sou · GVB395 · 2008-01-01 00:00:00 — De tjänster som man handlar internationellt med förefaller i stor utsträckning att vara komplement till varuhandeln. över en längre tidsperiod har handeln med övriga kommersiella tjänster ökat mest. utgjorde dessa tjänster av all handel med tjänster. En mer detaljerad bild av tjänstehandeln, framför allt av övriga kommersiella tjänster, ges i tabell 3.3. Tabellen illustrerar svårigheterna att göra jämförelser på grundval av den statistik som finns . Den amerikanska statistiken är mycket mer detaljerad än den svenska och sorterar förmodligen ut varor från de redovisade tjänstekategorierna i högre grad än vad som görs i den svenska statistiken. Det kan vara en anledning till att byggtjänster är en förhållandevis större post i den svenska tjänstehandeln. I den svenska handelsstatistiken innefattar posten resor vissa viktiga personliga tjänster som brutits ut i den amerikanska statistiken, främst utbildning och sjukvård. Hamntjänster redovisas separat från transporttjänster i den amerikanska statistiken. Läggs dessa poster ihop blir andelen ungefär densamma som i . Affärstjänster är detaljerat redovisade i den amerikanska statistiken. I är större delen redovisade i klump. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Tabell 3.3 Utrikeshandel med tjänster i och , fördelad på kategorier och mode Mode 1: Tjänsten korsar gränsen Forskning och utveckling samt testtjänster Inköp av div. tjänster Andra prof. och tekn. företagstjänster (satelliter, översättning) Övriga affärstjänster (ofördelade) Mode 2: Köparen korsar gränsen Offentliga tjänster ej annorstädes redovisade Mode 3: Företaget korsar gränsen Mode 4: Anställd korsar gränsen Management och andra konsulttjänster Installation, reparationer och underhåll Övriga tjänster (okänt) Övriga affärstjänster (ofördelade) Källa: [2007] och US [2007]. Egen fördelning på mode. Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Trots skillnader i statistiken som redovisas i tabell 3.3, framgår några gemensamma karaktäristika i tjänstehandeln respektive några särdrag som skiljer från : Transporter och resor utgör en stor del av handeln, i , i . Den svenska siffran kan vara något överdriven jämfört med p.g.a. att vissa tjänster såsom sjukvård och utbildning ingår i posten resor i svensk statistik men särredovisas i . Av världshandeln utgör övriga kommersiella tjänster . I såväl den svenska som i den amerikanska handeln utgör övriga kommersiella tjänster (dvs. allt utom varutransporter, resor och persontransporter) en större andel, . Konsumenttjänster, utöver resor, utgör av allt att döma en ringa andel. Det är visserligen möjligt att individer och hushåll köper finansiella tjänster, försäkringar, arkitekttjänster m.m. över nationsgränserna, men troligen i en försvinnande liten omfattning. Återstår gör utbildning, sjukvård, sport och kultur, som kan ses som konsumenttjänster. Endast redovisar uppgifter för dessa kategorier och tillsammans utgör de av tjänstehandeln i . Huvuddelen av tjänstehandeln är således producent- tjänster, dvs. handel mellan företag. handlar förhållandevis mycket med finansiella tjänster, försäkringar, royaltyn och licenser, dvs. kunskaps- och kapitalintensiva tjänster. handlar förhållandevis mycket med tele- kommunikation, data- och informationstjänster. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri 3.3Fördelning mellan länder av handeln med tjänster De 25 EU-länderna svarar för större delen av tjänsteexporten i världen. Den andelen – – är större än EU:s andel av varuexporten, som är . Båda siffrorna innefattar handel mellan EU-länder, dvs. inom EU, vilket gör att en jämförelse med blir missvisande. Om bara EU-ländernas export till länder utanför EU tas med svarar EU-länderna för av all varuexport. Den siffran kan jämföras med som svarar för av all varuexport. Någon motsvarande uppgift om tjänsteexporten från EU exklusive inom EU finns inte. svarar för av världsexporten av tjänster. exporterar således mer tjänster än varor i förhållande till världen, förmodligen också i förhållande till EU. Men ökade EU:s export av tjänster dubbelt så snabbt som , . Stora tjänsteexportörer i EU är som har en andel av världshandeln på och haft en tillväxt på –2006 och med en andel på och en årlig ökning på . andel av världsexporten var och tillväxten . Hela har haft en liknande ökning av tjänsteexporten – – och svarar nu för av världsexporten av tjänster. Den snabbaste ökningen står för – – men andelen är fortfarande av världsexporten. Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Diagram 3.1 Nettoexporten av tjänster per världsdel Källa: WTO [2006]. och är nettoexportörer medan övriga världs- delar är nettoimportörer av tjänster. Att tjänstehandelsstatistiken bör tas med en nypa salt framgår här tydligt av att nettoexporten för världen som helhet visar ett stort överskott när den i själva verket borde varit noll. Bristerna är många, bl.a. registrerar länderna tjänstehandeln på olika sätt. Inom världsdelarna finns några intressanta särfall. som är en storexportör av tjänster är ändå en nettoimportör. Även och är nettoimportörer. I är och stora nettoexportörer. har bara ett litet exportöverskott. I är en stor nettoexportör. är nettoexportör av tjänster, men har en lång historia som nettoimportör. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Vad som kan förklara utvecklingen och handelsmönstren är i huvudsak inte känt. Statistiken är fortfarande av låg kvalitet och tillåter inte några detaljerade analyser. Några slutsatser kan ändå dras: Världshandeln med tjänster ökar ungefär i samma takt som handeln med varor, inte mycket långsammare men alltså heller inte fortare. avser av tjänstehandeln tran- sporttjänster och resor, de klassiska tjänsterna i utrikes- handeln. Men handeln med övriga kommersiella tjänster växer snabbare än transporter och resor. En stor del av övriga kommersiella tjänster är också förbundna med varuhandeln, såsom finansiella tjänster, försäkrings- tjänster m.m. Mera utvecklade ekonomier svarar för en större del av exporten av tjänster än av varor och har vanligen ett överskott i handeln med tjänster. Mindre utvecklade ekonomier har en förhållandevis mindre andel av tjänsteexporten än av varuexporten men i många av dessa länder har tjänsteexporten vuxit mycket snabbt . har en större andel av tjänsteexporten än av varuexporten jämfört med EU. EU är dock den dominerande tjänsteexportören (vilket förmodligen gäller även om den EU-interna tjänstehandeln skulle räknas bort). EU:s tjänsteexport har ökat snabbare än . Alla länder är såväl exportörer som importörer av tjänster, inga länder är ensidigt tjänsteexporterande. Det tyder på att specialiseringen är långt driven trots relativt begränsade skalfördelar. Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 3.4Paradoxer i handeln med tjänster Länder som och med stora jordbruksmarker i de fördelaktiga tempererade klimatzonerna på jorden är stora nettoexportörer av jordbruksprodukter. Utvecklade länder har mycket stora tjänsteproducerande sektorer. Ofta uppgår tjänste- produktionen till mellan i andel av syssel- sättningen. Varuproduktionen sysselsätter allt färre, ofta . Men detta har inte lett till någon motsvarande ökning av tjänsteexporten och minskning av varu- exporten. Varuexporten har tvärtom ökat mycket kraftigt. Ett svagt samband tycks ändå finnas mellan en stor tjänsteandel i ekonomin och stor tjänsteexport. och andra utvecklade länder har förhållandevis stora tjänstesektorer och är nettoexportörer av tjänster. Ändå är frågan varför det inte handlas mer med tjänster? Prisskillnaderna mellan länder är också betydande och borde, kan man tycka, leda till handel. Tvärtemot vad handelsströmmarna antyder är tjänster mycket billigare i utvecklingsländer än i utvecklade länder. Detta har uppmärksammats sedan länge.TPF21FPT Skillnaden i produktivitet mellan utvecklade länder och utvecklingsländer är mycket stor när det gäller varuproduktion. Det gör att utvecklingsländer trots låga löner har svårt att konkurrera med utvecklade länder i fråga om varuproduktion. Produktivitetsskillnaderna i fråga om tjänster är mycket mindre, om ens några (ta som exempel hårklippning). De höga lönerna i de utvecklade länderna slår då igenom i höga priser. Utvecklingsländer borde därför vara konkurrenskraftiga när det gäller tjänster, vilket skulle kunna vara en grund för en mycket omfattande internationell handel med tjänster. Men som framgått ovan är det de utvecklade länderna som dominerar tjänsteexporten. Det gäller även inom turism, där utvecklingsländernas låga löner borde ge en konkurrensfördel. stod för av hela världens export av turism.TPF22FPT Många utvecklingsländer har dock ett stort och positivt turistnetto, vilket är uttryck för denna komparativa fördel. Men överlag är utvecklingsländer netto- importörer medan utvecklade länder är nettoexportörer av tjänster. 21TP PT Balassa, B. [1964], , P.A. [1964] och Bhagwati, J.N. [1984]. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Svaret på dessa paradoxer kan ligga i tjänsternas karaktär. Så här definieras tjänster i nationalräkenskaperna: Services are not separate entities over which ownership rights can be established. They cannot be traded separately from their production. Services are heterogeneous outputs produced to order and typically consists of changes in the condition of the consuming units realised by the activities of the producers at the demand of the customer. By the time their production is completed they must have been provided to the consumer.TPF23FPT Om tjänsterna inte kan lagras och inte transporteras bör det inte förvåna att handeln är ringa. Ovan har dock framgått att det också finns tjänster som kan konsumeras fritt i förhållande till produktionen och därför går att skicka, ofta till låga kostnader. Grovt sett utgörs tjänster av två mycket olika kategorier, den ena personalintensiv, rutinmässig och förhållandevis okvalificerad, den andra högkvalificerad och beroende av kunskapssamhällets kapital- intensiva infrastruktur. Den första kategorin skulle kunna exemplifieras av detaljhandel, barn- och äldreomsorg, hushålls- tjänster, reparationer och underhåll. Den andra kategorin kan exemplifieras av forskning och utveckling, finansiella tjänster, försäkringar, konsulttjänster, högre utbildning och hög- specialiserad sjukvård. Den första kategorin är svår att exportera p.g.a. att konsumtionen sker i anslutning till produktionen. Tjänsterna är heller inte så kostsamma och inte av engångskaraktär att de kan motivera en resa. Det är denna kategori som den ovan citerade definitionen syftar på. Den andra kategorin är däremot tjänster som kan konsumeras fritt i förhållande till produktionen eller är så kostsamma och av engångskaraktär att de kan bära den extra kostnaden för en resa. När det gäller den första kategorin är produktivitetsskillnaderna mellan utvecklingsländer och utvecklade länder inte stora. Men när det gäller den senare kategorin är skillnaderna i produktivitet däremot stora om man tar hänsyn till skillnaderna i kvalitet. Därför blir det mycket litet handel med den sorts tjänster som utvecklingsländerna har komparativa fördelar i men desto mer handel med de tjänster som de utvecklade länderna har komparativa fördelar i. 23TP PT United Nations [2001]. Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Direktinvesteringar är ett alternativ, men kan också vara ett komplement, till handel. Företag investerar i andra länder av två, väsentligen olika skäl: det ena skälet går ut på att bredda marknaden och kallas horisontell integration, det andra skälet går ut på att lägga delar av produktionen där det är billigast att producera och kallas vertikal integration. Horisontell och vertikal integration När företag etablerar sig i länder snarlika det som företaget kommer ifrån är frågan vad som driver dessa företag eftersom de komparativa fördelarna inte skiljer sig och följaktligen inte kan spela någon roll. Drivkraften i dessa fall är då att få tillgång till större marknader. Detta kallas för horisontell integration. De företag, som etablerar sig utomlands, tenderar att ha mer eller mindre unika tillgångar i form av produkter, produktionsteknik eller varumärken. Teorin för horisontella direktinvesteringar tar fasta på de höga kostnader som krävs för att utveckla nya produkter, produktionsmetoder och varumärken. Det är något som kännetecknar högteknologiska och kunskapsintensiva industrier. För att täcka dessa kostnader, och exploatera de företags- specifika tillgångar som skapats, behövs en stor försäljnings- volym.TPF24FPT Genom försäljning i andra länder där preferenserna är likartade och betalningsförmågan tillräckligt hög kan försäljnings- volymen ökas. Om försäljningen ska ske genom export från hem- landet eller från filialer i andra länder beror på vilka handelshindren är, hur stora transportkostnaderna är och hur stora skalfördelarna i produktionen är. Är skalfördelarna stora, transportkostnaderna och handelshindren ringa kan det löna sig att samla produktionen på ett ställe och exportera produkterna jämfört med att ha produktion i flera länder. Är handelshindren och/eller transportkostnaderna betydande och skalfördelarna i produktionen inte så stora kan det vara bättre att etablera filialer i andra länder och sälja från dessa. Då måste också etableringskostnaderna tas med i kalkylen. Förutom administrativa handelshinder bereder språk, sedvänjor, brist på affärskontakter m.m. svårigheter vid etablering utomlands. Uppsalamodellen, som utvecklades av , 24TP PT Dunning, J. [1977] och , J.R. [2002]. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri sammanfattar vad som styr företags strategier för utlandsetablering med betoning på lärande.TPF25FPT En konsekvens av att det tar tid för företag att lära sig nya marknader är att det företag som är först på plats får ett övertag (first-mover-advantage). Nyare forskning fäster mindre vikt vid behovet att grunda sin utlandsexpansion på en väl upparbetad hemmamarknad som vikten att ligga först i spåret accentueras. Vissa forskare tycker sig ha sett ett nytt mönster i företagsetableringarna utomlands där internationaliseringen går allt fortare och kommer allt tidigare i företags liv. Internationalisering kan numera från första början vara ett företags bärande affärsidé (born global).TPF26FPT Medan tillgång till marknader är det centrala motivet bakom horisontell integration är tillgång till billiga produktionsfaktorer det centrala motivet bakom vertikal integration.TPF27FPT Vertikal inte- grationen innebär att företaget lägger olika delar av produktions- processen i olika länder. När det görs inom företaget, genom att dotterbolag förläggs till andra länder, kallas det offshoring. Då ger det upphov till direktinvesteringar. Men det kan också göras genom att lägga ut produktion på företag i andra länder. Då blir det också outsourcing. Direktinvesteringar för vertikal integration drivs av ländernas skilda komparativa fördelar – på samma sätt som handel drivs av dessa. Skälet till varför företag väljer att etablera dotterbolag i andra länder för delar av sin produktionsprocess i stället för att köpa varor och tjänster av utländska företag torde främst vara att behålla kontrollen över produktionsprocessen. 25TP PT , S. [1975]. 26TP PT , S. [2006], , M. & , P. [2006]. 27TP PT Herzing, M., Norbäck, P-J. & , L. [2006]. Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Forskningen och iakttagelserna rörande vilken typ av tjänster som blir föremål för direktinvesteringar utomlands har sammanfattats på följande sätt.TP F28FPT För att direktinvesteringar ska äga rum ska konsumtionen inte vara kopplad till produktionen, tjänsterna ha ett högt informationsinnehåll, arbetsprocessen medge möjligheter att utnyttja Internet och telekommunikation, löneskillnaderna i likartade yrken mellan hemlandet och värdlandet vara stora, hindren för att etablera företag vara små och betydelsen av sociala nätverk vara små. Att konsumtionen inte ska vara kopplad till produktionen är överraskande. Att konsumtionen är kopplad till produktionen förhindrar ju skickandet av tjänsterna över gränserna och talar för direktinvesteringar. Men erfarenheten på sjukvårds- och utbildningsområdena talar – hitintills – för motsatsen (se tabell 3.4). Betydelsen av sociala nätverk talar möjligen emot direktinvesteringar i sjukvård och utbildning eftersom språk- kunskaper, kännedom om lokala traditioner och kultur m.m. borde vara viktig. Bortsett från att arbetsprocesserna ska medge Internet- och telekomanvändning lever å andra sidan sjukvårds- och utbildningsproduktion väl upp till övriga krav: högt informa- tionsinnehåll, stora löneskillnader, små etableringshinder (se kapitel 6). 28TP PT Bardhan, A.D. &Kroll, C. [2003]. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri 3.6Utveckling och fördelning av direktinvesteringarna i tjänsteföretag Fördelning på branscher och mottagande regioner Direktinvesteringar i tjänsteföretag har vuxit snabbt . utgjorde de hälften av stocken av direkt- investeringar i världen. har utvecklingen accelererat. har stocken av direktinvesteringar i tjänste- företag i världen fyrdubblats. Andra sektorer som tillverknings- industri, jordbruk och råvaruutvinning har haft en betydligt långsammare utveckling med den påföljden att direktinvesteringar i tjänsteföretag utgör av den globala stocken. Tabell 3.4 Stocken av direktinvesteringar 2002 El, gas & vatten Transporter, lager & Anm.: Mottagande regioners andelar inom respektive bransch samt branschens andel av samtliga direktinvesteringar i tjänsteföretag i världen. Källa: [2004]. De tunga områdena är finansiella tjänster, företagstjänster och – i något mindre mån – handel. Dessa tre områden svarar för nästan tre fjärdedelar av direktinvesteringarna. Dessa områden är också Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 viktiga i den direkta handeln med tjänster, vilket tyder på en betydande komplementaritet mellan handel och direkt- investeringar. Direktinvesteringarna är alltså mest betydande på de områden där det är förhållandevis enkelt att skicka tjänsterna över gränserna, vilket är tvärtemot vad man kunde ha väntat sig om direktinvestering skulle utgöra alternativ när direkt handel inte är möjlig. På de områden där tjänsterna är svåra att producera utan att konsumenten är närvarande kunde man ha väntat sig betydande direktinvesteringar: utbildning, sjukvård och sociala tjänster, övriga sociala och personliga tjänster. Men så är – ännu? – inte fallet. I hälso- och sjukvård var investerade , i övriga sociala och personliga tjänster nästan , i utbildning däremot nästan ingenting. Direktinvesteringarna på dessa områden har dock ökat snabbt – från låga nivåer. ökade stocken av direktinvesteringar inom sjukvård 12 gånger och inom utbildning 4 gånger. Utvecklade länder stod för av direkt- investeringarna i andra länder. Utvecklingsländernas andel på har ökat från endast en procent. är den överlägset största ägaren av tjänsteföretag utom- lands. EU:s samlade utlandsinvesteringar i tjänsteföretag överstiger dock med bred marginal. En stor del av EU-ländernas investeringar avser dock andra EU-länder. har i för- hållande till sin storlek en mycket stor andel av världens direkt- investeringar i tjänsteföretag. Den svenska andelen är betydligt mindre men står sig väl i förhållande till landets storlek jämfört med många andra länder. och har dock förhållandevis större andelar. Några utvecklingsländer har tagit sig in på listan, t.ex. Uppgifter saknas för , och några andra stora utvecklingsländer, som kan tänkas ha betydande direkt- investeringar utomlands. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Stocken av direktinvesteringar i tjänsteföretag utomlands , vissa länder efter omfattning Andel av direktinvesteringar i världen Källa: [2004], annex table A.I.19 och A.I.21. Vart går direktinvesteringarna? låg av direkt- investeringarna i tjänsteföretag i utvecklade länder, i utvecklingsländer och i central- och östeuropeiska länder (tabell 3.4). Men 1990 var de utvecklade ländernas andel ändå större, . Utvecklingsländerna har alltså fått en allt större andel av flödet av direktinvesteringar. Länder som har en stor andel av världens direktinvesteringar i tjänsteföretag utomlands har också en stor andel av dessa investeringar i sina egna länder, t.ex. , , och . Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Stocken av utländska direktinvesteringar i tjänste- företag i vissa länder 2002 Andel av direktinvesteringar i världen Källa: [2004], annex table A.I.18 och A.I.20. Främst investerar företag i utvecklade länder i andra utvecklade länder. Det tyder på att investeringarna vad gäller tjänster i första hand avser s.k. horisontell integration. Detta verkar naturligt med tanke på att det gäller tjänster. I tjänsteproduktionen förefaller det finnas färre möjligheter att bryta ut delar av produktionsprocessen för att lägga ut – offshore – i andra länder än när det gäller varuproduktion. Mot denna förmodan talar att i varuproduktion är andelen direktinvesteringar i utvecklade länder precis lika stor som i tjänsteproduktion. Det mesta av alla direktinvesteringar tycks således avse horisontell integration, även inom varuproduktion. Direktinvesteringar för vertikal integration kommer således i andra hand. har insatsvarornas andel av världshandeln Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri ökat.TPF29FPT Det tyder på att företag, som lägger ut produktion i andra länder, i första hand gör det genom att köpa från andra företag, i andra hand från egna dotterbolag. Störst är utvecklingsländernas andel av direktinvesteringarna inom byggande och företagstjänster. Inom sjukvård är andelen också stor, men inom utbildning är den mycket liten. Direktinvesteringar i tjänsteföretag är mer omfattande än direktinvesteringar i tillverkningsföretag. De viktigaste branscherna för direktinvesteringar när det gäller tjänster är finansiella tjänster och företagstjänster. Handel och transporter är också relativt betydelsefulla. Inom branscher där konsumtionen sker i anslutning till produktionen, såsom vård, utbildning, andra personliga tjänster, hotell och restauranger förekommer direkt- investeringar men ännu i relativt begränsad omfattning. Direkt handel och direktinvesteringar tycks vara komplement snarare än substitut till varandra. De utvecklade länderna har hitintills stått för nästan alla direktinvesteringar i tjänsteföretag. Utvecklings- ländernas andel är fortfarande liten men har vuxit snabbt . har i förhållande till folkmängden mer direkt- investeringar utomlands än länder som , , och , men mindre än , , , och . av världens direktinvesteringar går till utvecklade länder. Direktinvesteringarna styrs således i första hand av strävan att bredda marknaderna, att sälja samma saker till kunder i andra länder. I sin tur tyder det på att varumärken, företagskoncept och produkt- kvaliteter är viktiga som grund för etableringar i andra länder. 29TP PT Yeats, A.J. [1988]. Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Utvecklingsländer har en väsentligt större andel av direktinvesteringarna i sjukvårdsföretag än på de flesta andra områden. Det kan tyda på att kostnads- skillnaderna kan utnyttjas för kvalitativt fullgod vård utomlands av patienter från utvecklade länder. Beträffande utbildning är utvecklingsländernas andel av direktinvesteringar däremot mycket liten. Kvalitets- skillnader och språkbarriärer verkar förmodligen bromsande på direktinvesteringar i utbildning i utvecklingsländer. – handel och direktinvesteringar