sou · GVB3106 · 2008-01-01 00:00:00 — Det kan röra sig om situationer där t.ex. staten utnyttjar sin överhöghet över medborgarna genom att med stöd av lag eller andra föreskrifter tvinga dem att göra eller tåla något (förpliktande beslut) eller omvänt att besluta om rättig- heter eller förmåner som tillkommer dem (gynnande beslut). Den enskildes beroendeställning i förhållande till myndigheten är karakteristiskt.TPF10FPT Skadeståndslagens bestämning av ansvaret till åtgärder som skett vid myndighetsutövning och inte t.ex. i eller genom myndighetsutövning innebär att skadestånds- ansvaret kan omfatta åtskilliga beslut eller åtgärder som inte i sig utgör myndighetsutövning men som ingår som ett led i myndig- hetsutövningen och som är reglerade av offentligrättsliga före- 8TP PT Prop. 1985/86:80, s. 50. 9TP PT Prop. 1972:5, s. 311 f. och 498 f. 10TP PT Se SOU 1995:55 Det allmännas skadeståndsansvar, s. 71 f. skrifter och indirekt kan få rättsliga konsekvenser för den enskilde. Samma sak gäller vissa andra handlingar som står i ett mycket nära tidsmässigt och funktionellt samband med myndighetsutövningen. Av särskilt intresse i detta sammanhang är att det i förarbetena till skadeståndslagen nämns att felaktig sjömärkning ansetts medföra skadeståndsskyldighet och att det främsta argumentet för detta varit att de offentligrättsliga momenten vid sådan verksamhet varit framträdande.TPF11FPT Vidare är det värt att notera att det undantag från statens skadeståndsansvar vid lotsning som behölls vid in- förandet av skadeståndslagen inte motiverades med att denna inte utgjorde myndighetsutövning – något man ansåg vara tveksamt, men inte säkert – utan att detta var den traditionella och inter- nationellt godtagna fördelningen av ansvar också vid lotstvång.TPF12FPT Av framställning framgår att denne anser att om inte undantaget för ansvar vid lotsning i SkL 3:9 förelåg så torde huvudregeln i 3:2 vara tillämplig också vid lotsning. Han nämner uttryckligen att detta är fallet vid lotstvång, som är en obligatorisk service från det allmännas sida.TPF13FPT menar också att även lotsning i andra fall bör falla in under 3:2 och att staten ansvarar enligt den bestämmelsen i fall där lots vägrat eller på annat sätt underlåtit att utföra lotsning. En sådan utebliven service i ett fall där det allmänna har en monopolställning skall anses som myndig- hetsutövning. En närliggande slutsats är, såsom tycks mena, att också själva lotsningen då är att anse som myndighets- utövning.TPF14FPT Avgörande vikt synes läggas vid att lotsning rent faktiskt innebär att lotsen tar över fartygets framförande. En sådan realistisk syn på andra reglers skadeståndsrättsliga verkningar, på ett närliggande om än inte identiskt område, kom- mer också till uttryck i Högsta domstolens dom i det s.k. Tsesis- målet. Högst domstolen uttalade där: En myndighetsföreskrift, som ytligt sett kan te sig som en rent intern, av administrativa skäl betingad handlingsregel för myndighetens be- fattningshavare, kan emellertid i realiteten ha en större räckvidd och i själva verket vara direkt avsedd att tillgodose ett skadeförebyggande syfte. Det är enligt HD:s mening uppenbart att de i målet aktuella föreskrifterna cirkulär är av denna karaktär. Som redan i det föregående har framhållits måste ändamålet med den rapporterings- 11TP PT Prop. 1975:5, s. 245. 12TP PT Prop. 1975:5, s. 335. 13TP PT , Skadestånd vid myndighetsutövning II (1978), s. 166. 14TP PT , s. 167. Det är värt att notera att direkt hänvisar till de slutsatser dragit om lotsningens verkliga karaktär i uppsatsen . skyldighet som enligt föreskrifterna åvilade Grinne antagas ha varit just att säkerställa att i mån av behov åtgärder till förebyggande av bl.a. sådana sjöolyckor som Tsesis råkade ut för blev vidtagna. I vart fall har detta varit ett av de primära syftena med föreskrifterna. I det här sammanhanget är det domstolens beaktande av de verk- ningar en reglering har i realiteten som är av intresse. Samma sak kommer än tydligare till uttryck i NJA 2005, s. 568. Där gällde det frågan om staten kunde åläggas skadeståndsansvar för att en stiftelse – – felaktigt hade vägrat en viss form av bidrag till en filmproduktion. En invändning från statens sida var att institutet inte kunde anses utöva myndighet när dess verksamhet reglerades i avtal, finansierades till stor del av privata medel och utfördes av ett privaträttsligt subjekt. höll inte med och uttalade: Det avgörande för om en uppgift skall anses innefatta myndighets- utövning är inte den formella ramen utan uppgiftens faktiska inne- börd. Domstolen fann därefter att avgörande faktorer istället var sådana som ett grundläggande offentligrättsligt intresse, att regeringen utsåg den styrelse som fattade beslut och att denna styrelse hade en monopolställning samt den faktiska beslutsrätten (makten) över vem som får bidrag eller ej. Inslagen av offentlig maktutövning var därmed så framträdande att besluten ansågs utgöra myndighets- utövning. Några beslut från JK kan ytterligare belysa de aktuella frågorna. Ett fall gällde beslut att ge vissa vattenområden status som öppna efter att ha tagit prover avseende vattenkvali- teten.TPF15FPT Ett företag tog då upp musslor därifrån, men dessa visade sig vara dåliga och företaget stämde . Angående frågan om myndighetens beslut utgjorde myndighetsutövning anförde JK: beslut angående vattenområdenas status fattas med stöd av offentligrättsliga föreskrifter. Besluten innefattar, oavsett om de är gynnande eller negativa, rättsverkningar för enskilda. Besluten är dessutom överklagbara vilket är ett karakteristiskt drag för myndig- hetsutövning. 15TP PT JK , dnr . Av än större intresse är JK:s ställningstagande i ett ärende gällande vissa utlåtanden – slututlåtanden – som en högskola gav i samband med studenternas examen.TPF16FPT Dessa utlåtanden var inte betyg, men angav studentens lämplighet m.m. för fortsatt verksamhet och hade praktiskt sett lika stor betydelse för den framtida yrkesverksam- heten som betygen i sig. Även om slututlåtandet i princip utfärdas på frivillig basis får det, främst med hänsyn till att arbetsgivarna efterfrågar det, i praktiken ses som en institutionaliserad del av bedömningen av studentens presta- tioner under utbildningen. Sammantaget är omständigheterna sådana att utfärdande av slututlåtanden enligt min mening utgör en del av examinationen i trafikflygarprogrammet. Eftersom examination är myndighetsutövning befanns skade- ståndsskyldighet enligt 3:2 SkL kunna föreligga. Det mest intres- santa är JK:s hänsynstagande till den faktiska verkan som utlåtan- dena hade, inte att de formellt sett var frivilliga och utan officiell status.TPF17FPT Allra längst har JK kanske gått i ett ärende gällande överlåtelse av en fordran, som i sin tur grundats i ett återkrav av offentligrättsliga bidrag. JK ansåg här, efter tvekan att överlåtelsen var en åtgärd vid myndighetsutövning och därför kunde grunda ersättningskrav med stöd av SkL 3:2.TPF18FPT Avslutningsvis må påminnas om att den skadeståndsrättsliga diskussionen är kopplad till lagens avgränsning av ansvaret till vid myndighetsutövning. Detta är naturligtvis inte samma sak som den reglering som finns i RF, där det istället är fråga om uppgiften innefattar myndighetsutövning. Skadeståndslagens reglering kan vara vidare än RF i detta avseende. På det straffrättsliga området kan samma typ av mer effekt- inriktad bedömning av vad som faller in under myndighets- utövning i 20 kap. 1 § BrB skönjas. I NJA 2006, s. 145, fann att lämnandet av ett vapen till en privatperson i syfte att denna skulle vara behjälplig vid en polisoperation var att betrakta som myndighetsutövning, fastän det är klart att något tvång eller liknande inte i sig utövades mot den enskilde. Det synes vara det övergripande maktutövande som varje polisiär ope- ration innefattar som leder domstolen till att anse att det var fråga om myndighetsutövning. Den skiljeaktige ansåg i samma 16TP PT Beslut , dnr 4400-05-40. 17TP PT Se även JK beslut . Dnr 973-04-40 som gällde utfärdande av intyg med viss anknytning till ärende om ersättning. 18TP PT JK beslut 2003-03-4, dnr 378-01-40. fall t.o.m. att en provskjutning av beslagtagna vapen var att anse som myndighetsutövning, en situation där handlingens karaktär av ensidig maktutövning mot en enskild var än mer uttunnad. Polismän som vid larmcentral hade att vidarebefordra uppgifter från ett brottsoffer dömdes också för tjänstefel för att de inte förstått hur brådskande ett ärende var. Även här kan det diskuteras i vilken mån polismännen utövade någon makt över enskilda eller om de snarare brast i sin bistående funktion.TPF19FPT En liknande fråga, som dock besvarades annorlunda, var upp till avgörande i ett fall som rörde beslut av en räddningsledare att avgränsa sökområdet på visst sätt i en situation när en man fallit över bord och försvunnit.TPF20FPT Domstolen menade att räddningsledarens beslut inte fattats vid myndighetsutövning, utan snarare var ett uttryck för samhällets service.TPF21FPT I ett fall om ansvar för tjänstefel för att oaktsamt ha åsidosatt vad som gäller vid en militär skjutövning dömde tings- rätten till ansvar utan at egentligen diskutera om gärningen utförts vid myndighetsutövning. Hovrätten fann, med en hänvisning till arbete om skadestånd vid myndighets- utövning, att den i målet aktuella skjutövningen inte utgjorde myndighetsutövning.TPF22FPT Givet den ovan kort skissade utvecklingen på området kan diskuteras om detta var en riktig bedömning, men faktum kvarstår. Det är värt att i detta sammanhang notera att enligt den relativt nya finska lotsningslagen så är den finska straffbestämmelsen för tjänstefel tillämplig.TPF23FPT Detta betyder måhända inte så mycket, men ger ändå en fingervisning om hur man där bedömt lotsningens relation till offentlig maktutövning. Det är värt att notera att begreppet kanske inte har en så pass entydig bestämning att man i egentlig mening kan definiera vad som utgör myndighetsutövning på något slutgiltigt sätt. Det finns dock en bred enighet om de moment som tillsammans – i högre eller lägre grad – karakteriserar sådan verksamhet: Det handlar om 19TP PT dom , mål B 4859-05. 20TP PT Hovrätten för Västra dom , mål B 3398-01. 21TP PT Avgörandet har diskuterats av , T., Tjänstefelet och den goda förvaltningen, i: , L., (red.) De lege 2006 God förvaltning, s. 92 f. 22TP PT dom , mål B 3795-06. 23TP PT Se RP 39/2003 specialkommentar vid 8 §. verksamhet som är offentligrättsligt reglerad och som innefattar bestämmanderätt över enskilda. har särskilt framhållit att åtgärders stöd i offentligrättsliga regler är avgörande.TPF24FPT Vidare är det tydligt att lotsning i doktrinen ansetts kunna falla in under skadeståndslagens regler och att synen på vad som utgör myndig- hetsutövning i rättspraxis kommit att bli alltmer inriktad på det som betecknas som realiteter istället för form. Sammantaget kan man således säga att det finns ett antal starka skäl för att anse att lotsning är att bedöma som myndighetsutövning. En bakgrundsfaktor är att lagstiftaren uppenbart – genom utform- ningen av delegationsbestämmelserna i fartygssäkerhetslagen – ansett att lotsavgifter och skyldigheten att anlita lots är ett sådant rättsförhållande som faller in under 8 kap. 3 § regeringsformen, dvs. ett offentligrättsligt förhållande där den enskilde åläggs eller påtvingas något. Att lotsning handlar om samhällets maktbefogen- heter visavi den enskilda indikeras av denna lösning. För den mer konkreta bedömningen av frågan om myndighetsutövning är det först av betydelse att notera att det handlar om en tvångsservice. Detta tvång är för det andra straffsanktionerat.TPF25FPT För det tredje har lotsen rent faktiskt beslutanderätten över fartygets framförande i allt annat än mycket särskilda undantagssituationer.TPF26FPT En sista faktor är att lotsningen utförs av en myndighet i monopolställning. Tillsammans talar dessa faktorer för att lotsen i realiteten har en sådan ställning att inslagen av offentlig maktutövning är fram- trädande, att den enskildes beroendeställning är tydlig och att myndighetsutövning därför skall anses föreligga De argument som talar mot en sådan slutsats är att lotsning av tradition och enligt uttrycklig reglering ger råd och anvisningar, men att den formella bestämmanderätten över fartyget alltjämt finns hos dess befälhavare. En ytterligare faktor av betydelse – som dock inte talar i någon särskild riktning – är den att frågan om 25TP PT Se RH 1993;18. 26TP PT I sammanhanget kan nämnas Kammarrätten i dom , mål 261-2001, där domstolen i ett skatteärende fann att uttag av vissa avgifter inte var att betrakta som privaträttsligt, utan myndighetsutövning, vilket i sin tur hade vissa skatte- rättsliga konsekvenser. Kammarrätten framhöll bland annat att avgifterna grundas i för- ordning, att endast hade rät att ta ut dem samt att enskild vid vite kunde föreläggas att fullgöra skyldigheten. lotsning utgör myndighetsutövning eller ej varit uppe till diskus- sion i flera sammanhang , men aldrig egentligen ställts på sin spets. Det är en verksamhet som ligger i utkanten av det klassiska området för statens maktutövning. En samlad bedömning av ett sådant gränsfall kan inte göras utan att särskild uppmärksamhet ägnas den rättsliga kontext i vilken tolkningen skall tillämpas. En fråga är då hur pass påverkad tolkningen av 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen kan anses vara av den relativt generösa utveckling som skett på skadeståndsrättens och straffrättens område. En första anmärkning är naturligtvis att det på detta område är fråga om verksamheter eller åtgärder som vidtas vid myndighetsutövning, något som i sig kan tänkas tala för att ut- vecklingen där inte bör vara styrande för tolkningen av grundlag. Här bör också begreppets roll i förhållande till regelsystemens övergripande syfte vara vägledande för bedömningen. I straffrätten kan det ur rättssäkerhetsperspektiv te sig betänkligt att ge ett begrepp som bestämmer det straffbara området en extensiv tolk- ning, men vi har ändå kunnat konstatera att en viss utvidgning av det straffbara området tycks ha skett . I skade- ståndsrättsliga sammanhang som 3:2 SkL, där den reparativa funk- tionen är mer framträdande än den preventiva/bestraffande, kan det tvärtom ses som naturligt att begreppet ges en mera vid tolkning. Inte minst är detta fallet i ett samhälle där de offentliga åtagandena skiftat form och karaktär på ett sätt som inte kunnat förutses vid skadeståndslagens tillkomst. I ljuset av dessa överväganden bör tolkningen av regeringsformens begreppsbildning ske med ut- gångspunkt i att regleringen främst syftat till att inte ge möjlighet att samhälleliga maktbefogenheter privatiseras utan att ges möjlighet att ta ställning till detta. Givet centrala ställning i det svenska statsskicket talar systematiska hänsyns- taganden för att tolkningen av grundlag bör söka bevara eller stärka denna roll. Med en sådan utgångspunkt kan det tyckas motiverat att vid tolkning och tillämpning av 11 kap. 6 § tredje stycket regerings- formen anse att myndighetsutövning bör omfatta också sådana verksamheter där det inte helt säkert kan sägas att verksamheten i snäv mening – dvs. utan det kvalificerade vid som påverkar be- dömningen i andra sammanhang – utgör myndighetsutövning. En sådan tillämpning stärker roll på ett sätt som står i god överensstämmelse med regeringsformens allmänna bestämmelser om och dess ställning.TPF27FPT Å andra sidan skall beaktas att grundlagstolkning av bestämmelser om kompetensfördelningen mellan statliga organ inte allmänt anses böra tolkas strikt.TPF28FPT Detta kunde tala för en relativt pragmatisk grundlagstolkning, om starka sakskäl finns för en sådan – dvs. att en sådan tolkning var förutsatt vid regeringsformens tillkomst, att mycket stora praktiska problem kunde bli följden av en annan tolkning, etc.TPF29FPT Enligt min bedöm- ning finns inte sådana sakskäl i detta fall. Istället är det så, att när starka skäl finns för att anse lotsning som myndighetsutövning i vanlig lags mening, bör också tolkningen av samma begrepp i grundlagsbestämmelsen kunna leda till samma slutsats.TPF30FPT Över- vägande skäl talar således enligt min mening för att lotsning bör anses som en verksamhet som utgör myndighetsutövning i regeringsformens mening enligt 11 kap. 6 § tredje stycket. 27TP PT Utan varje anspråk på fullständighet kan här nämnas att hela 8 kap. regeringsformen utformats för att garantera en bestämmande inflytande över normgivningen i riket, att 1 kap. 4 § anger som folket främsta företrädare och att 1 kap. 1 § stadgar att all offentlig makt utgår från folket. 28TP PT Jämför uttalandena i , E., m.fl., Grundlagarna (2006), s. 36 ff. med , H., Normgivningsmakten enligt regeringsform (1999), s. 199 ff. 29TP PT I sammanhanget bör dock noteras att förhållit sig tämligen kallsinnig till en dylik pragmatisk syn i normgivningssammanhang, se NJA 2005, s. 33. 30TP PT För de praktiska konsekvenserna av ett sådant tillvägagångssätt, se , G.,/ Ragnemalm, H., grundlagar (1980), s. 46. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. + engelsk översättning. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. 74.Upplåtelse av den egna bostaden. 75.Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 76.Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. 77.En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 78.Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . 79.Tre nya skolmyndigheter. 80.Reach – genomförande och sanktioner. 81.Resurser för kvalitet. 82.Samordnad och tydlig tillsyn av social- tjänsten. + Lättläst + daisy. 83.Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. 84.Värdet av valdeltagande. 85.Olika former av normkontroll. 86.Bättre djurskydd – mindre krångel. 87.Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. 88.Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. 89.Rovdjuren och deras förvaltning. 90.Straffskalan för mord. 91.Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning. – en straffrättslig anpassning. 93.Den kommunala självstyrelsens grund- lagsskydd. Rättslig reglering och förekomst av folk- omröstningar i 32 europeiska stater. 95.Tjänster utan gränser? Internationalisering av offentliga sektorns tjänster. 98.Karriär för kvalitet. 99.Förhandsprövning av nättariffer m.m. N. 100.Id-kort för folkbokförda i . 101.Tydlig och öppen. Förslag till en stärkt skolinspektion. 102.Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i . 103.Bo för att leva – seniorbostäder och trygghetsbostäder. 104.Samverkan för lokal utveckling. 105.Territoriellt samarbete inom EU. Föräldraskap vid assisterad befruktning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Erfarenheter och utfall. Bestämmelser om domstolarna i regerings- formen. En starkare företagsinteckning. Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. Värdet av valdeltagande. Olika former av normkontroll. Straffskalan för mord.