sou · GVB360d6 · 2008-01-01 00:00:00 — Energibehov för uppvärmning i olika delar av landet, TWH Ö Mellansv + öarna Sydsv Västsv N Mellansv M SE01 SE02 SE09 SE04 SE0A SE06 SE07 SE08 TOTALT Nulägesbehov 16 14 7 11 14 8 4 6 79 20112040 13 11 6 9 12 7 3 5 jfrt nuläge ---------20412070 12 10 5 8 11 6 3 5 jfrt nuläge ---------20712100 10 9 4 5 9 5 3 4 jfrt nuläge ---------Framtida uppvärmningsbehov med hänsyn tagen till teknikutveckling i fastighetsbeståndet I detta framtidscenario har hänsyn tagits till energieffektivisering av bebyggelsen, ökad befolkningstillväxt samt inverkan av klimatförändringarna för de olika fallen. Potentialen för energieffektivisering har tidigare angetts i avsnittet teknisk utveckling. Energieffektiviseringen som har antagits innebär en pro-aktiv hållning där varje tillfälle till effektivisering tas, dvs. både vid nybyggnad samt vid ombyggnad. Särskilt viktigt för antagandet är att ombyggnaden av de s.k. miljonprogrammet utnyttjas för energieffektivisering. Följande scenarier har beräknats: Effektivisering av dagens bestånd i två nivåer. 1) minskat energibehov vid ny- och ombyggnad 2) minskat energibehov vid ny- och ombyggnad. Bilaga B 11 SOU 2007:60 32 Effekter på energianvändningen med ett ökat bostads- och lokalbestånd som följer SCB:s prognos utan effektivisering. Effekter på energianvändningen av en ökad befolkningstillväxt samt effektivisering av beståndet på nivån energieffektivisering Effekter på energianvändningen genom ett förändrat klimatet med nuvarande bostadsstock som utgångspunkt. Effekter på energianvändningen av ett förändrat klimatet på ett framtida effektiviserat bostadsbestånd där ett ökat bostads- och lokalbestånd antagits följa befolkningsutvecklingen. Resultatet visar att både en effektivisering och ett förändrat klimat ger en minskning av energibehovet med upp till 2/3, se Tabell 10 nedan. I Figur 10 nedan ses de olika scenariernas inverkan än mer tydligt. Det kan också konstateras att med en befolkningsutveckling utan effektivisering skulle innebära en betydande ökning av bygg- och fastighetssektorns energianvändning. Tabell 10 Resultaten av de olika scenerierna för den framtida bostads- och lokalbeståndets utveckling avseende energieffektivisering, befolkningsutveckling och ett förändrat klimat Total förändring Effektivisering Effektivsiering Befolkningsökning ingen effektivisering Befolkningsökning effektivisering Klimatförändringens betydelse på nuvarande stock Nuläge 78 748 78 748 78 748 78 748 78 748 20112040 70 545 65 076 86 059 69 820 65 472 20412070 62 342 51 405 92 482 56 634 59 681 20712100 56 742 42 072 98 992 46 897 49 372 SOU 2007:60 Bilaga B 11 33 Figur 10 Effekter på värmebehovet för energieffektivisering av befintlig samt framtida bostadsstock med hänsyn tagen till befolkningsökning och klimatförändring. Nuläget motsvaras av linjen som ligger på 78748 GWh. Energimixar Utgångsläget för de antaganden som har gjorts rörande framtida energimixar är mycket grova. Följande resonemang ligger till grund för antagandena: Klimatförändringarna innebär ett klart minskat behov av energi för uppvärmning sett till nuvarande bostadsstock. Energieffektivisering i beståndet innebär också ett klart minskat energibehov för uppvärmning. Klimatförändringar samt energieffektiviseringarna sammantaget medför att underlaget för framförallt fjärrvärme minskar även om man ersätter all resterande olja samt direktverkande el med fjärrvärme. För att även ha en stor andel fjärrvärme måste incitament och möjligheter skapas även för småhussidan att konvertera till fjärrvärme. Det kan dock vara svårt på grund av infrastrukturen för fjärrvärme samt att småhusen är spridda över hela landet. Om energieffektivisering inte kommer till stånd innebär det en kraftig ökning av bygg- och fastighetssektorns energianvändning för uppvärmning trots ett varmare klimat. Effekter på värmebehov vid effektivisering, ökad befolkning samt ett förändrat klimat för de tre perioderna 2011-2040, 20412070 och 2071-2100 0 20 000 40 000 60 000 80 000 100 000 120 000 2011-2040 2041-2070 2071-2100 GWh Effektivisering Effektivisering Befolkningsökning ingen effektivisering Befolkningsökning effektivisering Klimatförändringen betydelse på nuvarande stock Effekter av klimatet på framtida effektiviserade () stock Bilaga B 11 SOU 2007:60 34 Energieffektiviseringen kommer till viss del att innebära en liten ökad andel el för olika typer av värmepumpar, luftbehandlingsaggregat mm (, , ). På kort sikt kan man anta att el för direkt uppvärmning i småhus kommer att minska med fördel för värmepumpar som också innebär en elanvändning men dock på en lägre nivå. Det innebär att elanvändningen minskar totalt sett (SCB 2006). Småhus kommer med stor sannolikhet att ha ett luftbehandlingssystem installerat som innebär mekanisk frånluft. Skälen för detta är ökade krav på luftkvalitet för de boende för en förbättring av inomhusmiljön (2006). Detta medger att återvinning av frånluften kan ske vilket skapar en stor energibesparingspotential. I Figur 11, 12 och 13 kan de olika mixarna studeras för småhus, flerbostadshus och lokaler. För småhus har det antagits att fjärrvärmepotentialen kan ökas medan el och olja minskas. Mixen visar sammansättningen för den sista tidsperioden 20712100. Generellt sett kan konstateras att fjärrvärmeunderlaget minskar eftersom det framförallt är i lokaler och bostäder som fjärrvärmeunderlaget finns och där är andelen stor. Enda potentialen till att behålla samma fjärrvärmeproduktion som är antingen att säkerställa att även småhus konverterar till fjärrvärme eller att en kraftig utbyggnad av fjärrvärmen kommer till stånd. En annan möjlighet att utnyttja värmeunderlaget är att en större andel av fjärrvärmeproduktionen sker i kraftvärmeanläggningar eller andra kombinat. SOU 2007:60 Bilaga B 11 35 Figur 11 I figuren visas hur energiunderlaget minskar till följd av ett förändrat klimat. För småhus skulle det kunna finnas en potential för att öka andelen fjärrvärme. Figur 12 Energimix för flerbostadshus i ett framtidsscenario Energimix för småhus i ett framtidsscenario 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 9000 10000 E n bart el (d) E n b a rt e l ( v ) O l ja Olja o c h b io b r ä n s le E l, o lja o c h biobrä n s le El o c h olja El o c h biob r ä n s le En b ar t b io b r ä n s le Ber g / jor d /sjövä r me p u mp Fj ä rrvä r me Ö v r ig t GWh Nuläge 2011-2040 2041-2070 2071-2100 Möjlig mix Energimix för småhus i ett framtidsscenario 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 9000 10000 E n bart el (d) E n b a rt e l ( v ) O l ja Olja o c h b io b r ä n s le E l, o lja o c h biobrä n s le El o c h olja El o c h biob r ä n s le En b ar t b io b r ä n s le Ber g / jor d /sjövä r me p u mp Fj ä rrvä r me Ö v r ig t GWh Nuläge 2011-2040 2041-2070 2071-2100 Möjlig mix Energimix för flerbostadshus i ett framtidsscenario 0 5 000 10 000 15 000 20 000 25 000 Olja Fjärrvärme El Närvärme Övriga GWh Nuläge 2011-2040 2041-2070 2071-2100 Möjlig mix Energimix för flerbostadshus i ett framtidsscenario 0 5 000 10 000 15 000 20 000 25 000 Olja Fjärrvärme El Närvärme Övriga GWh Nuläge 2011-2040 2041-2070 2071-2100 Möjlig mix Bilaga B 11 SOU 2007:60 36 Figur 13 Energimix för lokaler i ett framtidsscenario Kylbehov och i tre framtidsperspektiv Efterfrågan på komfortkyla påverkas av en mängd olika faktorer, både klimatrelaterade och icke klimatrelaterade. Viktiga icke klimatrelaterade faktorer är närvaro av värmealstrande apparater, människor, lokalens yta, byggnadens beskaffenhet (ventilation, fönsterplacering, tillgång till solavskärmning m.m.), tillgång till kyla etc. Det är huvudsakligen de inre lasterna i byggnaderna som styr efterfrågan på kyla, medan klimatet spelar en mindre roll (, 2007). Klimatrelaterade faktorer är t.ex. temperatur, solinstrålning/molnighet och vind. Solinstrålningen i kombination med byggnadens fönsterplacering spelar i dessa sammanhang en stor roll, som kan vara av större betydelse än utomhustemperaturen, särskilt under vissa årstider. Energimix för lokaler i ett framtidsscenario 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 8 000 9 000 10 000 Egen oljepanna Fjärrvärme Elvärme Närvärme Naturgas/Stadsgas Olja och El Pellets + El Ved + El Övrigt GWh Nuläge 2011-2040 2041-2070 2071-2100 Möjlig mix SOU 2007:60 Bilaga B 11 37 Komfortkyla och möjlig utveckling Lokaler förekommer kylning i en stor del av de svenska lokalerna, men den exakta omfattningen är okänd. Orsaken till de senare årens kraftiga utveckling av komfortkyla är till stor del trenden med fler personer och apparater per ytenhet. Enligt Energimyndighetens STIL-utredning (, 2006a) hade 91 av 123 inventerade lokaler tillgång till kyla, där vätskekylaggregat utgör majoriteten (), följt av fjärrkyla () och en mycket liten andel stadsvattenkylda lokaler (<1 %). Totalt uppgår fjärrkyleanvändningen i till ca 700 GWh. Svensk Fjärrvärme anger dock att undersökningar visat att efterfrågan på fjärrkyla är betydligt högre än så – runt 25 000 GWh (Svensk Fjärrvärme, 2007). För de lokaler som hade tillgång till kyla i utgjorde elanvändningen för kylning av den totala elanvändningen (eller 15 kWh/m2.år av totalt 124,5 kWh/m2.år). Medräknat de lokaler som inte hade kyla uppgick siffran till 10,6 kWh/m2.år. Den totala energianvändningen för kyla (ej enbart eldriven komfortkyla) medräknat alla lokaler oavsett om de hade tillgång till kyla eller inte uppgick till ca 7 kWh/m2.år. För de lokaler som hade tillgång till kyla uppgick energianvändning för kyla till ca 17 kWh/m2.år. Vi använder denna siffra vid bedömning av framtida energibehov för kylning. De allra flesta nya lokaler som byggs förses med någon form av kylning. dominerar eldrivna kylmaskiner i det befintliga svenska lokalbeståndet (, 2006). Utbyggnaden av fjärrkyla i storstäderna går dock snabbt och det är troligt att utvecklingen kommer att gå mot ökad andel fjärrkyla. På lång sikt bedöms att i princip alla lokaler i södra och kommer att vara försedda med någon form av komfortkyla. Vi gör uppskattningen att fjärrkyla kommer att dominera i storstadsregionerna, medan eldrivna kylmaskiner och andra kylsystem (t.ex. stadsvattenkylning) kommer att dominera på landsbygden. Bilaga B 11 SOU 2007:60 38 Bostäder Det är endast få bostäder som har tillgång till komfortkyla. Den kylning som ändå existerar är huvudsakligen att luft/luftvärmepumpar körs som kylmaskiner . För befintliga bostäder är det mest troligt att luft/luftvärmepumpar installeras i bostäder med direktverkande elvärme. För nya bostäder är troligen andra uppvärmningssätt som kommer att dominera. Den kraftiga expansionen av värmepumpar generellt har ökat medvetenheten om möjligheterna till kylning som föreligger med luft/luftvärmepumpar. Flera varma somrar i följd kan säkert bidra till att fler ser denna möjlighet och kanske väljer luft/luftvärmepump om valet står mellan olika uppvärmningssystem. Andra värmepumpar som använder vatten som värmemedium kräver mer omfattande investeringar för att de ska kunna användas för kylning. Det är inte möjligt att skicka ut kallvatten i de vanliga element som används för uppvärmning eftersom det uppstår kondens på elementen som kan innebära skador på bl.a. trägolv. Det kan också finnas viss risk för korrosion i elementen. För att använda dessa värmepumpar för kylning krävs installation av kylbafflar eller fläktar samt ventilationsledningar för att genom luften sprida kylan från värmepumpen. Då många bostäder endast har någon form av självdrag kan detta innebära stora investeringar, men det kan vara ett alternativ i nya bostäder. Det kan dessutom vara gynnsamt vid bergvärme eftersom kylningen innebär att temperaturen på det vatten från vilket värmen tas ökar, med ökad verkningsgrad som följd. Det är endast få bostäder som har tillgång till fjärrkyla . För befintliga bostäder är det inte troligt att fjärrkyla kommer att installeras i så stor utsträckning. Det kräver relativt stora ingrepp, av samma skäl som beskrivs ovan för värmepumpar med vattenburen värme. För nya bostäder kan dock fjärrkyla bli aktuellt redan på kort sikt. Bedömningen är ändå att fjärrkyla i bostäder generellt kommer att utgöra en mycket liten andel i relation till fjärrkyla i lokaler. Grov uppskattning om komfortkyla i lokaler Vi har gjort en grov uppskattning över tillgången till komfortkyla i lokaler . Det är mycket svårt att bedöma hur utvecklingen av komfortkyla kan komma att se ut och lika svårt att SOU 2007:60 Bilaga B 11 39 uppskatta hur stor andel av den ökade efterfrågan på komfortkyla som kan knytas till förändrat klimat. Detta beror bl.a. på att komfortkyla är under stark utveckling till största delen beroende av andra faktorer än klimatet. Eftersom komfortkyla ännu inte finns att tillgå i full utsträckning går det inte bara att titta på klimatscenarier och utifrån dessa göra bedömningar om framtida efterfrågan. Vi tror däremot att medvetenheten om klimatförändringar bidrar till ökad efterfrågan och gör det mycket grova antagandet att av den ökade efterfrågan på komfortkyla kan på ett eller annat sätt antas bero på förändrat klimat. Uppskattningen för lokaler är vidare baserad på följande antaganden på lång sikt: På lång sikt förekommer komfortkyla i alla lokaler i södra och , men endast i av lokalerna i norra o Fjärrkyla dominerar för lokaler i storstadsområden (antas i storstäder) o Eldrivna kylmaskiner dominerar för lokaler på landsbygden (antas på landsbygden) av efterfrågan antas bero på klimatet Ytan uppskattas utifrån bedömningar om befolkningsökning, och det antas att ytorna fördelar sig över landet såsom Linjär interpolation används för kort och medellång sikt Resultatet av ovanstående mycket grova beräkning presenteras i Tabell 11. Bilaga B 11 SOU 2007:60 40 Tabell 11 Grov uppskattning av framtida efterfrågan på komfortkyla baserat på de antaganden som beskrivs i texten ovan 2005 20112040 20412070 20712100 LOKALER Total yta, m2 144 157 169 181 Yta med kyla, m2 (uppskattning) 106 122 146 170 Varav eldriven kyla, m2 72 69 63 58 Varav fjärrkyla, m2 34 53 83 112 Elbehov för eldriven kyla, snitt, kWh/m2.år 15 15 15 15 Energibehov för fjärrkyla, snitt, kWh/m2.år 17 17 17 17 Elbehov för att driva fjärrkyla, kWh/m2.år 4,8 4,8 4,8 4,8 Totalt energibehov för kyla, TWh 1,6 1,9 2,3 2,7 Varav el (exkl. el för fjärrkyla), TWh 1,1 1,0 0,9 0,9 Varav fjärrkyla, TWh 0,6 0,9 1,4 1,9 Varav el för fjärrkyla, TWh 0,2 0,3 0,4 0,5 Energibehov för kyla kopplat till klimat (), TWh 0,2 0,2 0,2 0,3 Energibehov för kyla kopplat till annat än klimat (), TWh 1,5 1,7 2,1 2,4 Ett resonemang kring komfortkyla i bostäder För att göra en uppskattning om hur kyla för bostäder kan komma att utvecklas antas att komfortkyla för bostäder även på lång sikt i huvudsak kommer att finnas i form av luft/luftvärmepumpar. För nya lägenheter kan det tänkas att fjärrkyla dras in. Vi bedömer dock att denna andel kommer att vara försumbar i jämförelse med fjärrkyleanvändningen i lokaler och beräkningar görs därför inte alls för fjärrkyla i flerbostadshus. När det gäller luft/luftvärmepumpar bedöms att dessa endast kommer att finnas i bostäder som har direktverkande el (eller givetvis i bostäder som redan investerat i luft/luftvärmepump). finns ca 298 000 småhus (yta ) och ca 2 300 lägenheter (yta ) med direktverkande el. Som framgår av siffrorna är elvärme relativt ovanligt i lägenheter och eftersom uppvärmningsbehovet per ytenhet dessutom är lägre bedöms SOU 2007:60 Bilaga B 11 41 inte investeringar i värmepumpar för lägenheter vara särskilt troligt. Av detta skäl tittar vi endast på komfortkyla med luft/luftvärmepumpar i småhus. Vi baserar vidare beräkningarna på att luft/luftvärmepumpar endast kommer att användas för kylning i södra och . Enligt SCB:s statistik fanns ungefär 235 000 luftvärmepumpar 2005 (SCB, 2006a). Denna siffra inkluderar både luft/luftvärmepumpar och luft/vattenvärmepumpar och det går inte att urskilja hur stor andel som utgörs av luft/luftvärmepumpar. Att döma av statistik från har dock försäljningen av luft/vattenvärmepumpar under ett flertal år varit större än för luft/luftvärmepumpar (dock ej 2005). En mycket grov uppskattning är att av de installerade luftvärmepumparna var 100 000 luft/luftvärmepumpar . Detta skulle innebära att luft/luftvärmepumpar har installerats i ca en tredjedel av husen med direktverkande el eller uppskattningsvis ca . Om vi antar att ytterligare en tredjedel skulle göra denna investering skulle ca småhus ha luft/luftvärmepump. Om samtliga dessa skulle köras på kylning och vi antar att elanvändningen för kylning är lägre för småhus än för lokaler4, dvs ca 10 kWh/m2.år, så skulle energianvändningen för kylning i bostäder uppgå till knappt . Det bör återigen påpekas att detta är en mycket grov bedömning. Det bör även betonas att om de senaste årens trend med stora glasade ytor särskilt i söder- och västerläge fortsätter, kan efterfrågan på komfortkyla öka mycket kraftigt även i bostäder och det är inte omöjligt att privatpersoner investerar i luft/luftvärmepumpar eller luftkonditioneringsanläggningar för att komma tillrätta med inomhustemperaturen under de ljusa och varma månaderna. Installation av fjärrkyla i nya sådana bostäder kan, som nämnts ovan, också blir en realitet. En jämförelse med andra länder En jämförelse har gjorts mellan kylgraddagar i i de tre framtidsperspektiven och kylgraddagar i europeiska regioner. Motivet är att visa regioner som har ett klimat som kan tänkas få . Om en jämförelse gjordes med dessa regioners kylanvändningen skulle en indikation fås 4 Lokaler använder kylning under betydligt större del av året än bostäder. Bilaga B 11 SOU 2007:60 42 om framtida kylbehov i . Vi har inte gjort den senare analysen utan enbart tagit fram jämförelsen av regionerna genom att visuellt studera kartor över kylgraddagar (CDD) enligt klimatscenarier framtagna vid , (2007). Resultaten presenteras i Tabell 12. Jämförelsen är inte så intressant eftersom det i princip inte förekommer något kylbehov i Sverige5 (åtminstone inte klimatrelaterat). Tabell 12 Jämförelse av i framtidsklimat med andra regioner i 20112040 20412070 20712100 Sommar //Oförändrat Höst /Oförändrat/ Vinter ///Södra/Vår ///Södra/År, uppskattning //Södra/5 Vissa lokaler med mycket apparater eller processer som alstrar värme kan även ha kylbehov . SOU 2007:60 Bilaga B 11 43 Grov ekonomisk uppskattning Dagens energipriser och scenarier för framtida energipriser Dagens energipriser har hämtats från energiindikatorer (STEM, 2006b) och med hjälp av uppgifter i (2005). Siffror angående priser på fjärrkyla baseras på uppgifter från bl.a. Svensk Fjärrvärme (2007) och ett antal leverantörer av fjärrkyla. Priserna sammanfattas i Tabell 13. När det gäller uppskattning av framtida energipriser kan konstateras att det är mycket svårt att göra prognoser på så lång sikt som upp till nästan fram i tiden. Vi har därför valt att göra fyra antaganden om framtida energipriser, dvs. fördubblat, tredubblat, halverat och oförändrat energipris jämfört med dagens nivå. För de kortare tidsperspektiven har priserna tagits fram med hjälp av linjär interpolation. Tabell 13 Ungefärliga energipriser (20052006) i öre/kWh exklusive skatter, elcertifikat, moms m.m. Siffrorna är baserade på uppgifter från (2006b), (2005), Svensk Fjärrvärme (2007) samt några leverantörer av fjärrkyla. Nuläge (år) Anmärkning Elvärme 60 Olja 40 Pellets 45 Fjärrvärme 45 Källa: , 2005 Naturgas 40 Avser mellanting mellan hushållskund och industrikund 48 Antas medel elvärme/biobränsle/olja Värmepump 60 Övrigt 46 Antas medel av ovanstående ex vp, komb Fjärrkyla 50 Uppskattade kostnader för förändrat värme- och kylbehov Den grova uppskattningen har gjorts endast för scenariot befintlig bebyggelse med klimatförändringar och utifrån energikostnader beräknade enligt beskrivning ovan. Resultaten presenteras i Figur 14 och Figur 15. Av figurerna framgår att energipriserna har Bilaga B 11 SOU 2007:60 44 mycket stor inverkan på de framtida kostnaderna för uppvärmning. Det är även viktigt att påpeka att energipriserna i sig har en kraftig inverkan på efterfrågan på energi för värme och kyla och implementeringen av energieffektiviseringspotentialer. Med högre energipriser ökar incitamenten för energieffektivisering och efterfrågan på energi för värme och kyla kommer att minska. I den ekonomiska bedömningen som gjorts i denna studie har vi dock inte tagit hänsyn till detta. Enligt de antaganden som gjorts i denna studie skulle energikostnaderna i det långa perspektivet (20712100) jämfört med variera från en minskning på till en ökning på 3540 miljarder. Siffrorna är beräknade utifrån dagens valuta och exklusive skatter etc. Figur 14 Grov uppskattning av framtida energikostnader för uppvärmning med hänsyn tagen till befintlig bebyggelse (småhus, flerbostadshus och lokaler), klimatförändringar samt olika scenarier för framtida energipriser Grov uppskattning av energikostnader för uppvärmning i olika scenarier 0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 SCENARIO DUBBEL SCENARIO TRIPPEL SCENARIO HALV SCENARIO OFÖRÄNDRAD 2011-2041 2041-2070 2071-2100 SOU 2007:60 Bilaga B 11 45 Figur 15 Grov uppskattning av framtida energikostnader för komfortkyla i lokaler vid olika scenarier för framtida energipriser. Behov av åtgärder Exempel på åtgärder som bör vidtas för att minska konsekvenserna av ett förändrat klimat på energianvändningen och för att tillvarata de positiva effekter som också kan uppstå sammanfattas nedan: Det finns en stor energieffektiviseringspotential både för befintliga och nya fastigheter. Det bör prioriteras att skapa incitament för att denna potential ska realiseras Trenden med stora fönsterytor bör stoppas för att förhindra en kraftigt ökat efterfrågan på komfortkyla för bostäder och ökat värmebehov på grund av värmeförluster. Åtminstone bör det krävas installation av effektiva solavskärmningar om fönstren placeras mot söder eller väster. Incitament bör även skapas för att se till att det minskade uppvärmningsbehov som kan uppstå på grund av klimatförändringar realiseras i verkligheten. Med realisering av energieffektiviseringspotentialer och därpå ett minskat värmebehov till följd av klimatförändringar, kommer underlaget för fjärrvärme att minska och därmed även Grov uppskattning av energikostnader för fjärrkyla i olika scenarier 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 SCENARIO DUBBEL SCENARIO TRIPPEL SCENARIO HALV SCENARIO OFÖRÄNDRAD 2006 2011-2041 2041-2070 2071-2100 Bilaga B 11 SOU 2007:60 46 underlaget för kraftvärmeproduktion. För att motverka detta krävs kraftfull konvertering till fjärrvärme i småhusbeståndet samt utbyggnad av fjärrvärme i nya områden. Utbyggnad av kraftvärme i de nät som endast har hetvatten skulle vara ytterligare en möjlighet att bättre utnyttja det framtida värmeunderlaget. En ytterligare möjlighet är utbyggnad av energikombinat med t.ex. biodrivmedel, el och värme. Referenslista , Fortum Värme, personlig kommunikation, Alingsåshem 2007. Alingsåshem bygger för en hållbar framtid. Konsekvenser för energianvändning i byggnader – Möjlig utveckling till 2025, preliminär underlagsrapport till Elforsks klimatkonsekvensprojekt, , . Byggnader exkl. ras, skred och översvämning, utkast till underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen, /WSP, Byggregler . Regelsamling för byggande. BFS 1993:57 med ändringar till och med 2006:12. Förbättrad energistatistik för lokaler – Stegvis STIL, Rapport för år 1, Inventering av kontor och förvaltningsbyggnader, 2006b. Energiindikatorer 2006 – uppföljning av energipolitiska mål, Tema: Oljeanvändning, nr ET 2006:31, 2007. Definitioner av energieffektiva bostäder – Passivhus. environmental factors and its association with asthma and allergy among Swedish preschool children. Report TVBH-1015 2006, Physics LTH SOU 2007:60 Bilaga B 11 47 , G., , G., Bärring, L. och , E., 2007. Beräknade temperaturförhållanden för tre platser i perioderna 19611990 och 20112040, Meteorologi Nr 124.