sou · GWB374 · 2008-07-04 00:00:00 — tionssystem för budgetering och uppföljning (), uppföljning (), ningens tillgång till ändamåls- ningens tillgång till ändamåls- med tillhörande stöd, med tillhörande stöd, samla in och tillhanda- hålla uppgifter om myndig- hålla uppgifter om myndig- heters köp, leasing, hyra eller heters köp, leasing, hyra eller hyrköp av varor, byggentrepre- hyrköp av varor, byggentrepre- nader eller tjänster från andra än nader eller tjänster från andra än den statliga internrevisionen, den statliga internrevisionen, 11. utveckla och följa upp 11. utveckla och följa upp ningen samt i övrigt fullgöra de ningen samt i övrigt fullgöra de 12. svara för en effektiv 12. svara för en effektiv lokaler som staten hyr i de fall lokaler som staten hyr i de fall samt svara för avveckling av samt svara för avveckling av lokaler i de fall där staten är lokaler i de fall där staten är hyresgäst men någon myndighet hyresgäst men någon myndighet som själv kan svara för som själv kan svara för avvecklingen inte finns, avvecklingen inte finns, samla in och tillhanda- hålla uppgifter om den statliga hålla uppgifter om den statliga upp uppgifterna, och stöd i lokalförsörjningsfrågor. Denna förordning träder i kraft . 1Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete Den dåvarande regeringen beslutade att tillsätta en delegation mot felaktiga utbetalningar. Delegationen presente- rades som en del i ett större åtgärdspaket att bekämpa fusk i skatte- och välfärdssystem och att öka produktiviteten i den offentliga sektorn. Regeringen menade att det krävdes en god hushållning med de gemensamma resurserna, så att varje satsad skattekrona kunde användas så effektivt som möjligt. Skälet för att tillsätta en delegation var att regeringen ansåg att insatserna för att minska förekomsten av oegentligheter inom de olika verksamhetsområdena borde samordnas och följas upp på en övergripande nivå. Ytterligare ett skäl var att eftersom ansvaret för arbetet med att minska felaktiga utbetalningar inom välfärdssyste- men är fördelat på flera olika aktörer skulle delegationen fylla en viktig funktion genom att främja samverkan och samarbete mellan dessa aktörer. Delegation har samverkat under (Finans- departementet) med representanter från stora delar av statsförvalt- ningen. Delegationen har bestått av representanter från rättsväsen- det och de myndigheter och organisationer som administrerar och kontrollerar utbetalningar från välfärdssystemen eller har tillgång till information av betydelse för beslut i sådana ärenden, men även från myndigheter som har erfarenhet av eller ansvar för att minska förekomsten av brott och felaktigheter. Totalt har 16 myndigheter och organisationer varit representerade. Dessa är Arbetsförmed- lingen, , , , , Försäkrings- kassan, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, i län, , , , Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete , , , Arbetslöshets- kassornas samorganisation och förbundet och Landsting. Delegationens direktiv angav att delegationens huvuduppgift var att fungera som ett forum för samverkan, informations- och erfarenhetsutbyte. Inom ramen för detta skulle delegationen före- bygga och förhindra olika former av oegentligheter som kunde förekomma inom och i samverkan mellan systemen genom att lämna förslag till möjliga metoder för att på en övergripande nivå mäta omfattningen av oegentligheter och felaktigheter samt förslag till lämpliga mål och resultatindikatorer för arbetet med att minska sådana företeelser, beskriva omfattningen av och orsakerna till de oegentligheter som förekommer, i samverkan med berörda myndigheter lämna förslag till hur ärendehantering, utbetalningssystem, myndighetsinterna kon- trollsystem och informationen till enskilda kan utvecklas så att riskerna för felaktigheter minimeras, i samverkan med berörda myndigheter underlätta implemente- ringen av nya informationsutbyten för att minska förekomsten av oegentligheter, följa upp och redovisa hur berörda myndigheter utvecklar sina insatser inom området, lämna förslag till förändringar i regelverk och förhållanden avse- ende trygghetssystemen som kan minska förekomsten av oegentligheter och felaktigheter, lämna synpunkter på förslag till nya bestämmelser för trygg- hetssystemen i syfte att minska förekomsten av oegentligheter och felaktigheter samt lämna förslag till hur arbetet kan föras vidare i ett längre per- spektiv. Av direktiven framgick att delegationen vid behov även kunde vidta andra åtgärder, t.ex. att sammanställa nationella och internationella kunskaper och goda erfarenheter om hur oegentligheter och felaktigheter kan före- byggas och bekämpas, sammanställa en sektorsövergripande beskrivning av effektiva arbetsmetoder för att minska förekomsten av oegentligheter Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete och felaktigheter som kan användas av utbetalande myndigheter och samordna eventuella gemensamma informationsinsatser för opi- nionsbildning mot oegentligheter inom trygghetssystemen. Delegationen har inte haft något eget operativt ansvar för regelgiv- ning, regeltillämpning, kontroller, sanktioner eller liknande inom de olika sektorerna. Detta ansvar har kvarstått hos berörda myn- digheter. Det har stått delegationen fritt att vid behov inrätta referens- grupper för att få ytterligare perspektiv belysta, t.ex. med företrä- dare för arbetsmarknadens parter. Delegationens direktiv har varit oförändrade den varit verksam. Välfärdssystemen träder ofta in i viktiga skeden i livet, såsom vid sjukdom, ålderdom och föräldraskap. Välfärdssystemen finns som en ekonomisk trygghet den dag en individ hamnar i en utsatt situation. En viktig fråga för legitimiteten av välfärdssystemen är att för- säkra sig om att de används på rätt sätt och inte missbrukas. Men fusk, bidragsbrott och felaktiga utbetalningar har först tagits upp i samhällsdebatten. Problemen har varit kända länge Uppbyggnaden av välfärdssystemen utgår från att allmänheten känner lojalitet med systemen. Flera under- sökningar som genomför visar att kontrollerna av systemen är eftersatt och styrningen på statsmaktsnivå är bristfällig. Kontroll och uppföljning är utvecklad inom skatteområdet, men inte i motsvarande grad vid utbetalningar i form av ersättningar och bidrag.1 Den ekonomiska krisen leder till att kost- naderna för bidragssystemen ses över. får Riksrevisions- verket i uppdrag att undersöka förekomsten av fel, fusk och över- 1 Från kelgrisar till styvbarn – Fusket med trygghetssystemen, , ; , ; Skinnari, , 2008. Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete utnyttjanden inom de statliga välfärdssystemen.2 Studien omfattar förtidspension, arbetslöshetsersättning och kontant arbetsmark- nadsstöd (KAS), bidragsförskott och bostadsbidrag samt i viss mån sjukpenning eller sjuklön och tillfällig föräldrapenning. Riks- revisionsverket bedömde att det totala beloppet av felaktiga utbe- talningar av bidrag och ersättningar på grund av fusk, överutnytt- jande och brister i ovanstående system uppgick till 5–i dåvarande penningvärde. Undersökningen kritiseras för att den uppfattas som politiskt inkorrekt. En annan orsak till kritiken är att man menar att utsatta och resurssvaga människor pekas ut genom att undersöka bidragsfusk.3 Ytterligare orsaker till att bidragsbrott inte förs upp på den politiska agendan kan vara att genom att peka på att det finns brist- er i kontrollen av välfärdssystemen och att missbruk förekommer riskeras legitimiteten av systemen. Bidragsbrott har inte heller av myndigheternas ledningar varit en prioriterad fråga eftersom det kan visa på brister i kontroll och handläggning av ärenden. Myndigheterna har också i högre grad prioriterat att betala ut ersättningarna snabbt framför rätt.4 En rad myndigheter får –1999 dela på sammanlagt för att stärka kontrollfunktionen i staten. Mycket arbete görs i tysthet inom och mellan myndigheterna.5 tar diskussionen kring fusk med ersättningar fart. En brytpunkt kommer 2002 när , dåvarande partiledare för , menar att välfärds- systemen överutnyttjas. blev det möjligt för arbetslös- hetskassorna, () och Försäk- ringskassan att utbyta information. Regeringen lämnar en skrivelse till med redogörelse för den statliga kontrollfunktionen.6 En del i detta är kontroll av bidrags- och försäkringssystem samt kontroll av skatter och tullar. 2Fusk – systembrister och fusk i trygghetssystemen, RRV 1995:32. 3Från kelgrisar till styvbarn – Fusket med trygghetssystemen, , ; , ; Skinnari, , 2008. 4Varför blir det fel? Om orsakerna till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 5. 5Från kelgrisar till styvbarn – Fusket med trygghetssystemen, , ; , ; Skinnari, , 2008. 6Kontrollfunktionen i staten, Skr. 2002/03:137. Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete tar , ett samhällsprogram i SVT, upp ämnet bidragsbrott i ett antal program.7 Anledningen är allt fler klagomål på och att röster höjs om att handläggarna blivit mycket hårdare i sin bedömning av ersätt- ningstagare – som uppgifter om att det förekommer missbruk och bidragsbrott ökar. Den dåvarande regeringen lägger ekonomiska vårpropo- sition fram ett åtgärdspaket för att bekämpa fusk i skatte- och för- månssystem samt att öka produktiviteten i den offentliga sektorn.8 Regeringen tillsätter bland annat en utredning för utökat informa- tionsutbyte9 till att omfatta fler myndigheter och Statskontoret får i uppdrag att utvärdera det existerande informationsutbytet samt att lämna förslag på förbättringar. En annan utredning får i uppdrag att arbeta fram en bidragsbrottslag.10 En arbetsgrupp inom tillsätts för att se över bestämmelserna för åter- krav. Till detta tillkommer att regeringen inrättar Delegationen mot felaktiga utbetalningar. Delegationen ska enligt direktiven följa myndigheternas insatser, främja samverkan, sprida goda erfa- renheter, utarbeta mätmetoder och föreslå mål för att minska fusk och felaktigheter. Delegationen ska fånga såväl avsiktliga som oav- siktliga fel som görs av myndigheter och ersättningstagare. AMS och får extra resurser att anställa var- dera ytterligare 300 personer för att stävja fusket i sjuk- respektive arbetslöshetsförsäkringen. Bidragsbrott fortsätter att vara omdebatterat. Huvudsakligt fokus i medierna är fel som begås av myndigheterna och enskilda personer som inte får de utbetalningar de har rätt till, eller på annat sätt drabbas av myndigheternas ärendehantering. för- flyttas fokus något för att rapportera kring de åtgärder som reger- ingen sätter in för bekämpa bidragsbrott. , , genomför på uppdrag av delegationen tillsammans med Försäk- ringskassan en undersökning kring överutnyttjandet av tillfällig föräldrapenning (vab-dagar). 7www.svt.se/uppdraggranskning. ekonomiska vårproposition, prop. 2004/05:100. 10Bidragsbrottsutredningen, dir. 2005:51. 11Vem fuskar och varför?, Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 6. Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete och anger att eller kan utnyttjas på fel sätt.12 inleder riktade kontroller mot tillfällig föräldrapenning. , och beslutar att samverkan kring hanteringen av anmälningar av bidragsbedrägerier ska ske mer organiserat. Syftet är att öka antalet anmälningar från och förbättra polisens och åklagarnas utredningar av bidragsbedrägerier. Samverkansmodellen får namnet Västmanlandsmodellen efter det län där modellen togs fram. Efter ett gemensamt beslut har modellen successivt införts i hela landet. tillträder de fyra allianspartierna regeringsposten. Regeringen väljer i budgetspropositionen att fortsätta arbetet som syftar till att minimera felaktiga utbetalningar som en följd av överutnyttjande och bidragsbrott. Regeringen föreslår bland annat ökad kontroll vid uttag av tillfällig föräldrapenning, en översyn av nuvarande regelverk och tillsätter en utredning för översyn av tillsynen inom socialförsäkringsområdet i syfte att få till stånd en från skild funktion för systemtillsyn och effektivitetsgranskning.13 Regeringen beräknar därmed spara på minskat bidragsfusk på två år.14 Delegationen arbetar vidare med oförändrade direktiv. Regeringen drabbas vid tillträdet av flera avhopp av nytillsatta ministrar som vid en granskning bland annat använt sig av svart arbetskraft och inte betalat TV-licens. I medierna tar diskussionen om skattefusk, skattebrott och moral fart, och detta sätts i relation till det större fokus som bidragsbrott har fått i samhällsdebatten relativt skattebrott.15 En förskjutning har således skett från att samhällsdebatten varit inriktad mot skattebrott, till att ha koncentreras kring bidragsbrott och hur omfattande det i själva verket är. 12Engström, Per; Hesselius, ; , , Överutnyttjande i tillfällig föräldra- penning för vård av barn, IFAU, rapport 2006:9. 14Budgetpropositionen , prop. 2006/07:1. 15Läs till exempel , Ett helt nytt samhällskontrakt, Dagens Nyheter , Fusk är skatt på andra, , Genom sig själv känner man andra, , Fusket skadar hela välfärden, , Tjäna miljarder på att kasta ut fuskande ministrar, Privata affärer . Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete Regeringen genomför kort därefter vissa förändringar av väl- färdssystemen till exempel lägre ersättning i arbetslöshetskassa, höjd a-kasseavgift och sänkt tak i sjukförsäkringen. Dessa föränd- ringar kopplas även dessa samman med arbetet för att minska fel- aktiga utbetalningar. Vissa röster i media menar att arbetet för att minska felaktiga utbetalningar används för att försämra välfärds- systemen. Anonyma tips om bidragsbrott ökar. Siffror från Försäkrings- kassan visar att tipsen ökat med 3 000 under det senaste året.16 I media rapporteras från olika håll i att antalet polisanmälningar kring misstänkta brott mot välfärdssystemen ökar. Rubrikerna handlar om att bidragsfuskare jagas, att utsatta pekas ut som brottslingar, men även att myndig- heterna driver ett arbete som ger resultat. upptäcks att en tidigare anställd vid Försäkrings- kassan felaktigt betalat ut assistansersättning till sig och familjemedlemmar på . Försäk- ringskassans egna utredningar visar att detta varit möjligt på grund av att flera viktiga interna kontrollåtgärder inte fungerat som det var tänkt. presenterar delegationen en rapport som tar upp orsakerna till felaktiga utbetalningar och att systemen helt enkelt inte är byggda för att förhindra fel och bidragsbrott.17 En ny bidragsbrottslag och underrättelseskyldighet informationsutbytesutredning lämnar ett betänkande där man föreslår att flera myndigheter elektroniskt ska få byta uppgif- ter med varandra. Utredningen föreslår även att det införs en sär- skild lag om en underrättelseskyldighet för vissa myndigheter och för arbetslöshetskassorna.18 träder en bidragsbrottslag i kraft. Lagen innebär att den som medvetet försöker få ut mer ersättning eller bidrag från välfärdssystemen än vad denne har rätt till kan dömas för bidragsbrott. Även den som av grov oaktsamhet eller slarv läm- nar felaktiga uppgifter eller låter bli att anmäla ändrade förhållan- den kan dömas för bidragsbrott. En rad remissinstanser är kritiska Inslag om att anonyma tips om bidragsfusk ökar, Ekot, radio, . 17Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen, Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 5. 18Utökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter, SOU 2007:45, informationsutbytesutredning. Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete menar att de personer som kom- mer att sättas dit är människor som redan är i underläge och behö- ver stöd av samhället. Flera instanser efterlyser i stället ökad möj- lighet till att sambearbeta för att stoppa slarv med bidrag, i stället för en ny lag. menade att rättssystemet korkar igen om förslaget blev verklighet. Flera bidragsutbetalande myndigheter är dock positiva till förslaget.19 En rad röster i media menar också att en bidragsbrottslag är viktig för legitimiteten av välfärdssystemen. En följd av att bidragsbrottslagen trätt i kraft blir att i stället för bidragsfusk etableras begreppet bidragsbrott som benämning på avsiktliga fel som begås av en enskild person för att tillskansa sig mer ersättning än vad denne har rätt till. Olika uppgifter om omfattningen bedömer i en rapport till regeringen att de felaktiga utbetalningarna från socialförsäkringen kan ligga mellan och . Utöver den del som på detta sätt går att mäta anger att det med all säkerhet finns ett stort mörkertal. De misstänkta brotten bedöms uppgå till 1 miljard kronor.20 Rapporteringen kring omfattningen av bidragsbrott som pågått fortsätter. Media skriver om miljardfusket och kommentarerna därefter är att det inte längre går att blunda för att bidragsbrott finns.21 Men ingen har ett entydigt svar på hur omfattande bidragsbrotten är. I budgetpropositionen avser regeringen att öka kontrollen vid uttag av tillfällig föräldrapenning och utöka det elektroniska informationsutbytet. Regeringen tillsätter en rad utredningar vars uppgift blir att se över nuvarande regelverk, till exempel beräkningsgrunden för inkomst, förbättrad folkbokföring, tydligare bestämmelser om återkrav.22 I en undersökning som presenteras av bland andra och , kartläggs hur många som anpassar sitt beteende till välfärdssystemen, flyr undan eller 19Bidragsbrottslag, prop. 2006/07:80. 20Felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen – omfattning, risker och information, , nr 40113-2007. 21Exempel Miljarder i fusk och felaktiga utbetalningar, Riksdag & departement. , Ingen hymlar längre om fusk i socialförsäkringar, nyheter. , Vilken kass kassa, . 22 Budgetpropositionen , prop. 2007/2008:1. Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete av de tillfrågade i undersökningen uppger att de anpassat sitt beteende i syfte att vinna fördelar ur systemen, vid ett eller flera tillfällen . Författarna menar att , AMS och arbetslöshetskassorna konsekvent har presenterat grova underskattningar av omfattningen på fusk och överutnyttjande.23 Undersökningen möts av protester från såväl myndigheter som på ledarsidor. De menar att bilden av den fuskande svensken är starkt överdriven.24 visar en rapport som Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen (IAF) lämnar till regeringen att antalet felaktiga utbetalningar som upptäcks av arbetslöshetskassorna har ökat , jämfört . arbetar med att beräkna skattefelets storlek och tar fram en rapport som beskriver skattefelets fördel- ning mellan olika områden och olika grupper av skattebetalare.25 Skattefelet är skillnaden mellan den skatt som skulle ha blivit fast- ställd – om alla skattebetalare redovisade alla sina verksamheter och transaktioner korrekt – och den skatt som i praktiken fastställs. uppskattar att skattefelet omfattar . En därefter presenterar delegationen en bedömning av omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. De felaktiga utbetalningarna beräknas uppgå till , varav hälften består av avsiktliga fel. En vändning sker. De två beloppen – kontra – sätts samman i samhällsdebatten och proportionerna mellan åtgärderna mot bidragsbrott i jämförelse med skattebrott kritiseras. Bidrags- brott kontra skattebrott blir en klassfråga. Varför jagas sjuka och arbetslösa medan rika skattebrottslingar går fria? En rapport som delegationen tar fram kring allmänhetens och handläggares attityder till bidragsbrott visar att av allmänheten och av handläggarna tror att bidragsbrott är ganska eller mycket omfattande.26 har samhällsdebat- ten till viss del handlat om larmrapporter kring omfattningen av bidragsbrott. I själva verket rör sig den av delegationen uppskattade omfattningen av avsiktliga och oavsiktliga fel om av 23Nio av tio utnyttjar välfärdssystemen, Svenskt näringsliv, . 24Till exempel Myndigheterna döljer inget fusk, , , Folkhemmets fuskbygge, . 25Skattefelskarta för , , rapport 2008:1. 26Vem fuskar och varför?, Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 6. Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete Merparten av gjorda utbetalningar är följ- aktligen korrekta. presenterar regeringen vid en pressträff åtgärder mot skatte- och bidragsbrott. Från måste en myn- dighet som har skäl att anta att en annan myndighet felaktigt beslutat om eller betalat ut förmåner till en person informera den andra myndigheten om detta. En lönecentral på Internet ska utre- das av . Den föreslås ta över en del av företagens han- tering av löner och uppgifter om vilka anställda som finns i varje företag. En gräns på för kontrolluppgifter och beskattning ska övervägas. En annan utredning ska överväga en bidragsspärr. När någon dömts för bidragsbrott ska hon eller han kunna stängas av från det aktuella bidraget. Dessutom tillsätts en utredning om enhetliga regler för återkrav. kritiseras för att bedöma ersättningstagare hårdare och att allt fler inte beviljas ersättningar. beskrivs som hårt och kallt.27 I media tar man under vårvintern 2008 upp att Åklagarmyndig- heten har fått in en stor andel anmälningar av huvudsakligen tillfäl- lig föräldrapenning som inte leder till någon åtgärd. Antalet in- komna brottsmisstankar har ökat från 2 300 till 10 100 . Regeringen lägger ett förslag om att en förälder för att ta ut tillfällig föräldrapenning (vab-dagar) ska ha ett intyg eller på annat sätt styrka att barnet har varit frånvarande från förskola, familje- daghem, fritidshem eller skola. Reglerna börjar gälla . Flera remissinstanser är kritiska till förslaget. kritiseras delegationens beräkningar av omfattningen av felaktiga utbetalningar. Några remissinstanser kritiserar huvudsakligen metoden som använts för att komma fram till bedömningarna. Även IFAU:s rapport om överutnyttjande av tillfällig föräldrapenning får kritik. Kritiken ökar i samband med att på uppdrag av regeringen lägger fram en bedömning av omfattningen av felen inom socialförsäkringen. bedömer att mellan 1,1–2,betalas ut felaktigt från socialförsäkringssystemen. 27 Artikelserie i . Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete grundar sig på slumpmässiga kontroller och inkluderar inte mör- kertal. Omfattningen av felaktigheter i tillfällig föräldrapenning beräknas uppgå till . 28 I media förstärks debat- ten att delegationens siffror varit kraftigt överdrivna, åtgärderna bygger på felaktiga grunder och används som ett instrument för regeringen att försämra välfärdssystemen och därmed förutsätt- ningarna för sjuka, arbetslösa och handikappade. Generaldirektören för och delegationens ordförande går i en gemensam debattartikel i ut med att åtgärder mot bidragsbrott är viktiga och måste komma till stånd.29 menar regeringen i en proposition om utökat elektroniskt informationsutbyte att den utgår från att omfattningen av felaktiga utbetalningar är betydligt större än det som finner vid sina kontroller.30 går ut med rekommendationer att handläggare ska avstå från vissa kontroller som normalt ska göras i samband med handläggning av sex olika förmånssystem, för att kunna betala ut förmånerna . lämnar delegationen sitt betänkande. delegationen har verkat har mycket hänt. Här är ett urval av de åtgärder som satts in : En bidragsbrottslag och en lag om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har införts. Uppgiftsskyldigheten till folkbokföringen har skärpts. Regeringen har lämnat ett förslag till proposition om utökat informationsutbyte. Regeringen har dessutom infört att vid vård av sjukt barn ska föräldrar styrka barnens frånvaro med ett intyg från skola, för- skola, familjedaghem eller fritidshem. Antalet polisanmälningar har ökat dramatiskt och även antalet lagförda. Samverkan mellan polis, åklagare och har spritt sig över landet. 28Remissyttrande från , Dnr . 29Av socialbidragspengarna fuskas en femtedel bort, . 30Utökat elektroniskt informationsutbyte, Prop. 2007/08:160. Området felaktiga utbetalningar och delegationens arbete Några kommuner har tillsatt eller är på gång att tillsätta sär- skilda utredningstjänster om bidragsbrott.