sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Detta medför att skredrisken ökar på grund av att markens vattentryck fortfarande kan vara förhöjt. Förändrad benägenhet för ras, skred och erosion i ett framtida klimat I bilaga B 14 redovisas bedömningar av ändrad benägenhet för: erosion i vattendrag och sjöar, skred och ras, moränskred och slamströmmar, samt en översiktlig bedömning av konsekvenserna för den bebyggda miljön. Bedömningarna av jordrörelser har utarbetats av en arbetsgrupp knuten till utredningen i samverkan med SGI, SGU, SRV, och (Fallsvik et al, 2007). Bedömningarna av jordrörelser har gjorts i tre klasser, ingen större förändring, ökad respektive minskad förändring av respektive jordrörelses frekvens. Bedömningarna är avgränsade till att omfatta de områden som är kända problemområden redo- visade på underlagskartorna ovan, figur 4.28. Dagens stabilitets- risker i jordar har sammanvägts med de klimatfaktorer som bedömts ha störst betydelse för respektive jordrörelse. De klimat- index som använts är intensiva regn >25 mm/dygn, lokala 100- årsflöden, lokal avrinning och säsongsnederbörd . Samtliga ingående värden, underlagskartor och klimatindex, har viktats lika utom för moränskred och slamströmmar där ökningen av den intensiva nederbörden bedömts ha så stor betydelse som förändringen i medelnederbörden. Ravinbildningar finns även i brantare slänter där jordlagren huvudsakligen består av morän. Utvecklingen av dessa ravinbildningar innefattas i bedöm- ningarna för moränslänter. Analysen utgår från EA2. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser ningarna av förändrad benägenhet för olika jordrörelser på grund av förändringar i klimatet visas i figur 4.29. Den valda modellen bygger på vissa förenklingar, t.ex. ett enkelt samband mellan avrinning, grundvattenbildning och portryck. Ingen hänsyn har heller tagits till topografi. Den svenska naturen kännetecknas av stora variationer inom korta avstånd. Resultaten kan därför endast användas för generella bedömningar av konsekvenser för hela landet eller regioner, inte för lokala bedöm- ningar. En analys av sådan detaljeringsgrad har inte varit möjlig att genomföra inom utredningens ram. Figur 4.29 Förändrad benägenhet för erosion, ras, skred, ravinutveckling och slamströmmar, 2071 2100 relativt 1961 1990 (RCA0/RCA3-EA2). Från vänster erosion; ras och skred i lera och silt; ravinutveckling i lera, silt och sand; moränskred, slam- strömmar och raviner i moränslänter. Källa: Fallsvik et al, 2007. Erosion bedöms öka främst i sydvästra och västra och delar av mellersta beroende på ökad intensiv nederbörd och ökade höga flöden. Den bedöms vara oförändrad eller minska i östra samt i delar av beroende på en Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser förlängd och utjämnad snösmältningssäsong, minskad vårflod och minskade höga flöden. Ras- och skredrisken bedöms öka inom stora delar av landet beroende på ökad erosion och ökade lokala flöden med ökade grundvattennivåer och portryck. I vissa områden i östra och norra bedöms situationen bli mer eller mindre oförändrad. Anledningen är där minskad erosion. Ökad benägen- het för ravinutveckling förväntas i delar av , västra och södra , delar av mellersta och norra beroende på ökad intensiv nederbörd och ökade höga flöden. Detta leder till vattenmättade jordlager och erosion, liksom ökad grundvattenbild- ning och inre erosion. I delar av Norrlands kustland och kan problemen minska eller vara oförändrade på grund av minskad frekvens av höga flöden. I Norra fjälltrakterna, i större delen av södra och norra bedöms benägenheten öka för moränskred, slamströmmar och ravinutveckling i moränslänter på grund av ökad frekvens av intensiva regn och ökad medelnederbörd . I inland bedöms situationen i stort bli oförändrad. Av kartorna sammantaget framgår att vissa områden riskerar att vara mer utsatta än andra. , och mellersta är sådana områden. Konsekvenser för den bebyggda miljön av klimatförändringar samt skadekostnader Förändringar av markens egenskaper påverkar bl.a. bebyggelsen. Sårbarheten beror på hur väl samhället har anpassat sig till olika förändringar, i vilken mån hänsyn har tagits i den fysiska plane- ringen och i utformningen av infrastruktur och byggnader. Erosion längs vattendrag och sjöar påverkar naturmiljö och bebyggelse. Erosion i vattendrag innebär också sedimenttransport med konsekvenser utanför själva angreppet. Många skred och ras har initialt startat med erosionsangrepp. Raviner kan utvecklas långsamt genom inre grundvattenerosion eller snabbt genom yttre erosion och utvecklas ofta genom skred. Raviner hotar sällan bebyggd miljö i någon större utsträckning. Områden med högst benägenhet för moränskred och slamströmmar är mindre befol- kade. Dock utgör ofta ansamlingsområdet för jordmassorna intressanta platser för bebyggelse, nedanför sluttningar, nära vatten och på fast mark. Faran för konsekvenser av nya strömmar är stor på dessa platser. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Skred och ras är de jordrörelser som kan drabba den bebyggda miljön med störst konsekvens. Även människoliv riskerar att gå till spillo. Vi har dock inte kunnat beräkna omfattningen för människoiv på grund av ökad skredrisk. För att få en översiktlig bild av hur stor andel av den befintliga bebyggelsen och vilka värden som hotas inom de områden där benägenheten för ras och skred bedöms öka, har en översiktlig beräkning gjorts av antalet fastigheter och deras värde, se tabell 4.17 och 4.18, bilaga B 14. Eftersom problem med skred i huvudsak uppstår i närheten till vatten har beräkningarna begränsats till att gälla en zon från sjö, vattendrag och hav. Detta innebär ändå sannolikt en överskattning av problemet då all bebyggelse inte kommer att vara hotad inom dessa områden. Markslagen är uppdelade efter låg, hög respektive sluten bebyggelse, fritidshus, industrier. Även åker- och skogsmark ingår. Inventeringen av markslag har skett utifrån Lantmäteriets GSD-Terrängkartan. Antal fastigheter per markslag bygger på statistik från (Statistikdatabasen, ). Tabell 4.17 Ökad benägenhet för ras och skred 2100 jämfört med 1990, antal befintliga fastigheter inom från vatten (bilaga B 14) Fastigheter (antal) Framförallt är det låg bebyggelse, fritidshus och friliggande hus som ligger inom områden med ökad skredbenägenhet. ligger i och . Skogs- mark och m.m. som bedömts vara utsatt motsvarar 6 910 respektive 759 km2, till stor del i , och . En övergripande beräkning av vilka värden som hotas har utförts. Kostnadsberäkningen grundar sig på genomsnittliga tomtarealer per kommun och fastighetsslag samt på genomsnittligt pris för respektive fastighetsslag och kommun (SCB, Statistikdata- basen). har värderats efter ett genomsnittspris per hektar och län. Värderingen av skogsmark utgår från taxeringsvärde med justering till marknadsvärde och närhet till vattendrag. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.18 Totalt värde på befintlig bebyggelse med ökad benägenhet för ras och skred inom från vatten, 2100 relativt 1961 1990, prisnivå (, bilaga B 14) Hög och sluten bebyggelse Det saknas underlag för att kostnadsbedöma ökad benägenhet för erosion och ravinutveckling. Båda kan dock ses som ett skred- problem och har därför ansetts ligga i kostnaden för ökad benägen- het för skred och ras i bebyggelse. Någon kostnadsbedömning av moränskred har inte gjorts på grund av brist på underlag. Hotade värden för skogs- och utgör prisnivå cirka 14 respektive . Kostnader för skador på va-system har uppskattats till . Beräkningarna ska tolkas som en mycket övergripande uppskattning av det hotade kapitalet. Alla dessa värden kommer inte att förstöras. Vissa områden kommer sannolikt inte alls att drabbas. Hela fastigheter kommer inte heller alltid att drabbas utan endast delar. En successiv anpassning kommer även att ske genom förebyggande åtgärder m.m. Hotade värden inom områden som inte ligger i närheten till vatten ingår inte i beräkningarna. Det kan även finnas ett visst överlapp avseende hotade värden i kustområ- den till följd av stranderosion. Enligt den statistik SGI har för , så kommer av den skredbenägna sträckan (områden med lera) att drabbas av skred av (SGI, 2007). Om detta scenario skulle gälla för hela landet, så innebär det att av de skredbenägna områdena inom landet skulle drabbas av skred . Detta motsvarar enligt beräk- ningarna ovan fastighetsvärden för samt värden för va-nät, skogs- och jordbruksmark motsvarande . Skred i förorenade massor längs vattendrag påverkar miljön. Kunskapen om hur olika jordrörelser kan komma att samverka vid ett förändrat klimat är bristfällig och det saknas en samlad bild av hur den bebyggda miljön kan komma att påverkas inom olika delar av landet, se vidare avsnitt 4.3.6. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Möjliga förstärkningsåtgärder i fin- och grovkorniga jordar Det finns olika typer av förstärkningsmetoder för att motverka skred och ras i finkorniga jordar. Metoder samt ungefärliga kostnader för dessa är: erosionsskydd längs vattendragets kant (per m3), stödfyllning, schaktning, utflackning (per m3), förstärkning med kalkcementpelare (t.ex. per m för skivor med cc 2,0 m, bredd 10 m, djup 15 m), sänkning eller begränsning av grundvattentryck (per brunn), jordspikning (t.ex. för en yta ). För att skydda bebyggelse i och nedanför långa, branta slänter i grovkorniga jordar väljs metoder med hänsyn till terrängen och lokala nederbördsförhållanden. Dräneringssystem syftar till att långsiktigt dränera fuktiga släntavsnitt och sänka grundvattenytan. Vegetation kan etableras för att minska risken för skred, ras och slamströmmar. Dammar kan också anläggas. Metoder att skydda mot raviner i grovkorniga jordar är: erosionstrappor (t.ex. för sex erosions- trappor samt skydd av mellanliggande sträckor, totalt ), sedimentationsdammar (t.ex. för en damm- volym på ), kanalisering av strömfåra. De olika jordrörelserna är naturliga processer i det geologiska kretsloppet. När dessa hotar den bebyggda miljön uppstår konsekvenser som kan medföra stora kostnader och lidande. Tabell 4.19 visar på beräknade skadekostnader och kostnader för före- byggande åtgärder från en studie över tre exempelområden. För varje område har tre omfattningar av ett skred bedömts, vilka bygger på geotekniska utredningar. Resultaten visar att kostnader för att förstärka är mycket låga i relation till de skadekostnader som kan uppstå (, 1996). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.19 Beräknade exempel på skadekostnader och kostnader för förstärkningsåtgärder, penningvärde (, bilaga B 14) Anpassningsåtgärder mot ras, skred och erosion samt överväganden Den kommunala fysiska planeringen enligt PBL är det viktigaste instrumentet för att undvika att ny bebyggelse kommer till stånd inom områden som är hotade eller med tiden kan komma att bli hotade, se vidare avsnitt 5.5. Ett förändrat klimat skapar förändrade geotekniska förutsättningar, vilket bl.a. innebär behov av ökade säkerhetsmarginaler som ökad säkerhet mot markbrott. Åtgärder måste väljas i förhållande till de geologiska lokala förhållandena. Det är viktigt att valet av förstärkningsåtgärd syftar till att mot- verka orsaken till den otillfredsställande stabiliteten, med andra ord att motverka problemet och inte symtomen. Nya områden kommer att hotas av ras och skred i ett förändrat klimat. Det finns därför behov av att kompetensen i många kommuner höjs kring dessa företeelser. Det är likaså viktigt att Kommuner och Landsting sprider information till kommunerna om klimatför- ändringar och dess effekter som grund för en säker lokalisering av bebyggelsen. SGI har ansvar att stödja och kommuner inom i den kommunala planeringsprocessen. De ökade risker som förändrad stabilitet i jordar innebär för bebyggd miljö anser vi utgör grund för att SGI:s ansvar ska utökas till att stödja länsstyrelser och kommuner i andra områden som är käns- liga ur stabilitetssynpunkt i samband med kommuners översikts- och detaljplanering. Detta innebär en utökad kostnad med 4,7 , se vidare avsnitt 5.5. SGI bör också verka för att miljögeotekniska frågor granskas i planer, då risken bedöms öka som en följd av förändringar i klimatet. Kostnaden bedöms utgöra 1,3 . Kostnaderna härrör från och är i den beräknad för en period . (SGI, 2006) Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser ansvarar för framställande av stabilitets- karteringar av bebyggda områden med förutsättningar för skred. Utifrån den beskrivna analysen om jordars förändrade stabilitet anser vi att det är viktigt att dessa karteringar fortsätter och utökas till att även beakta förändringar i klimatet. bör också klargöra behovet av översyn av redan utförda karteringar med beaktande av klimatförändringar, se vidare avsnitt 5.1. Det är angeläget att en fördjupad analys utförs av geografiska områden med förutsättningar för ras och skred mot bakgrund av klimatförändringar. En sådan analys är värdefull inom fysisk planering av bebyggelse och inom potentiella exploaterings- områden. Analysen bör utgöra en fortsättning på arbetet med övergripande kartor över jordars förändrade stabilitet som tagits fram inom utredningen under SGI:s ansvar (Fallsvik et al, 2007). Denna geografiska fördjupning kan lämpligen inledningsvis ingå i den föreslagna nationella skreddatabasen, se avsnitt 5.2, för att begränsa och fokusera kartdatabasens omfattning. SGI har i samarbete med SGU, Lantmäteriet och Räddnings- verket tidigare redovisat en modell för en nationell översiktlig kartdatabas över skredförutsättningar i ler- och siltjordar, som stöd för översiktlig planering. Vi anser att det är viktigt att denna övergripande nationella kartdatabas inom bebyggda och obebyggda områden upprättas, och som också beaktar klimatförändringar, se vidare avsnitt 5.2. SGI stödjer bl a. den kommunala räddningstjänsten när ras och skred inträffat eller befaras inträffa. Denna typ av insatser har ökat och bedöms öka framöver till följd av bl.a. erosion. Vi föreslår att detta arbete förstärks. Kunskap om hur de geotekniska förhållandena påverkas av ett förändrat klimat är mycket viktig och har grundläggande betydelse för många olika infrastruktursystem. Ämnet klimatförändringar bör inkluderas i den tekniska högskoleutbildningen. Marken utgör ett komplext system av fast materia, gas och vatten. Dess respons på förändrad nederbörd och temperatur är svår att förutsäga i detalj. I samspelet mellan den bebyggda miljön och marken krävs överväganden och bedömningar kring risker och åtgärder. En ökad kunskap om förändrade förutsättningar för Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser erosion, ras och skred i ett förändrat klimat är grundläggande. En viktig uppgift framåt är att anpassa befintlig bebyggelse. En annan är att anpassa samhällsutvecklingen och utforma nya konstruk- tioner. Utvecklad geoteknisk och miljögeoteknisk kunskap kommer att krävas till stöd för planering och byggande. Det rör bl.a. modeller för spridning av föroreningar i mark, kunskap om metoder för att kartlägga och förebygga moränskred, studier av ravinbildningar, metoder för yttäckande kartering av områden med kvicklera, utvärdering av förstärkningsmetoder och utveckling av riskbase- rade beslutsstödmodeller. Det är angeläget att befintlig och ny kunskap implementeras, vilket förutsätter ett nära samarbete mellan olika parter. Effektivt vid tvärvetenskaplig forskning är att denna knyts direkt till infrastrukturprojekt. I instruktionen till SGI och SGU ska framgå att respektive myndighet får ansvar för anpassning till ett förändrat klimat inom eget ansvarsområde, se avsnitt 5.10.2. Förslag lämnas också rörande ett antal uppgifter, vilka beskrivs vidare i nämnda avsnitt: avsnitt 5.1: kartering av risker för ras och skred i bebyggd miljö, avsnitt 5.2: kartdatabas över skredförutsättningar, avsnitt 5.3: jourverksamhet m.a.p. ras, skred och erosion, avsnitt 5.5: fysisk planering och myndighetsstöd i den kommu- nala planeringsprocessen. Ökade havsnivåer och kraftigare vindar kan komma att innebära väsentligt ökade problem med stranderosion längs kusten med konsekvenser för bebyggelse och infrastruktur. Detta kan medföra stora värdeförluster. Framförallt landets sydligaste kuster är utsatta. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Längs kust finns olika kustformationer representerade. Dessa kan indelas i sandkust, klintkust, deltakust och landhöjningskust. Erosion av berggrund är en mycket långsam process. Vår analys inriktar sig därför på erosion i jordtäcke längs havet, och framförallt erosion vid sandkuster där förändringar innebär snabbare processer. Med stranderosion avses den process som leder till förlust av material, som sand och grus, från stranden och botten i strand- området. Erosion och sedimentation är en ständigt pågående naturlig process i landskapet. Det kan råda balans både tvärs en strand och längs den genom omväxlande erosion och ackumula- tion. Den naturliga balansen kan störas av mänskliga aktiviteter, exempelvis genom konstruktioner i vatten, fartygstrafik, avverk- ning av strandnära skog m.m. Under vissa betingelser sker mer omfattande erosionsangrepp, särskilt vid stormar. SGI har ansvar att medverka till att minska riskerna inom det geotekniska området med utgångspunkt att människor ska kunna bo på säker grund. SGI ansvarar för samordning av frågor om stranderosion mellan olika myndigheter, är kontaktorgan mot myndigheter inom EU och remissinstans till länsstyrelser och kommuner vid förebyggande insatser och åtgärder mot strand- erosion i fysisk planering samt biträder miljödomstolar vid till- ståndärenden. SGU ansvarar för bl.a. frågor om landets geologiska beskaffen- het. Vid SGU genomförs grundvattenkartering och grundvatten- dokumentation, liksom maringeologisk kartläggning, som har betydelse för att klarlägga materialdynamiken på havsbotten, vilket påverkar kusterosion. Områden som är utsatta för stranderosion längs kusten Det finns många platser längs Sveriges kuster där det finns erosionsbenägen jord. Detta är särskilt framträdande för stora delar av kusterna i , , på och . Mest frekvent är stranderosion längst , främst kusterna i Ystads Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser kommun där erosion har konstaterats . De svåraste skadorna har uppkommit vid högvatten och sydostliga vindar då strandlinjen förskjutits tiotals meter. Vid Strandbad har strandlinjen för- skjutits inåt land. Enligt SGI:s översiktliga inventering finns förutsättningar för stranderosion vid av Sveriges kuster, motsvarande (et al, 2006). Värden som kan vara i riskzonen är bebyggelse, infra- struktur som vägar, järnvägar, va-system, turistanläggningar, värde- full mark, värdefulla naturmiljöer och rekreationsområden (Rankka et al, 2005). Faktorer som påverkar erosion längs kusten Huvudsakligen påverkas kusterosion av följande förhållanden: vattennivåer i havet med hänsyn tagen till landhöjning, vågförhållanden – höjd, frekvens, riktning, extrema förhållan- den, vind- och strömförhållanden - riktning, intensitet, geologi/jordarter på land och havsbotten, topografi och morfologi – höjder på dyner och bakomliggande områden samt strandlinjens utformning, batymetri – nivåförhållanden och lutningar på havsbotten. De tre förstnämnda är direkt kopplade till klimatet och påverkar de . Enligt klimatscenarierna kommer havsnivåerna att öka då havet stiger globalt och når därmed tidigare opåverkade strand- områden. Medelvattennivån bedöms vara den dominerande med en långsam kontinuerlig påverkan över året. Lokalt kan mycket kraftiga vågor i kombination med högt vattenstånd orsaka stor påverkan. Huruvida nuvarande erosiondrivande förhållanden kom- mer att förstärkas på grund av vindar och stormar till följd av ändringar i klimatet är däremot inte helt klarlagt. Enligt Echam- modellen kommer medelvinden att öka något liksom byvinden, medan Hadammodellen visar på obetydliga ökningar av medel- vinden. Kraftigare vindar kan ge högre vågor och därmed större eroderande krafter. Figur 4.30 visar medelvattenståndet längs i slutet av seklet vid en global höjning av havsnivån med , det högscenario som beskrivs i avsnitt 3.5.4. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.30 Havets medelvattennivå 2071 2100 relativt 1903 1990 vid en global höjning av havsnivån med (RCO-EA2) Källa: et al, 2004, med tillstånd av . Konsekvenser av stranderosion längs kusten i ett förändrat klimat samt skadekostnader I Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat, bilaga B 14, redovisas en mycket översiktlig analys av hur stor del av den kustnära bebyggelsen som kan vara utsatt för erosion 2071 2100. Analysen utgår från SGI:s översiktliga inventering av kustområden med förutsättningar för erosion utifrån geologiska förhållanden (et al, 2006). De redovisade sträckorna i inventeringen avser områden där kusten främst utgörs av sand och silt. Utifrån en global havsnivåhöjning har landet delats i tre zoner med höjning av havsnivån i (t.o.m. ), i de mellersta delarna (t.o.m. ) och i de norra delarna. Uppgifter om höjdförhållanden med tillräcklig noggrannhet saknas för huvuddelen av de svenska kuststräckorna. För bedöm- ning av vilka strandnära områden som kan komma att påverkas har Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser därför en modell använts som bygger på ett samband mellan havsnivåhöjning och påverkan på stränder (Bruun, 1988). En gene- rell uppskattning är, enligt modellen, att höjning av havsnivån har påverkan upp på stranden. Ett tillägg har gjorts med på bredden av den antagna påverkade kustremsan för lokala effekter som stormar m.m. De zoner som därmed bedöms påverkas får bredderna 100, räknat från söder till norr. Den globala höjningen (högscenariot) har valts med tanke på att bebyggelse utgör ett system med lång livslängd, samt att havet fortsatt bedöms stiga även efter detta århundrade, se avsnitt 3.5.4. Drabbade arealer för respektive markslag och kustkommun har räknats utifrån Lantmäteriets terrängkartor. Markslagen är uppdelade efter låg och hög bebyggelse, fritidshus och industrier samt . Antal fastigheter per markslag bygger på statistik från (Statistikdatabasen, ). Totalt beräknas kunna drabbas, varav låg bebyggelse motsvarar , fritidsbebyggelse , hög bebyggelse , industrier och åker m.m. . av den totala erosionsbenägna ytan ligger i . Skogsmark och övrig mark ingår i markslagen, men har inte beräknats eller värderats. I tabell 4.20 framgår antal befintliga fastigheter som enligt de övergripande beräkningarna hotas av erosion längs kusten 2100. I tabell 4.21 visas det totala värdet på den hotade bebyggelsen och åkermarken. Kostnadsberäkningen av värdet av hotad bebyggelse grundar sig på genomsnittliga tomtarealer och pris per fastighetsslag och kommun (SCB, Statistikdatabasen). har värderats efter ett genomsnittspris per hektar och län. Beräkningarna avser perioden 2100. Tabell 4.20 Ökad risk för stranderosion längs kusten vid en global havsnivåhöjning 2100, antal hotade befint- liga fastigheter (bilaga B 14) Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SOU 2007:60 Tabell 4.21 Totalt värde på hotad befintlig bebyggelse 2100 samt , prisnivå (, bilaga B 14) Värdet på den hotade bebyggelsen av kusterosion i , , och utgör av det totala hotade värdet, ensamt utgör . Låg bebyg- gelse är mest utsatt. Hotad småhusbebyggelse beräknas motsvara av det totala småhusbeståndet vilket motsvarar av dess värde. Utöver skador på drabbad bebyg- gelse så tillkommer även skador på lokal infrastruktur som gator, va-system, el- och teleledningar. I bilaga B 14 har kostnader för skador på va-system fram till fastighet på grund av stranderosion överslagsmässigt beräknats till . Sannolikt kommer inte alla dessa värden att förstöras.