsens införande, ska vara kraftlös. får också införa kungörel- sen i annan tidning, en eller , innan den införs i Post- och . Vid handläggning i övrigt gäller 4–5 och 8 §§. 23 § Bestämmelserna i 1–11 §§ om pantbrev tillämpas även i fråga om vilandebevis. Bestämmelserna i 18–20 §§ om dödande av inteck- ning tillämpas även i fråga om vilandeförklarad inteckningsansökan. 24 § och inskrivningsmyndighetens be- slut får överklagas till av den som beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot. Överklagandet ska ges in till myndigheten för beslutet. Vid överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. 1.Denna lag träder i kraft då lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling ska upphöra att gälla. 2.Om en ansökan om dödande av handling eller inteckning kom- mit in till tingsrätten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att tillkalla en särskild utredare för att utreda förutsättning- arna för och lämpligheten av att till förvaltningsmyndighet flytta över handläggningen av sådana ärenden som enligt nuvarande ord- ning handläggs av tingsrätt i första instans. Den särskilda utredaren fick i uppdrag att kartlägga vilka ärendetyper som omfattas av uppdraget och i fråga om var och en av dessa överväga om hand- läggningen kan och bör flyttas till förvaltningsmyndighet. Utred- aren fick även i uppdrag att lämna förslag till kompletterande regler till förvaltningslagen i den mån sådana regler bedöms nödvändiga för att en överflyttning av ett ärende ska vara möjlig. Vidare fick utredaren i uppdrag att lämna förslag på vilka förvaltningsmyndig- heter som bör handlägga de ärenden som utredaren anser bör flyttas. Enligt direktiven står det dessutom utredaren fritt att ta upp och föreslå förändringar som har nära samband med uppdraget. Utredaren har därefter meddelats tilläggsdirektiv (2007:74) med förlängd tid för uppdragets utförande. De ursprungliga direktiven (2005:124) är intagna som bilaga 1 till detta betänkande. Arbetet har bedrivits i nära samråd med de sakkunniga och exper- terna. Sedan utredningens arbete inleddes har ut- redningen hållit sex endagarssammanträden och ett tvådagars internat- sammanträde. Sekreteraren har i kartläggningsarbetet besökt tings- rätt och samt under arbetets gång haft kontakt med bl.a. och . tagit del av förteckning över de mål- och ärende- kategorier som tingsrätterna handlägger. Sekreteraren har också tagit del av den förteckning över ärenden som finns intagen som bilaga i kommentaren till ärendelagen (se , Lagen om domstolsärenden, En kommentar, andra upplagan, s. 360 ff.). I syfte att få information om den praktiska verksamheten hos vissa förvaltningsmyndigheter har sekreteraren besökt Bolags- verket och på annat sätt haft kontakter med , , , , och . Sekreteraren har även haft kontakt med , , i län och Kommuner och Landsting. Under arbetets gång har utredningen beaktat pågående arbete i andra utredningar; bl.a. har samråd skett med IM-utredningen.1 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1478) konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan män och kvinnor eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Betänkandet innehåller i tur och ordning sammanfattning, författ- ningsförslag, allmänmotivering, författningskommentar och bilagor. Allmänmotiveringen består av tjugofem kapitel (kapitel 1–25). Det första kapitlet innehåller ett inledande avsnitt (kapitel 1). I nästa kapitel redovisar utredningen de allmänna utgångspunkter som ligger till grund för utredningens överväganden och förslag (kapitel 2). Därefter följer ett kapitel som innehåller en redogörelse för de bestämmelser som styr handläggningen av mål och ärenden vid 1 redovisar sitt arbete i betänkandet Den nya inskrivningsmyndigheten (SOU 2007:7). allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol och förvaltningsmyn- dighet (kapitel 3). I nästa kapitel görs en översiktlig beskrivning av vissa förvaltningsmyndigheter (kapitel 4). Det finns ett stort antal förvaltningsmyndigheter. Utredningen har valt att begränsa redogör- elsen till de förvaltningsmyndigheter som är av intresse för utred- ningens arbete. Utredningen behandlar ärenden som tingsrätten handlägger i första instans. För att få en heltäckande bild av tingsrättens ärende- hantering redovisas översiktligt även de ärendetyper som tings- rätten handlägger efter överklagande av förvaltningsmyndighets beslut. Ett kapitel innehåller därför en beskrivning av ärenden som tingsrätten handlägger efter överklagande eller överlämnande (kapitel 5). har handläggningen av ett antal ärendetyper flyttats över från allmän domstol till förvaltningsmyndighet. Det finns dessutom förslag med denna inriktning som ännu inte lett till lagstiftning. I det följande kapitlet redovisar utredningen översikt- ligt genomförda och föreslagna reformer (kapitel 6). För att under- lätta förståelsen av utredningens förslag redovisas dock vissa av de genomförda och föreslagna reformerna i de kapitel som behandlar de olika ärendetyperna. I de därpå följande kapitlen i allmänmotiveringen redovisar utredningen sin kartläggning av de ärenden som tingsrätten hand- lägger i första instans (kapitel 7–23). I varje kapitel redovisar utred- ningen dessutom sina överväganden huruvida handläggningen av respektive ärende kan och bör flyttas till förvaltningsmyndighet. I de fall utredningen anser att ett ärende bör flyttas anger utred- ningen också förslag på vilken förvaltningsmyndighet som bör handlägga ärendet. Slutligen redovisar utredningen sina förslag till kompletterande regler till förvaltningslagen. Utredningens förslag innebär att vissa förfaranderegler kommer att gälla vid handläggningen av flertalet av de ärenden som utred- ningen föreslår ska flyttas till förvaltningsmyndighet. Nästa kapitel innehåller utredningens förslag till förfaranderegler som generellt bör gälla vid handläggningen hos förvaltningsmyndighet (kapitel 24). I det sista kapitlet i allmänmotiveringen tar utredningen upp frågor om genomförandet av förslagen i betänkandet (kapitel 25). I kapitlet finns förslag till ikraftträdande- och övergångsbestämmel- ser samt en konsekvensanalys. Betänkandets sista kapitel innehåller författningskommentar (kapitel 26). Avslutningsvis innehåller betänkandet tre bilagor. I bilaga 1 finns utredningens direktiv och i bilagorna 2–3 finns förteckningar över ärenden som tingsrätten handlägger. Vid handläggningen av de ärenden som anges i bilaga 2 är lagen (1996:242) om domstolsären- den tillämplig och vid handläggningen av de ärenden som anges i bilaga 3 tillämpas . Inom juridiken skiljer man mellan stridig rättsvård och frivillig rättsvård. har den stridiga rättsvården betecknats som rättskipning.1 De allmänna domstolarnas verksamhet utgörs av både rättskip- ning och frivillig rättsvård. Domstolarnas handläggning av tviste- mål och brottmål är rättskipning. Dessa mål handläggs enligt rätte- gångsbalken (RB). Därutöver handläggs ett stort antal ärenden vid domstolarna.2 Traditionellt benämns denna hantering av ärenden fri- villig rättsvård. har dock nya ärendetyper tillkommit och handläggningen av många ärenden är rättskipning. Rättsvårdsärenden – oavsett om de är att hänföra till frivillig rätts- vård eller rättskipning – handläggs enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden (ärendelagen).