sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Dessa kan antingen vara öppna för alla företag på orten eller vara inriktade på en särskild bransch eller särskilt område. Det finns också på vissa platser exportörsföreningar som anordnar regelbundna möten om export, till exempel exportfinansiering, eller informerar om utländska marknader. Nyssnämnda nätverk spelar ofta en viktig roll för informationsspridning och kontaktskapande. Både i och utomlands finns privata aktörer som utför upp- gifter snarlika de offentliga främjandeorganisationerna. Det finns till exempel ett antal större konsultbolag inom managementområ- det som till viss del arbetar med företagsinternationalisering samt förvärvs- och etableringsfrågor. Några av dessa har egen represen- tation i andra länder eller samarbetsavtal med utländska bolag. Det finns vidare advokatbyråer och banker som ibland utför export- främjandetjänster. Även dessa organisationer har ofta nätverk utomlands och kan stå till tjänst med upplysningar om utländska marknader. Det är viktigt att det offentliga främjandet utformas för att komplettera dessa insatser och att konkurrenssituationer undviks där offentligtfinansierade insatser tränger ut existerande privata tjänster. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Näringslivets Internationella Råd (NIR) har till uppgift att på skapa affärsutrymme för svenska företag utomlands. NIR:s huvudman är . En viktig uppgift är att bidra till förbättrat tillträde till nationella och regionala marknader med svåra och krävande politiska och kommersiella förhållanden eller på marknader där andra aktörer kan ha svårigheter att vara verksamma. NIR är uppdragsstyrt och arbetar både med exporte- rande och importerande företag. NIR samarbetar i sina projekt i regel med större företag. NIR har arbetat med i första hand följande länder: , , , , , , och länder i och . Man har nära kontakter med Sida och har också genomfört projekt med finansiering från Sida. 6.8Erfarenheter från fältet: Främjare i och på utländska marknader Utredningen har mött ett stort antal personer inom främjarorgani- sationer och myndigheter både inom och utomlands. I detta avsnitt sammanfattas huvuddragen av dessa intervjuer. I huvudsak är ansvarsfördelningen för insatserna utanför oproblematisk. bistår små och medelstora företag med information och konsultstöd vid etablering och expansion på den utländska marknaden. Ambassaden är tillgänglig som problemlö- sare och dörröppnare. På de platser där Handelskammaren finns, fyller dessa en kompletterande funktion genom att agera som en naturlig företrädare för de etablerade svenska företagens intressen gentemot lokala myndigheter. Handelskammare fyller även en social- och nätverksfunktion. Två huvudsakliga utmaningar för främjandet på utländska marknader kvarstår. Näringslivsföreträdare uttrycker ofta bekym- mer över att ambassadernas insatser är alltför personberoende: om det finns en intresserad ambassadör kan det bli hur bra som helst, men om ambassadören inte tycker att det är roligt blir det inget alls. Även om denna typ av åsikter är extrema finns det anledning att ge tydliga signaler om främjandets betydelse, och även att vara tydlig när det gäller utvärdering och återkoppling. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt En ytterligare utmaning rör ansvaret för bredare främjandeinsat- ser, främst inom sektors- och branschspecifika områden. Efter att de flesta av branschprogram avslutats återstår det enbart insatser inom miljöteknik och livsmedel. efterly- ser företag och främjare fler gemensamma satsningar på områden där svenska företag besitter konkurrensfördelar. Fördelningen av ansvaret för inhemska främjandeinsatser är otydligare. Det finns ett stort antal aktörer som ibland har överlap- pande tjänster, och mångfalden skapar en förvirring gällande ansvarsområden och var specifik expertis finns. En vanlig kom- mentar är att företag inte vet var de ska vända sig för en specifik typ av rådgivning och att tidsåtgången för att skapa en överblick är omfattande. Detta är ett tydligt varningstecken: främjandet ska bidra till att reducera företagens informationskostnader, inte till att öka dem. Behovet av samordning, eller åtminstone en tydlig fördelning av ansvarsområden, är störst i relationerna med små och medelstora företag. Som nämnts ovan är arbetet inom Business Region en modell för inhemskt främjande som tycks fungera bra. Här finns en samverkansform där BRG har huvudansvaret för närings- livskontakter och stöd till företagsutveckling, regio- nala exportrådgivare står för det specifika exportkunnandet, och administrerar stöd till småföretagsfinansie- ring. Dessa aktörer har kapacitet att bedöma i vilken mån företag har behov av insatser från andra offentliga aktörer, som EKN och . I andra regioner är fördelningen av arbetsuppgifter otydligare, och samarbetet mellan aktörerna svagare. En generalise- ring av Göteborgsmodellen vore önskvärd, även om det kan finnas behov av att anpassa samarbetsformerna beroende på förutsätt- ningarna i olika regioner. 6.9Sammanfattning: Styrkor och svagheter i dagens främjande Kapitlet har analyserat nuvarande offentliga främjarinsatser och i synnerhet identifierat följande styrkor, svagheter och effektivise- ringsmöjligheter: Det är utredningens mening att resurserna till främjandet bör hållas på nuvarande nivå. Utredningen ser potential till att Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt effektivisera användningen av existerande resurser genom ytter- ligare geografisk och sektorsmässig koncentration. Fördelarna med denna form av koncentration analyseras ingående i Kapi- tel 7. Avgiftsbeläggning av främjandetjänster är viktigt för att (i) garantera effektiv allokering av begränsade resurser, (ii) garan- tera behovsstyrning, (iii) skapa resurser. Avgiftsbeläggning kan användas mer systematiskt för att mobilisera resurser för främ- jandet. Utlandsmyndigheternas avgiftsbeläggning bör anpassas till Exportrådets prissättning. Genom att normer för debitering tillåts bilda norm undviks priskonkurrens. Utlandsmyndigheternas debitering bör utformas på ett sätt så att rätta incitament skapas. Det främjande som och Invest in utför är inte kostnadsbelagt. Detta trots att målgrupperna för verksamheten främst är större svenska respektive utländska företag. Utredningen önskar ökad kostnadsbeläggning av dessa tjänster. hanteras frågor om det inhemska före- tagsklimatet och främjandet av företagens internationella expan- sion av olika departement, trots att dessa områden är intimt sammankopplade. Utredningen menar att organisation bör förändras för att bryta uppdelningen mellan inhemsk näringspolitik och politiken för att främja utländsk expansion. Insatserna skulle därmed bättre möta de utmaningar som dagens företag möter. Ekonomiskt utbyte är viktigaste bilaterala relationen med flertalet länder. har ökad tonvikt lagts på främjandet av ekonomiskt utbyte i utlandsmyndighe- ternas arbete. Detta ställer nya krav på utlandsmyndigheternas lokalisering, kompetens och information till företag. Utlandsmyndigheterna fyller en viktig funktion genom det stöd till problemlösning som erbjuds svenskrelaterade företag på utländska marknader och den dörröppnarfunktion som utrikes- representationen kan fylla. Utlandsmyndigheternas kompetensförsörjning är central för kvaliteten i främjandet. Ökad rekrytering av personer med erfa- renhet av företagande skulle stärka utlandsmyndigheternas Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Rekryteringen till främjartjänster på utlandsmyndighe- terna bör breddas för att trygga rätt kompetens. Utredningen har uppmärksammat en kraftig variation i de tjäns- ter som erbjuds av olika utlandsmyndigheter. Arbetet kan stär- kas genom tydligare uppdragsbeskrivning, utvärdering och åter- koppling. Utlandsmyndigheter bör finnas där företag med svensk anknyt- ning har behov av närvaro. Företagens behov bör vägas in vid beslut om utlandsmyndigheternas lokalisering. Den efterfrågestyrda exportrådgivningen är en stor styrka för svenska företag på utländska marknader. har byggt upp professionella tjänster till främst små och medelstora före- tag som önskar göra affärer utanför gränser. Staten bör som den ena huvudmannen fortsätta att driva på för professio- nalisering av tjänster och fortsatt utveckling av rådgivande tjänster anpassade till de mindre företagens behov. Det är utredningens uppfattning att uppfyller ett viktigt behov för internationell informationsspridning om svenska kompetensområden. För att ytterligare effektivisera detta vore det önskvärt att bättre integrera i en näringspolitisk strategi och integrera investeringsfrämjandet med andra delar av inter- nationaliseringsfrämjandet. Utredningen ser god potential för att bättre integrera de tek- niska och vetenskapliga attachéerna i främjandet. Ett explicit uppdrag att främja som en kunskapsnation i viktiga glo- bala ekonomiska centrum skulle ge attachéerna en central roll i kontakter med näringsliv, forskare och myndigheter i statione- ringslandet. Genom ett främjandeuppdrag skulle de tekniska och vetenskapliga attachéerna även bygga upp de kontakter som är viktiga för framgångsrik omvärldsbevakning. Insatserna för finansiering och riskhantering tycks välfunge- rande genom det arbete som EKN, SEK och utför. Exportlånet fyller ytterligare en funktion för att överbrygga en tidigare brist. Kompetensbehov hos offentliga insatser för små- företagsfinansiering bör lösas genom närmare samverkan med regionala främjare. Det är utredningens uppfattning att särskilda satsning på stärkt utlandsrepresentation har inneburit ett viktigt Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt tillskott till främjanderesurserna på många utlandsmyndigheter. För att trygga en hög kompetens i framtida satsningar ser utredningen ett stort värde i breddad rekryteringsbas i motsva- rande framtida satsningar. I synnerhet bör rekryteringen bred- das till att även omfatta personer utanför som besitter viktig företags- och landkompetens. Utredningen ser ett stort värde i det företags- och internatio- naliseringsfrämjande som utförs på lokal och regional nivå. Det finns ett stort värde av att finna samverkansformer för statliga och regionala insatser. Utredningen ser Svenska institutets målmedvetna strategiska arbete som föredömligt och en modell för hur även det rent företagsinriktade främjandet systematiskt kan prioritera sekto- rer och marknader. Utvecklingssamarbetet bidrar till att bygga upp bilaterala relationer mellan och samarbetslandet. Det är viktigt att denna relation tas till vara och utvecklas vid övergången från bilaterala relationer baserat på utvecklingssamarbete till de cent- rerade kring handel och investeringar. För effektivitet i utveck- lingssamarbetet är det viktigt att kompetens inom svenska företag tas tillvara och att biståndet koncentreras till sektorer där det särskilt kunnande finns. I förlängningen kommer det innebära positiva effekter på handelsutbyte och export. Det finns ett antal mycket viktiga icke-statliga insatser som gör ett positivt bidrag till att främja svenska företags tillväxt på utländska marknader. Det är viktigt att offentliga åtaganden utformas för att komplettera och inte konkurrera ut dessa insat- ser. Det följande kapitlet redogör för hur ett mer effektiv främjande, anpassat till de utmaningar som svenska företag möter på utländska marknader, kan skapas. Analys och slutsatser i detta och föregå- ende kapitel bildar grunden för utredningens sammantagna rekommendationer. Svenska företags tillväxt på internationella marknader är central för välfärd och sysselsättning. Detta kapitel ägnas till utredningens för- slag om hur kan stärka de offentliga insatserna för att främja företagens internationella tillväxt. De allt snabbare föränd- ringarna i den internationella ekonomin ställer nya krav på företa- gens förmåga att anpassa sig till global konkurrens och på de offentliga insatser som främjar internationalisering och tillväxt. Utredningens första tre kapitel analyserade styrkor och svag- heter i den svenska samhällsekonomins förmåga att skapa förut- sättningar för företagens tillväxt på utländska marknader. Analysen koncentrerades enligt utredningens direktiv till perioden . Slutsatserna bildar en viktig utgångspunkt för åtgärder för att stärka svenskt företagsklimat och främjande: har fortsatt att tappa marknadsandelar av varuexporten , men exportmarknadsandelarna utgör inte ett fullgott mått på ekonomins konkurrenskraft. Svensk tjänsteexport har utvecklats snabbare än den i jämförbara länder. I synnerhet är de industrinära tjänsterna mycket fram- gångsrika på internationella marknader. Globaliseringen har på flera olika sätt förvrängt relationen mel- lan exportmarknadsandelar och konkurrenskraft: handelslibera- lisering och tekniska förändringar, stora och exportinriktade tillväxtländer, tjänsternas allt större ekonomiska betydelse och företagens internationalisering med multinationell produktion har bidragit till denna utveckling. Svenska företag har hävdat sig väl i den globala ekonomin. En viktigt grund för framgångarna är goda kunskapsbas, med en välutbildad arbetskraft och konkurrenskraftiga företag. Den övergripande utvecklingen formas av ett antal stora företag som står för en överväldigande andel av varu- och tjänsteexport samt utlandsinvesteringar. De stora multinationella företagens beslut om produktion och investeringar baseras på jämförelser mellan flera olika potentiella lokaliseringar. Resurserna satsas i – och varor och tjänster exporteras från landet – om företagsklimatet är minst lika attraktivt som alternativa utländska lokaliseringar. Utredningen har identifierat svagheter i svensk exportstruktur och exportutveckling på företagsnivå. Små och medelstora företag är mindre framgångsrika än storföretagen, exporten till avlägsna marknader utvecklas svagare än exporten till grannregi- onen, den svenska exporten har inte omfördelats mot snabbväx- ande marknader i och vissa svenska ursprungsregioner har en svagare exportutveckling än andra. Dessa svagheter är i stor utsträckning relaterade till förekomsten av fasta kostnader för att införskaffa den kunskap som krävs för framgångsrik export. Här kan offentliga insatser göra skillnad genom att underlätta företagens kunskapsuppbyggnad om utländska marknader. Utredningens andra halva har analyserat offentliga insatser för att underlätta företagens tillväxt på internationella marknader. Föl- jande observationer har gjorts: Företagsklimatet och näringspolitiken har en central betydelse för utvecklingen av konkurrenskraftiga företag. De viktigaste exportfrämjande åtgärderna för storföretagen återfinns inom det näringspolitiska området. är näringsklimatet av avgö- rande betydelse även för småföretagens utveckling och interna- tionalisering. Näringspolitiken i små, öppna ekonomier som den svenska måste betona möjligheterna och behovet av internationalisering i alla insatser som avser att underlätta entreprenörskap, kom- mersialisering av kunskap och tillväxt i små och medelstora företag. Det finns svagheter gällande samverkan mellan olika aktörer i det näringspolitiska beslutsfattandet. Utredningen ser ett behov av en tydlig internationaliseringsstrategi och ökad integration mellan offentliga insatser. I synnerhet gäller detta integrationen av den generella näringspolitiken och främjandet av företagens internationella tillväxt. Förekomsten av marknadsmisslyckanden som motiverar offent- liga främjandeinsatser identifierades i Kapitel 5. Svenska företag utrycker behov av informations- och kunskapsinsatser för att underlätta små och medelstora företags internationella expan- sion. I en översikt av nuvarande främjandeinsatser identifierade utred- ningen utmaningar och effektiviseringsmöjligheter. I huvudsak efterlyser utredningen en starkare strategisk vägledning av främjandet baserat på näringspolitiska prioriteringar, ett bättre koordinerat främjande inom landet och höjd kompetens och tydlighet i främjandet på utländska marknader. Detta kapitel utvecklar och konkretiserar denna sista punkt: hur det offentliga främjandet bättre ska möta svenska företags behov i dagens och framtidens globala ekonomi. I det följande avsnittet presenteras grundläggande principer för främjandet. Därefter pre- senteras främjandets önskvärda organisering. Det sista avsnittet sammanfattar utredningens rekommendationer och förslag. Analys och förslag fokuserar i enlighet med direktiven på de insatser som påverkar framtida export, med några kommentarer även om främjandet av utländska investeringar i . Främjan- det av som besöksdestination och det allmänna Sverige- främjandet behandlas inte i detalj. Diskussionen omfattar inte exportfinansiering, vilken inte analyserats i detalj. Utredningens syn som baseras på möten med företag och främjare är att existe- rande lösningar fyller företagens behov väl och att nya finansie- ringsmöjligheter för små och medelstora företag i första hand bör vidareutvecklas inom ramen för näringspolitiken. Följande principer bildar utgångspunkt för effektivt framtida främjande av svenska företags internationella tillväxt: Ett gott företagsklimat är den viktigaste basen för framgångsrik tillväxt på internationella marknader. Inget främjande kan kom- pensera för brister i företagsklimatet. Främjandet bör vara integrerat med näringspolitiken. Den svenska ekonomin är i stor utsträckning globaliserad, och främ- jandet bör ses som den inhemska näringspolitikens internatio- nella dimension. Få långsiktiga näringspolitiska mål kan uppnås om ambitionerna för företagens tillväxt begränsas till den inhemska marknaden. förutsätter ett effektivt främ- jande att ambitionerna på det internationella planet stöds av pri- oriteringarna i den inhemska näringspolitiken. Den internatio- nella potentialen för branscher och verksamheter som inte ges goda förutsättningar genom den inhemska näringspolitiken är begränsad. Främjandet ska utformas för att korrigera marknadsimperfektioner och marknadsmisslyckanden. Direkta exportsubventioner är inte näringspolitiskt önskvärda eller för- enliga med åtaganden i handelsavtal eller konkurrens- lagstiftningen inom EU. Målgruppen för främjandet är företag med svensk anknytning. Med svensk anknytning avser utredningen företag som kan väntas bidra till sysselsättning i . Genom att se till svensk anknytning uppnås fokusering på de sysselsättningsmålsätt- ningar som är vägledande för regeringens ekonomiska politik. Snävare definitioner baserat på ägarmajoritet eller ursprung är otympliga i dagens internationaliserade ekonomi. Främjandets grund är den behovsstyrda basservice som utgår från behov att reducera de hinder för internationalisering som företagen möter. I första hand utgörs dessa hinder av kunskap och information. Basservicen kompletteras med riktade satsningar. Strategiska prioriteringar baserade på ekonomisk analys av företagens kon- kurrenskraft och komparativa fördelar ska vägleda näringspoli- tik och främjandeinsatser. Resurserna för främjandeinsatser är begränsade och prioriteringar är nödvändiga för att uppnå effektivitet. Strategin ska vägleda resursfördelning och samord- ningen mellan de statliga aktörerna inom främjandet. Regel- bundna utvärderingar och omprövningar av prioriteringarna är nödvändiga för att garantera att insatserna är anpassade till när- ingslivets behov och den aktuella globala ekonomiska utveck- lingen. Två typer av prioriteringar är centrala, de sektorsmässiga och de geografiska, och dessa bör definieras på medellång sikt (3–). Sektorsprioriteringar är nödvändiga för att koncentrera de offentliga insatserna till områden och verksamheter där svenska företag har förutsättningar för långsiktig utveckling och tillväxt. I den mån det finns prioriterade sektorer inom den inhemska näringspolitiken är det viktigt att dessa reflekteras i främjandet. Prioriteringar ska koncentreras till kunskapsområden där Sve- rige har betydande inhemsk kompetens och komparativa förde- lar. Geografiska prioriteringar är nödvändiga för att uppnå effektivi- tet i främjandet. I synnerhet de insatser som syftar till att göra svenska kunskapsområden och produkter kända på utländska marknader karakteriseras av stora skalfördelar. De offentliga resurserna bör i första hand inriktas på marknader med stor potential för svenska företag på kort och medellång sikt. Utredningens syn på främjandets organisering sammanfattas i Figur 7.1, Främjandepyramiden. Pyramidens tre nivåer svarar mot de tre beståndsdelar som krävs för att bygga upp ett framgångsrikt främjande: strategi, innehåll och implementering. Inom var och en av dessa nivåer av främjande krävs tydliga riktlinjer gällande för- väntade resultat och ansvarsfördelning. ansvarar för främjandets strategiska planering, resursallokering, samordning och utvärdering. De grundläggande principer för främjandet som diskuterades ovan lyfte fram hur strategin för främjandet bör bygga på en grundlig analys av den ekonomiska situationen, näringslivets behov av främjande och skall vara integrerad med näringspolitiken. Strategin omfattar priorite- ringar av sektorer, geografiska områden och fördelning av resurser mellan basservice och riktade insatser som krävs för ett effektivt främjande. Strategin för främjandet bör utvecklas inom och i samråd med företag och främjandeorganisationerna. Integration med handelspolitiken är viktig då främjandet bygger på att svenska företag har tillgång till marknader i utlandet och omvärlden ges tillgång till den svenska marknaden. Fortsatta mål- medvetna ansträngningar för ökad frihandel regionalt och globalt är centrala. Strategin för främjandet bör specificera vilka kunskapsområden som är sektorsmässig prioriterade. Geografiska prioriteringar är nödvändiga och bör omfatta (i) viktiga handelspartner, (ii) stora tillväxtmarknader och (iii) världsekonomiska centrum. Dessutom finns länder där särskilda ekonomiska och politiska skäl kan moti- vera främjarinsatser. Prioriteringarna ska styra resursfördelning. För att möjliggöra positiv samverkan är det önskvärt att Sverige- främjandets geografiska prioriteringar följer näringslivsfrämjandets prioriteringar. Främjandets innehåll är den kunskap som förmedlas genom främ- jandet. Kunskapen i ett effektivt främjande förmedlas till priorite- rade målgrupper både inom och i utlandet. Främjandets innehåll skapas inom främjandeorganisationerna och utlandsmyn- digheterna. Främjandet riktat till svenska företag inom landet bygger på två sorters kunskapsinnehåll. Exportkompetens omfattar kunskap om resurser, strategi, organisation och ledning på företagsnivå. av exportkompetens till företag skapar insikt om vad som krävs av de som har ambitionen att lyckas som exportörer, vil- ken hjälp som det offentliga kan erbjuda, och hur företaget bör agera för att få tillgång till denna hjälp. En andra typ av kunskapsinnehåll är exportmarknadskunskap, eller kunskap om förutsättningarna och möjligheterna på utländska marknader. Främjandeinsatserna ska både hjälpa det enskilda före- taget att välja exportmarknad och förmedla kunskap om mark- nadsförutsättningar, kundunderlag, konkurrenssituation och sam- arbetsmöjligheter med lokala partner. Detta inkluderar kunskap om det handelspolitiska regelsystemet och övriga nationella och inter- nationella regelverk som påverkar exporten. har ansvar för att utveckla och förmedla exportkompetens och exportmarknadskunskap. Dessa uppgifter kräver den kompetens och affärsinriktning som präglar Export- rådets verksamhet, och bör även fortsättningsvis ligga hos organi- sationen. Ett mer utvecklat samarbete med andra främjandeorgani- sationer är önskvärt. Inom det allmänna Sverigefrämjandet ligger ansvaret för att utveckla innehåll på , och ansvaret för främjandet av som turistdestination ligger på VisitSweden. På båda dessa områden är erfarenheterna av främjandet goda.