sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — Hur mycket av potentialen som förverkligas, och hur snabbt det sker, beror enligt Svebio av ekonomiska och politiska faktorer. Inte bara energigrödornas lönsamhet utan också alternativa jordbruksgrödors lönsamhet och jordbrukspolitiken för dessa grödor är av stor betydelse. Svebios totalbedömning gjordes före den senaste tidens uppgång i oljepriset. LRF tog fram ett energiscenario som uppdaterades . LRF påpekar att har en rad omvärldsförändringar inträffat som i huvudsak förbättrar marknadsförutsättningarna för förnybar energi. Syftet med det nuvarande dokumentet är enligt LRF att utgöra ett underlag för LRF:s energi- och näringspolitiska grundsyn, policy och handlingsplaner. Utgångspunkten för LRF:s redovisning av potentialer för förnybar energi från jordbruket sammanfattas på följande sätt i rapporten: Jordbruket kan bidra till vår energiförsörjning genom odling av energigrödor som etanolspannmål och Salix och genom omhändertagande av biprodukter som halm och gödsel. 9TP PT Fokus Bioenergi, Nr. 4, 2004, Åkerbränslen samt kommunikation med , Svebio. 10TP PT LRF:s energiscenario Förnybar energi från jord och skogsbruket ger nya affärer och bättre miljö. En sammanställning av omvärldsförändringar, potentialer och marknader. uppgår den samlade energiproduktionen från jordbruket bara till drygt fördelat på från halm, från spannmålsetanol, från Salix och 0,02 från raps. Härutöver utnyttjas begränsade volymer gödsel och vall till biogas samt rörflen som fastbränsle. När det gäller biprodukterna så är potentialen beroende av produktionen av traditionella vegetabilier och animalier. Ökar den produktionen fås mer biprodukter som kan användas som energi och vice versa. utnyttjas dock en mycket liten del av jordbrukets biprodukter. Odlade energigrödor kan ses som ett alternativ till odling av spannmål, oljeväxter och vall för humankonsumtion eller foder. Den möjligheten är särskilt aktuell när priserna på traditionella jordbruksprodukter pressas och samhällets stöd till jordbruket frikopplas från produktionen. I LRF:s energiscenario bedöms sedan potentialen för odlade grödor och avfall från jordbruket. Bedömningarna utgår från att livsmedelsindustrins behov av råvara tillgodoses och att gällande miljöregler beaktas. Tillgången på halm är direkt kopplad till odlingen av spannmål och oljeväxter. Enligt LRF är det framför allt tre restriktioner som påverkar hur mycket halm som kan utnyttjas för energiändamål: Animalieproducenter och hästhållare konkurrerar om halmen Andelen halm som bör lämnas kvar på åkern för att bibehålla produktionsförmågan Väderleksförhållanden avgör hur mycket lagringsduglig skörd som kan skördas. Den teoretiska potentialen, enligt LRF, är med hänsyn till dessa restriktioner och nuvarande odling . LRF bedömer att den praktiskt utnyttjbara volymen är . I scenariot hänvisas till att gödsel och avfall från vegetabilieproduk- tionen kan användas för produktion av biogas och att JTI beräknat potentialen till , varav 3 från gödsel. I sammanhanget påpekas att också vall kan användas för att producera biogas, men att den ekonomiska potentialen för vall som råvara för biogas är osäker. LRF anger att energiutbytet är bättre för biogas från vall än etanol från spannmål och diesel från oljeväxter, men betalningsför- mågan till jordbrukaren är sämre. I energiscenariot konstateras bl.a. att om energipriser fortsätter att stiga och spannmålspriserna stagnerar kan vi räkna med att många lantbrukare satsar på energigrödor, men påpekas att hur långt en sådan omställning kan gå är svårt att förutse. Ett möjligt scenario är, enligt LRF, att huvuddelen av den areal som används för exportgrödor och outnyttjad trädesareal kommer att övergå till energiproduktion. Det handlar då, enligt LRF, om ytterligare 500 000 eller av åkermarken. Beroende på gröda och slutprodukt kan detta, menar LRF, ge energi. LRF pekar på att Salix med de senaste årens prishöjningar på flis och bättre sorter är konkurrenskraftigt jämfört med spannmål. Med odlingssäkrare sortmaterial och bättre kunskap om odlings- tekniken har branschen, enligt LRF, som mål att nästan fördubbla den nuvarande arealen till . I scenariot refereras till en rapport från Energimyndig- heten som, enligt LRF, redovisar de ytterligare stordriftsfördelar som kan uppnås vid en areal , vilket skulle kunna ge och LRF pekar på att en sådan produktion kanske kan nås omkring . LRF pekar på att det framöver är troligt att intresset ökar för snabbväxande trädslag med en efter prisläget flexibel användning av stamveden till energi respektive fiber. LRF understryker att det är svårt att bedöma vilka arealer som kan bli aktuella och säger att om man som räkneexempel antar att jordbruksmark skulle planteras med snabbväxande trädslag så kan detta ge energiråvara. Stigande priser på olja och el tillsammans med sjunkande spann- målspriser har gjort spannmålseldning lönsamt, framför allt på gårdsnivå. Spannmålen kan inte konkurrera med flis. LRF hänvisar till Lantmännens bedömning att användningen kan uppgå till spannmål, främst havre. LRF pekar på att marknaden för spannmål utanför lantbruket är svårare att bedöma, men att potentialen är större än för lantbrukets egen användning. I scenariot sägs att rörflen kan vara ett alternativ till Salix i norra och att i och i har identifierats som lämpliga för rörflen, vilket skulle ge knappt . Hampan har bara prövats som energigröda i be- gränsad utsträckning. saknas, enligt LRF, utvecklad tek- nik för skörd och förbränning. På kort och medellång sikt är, enligt LRF, spannmål det mest realiserbara alternativet för inhemsk storskalig produktion av biodrivmedel. Avgörande för volymen är produktionskostnader och betalningsförmåga för råvaran. LRF presenterar två räkneexempel. I ett alternativ antar man att av nuvarande spannmålsexport, , omvandlas till cirka 340 000 m3P ,P vilket motsvarar av Vid låginblandning motsvarar denna volym . Vid ren etanoldrift blir energivolymen . I ett annat alternativ antas en förväntad avkastningsökning i spannmålsodlingen på . Om av den tillkommande spannmålsvolymen som uppkommer vid oför- ändrad human- och animaliekonsumtion går till etanolproduktion bedömer LRF att omkring skulle cirka 600 000 m3P P etanol produceras. LRF hänvisar till att () menar att det i finns en potential att producera sockerbetsetanol motsvarande . LRF bedömer att odlingspotentialen för oljeväxter ligger mellan 150 000 och . uppgick odlingen till . LRF redovisar att branschorganisationen anser att nuvarande prisrelationer mellan spannmål och olje- växter motiverar en odling av raps och rybs. Detta motsvarar av dieselanvändningen. LRF bedömer att dagens energiproduktion från jordbruket, har potential att öka till för att ha ökat till . Ungefär hälften av ökningen kommer från ett bättre utnyttjande av halm och andra biprodukter. Hälften är energigrödor som Salix, spannmål till etanol och energiraps. Den stora ökningen för energigrödor bygger på antagandet att energi- priserna stiger snabbare än priserna på livsmedelsråvaror. En gene- rell förutsättning är att den svenska biobränsleproduktionen är konkurrenskraftig med importen av råvaror och slutprodukter. Tabell 12.4 nedan sammanfattar LRF:s bedömningar av poten- tialen för bioenergi, från jordbruket omkring 2020. I underlaget redovisas för vissa energislag stora skillnader i potentialerna. kan dessa skillnader, enligt LRF, bero på tidsperspektivet eller på vad som anses ekonomiskt möjligt eller miljömässigt lämpligt. I vissa fall kan skillnaderna avspegla vad avsändaren ser som önskvärt eller taktiskt. De potentialer som LRF redovisar här gör inte anspråk på att vara en slutlig sanning utan är främst en bedömning. Det skall särskilt betonas att potentialerna inte är prognoser. Vad som kommer utnyttjas beror på en rad olika faktorer, bl.a. på branschens egen effektivitet och initiativförmåga, samhällets eko- nomiska styrmedel och den internationella konkurrensen, för att nämna några. Tabell 12.4 Långsiktig potential från jordbruket () Bränslekärna, rörflen, hampa m.m. Etanol från spannmål och sockerbetor Källa: LRF:s energiscenario Förnybar energi från jord och skogsbruket ger nya affärer och bättre miljö. En sammanställning av omvärldsförändringar, potentialer och marknader. Den presentation som VD och koncernchefen gjorde inför Kommissionen mot oljeberoende bygger på Lantmännens affärsplaner för jordbruks- baserad energi och fakta från LRF:s energiscenario. Utgångspunkt för bedömningarna är en åkermarksareal på 2 . På denna areal odlas bl.a. spannmål som exporteras oförädlad. Vidare ingår i åkermarksarealen som lags i träda. Endast en mindre del av denna utnyttjas för energipro- duktion. Därutöver finns enligt Lantmännen nedlagd åker som ännu inte skogsplanterats. Enligt Lantmännen är potentialen för energiodling stor. Om den trädade arealen och den areal som används för att exportera oförädlad spannmål i stället används för att producera energi- bränslen skulle av åkermarken användas för energiproduktion. 11TP PT har meddelat att siffran skall vara , som framgår av texten i scenariot, men inte i tabellen i dokumentet som redovisar scenariot. 12TP PT : Presentation inför kommissionen mot oljeberoende Under förutsättning av att växtodlingen ger en fortsatt avkast- ningsökning på motsvarar detta enligt Lantmännen flera hundra tusen hektar som kan användas till ökad livsmedels- produktion eller till energi. Används resurserna för energiproduk- tion kan av åkermarken (cirka 1 miljon hektar) användas för energiproduktion. Lantmännens potentialuppskattningarna framgår av tabell 12.5 12.7. Biprodukter från livsmedelsproduktionen kan bli energi Halm, avrens m.m. av ca 300 000 villahushåll 500 000 mP diesel Presentation för Kommissionen mot oljeberoende . SOU 2007:36 Jordbrukets produktionsförutsättningar Traditionella jordbruksgrödor kan också bli energi Potential att ersätta olja (Agroetanol I) (Agroetanol I) ningen (vid låginblandning) (Agroetanol II) (Agroetanol III) 50 000 kbm olja, Motsvarar 25 000 villors Presentation för Kommissionen mot oljeberoende . Vi kan också odla speciella energigrödor olja (TWh) Rörflen, Hampa, (4 el och 8 värme) Motsvarar nästan 500 000 Presentation för Kommissionen mot oljeberoende . Potentialuppskattningarna i Lantmännens affärsplan (tabell 12.5 12.7) skiljer sig från det tidigare refererade LRF:s energiscenariot på flera områden. I Lantmännens plan anges bioenergipotentialen till mellan 29,5 och . Det högre värdet gäller för det fall där man, i stället för att använda biomassan till att tillverka drivmedel, utnyttjar hela värmevärdet. Halm (torr biprodukt) LRF anger medan Lantmännen har ett intervall på . Gödsel, livsmedelsavfall m.fl. (Blöta biprodukter) LRF anger 4 TWhTPF13FPT medan Lantmännen redovisar ett intervall på som en fysisk potential. LRF hänvisar i energiscenariot till Lantmännens bedömning att användningen kan uppgå till spannmål.TPF14FPT Etanol från spannmål och sockerbetor LRF redovisar medan Lantmännen redovisar 2,5 3,5 TWh. Skillnaderna kan förklaras av olika sätt att beräkna energiutbytet och att Lantmännen vill presentera siffror som ansluter till affärs- planer. De stora skillnaderna mellan LRF och Lantmännen rör upp- skattningarna för nya grödor (Salix, asp/, hampa, rörflen). LRF uppskattar att bränslekärna, rörflen och hampa kan ge . Uppskattningarna för etanol från spannmål och sockerbetor uppgår till . LRF har i sina bedömningar inte analyserat de möjliga effekterna av den avkastningsökning som historiskt legat på . 13TP PT Se fotnot 12. 14TP PT torde den siffran vara högre eftersom pelletspriserna stigit kraftigt. Lantmännen har valt att inte dela upp potentialen mellan de olika grödorna. Lantmännen har utgått från en grov bedömning av den totala arealen som skulle stå till förfogande om livs- medelsproduktionen behålls på nuvarande nivå och att jord- bruket får en avkastningsökning på fram till Lantmännen uppskattar att ett intervall på mellan 300 000 skulle kunna ställas till förfogande för odling av nya energigrödor beroende på vilka antaganden som gjordes angående användningen av den areal som står till för- fogande som ett resultat avkastningsökningen. () uppskattade i sin klimatrapport den totala potentialen 2010 till . Någon egen beräkning av den totala potentialen för energiproduktion på har inte gjorts. STEM har på upp- drag av utrett förutsättningarna för fortsatt marknadsintroduktion av energiskogsodling. I slutrapporten fram- hålls att marknaden är omogen och i behov av fortsatt statliga insatser. De uppgifter som lämnas i rapporten är inte prognoser över faktisk eller förväntad utveckling. Syftet med de olika areal- beräkningarna som finns i rapporten är, enligt STEM, att illustrera olika aspekter av förutsättningarna för odling av Salix. STEM framhåller att många tidigare redovisningar av Salixodlingens fram- tida volym ter sig helt orimliga om de tolkas som prognoser.TPF16FPT STEM framhåller att det aldrig planterats mer än Salix ett enskilt år i . Vissa av de beräkningstekniska analyserna när det gäller stor- driftsfördelar och en fungerande marknad för tjänster kring energi- skogar utgår . Exakt vid vilken nivå som stordriftsfördelar träder in, är enligt STEM svår att förutse. STEM framhåller att det är rimligt att anta att det redan vid fördubbling av arealerna kan inträda vissa skalfördelar. STEM har inte gjort någon bedömning av den framtida potentialen, men påpekar att vid en 15TP PT STEM: Uppdrag att utvärdera förutsättningarna för fortsatt marknadsintroduktion av energiskogsodling. 16TP PT Som exempel nämns (1992) uppskattning om , (1997) uppskattning om och LRF:s (1996) uppskattning om marknadstillväxt till . kontinuerlig odling skulle bidraget från Salix kunna hamna i storleksordningen . Lantbruksekonomen har, på uppdrag av Stiftelsen (), Kungliga och Lantbruks- akademin (KSLA) och , genomfört en studie för att belysa vad som händer med svenskt jordbruk om oljepriset stiger till 100 $ per fat. Eftersom orsakssambanden i många fall är komplexa har en matematisk programmeringsmodell för EU 25 använts för att illustrera effekterna av ett bestående oljepris på 100 $. Modellen beaktar de viktigaste produktionsgrenarna i jord- bruket, tillgång och priser på insatsmedel, förädling av produkter till handelsvara, efterfrågan av olika livsmedel i de olika länderna och transportkostnader såväl inom EU som vid import och export utanför EU. Modellen har en regional upplösning på landsnivå. är uppdelat i fyra underregioner med olika produktions- förutsättningar. Modellen är alltså främst inriktad på att beräkna konsekvenser i medan konsekvenserna för övriga länder beräknas med lägre noggrannhet. Ett stort antal ekonomiska variabler specificeras i modellen.TPF18FPT I beräkningarna har dessutom vissa begränsningar införts. Det finns växtföljdsrestriktioner (t.ex. raps tillåts bara av tio på arealen med ettåriga grödor) i modellen som innebär att avkastningen på vissa grödor sjunker om odlingen ökar. Salixarealen har begränsats till av åkerarealen, bland annat av landskapsskäl. Om begränsningen inte hade införts beräknades den relativt goda lönsamheten för Salix resultera i att av åkermarken odlas med Salix. Den totala bioenergiproduktionen på vid ett oljepris på 100 $ per fat skulle enligt beräkningar uppgå till drygt . 17TP PT : Svenskt jordbruk om oljan kostar 100 $ per fat- Livsmedel, energi eller ogräs. Presentation vid KSLA . 18TP PT T.ex. de viktigaste produktionsgrenarna i jordbruket, tillgång och priser på insatsmedel, priser på jordbruksråvaror, förädling av produkter till handelsvara, efterfrågan på olika livs- medel i olika länder, transportkostnader i de olika länderna, energiskatter, regionala skill- nader i odlingsförutsättningar. Tabell 12.8 Beräknad produktion (TWh) av bioenergi vid ett oljepris på 100 $ per fat och den nya jordbrukspolitiken (i tabellen kallad MTR) fullt genomfördTPF19FPT Källa: (Modellberäkningar). De exakta siffrorna som presenterats skall, enligt författaren, dock tolkas med stor försiktighet. Det finns ett stort antal osäkerheter i beräkningarna både avseende produktionsförutsättningarna och avseende konsekvenserna av höjt oljepris. Modellberäk- ningarna bör därför ses mer som en exemplifiering eller som ett konsistent scenario snarare än som ett exakt svar på frågan om vad som odlas om oljan kostar 100 $ per fat. Kommissionen föreslår att under de närmast kommande decennierna gör en storsatsning för att ur råvaror från skog och åker producera bioenergi som kraftfullt kan hjälpa till att ersätta fossila bränslen i industrin respektive för uppvärmning, el och transportändamål. Genom bränsleersättning skulle till 2020 på detta sätt i princip helt kunna eliminera oljan vid uppvärmningen av bostäder och lokaler. kan också, i kombination med energieffektiviserande teknik, minska den totala mängden bensin och diesel i transportsektorn med 40 . 19TP PT reformerades EU:s jordbrukspolitik, Agenda 2000, som bl.a. innebar en ökad marknadsorientering och ökad konkurrenskraft i jordbruket. Enligt Agenda 2000-beslutet skulle en halvtidsöversyn ske av reformen, den s.k. (MTR). Med anled- ning av MTR fattades 2003 beslut om att införa ett helt nytt stöd som ersatte de tidigare kopplade direktstöden och en del av prisstöden. Merparten av marknadsreglerande åtgärder togs bort och ersattes med ett frikopplat direktstöd, s.k. gårdsstödet. 20TP PT Kommissionen mot oljeberoende: På väg mot ett oljefritt . Kommissionen föreslår följande långsiktiga strategier, och förutsätter att de genomförs så att målen för naturvård, friluftsliv och rekreation inte hotas: 1.Skogens tillväxt ökas långsiktigt med 15 genom effektivare skötsel i form av röjning, gallring, förädlat plant- material, dikesrensning och gödsling samt genom intensivare odling av gran och löv på några procent av arealen. 2.Åker och nedlagd, ej beskogad odlas med energi- grödor och energilövträd i en omfattning av 300 000 . 3.Staten satsar medel för att stimulera utbildning, anläggnings- stöd, teknikupphandling samt produktionsanläggningar för drivmedelstillverkning. Till grund för Kommissionens förslag ligger underlag från , , , , , SLU, Skogsindustrierna, m.fl. Nedanstående tabell är ett försök att sammanfatta dels de möjliga arealerna för biobränsleproduktion och restproduktflödena, dels en bedömning av hur stor tillförsel respektive användning man skulle kunna uppnå , jämfört med . Grovt räknat kan enligt Kommissionen produktionen mycket väl bli dubbelt så stor som . Marknaden kommer, enligt Kommissionen, att ha ett avgörande inflytande på utvecklingen av vilka produkter som kommer att vara tillgängliga samt hur och i vilken omfattning de kommer användas inom de olika sektorerna. När det gäller en bedömning av vilka marker som skulle kunna användas, redovisar nedanstående tabell 12.9 en möjlig utveckling. Vilka biobränsleprodukter som kommer att produceras på de olika markerna är för tidigt att säga något om. Men det framgår att markerna och möjligheterna finns tillgängliga. SOU 2007:36 Jordbrukets produktionsförutsättningar varav restprodukter, halm, varav ökad produktivitet i övriga biobränslen, avfall, Summa areal för biobränsle ha / energi TWH Källa: Kommissionens sammanställning. 12.1.10Utredningens sammanfattning av potentialuppskattningar I tabell 12.10 sammanfattas resultaten av de s.k. potentialupp- skattningar som refererats i avsnitten 12.1.1 12.1.9. Tabell 12.10 I tidigare studier redovisade potentialuppskattningar var ett beting som skulle uppnås i studien a) med tekniska, b) utan restriktioner höjas för att nå 1 2 TWH Svebio (2004) Lantmännen (2006) Utgår från oljepris på Oklart på vilka grunder oljeberoende (2006) Följande observationer kan göras angående de redovisade poten- tialuppskattningarna: De studier som analyserats är inte renodlade former av någon av de potentialer som redovisats i figur 12.1. Ingen av potentialerna är prognoser. Studierna anger snarare möjlig utveckling Sannolikheten för att den möjliga utvecklingen skall inträffa anges inte. Endast studie skulle kunna rubriceras som ekonomisk potentialTPF21FPT De studerade potentialberäkningarna representerar i stället grova kvantifieringar utifrån erfarenheter näringspolitisk grundsyn eller vision beräkningar av när stordriftsfördelar existerar Uppskattningarna ligger i ett stort intervall De senaste årens bedömningar är snävare Skillnaderna i uppskattningarna beror dels på vilken tidsperiod studien utgår från, dels på vilka arealer som bedömts tillgäng- liga för bioenergiproduktion utgår från 300 000 Lantmännen utgår från cirka 1 miljon hektar Jämförs bedömningarna som gjorts av LRF, Lantmännen och av blir skillnaderna i totalen mindre, men det återstår dock ett antal väsentliga skillnader, som beskrivits i föregående avsnitt. 21TP PT Även om ekonomiska bedömningar gjorts i några av de redovisade studierna har dessa inte redovisats explicit, med undantag för studie. Tabell 12.11 LRF fram Biogasråvaror, inkl. livsmedelsindustri Bränslekärna, rörflen, hampa m.m. Spannmål och betor till etanol Tabell 12.12 Lantmännen fram Gödsel, livsmedelsavfall m.fl Spannmål och betor till etanol Oljeväxter m.m RME/biodiesel Biogas från odlade grödor Salix, ask, , hampa, rörflen Tabell 12.13 : Den nya jordbrukspolitiken fullt genomförd och oljepris $ 100 per fat Potentialbedömningar har också gjorts av vissa enskilda energi- bärare. Här skall redovisas potentialbedömningar för biogas, halm och biodrivmedel. Salix har behandlats i avsnitt 12.1.5. När det gäller potentialen för biogasproduktion i kan nämnas två rapporter. Den ena gjordes av Jordbruks- tekniska institutet (JTI) och VBB VIAK.TPF22FPT Dessa uppskattar potentialen för produktion av biogas som fordonsbränsle till . Den största delen av denna biogas- potential utgörs av lantbruksrelaterade biomassor såsom halm, vallgröda samt träck och urin från husdjur. Här ingår även restprodukter som blast och bortsorterad potatis. Denna del står för . Den övriga biogaspotentialen utgörs av avloppsslam, industriellt avfall, hushålls- och restaurangavfall samt park- och trädgårdsavfall. I undersökningen antogs att , av åkerarealen kunde användas för odling av vallgröda för biogasproduktion. Gas från deponier togs inte med i beräkningen. Den andra rapporten, som är en litteraturstudie av potentialen för biogasproduktion som fordonsbränsle, har gjorts av BioMil och ().TPF23FPT Den skall i huvudsak ses som en uppdatering av och inriktar sig framför allt på biogas som fordonsbränsle. I den senare rapporten uppskattas bio- gaspotentialen i till /år. Den största skillnaden jämfört med förstnämnda rapporten är att halmen exkluderats och att arealen för vallgrödor ökats till . Vidare har man haft tillgång till mer aktuell statistik för gödseltillgång då denna minskat i och med minskningen av lantbruksdjur. Sockerbetor och majs har även inkluderats i mixen av energigrödor. Även i denna under- sökning står jordbruket för den största potentialen, /år. För varje procents ökning av tillgänglig jordbruksareal beräknas i rapporten energiproduktionen öka med per år.TPF24FPT Poten- tialen för blast och bortsorterad potatis beräknas till . Enligt BioMil och SGC kan produktionen av biogas i 2010 uppgå till . beräknas produktionen kunna uppgå till . I rapporten görs även ett räkneexempel där biogasproduktionen för fordonsändamål beräk- 22TP PT , och , Svenskt Gastekniskt Centrum (SGC). Litte- raturstudie: Sammanställning och analys av potentialen för produktion av förnyelsebar metan (biogas och SNG) i . Reviderad av , SGC. 23TP PT , , , , : Biogasanläggningar och framtida anläggningar i . och Avfall Nr 17. 24TP PT Information från , i mailkorrespondens. nas bli drygt om av åkerarealen används. (Tabell 12.14). Tabell 12.14 Biogaspotentialen från odlade grödor om av totala används för biogasproduktion för fordonsända- mål (kg ts/ha, år) (liter CH4B /kgB (MWh/ha