sou · GWB374 · 2008-07-04 00:00:00 — Uppgifter om inkomst hämtar kommunen från skatte- myndighetens inkomstregister, där uppgifter finns om lön månads- vis. Bättre förutsättningar för kontroll av svartarbete minskar de felaktiga utbetalningarna från socialförsäkringen Genom månadsvisa uppgifter om lön får bättre förut- sättningar att bekämpa svartarbete. Information erhålls om vilka som arbetar i ett företag och hur mycket de erhållit i ersättning. Avstämning kan göras mot personalliggare och kon- troller kan ske vid arbetsplatsbesök. Svartarbete med ersättning från välfärdssystem bedöms vara en väsentlig felkälla när det gäller sjuk- och aktivitetsersättning, sjuk- penning, bostadstillägg och bostadsbidrag. Minskat svartarbete innebär därmed minskade felaktiga utbetalningar från dessa väl- färdssystem. Felaktiga utbetalningar upptäcks tidigare och återkravsbeloppen blir mindre Genom att aktuella inkomstuppgifter kan erhållas kan felaktiga utbetalningar upptäckas tidigare och återkravsbeloppen hållas nere. Därmed ökar också sannolikheten för att återkraven betalas tillbaka. En allmänpreventiv effekt kan förväntas när det blir allmänt känt att staten har god kontroll och att felaktiga utbetal- ningar regelmässigt och omgående återkrävs. Arbetad tid och frånvarotid bör redovisas Löneredovisningen sker enligt kontantprincipen, dvs. när lönen utbetalas, vilket innebär att retroaktiv lön och olika tidsmässiga förskjutningar i löneredovisningen, såsom att semesteransökan kom in efter det att månadens löner registrerats i löneredovis- ningen, påverkar lönebeloppet . Därmed kan månadens lönebelopp inte utgöra det enda kontrollunderlaget vid utbetalning av ersättningar. Det behövs även uppgifter om frånvarotid och arbetad tid enligt nedan. För att kunna säkerställa att ersättningar betalas ut för rätt dagar behöver uppgifter om frånvarodagar, om frånva- ron avser tid som är ersättningsberättigad från eller inte samt om frånvaroorsak för ersättningsberättigad tid. Föl- jande bör således framgå: Frånvaroperiod som är ersättningsberättigad från Försäkrings- kassan (t.ex. föräldraledighet, vård av sjukt barn, sjukdom efter sjuklöneperioden, delpension), frånvaroperiod som inte är ersättningsberättigad från Försäk- ringskassan (t.ex. uttagen semester, kompledighet, karensdag vid sjukdom, sjukdagar betalda av arbetsgivaren, flyttlön samt studier, släktangelägenhet eller annan ledighet), samt arbetad tid (antal timmar eller dagar personen arbetat aktuell månad). De ytterligare uppgifter som efterfrågas enligt ovan, finns normalt i företagens administrativa system. En jämförelse kan här göras med det danska systemet där uppgifter finns om antal arbetade timmar, För att kunna kontrollera att ersättning från inte felaktigt utgår med ersättning från annan organisa- tion behövs uppgifter om vilka dagar (datum) utbetald ersättning, bidrag eller lån avser. Arbetslöshetsförsäkringen regleras i lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring och består av en grundförsäkring samt en inkomstbortfallsförsäkring. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas till den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa, eller är medlem men inte uppfyller de villkor som gäller för rätt till en inkomstrelaterad ersättning. Ersättning enligt inkomstbortfalls- försäkringen lämnas med ett belopp per dag som är baserat på tidi- gare förvärvsinkomster (dagpenning). Som grundregel lämnas dag- penning av ersättningsperioden med ett belopp som motsvarar av den sökandes dagsförtjänst , som mest per dag (motsva- rande en tidigare månadsinkomst om ). Under resten av ersättningsperioden är procentsatsen av dagsför- tjänsten. Med dagsförtjänst avses en femtedel av den vecko- inkomst, eller i fråga om månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande före arbetslöshetens inträde vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande. Utgångspunkten för beräkningen av dagpenningen är en ramtid , dvs. de 12 månader som föregick arbetslösheten. Som normalarbetstid gäller den genomsnittliga arbetstiden . Arbetslöshetskassan fastställer dagpenningens storlek. För arbetslöshetskassornas del är det således av största vikt att ha korrekta uppgifter om tidigare förvärvsinkomster och normal- arbetstid. Som underlag för fastställande av dagpenningen ligger bl.a. arbetsgivarintyget. Detta innehåller detaljerade uppgifter om bl.a. anställningstid, anställningsform, arbetstid och lön samt arbe- tad tid, frånvarotid respektive övertid i timmar till och med december. Månadsvisa uppgifter om lön från lär inte kunna ersätta arbetsgivarintyget med alla dess detaljerade uppgifter. Där- emot skulle månadsvisa uppgifter om lön vara mycket värdefullt i arbetslöshetskassornas kontroller före och efter beslut. En väsent- lig orsak till felaktiga utbetalningar av arbetslöshetsersättning bedöms vara felaktigt deklarerade kassakort, där sökanden anger att man varit arbetslös när man egentligen arbetat (vitt eller svart). Aktuella uppgifter om inkomst skulle erhållas och kunna jämföras med utbetald arbetslöshetsersättning och även med arbetsgivarintyget. Felaktiga utbetalningar skulle upptäckas tidigare och återkravsbeloppen bli mindre. För arbetslöshetskassornas del är det även av stor vikt att det skapas bättre förutsättningar för kontroll av svart- arbete, vilket minskar de felaktiga utbetalningarna av arbetslöshets- ersättning. Enligt en studie av och Brå beräknas mel- lan 1 och i arbetslöshetsersättning ha betalats ut felaktigt 2006 till följd av att den arbetslöse arbetat svart.3 Utöver uppgifterna i kontrolluppgiften behöver arbetslöshets- kassorna, på samma sätt som , även: särredovisning av bruttolön respektive kontanta ersättningar och förmåner, frånvaroperiod och orsak, arbetad tid (antal timmar eller dagar personen arbetat aktuell månad), samt vilka dagar (datum) ersättning, bidrag eller lån avser. De bidrag Arbetsförmedlingen betalar till enskilda är främst kost- nadsersättningar som inte är inkomstprövade. Däremot betalar Arbetsförmedlingen, till skillnad från övriga utbetalande organisa- tioner, bidrag till arbetsgivare. Det gäller bl.a. lönebidrag och anställningsstöd. Från Arbetsförmedlingens perspektiv är det där- med i första hand arbetsgivarna som ska kontrolleras. Indirekt innebär detta dock en kontroll även av dem som bidragen avser. Arbetsförmedlingen behöver kontrollera att arbetsgivaren läm- nar uppgifter till , som överensstämmer med de upp- gifter som lämnats till Arbetsförmedlingen. begär in lönelistor och motsvarande från arbetsgivaren. Den allra viktigaste och effektivaste kontrollen vore att få del av månadsvisa uppgifter om lön. Lönebidrag är ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare för personer som har funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och som anvisats anställning hos arbetsgivaren, enligt 25 § förord- ningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funk- tionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Lönebidragets storlek fastställs med hänsyn till graden av nedsättning i arbetsför- mågan hos arbetstagaren och till hur stor del av arbetsgivarens lönekostnad som är bidragsgrundande. Bidraget får inte överstiga 3 Fusk med a-kassa, Brå, rapport 2007:23. den nivå som behövs för att kompensera nedsättningen i arbets- förmågan. Lönekostnaden bestäms utifrån uppgifter från arbets- givaren. Lönebidraget lämnas med ett bestämt belopp per dag. När stödet beslutas ska dess storlek i kronor per dag fastställas för hela stödperioden. Arbetsförmedlingen beslutar om lönebidragets stor- lek. Konstruktionen innebär att storleken på bidraget beslutas vid en förhandling mellan arbetsgivaren och arbetsförmedlingen. På motsvarande sätt som lönebidrag lämnas särskilt anställ- ningsstöd till arbetsgivare i syfte att stimulera anställningar av personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete i enlighet med förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Anställnings- stöd kan också lämnas till personer som är långtidssjukskrivna från anställningar de bedöms inte kunna återgå till. Särskilt anställnings- stöd för den som deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag. Särskilt anställningsstöd i form av instegsjobb (gäller person med uppehållstillstånd) lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag. Anställningsstöd för långtidssjukskrivna lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag. Med lönekostnaden avses kontant bruttolön inklusive sjuklön och semesterlön samt sociala avgifter. Anställningsstöd lämnas med ett bestämt belopp per arbetsdag, dock endast för dagar som ingår i den normala veckoarbetstiden. Anställningsstöd lämnas till arbetsgivaren genom bidrag. Arbetsförmedlingen beräk- nar och betalar ut bidraget. Arbetsgivaren rekvirerar bidraget från Arbetsförmedlingen i efterskott. När det gäller lönebidraget och fastställande av dess storlek påverkar inte månadsvisa uppgifter om lön själva fastställandet av lönebidraget då hänsyn ska tas till nedsättningen av arbetsförmåga och bidraget fastställs i en förhandling med arbetsgivaren. Däremot är det av stort intresse för Arbetsförmedlingen att kunna kontrol- lera att arbetsgivaren som erhållit lönebidrag redovisat löner och skatter till för den individ lönebidraget avser. Anställningsstödet är i sin helhet relaterad till lönekostna- den. Då rekvisition av anställningsstöd sker i efterskott kan kontroll mot den månadsvisa löneuppgiften från ske innan anställningsstöd betalas ut. Sannolikt kan rekvisitions- hanteringen ses över och effektiviseras om uppgifterna finns att tillgå via . Sammantaget skulle, både avseende löne- bidrag och anställningsstöd, förutsättningarna för Arbetsförmed- lingens efterkontroller förbättras avsevärt genom att kontroll kan ske av att arbetsgivare betalar lön och skatter för de personer för vilka ersättning utgått. Detta är även en trygghet för de anställda. Väsentliga orsaker till felaktiga utbetalningar av lönebidrag är bl.a. att fel frånvarodagar anges på rekvisitionen och att felaktig tjänstgöringsgrad anges. Även avseende anställningsstöd är fel- aktigt angiven frånvaro en väsentlig felorsak. Arbetsförmedlingen behöver således, på motsvarande sätt som och arbetslöshetskassorna, inte bara uppgifter om utbetald lön utan även uppgifter om arbetad tid och frånvarotid. Följande punkter är väsentliga för Arbetsförmedlingen: Särredovisning av bruttolön samt kontanta ersättningar och förmåner från arbetsgivare, frånvaroperiod och orsak, arbetad tid (antal timmar eller dagar personen arbetat aktuell månad) samt vilka dagar (datum) ersättning, bidrag eller lån avser. Inom studiemedelsområdet får den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte vara högre än ett visst belopp (fribeloppet) för att fullt studielån och studiebidrag ska utgå. Fribeloppet anges i procent av prisbasbeloppet och varierar beroende på studiernas omfattning. Som den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår räknas vad som hänför sig till det halvåret av den studerandes över- skott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen för kalenderåret. (3 kap. 16–19 §§, studiestödslagen [1999:1395]). Den studerande kan vid heltidsstudier även ha rätt till ett högre lånebelopp, ett s.k. tilläggslån. Detta under förutsättning att hans eller hennes överskott inom inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet överstiger för kalenderåret innan det år studierna påbörjas (3 kap. 14 § studiestödslagen). Felaktiga uppgifter om inkomst är en vanlig orsak till felaktiga utbetalningar av studiemedel och tilläggslån. Felen kan vara både avsiktliga och oavsiktliga. Studiemedel betalas ut i förskott, vilket innebär att de baseras på antaganden om studier och inkomst. Utbetalningen är inte felaktig vid beslutstillfället men i efterhand kan det utbetalade beloppet visa sig ha varit för stort eller för litet. Tilläggslån baseras på historiska inkomstuppgifter. CSN kontrolle- rar regelmässigt de uppgivna inkomstuppgifterna mot de inkomst- uppgifter som kan finnas tillgängliga hos innan tilläggslån beviljas. Dessutom görs för både studiemedel och tilläggslån en inkomstkontroll mot taxerad inkomst i efterhand. För CSN:s del skulle månadsvisa uppgifter om lön från Skatte- verket innebära att möjligheterna att kontrollera kalenderhalvårs- visa inkomster förbättras. För tilläggslån skulle månadsvisa upp- gifter innebära att korrekta inkomstuppgifter oftare finns tillgäng- liga redan vid beslutstillfället. Studiehjälp och extra tillägg Inom studiehjälpsområdet finns det ett extra tillägg. Rätten till studiehjälp i form av extra tillägg prövas enligt 2 kap. 10 § studie- stödsförordningen (2000:655) mot den studerandes och hans eller hennes föräldrars beräknade inkomster och en femtedel av den studerandes och föräldrarnas sammanlagda förmögenhet som över- stiger . CSN, som enligt 2 kap. 14 § studiestödsförordningen, får med- dela närmare föreskrifter om det ekonomiska underlaget har i 4 kap. i myndighetens föreskrifter och allmänna råd om studiehjälp (CSNFS 2001:6) bl.a. föreskrivit att inkomsten är den del av det beräknade överskottet i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen för respektive kalenderår som hänför sig till de två kalenderhalvår (– ) inom vilka läsåret eller kursen infaller. Även inkomster som är så låga att de inte behöver deklareras ska räknas in i det ekonomiska underlaget. Vid oförändrade regler skulle tillgången till månadsvisa upp- gifter om exempelvis kontant bruttolön och inkomsttagarens anställningstid kunna användas av CSN som indikatorer på att lämnade inkomstuppgifter i ansökan om extra tillägg, kan sättas i fråga. Efter kommunicering med de sökande kan besluten ändras. En övergång till prövning mot historiska inkomstuppgifter kräver en ändring i studiestödsförordningen eftersom det av denna framgår att det är den beräknade inkomsten som ska ligga till grund för beviljningen. Fram till gjordes prövningen mot den taxerade inkomsten. Hänsyn kunde dock tas till om den beräknade inkomsten hade ändrats väsentligt (mer än ) i förhållande till den senaste taxeringen. De studerande ansöker i allmänhet om extra tillägg för ett läsår. Man kan tänka sig att tillägget som huvudregel baseras på den genomsnittliga lönen , dvs. det första kalenderhalvåret som föregår det aktuella läsåret. Hänsyn kan tas till väsentliga inkomstminskningar genom att tillägget för vår- terminen kan prövas mot inkomsten under det andra kalenderhalv- året. Dessutom torde krävas särskilda regler för att hantera fram- tida beräknade avvikelser som exempelvis är större än . Det bör i sammanhanget nämnas att bl.a. har föreslagit (SOU 2003:28) att rätten till extra tillägg ska prövas mot den skattepliktiga inkomsten under ett kalenderår. Om ansökan berör två kalenderår ska inkomstprövningen göras mot det första av de två kalenderåren. Enligt utredningens förslag ska hän- syn kunna tas till väsentliga inkomstminskningar. Utredningen föreslog vidare att den studerandes egen inkomst inte skulle räknas med i det ekonomiska underlaget samt att av föräldrar- nas och den studerandes förmögenhet ska läggas till inkomsten. Utredningens förslag bereds inom . En studie som CSN gjorde visade att bland sammanboende föräldrar var andelen anställda låg, endast 10–. En betydande grupp var däremot egna företagare. Andra stora grupper var studerande och pensionärer, inklusive de som får sjukersättning. Det är därför inte möjligt att enbart grunda beslut om extra tillägg på en månadsrapportering av lön. För övriga grupper måste ersättningen från andra förmånssystem avgöra rätten till tillägget. Inom studiestödsområdet ryms även återbetalningen av studieskul- der som också bygger på inkomster. Vid betalning av studieskulder kan årsbeloppen efter ansökan årsvis anpassas efter låntagarens inkomst. Detta gäller samtliga tre lånetyper som betalas tillbaka. Årsbeloppet sätts ned preliminärt i avvaktan på att taxeringen för året fastställs. När taxeringen fastställs jämförs den inkomst som låntagaren uppgivit mot det verkliga utfallet. Om låntagaren uppgivit för låg inkomst får han eller hon betala års- beloppet i efterhand och då läggs även en tilläggsavgift till belop- pet. Det inkomstbegrepp som används vid prövning av rätt till ned- sättning är det sammanlagda överskottet av tjänst, näringsverksam- het och kapital. Det är alltså hela årets inkomst efter avdrag inom respektive inkomstslag som ligger till grund för bedömningen. Med hänsyn till det är månadsvisa uppgifter om lön inte användbara vid den preliminära prövningen av nedsättning med hänsyn till inkomsten. Årsbeloppet kan även sättas ned om det finns synnerliga skäl. Enligt praxis kan ett synnerligt skäl vara att låntagaren är varaktigt beroende av ekonomiskt bistånd eller att han eller hon lever på motsvarande nivå. Vid den prövningen behöver CSN uppgifter om låntagarens inkomster. Om en låntagare inte betalar årsbeloppet i rätt tid kan det i vissa fall bli aktuellt att bevilja en betalningsplan. Detsamma gäller om låntagaren inte kan betala ett återkrav på en gång. Vid bedöm- ningen om låntagaren har rätt till en betalningsplan utgår CSN alltid från betalningsförmågan. Vid bedömningen av betalnings- förmågan skulle det underlätta avsevärt för CSN om tillgång skulle finnas till månadsvisa uppgifter om lön. Detsamma gäller vid hanteringen av betalningsförlägganden och utmätning. Om CSN skulle få månadsvisa uppgifter, som sammanräknades , skulle det i sig inte innebära att antalet felaktiga utbetalningar på grund av oriktiga inkomstuppgifter minskade. Det skulle emellertid kunna ge CSN uppgifter om att studerande i vissa fall riskerar att få inkomster som överstiger redan anmälda inkomster, vilket i sin tur kan föranleda CSN att skicka ut en kommunicering till den studerande om att CSN fått uppgifter om att inkomsten av tjänst överstiger lämnade inkomstuppgifter och på så sätt "påminna" studiestödsmottagaren om hans eller hennes anmälningsskyldighet. Här kan särskilt nämnas att många av de personer som får skattepliktigt vårdbidrag från , inte är medvetna om att den skattepliktiga vårdnadsersättningen ska räknas med vid beräkningen av inkomster och ett meddelande från CSN i anslut- ning till aktuellt kalenderhalvår, skulle säkert minska fortsatta felaktiga utbetalningar. Däremot skulle CSN inte, med den lagstiftning som finns på området (överskott i inkomstslagen vid taxeringen) kunna åter- kräva (avräkna) redan utbetalat studiestöd eftersom CSN inte kan avgöra om inkomsten kommer att bli lägre vid taxeringen p.g.a. eventuella avdrag inom inkomstslaget. Denna bedömning måste studiestödsmottagaren själv göra. Eftersom uppgifter om kapitalinkomster och vissa närings- inkomster inte framgår av kontrolluppgiften, kommer CSN även i fortsättningen att få göra efterkontroller. Många studiestödsmotta- gare har tjänsteinkomster som är lägre än fribeloppet, men har vid efterkontrollerna ändå inkomster som överstiger fribeloppet. Anledningen är självfallet att alla inkomster räknas samman. Om CSN fullt ut ska kunna använda sig av uppgifterna krävs en ändring av inkomstbegreppet, där bl.a. kapitalinkomsterna tas bort. När det gäller ersättning till asylsökande gäller att en utlänning som omfattas av lagen (1994:137) om asylsökande och som saknar egna medel har rätt till bistånd för sin dagliga livsföring (dagersätt- ning). Kontroll av inkomst är centralt för att rätt ersättning ska betalas ut men låter sig inte göras på något enkelt sätt då den asyl- sökande är nyanländ till och har eventuella andra tillgångar i hemlandet. Den asylsökande är inte folkbokförd och saknar person- eller samordningsnummer. Det är ovanligt att en asyl- sökande omfattas av andra välfärdssystem såvida de inte arbetar på den öppna arbetsmarknaden. Enligt bedömning är svartarbete och oredovisade vita inkomster orsaker till felaktiga utbetalningar. Det är dock oklart i vilken omfattning detta före- kommer. Genom månadsvisa uppgifter om inkomst och avdragen skatt får förutsättningar för kontroll av ersätt- ning till asylsökande. Detta förutsätter dock att samordnings- nummer finns. Ekonomiskt bistånd (försörjningsstöd) från kommunerna lämnas till den som inte kan tillgodose sina behov eller kan få dem till- godosedda på annat sätt. Den enskilde ska genom biståndet tillför- säkras en skälig levnadsnivå (socialtjänstlagen, 4 kap. 1 §). Försörj- ningsstöd lämnas för skäliga kostnader för bl.a. livsmedel, kläder och boende enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm). Kontroll av inkomst är en av flera centrala kontroller inom ekono- miskt bistånd. Vid delegationens omfattningsstudier av ekono- miskt bistånd var bedömningen att en av de främsta och vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar var att alla hushållets inkomster inte redovisades. Kommunernas kontroll av inkomst skulle underlättas om in- komstuppgifter kan erhållas från . Social- tjänsten får möjlighet till en säker och tillförlitlig information redan innan den enskilde besöker kontoret. Därigenom kan handläggningen skötas effektivare och den enskilde få sitt beslut tidigare. Genom denna information förhindras också att en person kan ha två eller flera arbeten men endast visa upp en löneavi hos . Kommunerna är även i behov av uppgifter om arbetad tid. När det är fråga om deltidstjänst eller timtjänst utreder möjligheterna att söka heltidstjänst. Kommunerna är även i behov av uppgifter om vilka dagar ersättningar, bidrag eller lån avser för att ska kunna beräkna ekonomiskt bistånd för rätt period. Delegationen föreslår att regeringen beslutar om införande av månadsuppgifter om lön på individnivå. Alla arbetsgivare ska omfattas av uppgiftslämnandet. Månadsuppgiften kompletteras med uppgifter om arbetstid och frånvarotid. De utbetalande myndigheterna, arbetslöshetskassorna och kommunerna får direkt- åtkomst till vissa uppgifter. delägare m.fl. i fåmansföretag, ersättningar från välfärdssystem, 5.1.2Gemensam funktion för utbetalningskontroll innan utbetalning från välfärdssystemen Delegationens förslag: Regeringen tillsätter en utredning om införande av en gemensam funktion för utbetalningskontroll där utbetalningarna från välfärdssystemen passerar innan de betalas ut. I om åtgärder mot svartarbete och bidrags- fusk, där tankarna kring månadsvisa uppgifter om löner på individ- nivå redovisades, fanns även tankar om att utbetalningarna från välfärdssystemen skulle ske genom en bidragscentral samt att utbetalande myndigheter, arbetslöshetskassor och kommuner skulle rapportera ersättningar till månadsvis.4 Det skulle medföra samma fördelar för de utbetalande organisationerna som för andra arbetsgivare. Inom har tankar utvecklats kring införande av någon form av individuellt transfereringskonto. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, del 1, s. 39) avise- rat ett uppdrag till och att gemen- samt utreda för- och nackdelar, bl.a. ur integritetssynpunkt, med införande av ett s.k. individuellt transfereringskonto för ersätt- ningar, bidrag och lån från välfärdssystemen. Något sådant uppdrag har ännu inte lämnats. Delegationen utvecklar i det följande sin syn på detta området. Medborgare och företag ställer allt högre krav på myndigheternas service. Regeringen har i sina generella krav på förvaltningen gjort det tydligt att myndigheterna måste både öka kvaliteten och 4 Svartköp och svartjobb i , Del 2: Möjliga åtgärder mot svartarbete och bidragsfusk, , rapport 2007:1. tillgängligheten i den service de tillhandahåller. Det krävs ett fort- löpande förbättringsarbete som utgår från medborgarnas och före- tagens förväntningar på god service. Informationstekniken och Internet gör det möjligt att leva upp till högt ställda krav på ökad tillgänglighet till statliga tjänster. Regeringen har ålagt myndigheterna att öka takten i sitt utveck- lingsarbete med målet att den svenska statsförvaltningen ska ha återtagit sin tätposition inom området e-förvaltning. ska enligt regeringens riktlinjer bidra till att medborgares och företags tillvaro blir enklare. Det ska vara lätt att hitta rätt och att initiera ett ärende.