sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — potentialer för perioden 2016 (TWh/år) [TWh/år] [TWh/år] [TWh/år] [TWh/år] Om man, med direktivets metodik, lägger samman den potential som framgår av tabellen med effekten av de åtgärder som redan vidtagits 2005 uppgår totala lön- samma energieffektiviseringspotential till primär energi , respektive slutlig energi. I slutbetänkandet föreslås , vilket utvecklas nedan, åtgärder som förväntas leda till att en del av denna potential realiseras. Således bedömer utredningen att de föreslagna åtgärderna leder till en energieffektivisering om slutlig energi, respektive primärenergi. Totalt (inberäknat effekter av tidigare beslutade styrmedel och de åtgärder som föreslås) kan därmed uppnå en energieffektivisering på slutlig energi respektive primär energi. Det motsvarar cirka 12 slutlig energianvändning eller 17 primär energianvändning. För att uppnå en energieffektivisering som överträffar minimi- målet och som styr i riktning mot primärenergi- besparing, krävs nya och mer kraftfulla styrmedel än vad som tillämpats. En allmän utgångspunkt för utredningen är att presentera ett paket av rimliga åtgärder som är ägnade att leda en bit på vägen mot målet primärenergibesparing. En grundläggande restriktion för utredningen är att energi- effektiviseringar ska vara lönsamma både för samhället och för enskilda aktörer såsom hushåll, företag etc. I har vissa vägledande principer tillämpats vid val och utformning av styrmedel och vid formulering av mål för energieffektivisering. Dessa innebär i korthet att det inte bör anges kvantifierade energi- effektiviseringsmål, att styrmedel bör vara generella (såsom energi- skatter) och inte bundna till specifika tekniker, att stöd till funge- rande marknader, eller till åtgärder som redan i sig är lönsamma, bör undvikas, att priserna ska ge rätt (eller önskad) information samt att sökkostnader ska reduceras genom att barriärer undan- Dessa grundprinciper är enligt utredningens mening till stor del fortfarande relevanta. har mycket hänt , som påverkar utformningen av mål och medel i politiken för ett energieffektivare . Som framgått förekommer flera olika kvantitativa energieffektiviseringsmål med fasta tidsramar. Vidare finns nu bättre kunskap om det s.k. energieffektiviseringsgapet, dvs. att det finns en skillnad mellan den lönsamma potentialen av energieffektiviserande åtgärder, i t.ex. byggnader, och de lönsamma åtgärder som faktiskt genomförs. Detta gap är betydande, t.ex. bedöms att i genomsnitt endast av de för fastig- hetsägarna lönsamma åtgärderna faktiskt genomförs. Liknande för- hållanden gäller i industrin och i transportsektorn. Energieffektivi- seringsgapet har först nu kunnat verifieras och kvantifieras empiriskt. TAtt så liten den av den till synes lönsamma potentialen inte realiseras stöds blT .a. Tav en kvalitativ genomgång av de åtgärder som föreslagits i genomförda energideklarationer.T Mot denna bakgrund, och med hänsyn till potentialen för lönsamma energieffektiviseringar, anser utredningen att tidigare riktlinjer för utformning av styrmedel och formulering av mål för energieffektivisering behöver revideras. Av detta skäl har i huvud- sak följande vägledande principer gällt för utredningens övervägan- den och förslag: Kommande och högre energieffektiviseringsmål än vad som gäller enligt energieffektiviseringsdirektivet bör vägas in. 8TP PT Se t.ex. promemorian Effektivare energianvändning (Ds 2001:60). Effekten av styrmedel och åtgärder bör ses och värderas i ett primärenergiperspektiv. För att faktiskt bli genomförda kan strategiska effektiviserings- åtgärder behöva ekonomisk stimulans även om de är privat- ekonomiskt lönsamma. Energieffektiviseringsåtgärder ska vara samhällsekonomiskt lön- samma. Utredningens förslag – Vägen till ett energieffektivare Mot bakgrund av de utgångspunkter som redovisats ovan, föreslås i betänkandet en rad åtgärder som sammantagna ska bidra till att de föreslagna målen nås. Ett flertal av åtgärderna avser de tre sektorer som är särskilt utpekade i EG-direktivet och i vilka det enligt utredningsresultaten finns betydande potentialer för energi- effektivisering, nämligen bostäder och service m.m., industri och transporter. Därtill redovisas i betänkandet ett antal förslag avseende de specifika frågor med anknytning till EG-direktivets regler, som utredningen haft att behandla. Det gäller t.ex. den offentliga sektorns roll, marknaderna för energieffektiviserande produkter och tjänster, behovet av ackrediterings- och certifieringssystem, individuell mätning av värme och varmvatten, överföringstariffer- nas utformning, energifakturornas informationsinnehåll, hur infor- mationen till allmänheten om energieffektivisering kan förstärkas samt myndighetsorganisation för ett energieffektivare . I det följande sammanfattas utredningens förslag. Förstärkta statliga stöd till energieffektivisering i byggnader Utredningen föreslår, som huvudalternativ, att nuvarande bidrag till bl.a. konvertering från direktverkande elvärme behålls och att flera nya bidrag införs för andra strategiska energieffektiviserings- åtgärder i byggnader, t.ex. energieffektiva ventilationssystem och energieffektiviserande styr- och reglerutrustning. slås ett bidrag för projektering och upphandling av åtgärder i hyres- hus, som rekommenderats vid en energibesiktning enligt lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. Med hyreshus avses enligt 2 kap 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) t.ex. fler- familjshus inklusive bostadsrätter och byggnader som innehåller kontor, hotell och butiker. Alla bidrag till energieffektiviserande åtgärder i byggnader bör hanteras i en gemensam regleringsmodell. Bidragen ges 2014. Utredningens förslag i denna del innebär att stödet till energieffektiviseringar i byggnader ökar från för när- varande till . Som ett alternativ till den redovisade bidragsmodellen har utredningen tagit fram en modell med ett nytt, tidsbegränsat system med skattereduktion för energieffektiviserande investeringar i byggnader. Ett sådant systemet kan utformas med de s.k. ROT- avdragen som förebild och omfatta t.ex. konvertering från direkt- verkande elvärme, installation av markvärmepumpar, fjärrvärme och biobränslepannor, tilläggsisolering av vindar och ytterväggar, energieffektiva fönster och tappvarmvattenarmaturer och effektivi- serande åtgärder i ventilationssystem. Ett system med skattereduk- tion bör inledningsvis tillämpas enbart för åtgärder i bostadshus. Efter utvärdering kan systemet, vid behov, utvidgas till att omfatta även lokaler. En möjlig utformning av lagtext redovisas i bilaga 3. Utredningen föreslår att energihushållningskrav i samband med ombyggnad införs och att får i uppdrag att utvärdera de gällande kraven för nybyggnad och vid behov föreslå förändringar. Lagen om energideklaration för byggnader trädde ikraft . Utredningen föreslår att en oberoende utvärdering av systemet med energideklaration ska genomföras . Utvärderingen ska belysa fastighetsägarnas och brukarnas erfaren- heter av systemet, tillsyn samt hur energideklarationerna fungerar som styrmedel. I utvärderingen bör det göras en översikt över vilka typer av lönsamma åtgärder som föreslås i deklarationerna, och även under- sökas om systemet bör revideras så att även hushålls- och verksam- hetsel inkluderas i energideklarationerna. Utredningen föreslår också att ges i uppdrag att utvärdera om de rutiner som införts fungerar som avsett i konsumentperspektiv och administrativt hänseende. Vidare föreslår utredningen att ska samråda med vid kontinuerlig förbättring och vidareutveck- ling av rutiner och underlag för energideklarationer. Eventuella revideringar bör stå i samklang med de CEN-standarder som är framtagna för energideklarationer. Fortsatt främjande av energitjänster Utredningen föreslår att ges i uppdrag att arbeta med kompetensförstärkning, upphandlingsstöd och infor- mationsspridning om energitjänster. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att utöka satsningen på teknikupphandling och marknadsintroduktion inom bostads- och servicesektorn. Inom ramen för programmet ska sträva efter att fler beställargrupper kom- mer till stånd. bör även ges i uppdrag att förstärka spridningen av information om de produkter som tas fram genom teknikupphandlingarna. Den centrala partssammansatta bör enligt utredningens mening på ett systematiskt sätt medverka till energieffektivisering i fjärrvärmesektorn. På lokal nivå bör energi- effektiviseringskommittéer etableras där berörda intressenter, t.ex. kunder, medverkar. Utredningen anser att fjärrvärmebolag på orter där industriell eller annan spillvärme förloras till omgivningen, ska pröva möjlig- heten att utnyttja denna spillvärme innan beslut fattas om annan En utredning om nyttiggörande av spillvärme bör, i före- kommande fall, vara obligatorisk i den miljökonsekvensbeskrivning som måste upprättas när nya energiproduktionsanläggningar ska byggas. Individuell energimätning i flerbostadshus Utredningen föreslår att krav på individuell mätning av varmvatten ska införas vid ny- och ombyggnad av byggnader som rymmer bostäder. Vidare föreslås att debitering av el hos hushåll i flerbostadshus ska baseras på individuell mätning av elanvändningen i lägen- heterna. Ett minimikrav är att fördelningsmätning med undermät- ning sker. Utredningen föreslår också att ges i uppdrag att i samråd med kartlägga hur mätning och debitering av verksamhetsel sker i lokaler. Kartlägg- ningen ska även omfatta en inventering av möjligheter att övergå till individuell elmätning. Förlängda och utökade program för energieffektivisering i industrin Utredningen föreslår att ges i uppdrag att genomföra en andra femårsperiod av programmet för effektiv energianvändning i elintensiv industri (PFE). I den andra program- perioden ska även icke energiintensiva företag kunna delta. Enligt utredningen bör också ges i uppdrag att öka kunskapsöverföringen om energieffektivisering till företag även utanför den grupp som kan delta i PFE. Energirådgivning till små och medelstora företag Utredningen föreslår att energirådgivningen till mindre och medel- stora företag förstärks. Regionala energikontor, kommunala energi- och klimatrådgivare, länsstyrelserna och energitjänstföretag bör involveras i detta arbete. Utredningen föreslår att Energimyn- digheten ges i uppdrag att administrera den förstärkta rådgiv- ningen. Insatserna ska inkludera information, nätverksbyggande och, för företag vars slutliga energianvändning överstiger 0,5 GWh/år, möjlighet till rådgivning och subventionerad energikartläggning genom en energieffektiviseringscheck. Energikartläggningen ska även innefatta uppföljande kontakt med företagen efter energi- analyserna. Modellen med en energieffektiviseringscheck bedöms också skapa också ökade möjligheter för utveckling av energitjänst- marknaden för företag. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att genomföra teknikupphandlingar för industrisektorn, att bilda beställargrupper för sådana teknikupphandlingar samt att sprida information om de teknikupphandlingar som genomförs. Förstärkt koldioxidkomponent i fordonsskatten m.fl. skattefrågor beskattas fordon, förutom med ett grundbelopp, även med en koldioxidkomponent, som beräknas med per gram koldioxid. Det innebär att bränslesnåla fordon beskattas lika högt, räknat per gram koldioxid, som fordon med en hög bränsleförbrukning. Utredningen föreslår att en skatteskala med förstärkt koldioxidkomponent, t.ex. liknande den som tillämpas i , införs i . Det innebär att skatten per gram kol- dioxid ökar progressivt, i en trappstegsmodell, med fordonens bränsleförbrukning. Vidare föreslås att skatterna på bensin och dieselbränsle höjs med per liter. Det innebär en höjning i konsumentledet med per liter inklusive moms. Utredningen förslår också att en kilometerskatt på godstrafik utreds i särskild ordning. Samhällsplanering för effektivare transporter Planeringen av infrastruktur, trafik och bebyggelse bör samordnas bättre. På så sätt underlättas bl.a. för energieffektivisering genom ökad samverkan mellan olika transportslag. Samhällsplaneringen på regional och lokal nivå ska stimulera en samhällsstruktur som främjar resurssnåla transporter. En regional planeringssamordning erfordras enligt utredningens mening. Utredningen föreslår att regelverket för förmånsbeskattning och reseavdrag ses över, i syfte att göra det mer färdmedelsneutralt. Utredningen föreslår att verkar för att de kommande kraven inom EU på genomsnittligt utsläppskrav sätts på nivån koldioxid per kilometer och att de därefter successivt skärps ned till en nivå på koldioxid per kilo- meter . Utsläppskrav bör även införas för lätta och tunga lastbilar, bussar samt för arbetsmaskiner. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utveckla ett gemensamt koncept för sparsam körning av arbetsmaskiner. Vidare föreslås de berörda myndig- heterna ges i uppdrag att arbeta för sparsam körning i sina respek- tive sektorer. Den offentliga sektorns särskilda ansvar Det allmänna, genom stat, kommuner och landsting, bör enligt utredningen vara en förebild inom energieffektiviseringens område. Utredningen föreslår att den offentliga sektorn ska visa vägen för andra aktörer genom bl.a. statliga och kommunala energieffektivi- seringsprogram. Vidare föreslår utredningen att ges i uppdrag att integrera det statliga energieffektiviseringsprogrammet i miljö- ledningssystemen. Utredningen föreslår också att Energimyndig- heten ges i uppdrag att stödja andra myndigheter med avseende på verktyg för effektivare energianvändning som t.ex. energiledning och livscykelkostnadskalkylering. Utredningen föreslår att kommuner och landsting erbjuds att teckna särskilda energieffektiviseringsavtal med staten, i enlighet med en avtalsmodell som utredningen presenterar i betänkandet (bilaga 6). Enligt utredningen bör fungera som statens representant i detta arbete. bör ges i uppdrag att administrera och följa upp avtalen med kommunerna och landstingen. Vidare föreslår utredningen att Energimyndig- heten ges i uppdrag att utreda hur programmet Uthållig kommun kan förlängas och öppnas för samtliga kommuner och landsting och hur obligatoriska energieffektiviseringsmål, vars nivåer sätts på nivå, kan integreras i programmet på ett tydligare sätt. Utredningen föreslår att informationen om energieffektivisering inom olika samhällssektorer och till varierande målgrupper ska förstärkas och samordnas i ett samlat och i huvudsak webbaserat Forum för energieffektivisering inom . Enligt utredningen bör också ges i uppdrag att i samråd med bredda den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Uppdraget bör genomföras i nära sam- arbete med berörda branschorganisationer och aktörer. Utredningen föreslår att energileverantörer på eller i samband med fakturor, eller på annat lämpligt sätt, ska redovisa uppgift om hur slutanvändarens energianvändning utvecklats i tiden. På samma sätt ska redovisas kontaktinfor- mation till oberoende organisationer, som kan lämna råd om hur energianvändningen kan effektiviseras. Vidare föreslår utredningen att ges i uppdrag att övervaka att reglerna efterlevs. Enligt utredningen bör också och ges i uppdrag att, i samråd med konsumentföreträdare, utvärdera hur utformningen av energiföretagens fakturor fungerar avseende kunder med abonnemang om högst 63 A. Utredningen föreslår också att och ges i uppdrag att bistå branschorganisationerna med stöd för bättre utformning av information i samband med fakturor. Utredningen anser att behovet av ackrediterings- och certifierings- system för t.ex. energitjänstföretag behöver utredas närmare. Däremot finns, i avvaktan på att det pågående standardiserings- arbetet avseende energitjänster ska slutföras, inte skäl att nu föreslå några åtgärder inom det aktuella området. Strategisk plan och utveckling av energianvändningsstatistiken Utredningen föreslår att , i samråd med Rådet för den officiella statistiken, SCB och andra berörda myndigheter, ges i uppdrag att utarbeta en strategisk plan för att säkra och höja kvaliteten på energianvändningsstatistiken och för att minska osäkerheten i de kvantitativa angivelserna. Utredningen föreslår också att i samråd med SCB och Rådet för den officiella statistiken ges i uppdrag att utveckla energianvändningsstatistiken för att möjliggöra en bättre utvärdering av effekterna av såväl befintliga som tillkommande styrmedel. Vidare föreslår utredningen att , och andra berörda myndigheter ges i uppgift att genom ökad sam- ordning av datainsamling förenkla uppgiftslämnandet för slut- användarna. Arbetet bör genomföras i samarbete med Kommuner och Landsting. Enligt utredningen bör också ellagen och fjärrvärmelagen kom- pletteras, så att berörda myndigheter kan bemyndigas att samla in data som behövs för uppföljning av energieffektiviserande program och åtgärder. Utbildning för ett energieffektivare Utredningsresultaten visar att det finns en brist på personal med relevant utbildningsbakgrund inom energiområdet. Behovet av sådan personal kan dessutom antas öka . Enligt utredningen bör därför berörda branscher inom energiteknik och energitillförsel i samverkan marknadsföra energitekniska yrken mer kraftfullt gentemot ungdomar. Utredningen anser också att möjligheterna till vidareutveckling och fortbildning av redan yrkesverksam personal bör förbättras. Branschorganisationer och andra arbetsmarknadsorganisationer bör enligt utredningen bjudas in mer aktivt när energirelaterade utbildningar utformas och då kompetenskrav formuleras. Utredningen anser också att grundutbildningarna inom det tek- niska området bör breddas med en utökad satsning inom energi- området. Utredningen föreslår att och Energimarknads- inspektionen ges i uppdrag att, efter samråd med konsumentföre- trädare, analysera förutsättningarna för att utveckla uppdelnings- återföring för användning i samband med fakturering av el och fjärrvärme. Effektmätning för elkunder med säkringsstorlekar under 63 A bör utvecklas. Utredningen föreslår därför att Energimarknads- inspektionen ges i uppdrag att i samråd med branschen utforma förslag till modell och införande av krav på effektbaserade elnäts- tariffer. Utredningen föreslår att alla typer av energileveranser, dvs. även bensin, diesel- och eldningsolja ska åtföljas av en tydlig uppgift om dess energiinnehåll uttryckt i kWh. Vidare föreslår utredningen att ges i upp- drag att, i nära samarbete med de kommuner och landstings- kommuner som ingår frivilliga avtal med staten om effektivare energianvändning, skapa regionala nätverk för samverkan kring en effektivare energianvändning. En statlig organisation för ett energieffektivare De arbetsuppgifter som föranleds av direktivet är av sådan art att de bör utföras av myndigheter och inte av privaträttsliga organ. Det är vidare mindre lämpligt att inrätta en ny myndighet för de arbetsuppgifter som aktualiseras av direktivet. Utredningen anser att dessa arbetsuppgifter istället bör inordnas i befintlig myndig- hetsstruktur. Utredningen föreslår att berörda sektorsmyndigheter, i sam- arbete med , inom sina sektorer ska ansvara för de analys-, främjande-, tillsyns- och kontrollinsatser som följer av energieffektiviseringsdirektivet. bör dock ges huvudansvaret för de främjandeinsatser, tillsyns- och kontrollupp- gifter som följer av direktivet. I syfte att samordna energieffektiviseringsarbetet föreslår utred- ningen att ett särskilt beslutsråd, ett energieffektiviseringsråd, med representation från berörda myndigheter inrättas vid Energi- myndigheten. Rådets arbete bör ledas av en av regeringen utsedd extern ordförande. Rådet ska samordna de svenska effektivise- ringsinsatser som förutsätter deltagande från flera olika samhälls- sektorer. De styrmedel utredningen presenterat innebär ökade kostnader för staten. Den samlade kostnaden för styrmedlen kan beräknas till huvudsakligen fördelat på cirka 2,4 mil- jarder 2014. Utredningen har analyse- rat hur dessa insatser kan finansieras. Utredningen avvisar en konstruktion med en separat energi- effektiviseringsfond. Det allmännas kostnader för styrmedel m.m. bör skattefinansieras via statsbudgeten. Utredningen anser att statens kostnader för nya styrmedel bör finansieras inom energisektorn och ytterst bäras av både energi- producenter och energianvändare. EG-direktivet bygger delvis på att energiföretagen ska bidra till att energieffektiviseringar kommer till stånd. Det kan, enligt direktivet, ske genom att företagen erbjuder energitjänster eller genom att de betalar för att energi- effektiviseringar genomförs. En höjning av produktionsskatterna för vattenkraft och kärnkraft är ett sätt för energiföretagen att i direktivets anda aktivt medverka i finansieringen av arbetet med energieffektivisering. Mot den beskrivna bakgrunden anser utredningen att de kost- nader som de nya styrmedlen medför för staten bör finansieras genom en höjning av produktionsskatterna med i storleksord- ningen i kombination med en höjning av energi- skatterna för el och bränslen motsvarande per kWh och med tillämpning av den omvandlingstabell som återfinns i bilaga 2 till EG-direktivet. Det innebär t.ex. per liter bensin, per kilo naturgas och per kg eldningsolja. Utredningen har vid beräkning av skatteintäkten valt att bortse från den ökade intäkt av skatten på drivmedel, som skulle bli följden om förslaget härom genomförs. Utredningen anser inte att förslaget ska leda till någon för- ändring av skattebelastningen för de företag som omfattas av kvot- plikt i EU:s system för handel med utsläppsrätter. En konsekvens av utredningens förslag är att de nu gällande reglerna för skatte- restitution för sådana företag måste justeras. Med de nu gällande reglerna för skatterestitution för industrin blir det årliga nettot av en sådan höjning . Det ger med de ovan föreslagna produktionsskattehöjningarna en sammantagen möjlig styrmedelsfinansiering om 2,5 miljarder kro- nor . Utredningens överväganden i övrigt Marknaderna för energieffektiviserande produkter och tjänster Utredningen bedömer inte att några nya åtgärder krävs för att säkerställa de aktuella marknadernas funktionssätt. Kraven i artikel 6 får anses uppfyllda genom att energibesiktningar tillhandahålls i hela landet bl.a. med stöd av lagen om energideklaration av bygg- nader. Härtill kommer att utredningens förslag om stöd till projektering och upphandling av energieffektiviseringar i hyreshus stimulerar marknaden för energitjänster på ett konkurrensneutralt sätt. Detsamma gäller förslaget om förstärkt energirådgivning till små och medelstora företag. För det fall ytterligare någon av de konkreta åtgärder, som redovisas i artikel 6, ändå bedöms nödvändig, bör ett system med frivilliga avtal införas. Dessa bör, i så fall, erbjudas alla aktörer på energitjänstmarknaden och inte enbart förbehållas energiföretagen. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att följa utvecklingen på marknaderna för energibesiktningar och energitjänster samt på strategiska marknader för energieffektivise- rande produkter, såsom värmepumpar och energieffektiva fönster. Överföringstariffer för ledningsbunden energi Utredningen har inte funnit skäl att föreslå en övergång till helt rörliga överföringsavgifter för el och fjärrvärme. Nuvarande prissättning, med inslag av fasta avgifter i överföringstarifferna, är väl motiverad. Den fasta delen av nätavgiften kan t.ex. ses som ett pris på effekt. Utredningen anser att om incitamenten för motiverad energi- effektivisering behöver förstärkas när det gäller elenergi och värme är det mer samhällsekonomiskt effektivt att höja energiskatterna än att förbjuda en enligt utredningens mening väl motiverad pris- struktur. Utredningen har bedömt effekterna av merparten av förslagen. Dock har det inte varit möjligt att fullständigt belysa alla effekter. En sammanställning av utredningens bedömningar framgår i tabell 2 nedan. Tabell 2 Samlad bedömning av effekter av föreslagna styrmedel, TWh/år [TWh/år] [TWh/år] Stöd till strategiska investeringar