sou · GVB338 · 2008-01-01 00:00:00 — skulle det enligt detta synsätt vara mycket svårt att ta ett steg tillbaka och förutsättningslöst titta på alternativ. Från tillsyns- myndigheterna uttalade man att man inte avser att ta ställning till den ingivna ansökan om inkapslingsanläggningen innan man sett den fullständiga miljökonsekvensbeskrivningen i ansökan om slutförvaret . Ett skäl för denna inställning var enligt myndigheterna att deras prövning av KBS-3-metoden först kan göras när ett fullständigt underlag föreligger, dvs. i praktiken först enligt . Vid seminariet besvarade företrädare för denna kritik. För det första är det viktigt att komma igång med själva granskningsprocessen. Det är en fördel att SKI och SSI har möjlighet att sätta sig in i ett tydligt underlag för hur inkapslingen ska gå till (KASAM Rapport 2007:1 s. 41). Men några ställnings- taganden förväntas inte förrän allt underlag är på bordet. För det andra har arbetet med inkapslingen kommit så pass långt att tiden nu (dvs. ) var mogen att lämna in en ansökan. Det är troligt att beslutsfattare och medborgare i allmänhet under processens gång och vid kritiska beslutstillfällen kommer att ställas inför det faktum att experter är oeniga i olika frågor. Ett exempel på en sådan fråga är att det inte finns en vetenskaplig kon- sensus vad gäller den baltiska sköldens lämplighet att hysa ett slutförvar. I finns en berggrund som varit stabil i hundratals miljoner år och som därför – under antagandet att katastrofer med globala konsekvenser (t.ex. gigantiska meteoritnedslag) inte in- träffar – kan bedömas vara stabil intill dess att kärnavfallets farlig- het avklingat om . Detta är naturligtvis inte ett påstående som är säkert till , men det är ändå ett påstående som ger oss en viss grund att stå på. Dock har avvikande bedöm- ningar gjorts av innebörd att urberget varken är stabilt eller förut- sägbart. Vi kan urskilja konturerna till ett välkänt dilemma: hur ska med- borgare i allmänhet kunna göra ett välgrundat val i en fråga där även initierade experter är oeniga? Den nu så aktuella klimatfrågan illustrerar samma dilemma. Det finns en långtgående – men inte fullständig – vetenskaplig konsensus om att människan på ett av- görande sätt genom bl.a. utsläpp av växthusgaser bidrar till upp- värmningen av jordens luftmassa. FN:s klimatpanel har belyst de destruktiva konsekvenserna torka och översvämningar inte minst för jordens fattigare länder. Det hindrar inte att det finns avvikande röster som bestrider grundförutsättningen. Den tidigare beskrivna RISCOM-modellen är en metod som kan användas för att komma till rätta med det dilemma som expert- oenighet ger upphov till i det demokratiska beslutfattandet. Hur åstadkommer man genomlysning i praktiken? En förutsättning för att få den utmaning av argument som behövs är att olika grupper i samhället engageras – det ska inte bara vara den traditio- nella gruppen av experter som deltar. Först då får man nya in- fallsvinklar på frågan. Deltagande är alltså en viktig förutsättning. Vidare måste genomlysningen ske i det offentliga rummet – först då kan allmänheten få den insyn som krävs i ett demokratiskt sam- hälle. En annan förutsättning är att den som organiserar genomlys- ningen måste uppfattas som neutral, dvs. inte ha någon uttalad pre- för vilka beslut som ska fattas. Det ska finnas en kraft som har just genomlysningen som sin identitet (2007, s. 14). Det beslut som står inför dörren handlar om ifall KBS-3 metoden ska genomföras eller om vi ska vänta på bättre lösningar som eventuellt kan finnas tillgängliga inom några tiotals år, eller ännu längre in (givetvis kan bättre lösningar komma fram fram till dess att ett KBS-3 förvar ska förslutas). Det använda kärnbränslet finns i Clab och mängden ökar så länge vi fortsätter att driva de svenska kärnkraftverken. När denna be- slutssituation ska genomlysas så måste även de argument som förs fram för att inte nu genomföra KBS-3 utmanas och problem som t.ex. kan ha att göra med övervakad lagring och tryggad finansie- ring på lång sikt måste tas upp. Avslutningsvis vill vi påminna om den riktnings- givande princip som KASAM formulerade för hanteringen av kärn- avfallsfrågan : Ett slutförvar bör ut- formas så att det dels gör kontroll och åtgärder onödiga, dels inte omöjliggör kontroll och åtgärder. Vår generation bör med andra ord inte lägga ansvaret för slutförvaret på senare generationer men bör å andra sidan inte heller beröva kommande generationer deras möjlighet att ta ansvar (KASAM:s kunskapslägesrapport , s. 15-16). Principen vill balansera den nuvarande generationens an- svar mot kommande generationers handlingsfrihet. Denna balansakt ter sig dock lättare i princip än i praktiken. Också denna fråga kom upp i samband med seminariet . Vad säger lagen om möjligheten för framtida generationer att återta kärnavfallet från slutförvaret? Vid seminariet klargjordes att det inte finns något om återtagbarhet i de lagar som ska tillämpas. Däremot finns det en formulering i SKI:s föreskrifter om slut- förvaring av använt kärnbränsle (2002:1) som bör uppmärk- sammas. Där står det i 8 §: Inverkan på säkerheten av sådana åtgärder som vidtas för att underlätta övervakning eller återtagning av deponerat kärnämne eller kärnbränsle från slutförvaret eller för att försvåra tillträde till slutförvaret skall analyseras och redovisas till . Av denna föreskrift kan man utläsa att det krävs en särskild moti- vering för att underlätta återtagning och möjligen också att man inte får tumma på säkerheten för återtagbarhetens eller kontroller- barhetens skull. Vid seminariet uttalade SKB:s verkställande direktör en liknande grundvärdering. Det grund- läggande kravet är långsiktig säkerhet. Men han tillade att vi ser det också som en principiell fördel att det finns en teknisk möjlighet att återta kapslar efter förslutning, om framtida genera- tioner skulle vilja göra det (KASAM Rapport 2007:1, s. 41-42) och att KASAM tidigare uttalat att det ligger ett värde i att kombinera långsiktig säkerhet och handlingsfrihet (för kommande generatio- ner). KASAM har fortfarande samma grundinställning, något som bör framhållas i varje kommentar till den s.k. KASAM-principen. De nu levande har ett ansvar för framtida generationers säkerhet – och för deras handlingsfrihet. Men om dessa bägge värden – säker- het och handlingsfrihet – i praktiken kan uppnås utan att det ena inkräktar på det andra är en fråga som är obesvarad. Kanske blir den besvarad i SKB:s ansökan 2009 om tillstånd att upprätta en anläggning för slutförvaring av använt kärnbränsle. Denna rapport bygger till stor del på en genomgång av kommitté- betänkanden, riksdagstryck och författningar . En genomgång har också skett av de sammanlagt åtta program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall som Svensk Kärn- bränslehantering AB (SKB) har presenterat , de yttranden över dessa som KASAM har avgett samt de regerings- beslut som har fattats med anledning av dessa s.k. Fud-program. Även KASAM:s kunskapslägesrapporter för kärnavfallsområdet, som publiceras , har tjänat som underlag liksom fördjupningsrapporterna till årets kunskapslägesrapport. Ett ytterligare underlag har varit SKB:s ansökan om tillstånd enligt kärntekniklagen avseende inkapslingsanläggning och centralt mellanlager för använt kärnbränsle vid Simpevarp i . I tillägg till dessa dokument har att antal dokument förtecknats i nedanstående referenslista. Använt kärnbränsle – Hur farligt är det? En delrapport från projektet risk, SKB rapport , 1997. Etik och kärnavfall – Rapport från ett seminarium om etiskt handlande under osäkerhet (SKN Rapport 28, ). Beräkning av nuklidinnehåll, resteffekt, aktivitet samt doshastighet för utbränt kärnbränsle. , 1987/1988: Vår gemensamma framtid. , , , 1998. Dokument publicerat av de nordiska tillsyns- myndigheterna. Genomlysning av beslutsprocess och beslutsunderlag på kärn- avfallsområdet - Rapport från förstudie. The Principles of . Joint Convention on the Safety of Spent Fuel Manage- ment and on the Safety of . KASAM-seminarium: Etik och kärnavfall 1987 (28). KASAM-seminarium: Kärnavfall – vilka alternativ för metod och plats bör redovisas? KASAM Rapport 2006:1. KASAM-seminarium: Slutförvaring av använt kärnbränsle. Regelsystem och olika aktörers roller under beslutsprocessen. KASAM Rapport 2007:1. SSI FS 2005:5 allmänna råd om tillämpning av föreskrifterna (SSI FS 1998:1) om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall. Statens strålskyddsinstituts föreskrifter om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall (SSI FS 1998:1) Statens kärnkraftinspektions föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid slutförvaring av kärnämne och kärnavfall (2002:1). Miljöpolitik för ett hållbart . 1997/98:145. Använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, SOU 1976:30, 31 och 41. Ansvar, rättvisa och trovärdighet – etiska dilemman kring kärn- avfall. Kommentus Förlag 1999. Nationelle samordnaren på kärnavfallsområdet (M 1996:C, sedermera Särskilde rådgivaren inom kärnavfallsområdet). , Djupa borrhål – status och analys av konsekvenser vid användning i . Förvarsalternativet djupa borrhål. , Slutförvaring av högaktivt avfall i djupa borrhål. En utvärdering baserad på senare års forskning om bergrunden på stora djup. 1, 2006. KASAM-seminarium: Kärnavfall - Vilka alternativ för metod och plats bör redovisas? KASAM Rapport 2006:1. Kärnavfallets politiska utmaningar, , . Slutförvaring av använt kärnbränsle. KASAM:s yttrande över SKB:s Fud-program 92 (SOU 1993:67). Underlag för samråd enligt , kap. 6. , (2006), Bergsäkert eller våghalsigt? Frågan om kärnavfallets hantering i det offentliga samtalet i 1950- 2002, ; Arkiv. Retrievability of High Level and Spent Nuclear Fuel, IAEA-TEDOC-1187, 2000. Krav på långsiktig säkerhet och strålskydd som anges i SSI:s och SKI:s föreskrifter (SR 97). Kärnavfallets politiska utmaningar, , Gid- lunds förlag. Long-term safety for KBS-3 repositories at Forsmark and Laxemar – a first evaluation. report of the SR-Can project. Sundquist, (2002), The Bedrock of Opinion. Science, Technology and Society in the Siting of High Level Nuclear . Kluwer Academic Publishers: Dorddrecht. Dokument publicerat av de nordiska tillsynsmyndig- heterna. The Bedrock of Opinion. Science, Technology and Society in the Siting of High-Level Nuclear (2002). Kungliga Svenska (Volume XXXV, nr 8, ). Undersökningsmetoder och generellt genomförandeprogram. Sämsta platserna har valts. Genomlysning av beslutsprocess och beslutsunderlag på kärn- avfallsområdet - Rapport från förstudie. The Bedrock of Opinion. Science, Technology and Society in the Siting of High-Level Nuclear (2002). KASAM seminarium: Slutförvaring av använt kärnbränsle - regelsystem och olika aktörers roller under beslutsprocessen. KASAM Rapport 2007:1. Statens kärnkraftinspektions föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid slutförvaring av kärnämne och kärnavfall (2002:1). 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. [19] Vård med omsorg. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. för kärnavfallsfrågor – KASAM – är en fristående vetenskaplig kommitté inom . Uppgiften är att ge regeringen råd i frågor om kärnavfall samt avställ- ning och rivning av kärntekniska anläggningar. Ledamöterna representerar oberoende sakkunskap inom olika områden som har betydelse för slutförvaringen av radioaktivt avfall, inom såväl teknik och naturvetenskap som etik, humaniora och samhällsvetenskap. I KASAM:s verksamhet ingår att beskriva kunskapsläget inom kärnavfallsområdet i en så kallad kun- skapslägesrapport. års rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet är den nionde på detta tema. består rapporten av dels föreliggande huvudrapport med titeln Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 – nu levandes an- svar, framtida generationers frihet (SOU : ), dels fyra fördjupningsrapporter. Slutförvaring av använt kärnbränsle – regelsystem och olika aktö- rers roller under beslutsprocessen (KASAM Rapport : ), Säkerhetsanalys av slutförvaring av kärnavfall – roll, utveck- ling och utmaning (KASAM Rapport : ), Tid för slutförvaring av kärnavfall – samhälle, teknik och natur (KASAM Rapport : ) samt Riskperspektiv på slutförvaring av kärnavfall – individ, sam- hälle och kommunikation (KASAM Rapport : ). Tanken med denna huvudrapport är att i någorlunda lätt tillgänglig form ge en samlad bild av våra bedömningar alltsedan den första kunskapslägesrapporten år . En del har naturligtvis blivit överspelat av utvecklingen, men förvånansvärt mycket är fortfarande relevant. Syftet är också att översiktligt skildra det händelseförlopp inom vilket dessa bedömningar gjordes för att bidra till en grundläggande för- ståelse av problematiken kring kärnavfallsfrågan. Rapporten nns tillgänglig på . Den kan även beställas hos .