sou · GVB389 · 2008-01-01 00:00:00 — Tack vare betydande forskningsinsatser har utredningen haft möjlighet att redovisa omfattande beskrivningar av respektive art. har forskningen kring rovdjuren främst haft en natur- vetenskaplig inriktning med betydande satsningar för att öka kun- skapen om björn, varg, lodjur och järv. Vad gäller kungsörn har, utöver doktorsavhandling om kungsörnens reproduktionsekologi, de svenska forskningsinsatserna varit ytterst begränsade. Kunskap om arterna är en förutsättning för en fram- gångsrik förvaltning. I takt med att rovdjursstammarna ökat har också behovet av en mera samhällsvetenskapligt inriktad forskning ökat. Det finns viktiga områden kring stora rovdjur där kunskapen är bristfällig. Det gäller t.ex. kunskap om hur samhällets dialog kring de stora rovdjuren förs och om hur förankringen av rovdjurspoliti- ken kan stärkas. initierades de första större forsknings- och förvaltningsnära undersökningarna kring stora rovdjur. Det genomfördes då bl.a. fleråriga studier för att kartlägga renförluster till följd av rovdjur. Renförluststudierna bedrevs av Naturvårds- verket, , , och lant- bruksuniversitet, SLU, i nära samarbete med samebyar och ut- gjorde ett viktigt underlag för det nya ersättningssystem som trädde 1996. Studierna relaterade dock inte predationen till antalet rovdjur i området. Antalet rovdjur i renskötselområdet har förändrats sedan dessa studier gjordes. påbörjades också i fjällvärld de första standardiserade spårinventeringarna av stora rovdjur. Inven- teringarna utfördes av och även detta arbete var vik- tigt för tillkomsten av det nya ersättningssystemet . startades också större biologiska forsk- ningsprojekt kring björn, järv, varg, och lodjur. Projekten bidrar fortlöpande med nya kunskaper kring arterna, bl.a. genom lång- variga studier av sändarförsedda djur. avsattes ca till forskning kring stora rovdjur i (figur 12.1). Forskningsprojekten be- drivs ofta gemensamt med . Det är också vanligt att olika finansiärer, både svenska och norska, tillsammans stöttar forsk- ningsprojekt och forskningsprogram kring stora rovdjur. Bland de svenska finansiärerna är störst. stod för nära hälften av de ca som avsattes, främst genom anslag ur Viltvårdsfonden. I avsnittet redovisas rovdjursforskningens främsta finansiärer och huvudsakliga inriktning fram . Olika finansiärers andel av totalt ca som satsades på rov- djursforskning i . Direktoratet for naturforvaltning, NV/Biologisk mångfald 12.2.1Naturvårdsverkets finansiering av forskning kring rovdjur är centrala förvaltningsmyndighet på miljöområdet. ska vara pådrivande och samlande i miljöarbetet med syftet att främja en ekologiskt hållbar utveck- ling. De av fastställda miljökvalitetsmålen är vägledande i detta arbete. ska även finansiera forskning och för detta har verket två forskningsanslag till förfogande. Dessa är regeringens beslut om bidrag ur Viltvårdsfonden samt Miljöforskningsanslaget. Anslagens storlek och principiella användning bestäms av regering- ens årliga regleringsbrev. Via har också anslag för biologisk mångfald från använts för forskning kring stora rovdjur, främst för de mest förvaltningsnära bitarna. totala forskningsbudget för är ca . Detta är en liten del av sammanlagda miljöforskning som omfattar , varav ca 1/3 utgörs av direktanslag till fakulteterna. Resterande 2/3 är medel från för miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande, Mistra, , och ett antal sektorsforskningsråd, däribland . Forskning med stöd av Miljöforskningsanslaget initieras och bedöms utifrån kortsiktiga och långsiktiga kun- skapsbehov. Identifiering av forskningsbehov och värdering av praktisk relevans m.m. sker genom Forsknings- och . Dessutom finns en rådgivande som syftar till att stödja verkets arbete med att främja en hållbar ekologisk utveckling. För medel ur Viltvårdsfonden utgör den för viltforskning beredande instans. Kommitténs övergripande roll är att se till att forskningsmedlen används i linje med Viltvårdsfondens ändamål och att satsningarna håller hög vetenskaplig kvalité. Via Miljöforskningsanslaget finansieras främst forskning i form av program, dvs. ett flertal samordnade forskningsprojekt med en övergripande ledning. Via Viltvårdsfonden kan både enskilda forsk- ningsprojekt och program få finansiering. Ett forskningsprogram omfattar normalt 4–och pågår i 4–. pågår 13 forskningsprogram med stöd av Miljöforskningsanslaget, bl.a. Adaptiv förvaltning av vilt- och fiskpopulationer som inkluderar viss forskning kring stora rovdjur. Programmet Adaptiv förvaltning av vilt- och fiskpopulationer har finansiering både via Miljöforskningsanslaget och Viltvårdsfonden. För att möjliggöra forskning på aktuella frågor är det viktigt att det finns olika finansieringsformer, dvs. finansiering både för större program och för enskilda projekt. Projektforskningen är viktig bl.a. för att fånga upp enskilda forskares idéer. är via medel ur Viltvårdsfonden den enskilt största finansiären av forskning kring hållbar förvaltning av stora rovdjur. Viltvårdsfonden, tidigare Jaktvårdsfonden, inrättades . Fonden byggs upp av den statliga viltvårdsavgift som alla som jagar betalar samt en del av den fällavgift som utgår för varje vuxen älg som skjuts. Det årliga överskott som kan utbetalas beror på antalet jägare, viltvårdsavgiftens storlek, antalet vuxna älgar som skjuts och kapitalförvaltningen. Hur medlen i fonden ska användas bestäms av staten. Av viltvårdsfondens medel går merparten till viltförvaltande uppgifter, bl.a. till för att leda den prak- tiska viltvården i landet, det s.k. Allmänna uppdraget, och till Sta- tens Veterinärmedicinska Anstalt för undersökningar av hälsoläget bland vilda djur. En mindre del av fonden används för att finansiera forskning. anhåller till Jordbruks- departementet om forskningsmedel från Viltvårdsfonden. För genomförandet av rovdjurspolitiken har kunskapsbehoven ökat, och en inte obetydlig del av forskningsanslaget ur Viltvårds- fonden används till forskning kring stora rovdjur. Under den se- naste femårsperioden har ca ur Viltvårdsfonden använts till kunskapsuppbyggnad om rovdjuren och om männi- skans relation till rovdjuren. Syftet med den forskning som finansieras via Viltvårdsfonden är att utveckla vetenskapligt baserad kunskap för hållbar förvaltning av vilt som naturresurs. Hållbar viltförvaltning bygger på kunskap om biologiska, soci- ala, kulturella och ekonomiska aspekter på främst bevarande, nytt- jande, restaurering eller begränsning av viltpopulationer. För att uppnå syftet finansieras via fonden främst tillämpade och behovs- inriktade projekt. Forskningen som finansieras kan vara natur- vetenskaplig, samhällsvetenskaplig eller humanistisk. Ur Viltvårds- fonden finansieras både enskilda forskningsprojekt och forsknings- program. –2007 har följande forskningsområden priori- terats: Den mänskliga dimensionen i förvaltningen av viltet De stora rovdjuren, bytesdjuren och människan Jaktens effekter – beskattning, störning, etik Jämfört med har prioriteringsområdena breddats från i hu- vudsak viltbiologisk forskning till forskning för hållbar förvaltning av vilt. Inom de prioriterade forskningsområdena –2007 har funnits ett tydligare behov av mång- och tvärvetenskap och därmed ett ökat anspråk på samarbete över disciplingränser. Ovanstående prioriteringsområden har också inneburit ett mer integrerat samar- bete mellan forskning och förvaltning jämfört med tidigare. 12.2.2Andra svenska finansiärer av forskning kring stora rovdjur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, är en forskningsfinansiär med brett ansvar för miljö- forskning i . Formas stödjer både grundforskning och be- hovsstyrd forskning och ska främja forskning för hållbar utveck- ling. Finansieringen avser naturvetenskaplig, samhällsvetenskaplig och i viss utsträckning humanistisk forskning. Formas forsknings- finansiering var ca . Grundläggande och långsiktig forskning kring vilt ingår som ett av många andra an- svarsområden för Formas. –2006 har Formas berett ca 25 ansökningar som helt eller delvis inriktades på frågeställningar kring stora rovdjur. De flesta har haft en naturvetenskaplig inriktning, men en handfull har varit inriktade på humaniora eller samhällsvetenskap. Av dessa an- sökningar har tiotalet beviljats, varav tre med samhällsvetenskaplig inriktning. pågick fem projekt med medel från Formas som helt eller delvis inriktades mot stora rovdjur. Flera av dessa hade också finansiering från och andra finansiärer. –2006 har Formas i genomsnitt beviljat ca för forskning relaterad till stora rovdjur. Formas an- del av den samlade finansieringen av rovdjursforskning var . Svenska jägareförbundets har fördelat medel till viltforskning. av medlemsavgiften avsätts för forskningsändamål, bl. a. för forskning kring stora rovdjur. –2006 har förbundet i genomsnitt lagt ca på forskning kring stora rovdjur. De projekt som finansierats har i huvudsak varit naturveten- skapliga. Finansieringen har ofta gällt specifika frågeställningar inom ramen för större samfinansierade projekt. har medlen främst avsett forskning om vargens ekologi och genetik samt åteljakt på björn. Ett projekt har avsett människors attityder till björn. stödjer i huvudsak projekt kring jaktbart vilt eller andra projekt av stor betydelse för för- bundets verksamhet och medlemmar. andel av den samlade finansieringen för rov- djursforskning var . Världsnaturfonden WWF har finansierat forskning kring stora rovdjur. har WWF i genomsnitt avsatt till forskning kring stora rov- djur. Världsnaturfonden WWF:s finansiering av rovdjursforskning har till övervägande del gällt naturvetenskaplig forskning kring björn, järv, varg och lodjur inom ramen för projekt som också får medel från andra finansiärer. Stöd har också givits till forskning om illegal jakt, för att stimulera dialog, kunskapsspridning och kun- skapsutbyte liksom till verksamhet med syfte till ökad förståelse mellan olika aktörer. Världsnaturfondens andel av den samlade finansieringen av rov- djursforskningen var . Stiftelsens för miljöstrategisk forskning, Mistra Den miljöstrategiska stiftelsen stödjer forskning av strate- gisk betydelse för en god livsmiljö. Forskningen ska ha betydelse för att lösa miljöproblem och för en miljöanpassad samhällsutveck- ling. Man satsar huvudsakligen på åtgärdsinriktade långsiktiga breda tvär- och mångvetenskapliga forskningsprogram. Betoningen på humanvetenskaplig miljöforskning har ökat . Mistra finansierar flertalet forskningsprogram inom olika miljöforskningsområden. har bara ett av forsknings- programmen, FjällMistra, berört stora rovdjur. FjällMistra pågick –2006 och hade en delinriktning på forskning kring för- utsättningar för en decentraliserad förvaltning av rovdjur i fjällen. var FjällMistras budget för rovdjursforskning ca . Det motsvarade av de samlade resurserna till rov- djursforskning . finansierar grundforskning inom många områden och är största statliga forskningsfinansiär. har stor betydelse för kunskapsuppbyggnad inom bl.a. miljö och hållbar utveckling. Mot bakgrund av att forskning kring stora rov- djur ofta är tillämpad är det få projekt med rovdjursinriktning som sökt medel från . har inte finansierat något projekt inriktat på stora rovdjur. har funnits med på marginalen i genetiskt inriktade projekt om hundens ur- sprung. Stiftelsen främjar forskning inom hu- maniora, teologi, samhällsvetenskap och juridik. Fonden är jämte den största finansiären av samhällsvetenskaplig- och humanistisk miljöforskning. Samhällsvetenskaplig och huma- nistisk forskning kring människan och hennes relation till de stora rovdjuren kan i princip finansieras via stiftelsen, men – 2006 har endast tre ansökningar med denna inriktning inkommit. Ingen av dessa har tillstyrkts. är central förvaltningsmyndighet med ansvar för väg- transportsystemet inklusive forskning och utveckling inom områ- det. har motsvarande sektorsansvar för forskning och utveckling inom järnvägsområdet. När vägar eller järnvägar anläggs finns risk för barriäreffekter som kan påverka vilda djur. Viltet ut- gör också en olycksrisk i trafiken. Exempel på forsknings- och ut- vecklingsverksamhet rörande vilt som har betydelse för och inkluderar t.ex. effekter av viltstängsel och viltets nyttjande av vilttunnlar. –2003 har och Ban- verket gemensamt finansierat ett projekt kring barriäreffekter och rovdjur (lodjur och varg). Projektets sammanlagda budget var . Övriga finansiärer av forskning kring rovdjur Utöver ovan nämnda forskningsfinansiärer finns även andra myn- digheter, organisationer och stiftelser som finansierar forskning eller utvecklingsverksamhet kring stora rovdjur, ofta som specifika delar inom redan pågående projekt. Det inkluderar bland annat länsstyrelser, skogsbolag och privata stiftelser. 12.2.3Finansiering av rovdjursforskning i och viktigaste finansiärer av rovdjursforskning är Direktoratet for naturforvaltning, forskningsråd och Norskt institutt for naturforskning. Direktoratet for naturforvaltning är via motsvarighet till Viltvårdsfonden den största finansiären av forskning kring stora rovdjur. har forskning kring flera natur- och human- vetenskapliga projekt kring björn, järv, lodjur och varg finansierats. Flera av projekten finansieras tillsammans med bl.a. Naturvårds- verket, t.ex. Skandulv och det Skandinaviska björnprojektet. fördelade Direktoratet motsvarande ca 11 mil- joner kronor på forskning och utvecklingsverksamhet kring stora rovdjur. Bidraget till rovdjursforskning som i huvudsak bedrivs på svensk mark var ca . Det motsvarar av de samlade medlen för forskning kring stora rovdjur i . forskningsråd finansierade två projekt med huvudsaklig inriktning mot stora rovdjur, Rovdjur och sam- fund II, och järvprojektet changing world. Norskt institutt for naturforskning, , är ledande strategisk och tillämpad forskning inom naturområdet. Institutet utför forskning, övervakning, och konse- kvensutredningar, och är landets mest betydande kunskapsleve- rantör inom området för naturförvaltning och naturnyttjande. Institutet är främst en utförare av forskning, men är också en finansiär via egna strategiska medel. lade ca av de egna medlen på forskning kring stora rovdjur. Den dominerande finansiären av forskning kring stora rovdjur i är Skogs- och i . Ministe- riet finansierar både forskning, övervakning och försöks- och ut- vecklingsverksamhet med relevans för rovdjursförvaltningen i . fördelade ministeriet motsvarande ca 7 mil- joner kronor på forskning och utvecklingsverksamhet kring stora rovdjur, främst för forskning kring varg. 12.3Koordinering av rovdjursforskning i Fennoskandia För att samordna forskningsresurser kring stora rovdjur 1996 Koordineringsgruppen för rovdjursforskningen i Fenno- . Gruppen samarbetar kring forskningsfrågor rörande för- valtning av björn, järv, lodjur och varg. I gruppen ingår Natur- vårdsverket, Direktoratet for Naturforvaltning, , Världsnaturfonden WWF, Norskt institutt för Natur- forskning och Skogs- och i . Koordineringsgruppen verkar för en gemensam linje i forsk- ningsfrågor, för kostnadseffektivitet och tryggad forsknings- ekonomi. Vidare arbetar gruppen för hög kvalitet och relevans och för ömsesidigt nyttjande av data och databaser, samt för att stimu- lera kunskapsöverföringen mellan forskning och förvaltning. Gruppen uttalar gemensamma rekommendationer som vägled- ning för de beslut som respektive myndigheter och organisation ansvarar för. Koordineringsgruppen förfogar inte över egna finan- siella medel och har inte mandat att ta för finansiärerna bindande beslut. Exempel på initiativ från gruppen är bildandet av Skandulv och samordningen av forskning om lodjur inom Skandlynx. 12.4Forskningsprojekt kring stora rovdjur pågick ca 12 forskningsprojekt i med huvud- saklig inriktning mot stora rovdjur. Nio av dessa hade en över- vägande naturvetenskaplig inriktning, medan tre hade en human- vetenskaplig inriktning. Sammantaget omsatte projekten ca 16,2 Det inkluderar då även norsk finansiering av gemensamma projekt som främst bedrivs på svensk mark. De naturvetenskapliga projekten hade av de samlade resurserna. Nedan ges en kort beskrivning av projekten och hur de finansieras. Det Skandinaviska björnprojektet startade . Projektet är gemensamt för och och ett av världens mest omfat- tande forskningsprojekt om björn. Målet är ta fram vetenskaplig kunskap för långsiktig förvaltning av brunbjörn. Fältverksamheten bedrivs huvudsakligen i . Projektledaren finns i vid för miljö- och biovetenskap. hade finansiering främst från Natur- vårdsverket via Viltvårdsfonden och anslaget för biologisk mångfald, Direktoratet for Naturforvaltning i , i , Världsnaturfonden WWF, och forskningsråd. Sammantaget hade projektet en budget på ca . Det Skandinaviska vargforskningsprojektet, Skandulv, startade . Skandulv innefattade medverkan från tolv olika vetenskapliga institutioner i och och en i . Projektledaren för den svenska delen samt Skandulvs koordinator, som är gemensam för och , finns båda vid , SLU. Den svenska delen av Skandulv hade finansiering främst från via Viltvårdsfonden, Formas, , Världsnaturfonden WWF och Direktoratet for Naturforvaltning i . I princip finansierar projektets basverksamhet medan övriga finansiärer ger tilläggs- finansiering för specifika delar. Sammantaget hade vargforskningen en budget på ca . Det svenska järvprojektet – ekologi och bevarande Det svenska järvprojektet – ekologi och bevarande startade . Det övergripande målet för forskningsprojektet är att ta fram bio- logisk kunskap som krävs för långsiktig förvaltning av järv i . Projektledaren finns vid , SLU. Inom projektet sker bl.a. ett nära samarbete med järvforskningen i . finansierades projektet av via Viltvårdsfonden och anslaget för biologisk mångfald, Direktoratet for Naturforvaltning i , Formas, och Världsnaturfonden WWF. Liksom för vargforskningen finansieras projektets basverk- samhet av medan övriga finansiärer främst står för specifika delar. Sammantaget hade projektet en budget på ca . Det Skandinaviska lodjursprojektet, Skandlynx har svensk och norsk lodjurforskning samverkat, men först organiserades samarbetet mer formellt inom Skandlynx. Skandlynx har inte någon övergripande ledare utan leds av en koordineringsgrupp. I och finns egna projekt- ledare för respektive studieområde. I pågick två huvudsakliga forskningsprojekt kring lodjur, Lodjur i renskötselområdet som startade , och Lodjurets kolonisation av – förutsättningar och problem, som startade . Projekten har en gemensam projektledare vid , SLU. Målsättningen för det första projektet är att ge underlag för en långsiktig bevarandestrategi för lodjur inom renskötselområdet, bl.a. med avseende på ersättningssystemet för rovdjursförekomst. Inom det andra projektet studeras lodjurets populationsdynamik, predation på rådjur, kolonisation av och inventerings- metoder. Forskningen finansieras genom via Viltvårds- fonden och anslaget för biologisk mångfald, Formas och Världs- naturfonden WWF. Den sammanlagda budgeten för var ca . Forskningsprogrammet förvaltning av vilt och fiskpopulationer Via finansieras också samlade forskningspro- gram. beslutade om medel till forskningsprogrammet förvaltning av vilt- och fiskpopu- lationer. Programmets är enskilt största forsk- ningssatsning , med en budget på förde- lat –2009. Programmet finansieras både via Viltvårdsfonden och Miljö- forskningsanslaget och medger en ämnesmässigt bredare satsning jämfört med om finansiering endast sker genom Viltvårdsfonden. Syftet med forskningsprogrammet är att utveckla kunskap och verktyg för en långsiktigt hållbar förvaltning av vilt och fisk. Pro- grammet har ett mång- och tvärvetenskapligt angreppssätt och ska ge underlag för utveckling av ett adaptivt förvaltningssystem. I programledningen ingår förutom forskare även Naturvårds- verket, , , i och och fiskforskning i . Ledningens organisatoriska struktur förväntas ge en fördjupad di- alog mellan forskning och förvaltning, samt underlätta en kontinu- erlig överföring från vetenskap till praktisk tillämpning. Inom programmet finns tio samordnade delprojekt. Dessa handlar bl.a. om förvaltningens förutsättningar, resursernas värde, beskattning av vilt, klövviltets påverkan på skogslandskapet, vilt- inventeringar och störningars effekter på vilt. Viss forskning kring stora rovdjur finns inkluderat, t.ex. frågor rörande kostnadseffektiv rovdjursövervakning samt effekter av mänsklig störning på björn. Påverkan av mänsklig störning på björn, en expe- rimentell ansats startade . Forskningen syftar till att ta reda på effekten av mänsklig aktivitet och infrastruktur på brunbjörnens beteende och nyttjande av områden. Projektledaren finns på insti- tutionen för vilt, fisk och miljö vid SLU i . Arbetet bedrivs i nära samarbete med det Skandinaviska björnprojektet. Sammanta- get var budgeten för detta delprojekt ca . Fysiologiska effekter av fångst och sövning hos brunbjörn och varg Projekt av fångst och sövning hos brunbjörn och varg är ett svensk-norskt forskningssamarbete som startade . I studien utvärderas fysiologisk stress vid fångst, sövning och märkning av björn och varg. Projektet finansieras tillsammans av via Viltvårdsfonden och Direktoratet for Na- turforvaltning i . Hot eller hotad? Kontroverser kring vargens utbredning och lokalisering Projekt eller hotad? Kontroverser kring vargens utbredning och lokalisering startade och bedrivs vid offentlig sektor, CEFOS, vid . I projektet undersöks bl.a. berörda invånares och regionala och na- rovdjursförvaltares uppfattningar om varg, förvaltning och rovdjurspolitik. Projektet har finansiering från Natur- vårdsverket via Viltvårdsfonden. Kromosommarkörer, systematik och populationsgenetik hos Canidae Projekt , systematik och populationsgenetik hos Canidae startade och bedrivs vid . Projektet innebär grundforskning om hunddjurens genetik och ex- empelvis har frågor om hybridisering mellan hund och varg studerats. Finansiär är för miljö, areella näringar och samhälls- byggande, Formas. var budgeten ca . Förutsättningar för en decentraliserad förvaltning av stora rovdjur i fjällen Förutsättningar för en decentraliserad förvaltning av stora rovdjur i fjällen utgjorde ett av flera områden inom forskningsprogrammet som pågick –2006. I projektet studerades människors inställning till stora rovdjur och uppfattning av kostnader som följer av stora rovdjur, med syf- tet att undersöka förutsättningar för en regional eller lokal rov- djursförvaltning. Projektet finansierades huvudsakligen av MISTRA. Beskattningsstrategier för vilt – effektivt uttag, utdöenderisker och osäkra populationsstorlekar Projekt för vilt startade och använder bl.a. populationsmodeller för att försöka förutsäga hur viltpopula- tioner påverkas av jakt. , mink och simänder ingår som studie- objekt. Studierna bedrivs vid men delarna som gäller varg görs i samarbete med Skandulv. Projektet hade finansiering från via Viltvårdsfonden. Bud- geten var , varav två tredjedelar användes för varg. Integrering av biologi och sociologi för att förutsäga lämpliga områden för återkolonisation Projekt biologi och sociologi för att förutsäga lämp- liga områden för återkolonisation startade och bedrivs vid SLU i . Inom projektet integreras ekologisk och sociologisk metodik bl.a. för att identifiera lämpliga områden, tänkbara reservat ock konfliktområden. Syftet är att utveckla ett angreppssätt som minimerar konflikter då stora rovdjur återkoloniserar ett område. Projektet har finansiering från Formas. Omstridda arter, Konflikter, tillit och adaptiv förvaltning av djurarter i I takt med framväxten av en mer ambitiös naturvårdspolitik har konflikter mellan naturvårdande myndigheter och lokala brukare blivit vanligare. Konflikterna har uppvisat inslag av sabotage, politiskt våld och lagtrots, vilket gör att detta måste be- traktas som en av de mer intensiva politiska konflikterna i dagens