sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — Variabeln bedöms på kort sikt vara tämligen förut- sägbar eftersom förändringar av vanor och beteenden generellt sett sker i små steg. På minskar förutsägbarheten avseende i vilken utsträckning och i vilken takt som föränd- ringar mot ökad rörlighet och minskad platsbundenhet kommer att ske, samt hur pass stor påverkan unga beteenden som att alltid vara uppkopplad och att konsumera på begäran (jfr. eng. on demand) kommer att ha på samhället i stort. On-demand har en potentiellt stor påverkan på konsumtionsmönster och utvecklingen inom området audiovisuella tjänster och multi- media som musik, film och tv. Behovet av att finna lösningar som minskar kostnaden för kapacitet aktualiserar frågan om nya nätlösningar och nya affärsmodeller. Kan vi förvänta oss nya typer av nätlösningar vilka medger eller innebär ökad (eller minskad) användning av trådlösa nät? Här avses nya tekniker eller arkitekturer för stationära eller mobila kom- munikationssystem eller för distribution av radio eller tv. Ny användning och förändrad livsstil medför i sig ett ökat behov av trådlös kapacitet. Exempel på motsatt utveckling, där trådlös överföring substitueras av fast, kan dock identifieras t.ex. distribu- tion av digital-tv via fast bredband och användning av web-tv och pod-tv. Vi ser inte några tydliga tecken på att förändrade användar- mönster eller användning i nya miljöer i sig ställer krav på tekniska lösningar som skiljer sig radikalt från de nu existerande. De tjänster man nyttjar hemma och på jobbet vill man också kunna använda utanför dessa miljöer och när man förflyttar sig. En drivkraft för nya nätlösningar är att kunna producera trådlös kapacitet till väsentligt lägre kostnad än vad som är möjligt . Detta gäller särskilt trådlös uppkoppling till Internet och konsum- tion av audiovisuellt material vars användning är starkt kopplad till ett relativt lågt pris och fast prismodell av typen all u can eat. I förefaller det ha utkristalliserats att kunderna i allmänhet är villiga att betala mellan 100 till per månadTPF12FPT för såväl mobiltelefoni som för fast bredband. Prisnivån förefaller även gälla för de fastpris-abonnemang för mobilt bredband som blivit mycket populära . I skarp kontrast till ovanstående kan man ställa priset för Internet access via hotspots på t.ex. hotell och flygplatser där priset typiskt är och 200 till . Denna typ av prissättning har en återhållande effekt på tillväxten av allmän och utbredd användning av trådlöst Internet. Å andra sidan har ett antal nya koncept för trådlös Internet access introducerats . Dessa koncept kan vara tekniska och/eller affärs- mässiga men har alla det gemensamt att priset för användning är lågt eller inget allsTPF13FPT. Gratis access många kaféer, hotell m.m. erbjuder helt fri Internet access i sina lokaler, detta utan någon form av inlogg- ning etc. Internetaccess ingår på hotell och snabbmatsrestaurang givet att man köper hamburgare eller är hotellgäst. PT Enligt A-focus bedömning och den samlade uppfattningen på genomförda workshops. PT , , Analysis of Business Internet Access, 6P (CTTE 2007) , , 2007. FONTPF14FPT är ett koncept som baseras på att privata WLAN access- punkter öppnas upp för publik användning. Olika betalnings- modeller finns; användning är gratis för de som själva upplåter sina accesspunkter, i annat fall kan man betala för korttids- användning. En annan gemensam nämnare för koncepten beskrivna ovan är att de baseras på befintligt fast bredband och erbjuder trådlös access i olika miljöer där människor vanligen vistas. Även om använd- ningen är trådlös sker denna inomhus eller stationärt. När det gäller mobiltelefoni sker av dagens användning inomhus. Motsvarande är ännu mer relevant för mobildata vissa bedömare uppskattar att av användningen av trådlöst bredband sker inomhusTPF15FPT. I detta sammanhang är det viktigt att notera följande: 1.Lokala nät skall samverka med yttäckande system, de är inget substitut för dessa. 2.Lokala nät utgör inte enbart en teknisk lösning utan innefattar även en affärsmässig dimension som inte enbart handlar om att bygga och driva nät utan även att organisera värdekedjan. Lokala trådlösa nät utgör en viktig typ av nya lösningar som be- döms ha stor potential när det gäller kostnadsbesparing, prestanda- ökning, allmän acceptans (och eventuellt tekniskt språng). Det finns också ett fokus på att ta tillvara på potentialen inom detta område. Samverkan mellan olika nät och operatörer har varit en av de viktigaste frågeställningarna i EU projektet inom 6:e ramprogrammetTPF16FPT. Samverkan mellan nät avser både tekniska och ekonomiska aspekter. Viktiga resultat av projektet är network composition som möjliggör dynamisk samverkan mellan olika typer av nät, flexibel roaming etc. samt MultiRadio Access Architecture (MRA) som medger samverkan och samutnyttjande av olika radioteknologier. Med hjälp av teknik 14TP PT FON är ett företag, ofta beskrivet som en rörelse, där medlemmarna via WLAN ger de andra medlemmarna tillgång (access) till sina egna bredbandsanslutningar så att de till exempel kan nå tjänster via internet på andra ställen utan att begränsas av räckvidden av den egna uppkopplingen, se . 15TP , 2008 Network Evolution from 2007 to 2012: HSPA+, LTE, WiMAX and femtocells. kan man flytta pågående röstsamtal mellan olika operatörers nät, t.ex. om täckning eller kapacitet saknas i ett nät. Ett annat exempel är Internet access till alla nät oavsett radioaccessteknologi eller operatör. En fördel med tankesättet i kan vara flexibiliteten för användare och möjligheten att koppla upp sig till många olika nät. Kapacitetsutnyttjandet ökar något på grund av poolning av resurser men medför inte den stora kapacitetsökning som efterfrågats i variabeln kostnad och kapacitet. Däremot finns stor potential för en starkt förbättrad användarekvalitet i och med att sannlikheten att bli nedkopplad minskar drastisktTPF17FPT. har femtoceller, en liten basstation eller accesspunkt som sätts upp i användarens regi, fått en alltmer ökad uppmärksamhet för cellulära systemTPF18FPT. För WLAN system är detta ett etablerat användningssätt för trådlös Internet access i hem och på kontor. En annan kompletterande lösning utgörs av s.k. Infopoints, dvs. accesspunkter med mycket hög kapacitet men med kort räckvidd. Med utnyttjande av Infopoints underlättas användning av Internet utan ständig uppkoppling, vilket i övrigt möjliggörs av terminaler med stor minneskapacitet samt alternativa metoder för överföring av data (caching och pre-fetch). När det gäller samverkan mellan aktörer måste det också beaktas att kostnaden inte enbart är kopplad till utbyggnad och drift av nät. Detta illustreras i figuren nedan där kostnadsstruktur för mobiloperatörer i 2002 2005 visasTPF19FPT. I detta fall utgör kostnader för mobilnät, marknadsföring och försäljning samt kundstöd och (fakturering) vardera cirka en tredjedel. Vinster vid samverkan mellan mobilnät och lokala nät innebär inte enbart billigare nät genom utnyttjande av WLAN och befintligt bredband. Kostnader för att knyta kunder till sig och ta betalt kan också minska vid samverkan med lokala aktörer då användare är knutna till dessa. 17TP PT Pöyhönen, , analysis of flexible roaming and operator cooperation in multi-provider markets Impact on traffic load distribution and user experience 18thP P , , 2007. 18TP PT driving femto fever. 19TP PT Analys av Werding , I Company asset analysis of candidates for novel access pro- visioning, RVK 2005. Cost structure of US mobile operators 2002-04 Network opex and depreciation Customer acquisition costs Administration and customer Source: Operator reports Sammanfattningsvis kan man säga att oavsett vilka tekniska lös- ningar som kommer att väljas så kan inverkan på kapaciteten förväntas att bli större om den nya tekniken kombineras med mer öppen åtkomst till olika system. Detta innebär nya former av samverkan mellan aktörer på marknaden: i) samarbete mellan operatörer, ii) samarbete mellan operatörer och användare, iii) merutnyttjande av privata nät och befintligt bredband, iv) tele- komtjänster tillhandhållna av icke-telekombolag. Införande av lokala nät som samverkar med och avlastar trafik från relativt sett dyrare nät med yttäckning bedöms ha mycket stor inverkan på totala kostnadsbilden, och i och med detta även på pris och grad av användning. Följaktligen kan denna variabel komma att få mycket stor inverkan på framtida kapacitetsbehov, detta särskilt på medellång till lång sikt. Det kan bedömas som mer förutsägbart att samverkande lokala och yttäckande nät inklusive relaterade (nya) affärsmodeller spelar en betydande roll . Den stora osäkerheten är först och främst avseende om nya nätlösningars inverkan på marknaden är på vilket sätt och hur snabbt de kommer att få genomslag. Denna osäkerhet bottnar i att förändringen inte handlar enbart om teknik utan om etablering av nya affärsrelationer och beteenden på marknaden. Detta förstärks av det faktum att denna typ av nya lösningar och tillhörande förändringsarbete (enligt vad som är känt) normalt sett inte ligger i de dominerande aktörernas planer. Förutsatt att en tjänst tillför en nytta för användaren och är tillräckligt enkel att använda så påverkas användningsfrekvensen i betydande utsträckning av det faktiska priset på tjänsten och av den prismodell som används. Vad gäller prismodeller av tjänster för elektronisk kommunikation sätts dessa som regel antingen så att de relativt väl avspeglar operatörens kostnadsstruktur för tjänsten t.ex. en installationsavgift som relaterar till installationskostnaden, en månadsavgift som avspeglar en grundkostnad för att upprätt- hålla tjänsten och en trafikavgift som är rörlig i förhållande till hur mycket tjänsten används eller så sätts ett fast pris som återspeglar den genomsnittliga kostnaden för en typisk användare. Vanligtvis är det framför allt rörliga priser per enhet (minut, byte etc.) som påverkar användarmönster och trafikbild. Vad det gäller taltrafik kan en användare intuitivt ha en uppfattning om hur mycket han eller hon ringer och kan känna en trygghet i att kost- naderna inte kommer överstiga det man tänkt sig genom att helt enkelt inte ringa mer än man är beredd att betala för. Vad gäller datatrafik som mäts i antal skickade och/eller mottagna byte har man som vanlig användare en mycket vag uppfattning om hur mycket man skickar och tar emot, i synnerhet vid normal modern . Även om denna typ av debitering har sina fördelar genom att den mer direkt återspeglar just den användarens del av driftkostnaden för nätet så hämmar den rent generellt användningen genom att användarna känner sig osäkra på vad det kommer att kosta. Det har visat sig att sådan osäkerhet ofta leder till att användarna är onödigt återhållsamma med användningen, eller helt enkelt inte tecknar tjänsten alls. Taltjänsten i telenät (POTSTPF20FPT) debiteras med en start- avgift per samtal, vilket användarna är vana vid och accepterat som rimligt. I de fall då taltjänsten i stället produceras som en applika- tion över Internet (Skype) kan prisbilden vara en helt annan. För den typen av samtal mellan två sådana användare är marginalkost- naden för användarna i princip noll om de har bredband med flat- rate, dvs. samtalet kostar inget extra. Denna typ av prismodell skapar incitamentet att använda tekniken och främjar användandet av tjänsten. En av de just nu mest brännande frågorna är hur prismodellen för datatrafik i trådlösa publika nät (mobilnät) håller på att föränd- ras. För bara var den dominerande prismodellen för s.k. mobil data att användningen av tjänsten debiterades relativt högt och per Mbyte, vilket hade effekten att om någon anslöt t.ex. sin bärbara dator och använde den för Internetsurfning m.m. på samma sätt som sitt fasta bredband så blev kostnaden för detta bli tämligen hög. Detta hade naturligtvis en återhållande effekt på användningen. (Därmed inte sagt att sådan prissättning nödvän- digtvis är fel i alla lägen. Är kapaciteten begränsad och kostnaden för att producera den hög kan premium-prissättning vara det rätta.) har priserna på s.k. mobilt bredband nästan helt och fullt anammat den prismodell som råder för fast bredband, dvs. s.k. flatrate där konsumenten betalar ett fast pris och får använda tjänsten så mycket han eller hon vill utan tillkommande kostnader. Detta innebär priset som varit mer direkt kopplat till förbrukad kapacitet nu är mer frikopplad från den- samma. Förvisso har flera operatörerTPF21FPT någon form av tak gällande acku- mulerad upp-/nedladdad datamängd på en månad men den är högt satt och när den överstigts stryps endast datahastigheten – inga ytterligare kostnader tillkommer användaren. Efter att ha gått över till flat-rate samt sänkt priserna har man kunnat notera en stark tillväxt i antal användare och i användning. Då denna prismodell är både praktisk och gynnsam för användarna finns det små möjlig- heter att nu gå tillbaka till den gamla prismodellen med debitering per megabyte användning. Eftersom konkurrensen är hård på denna marknad mellan flera starka operatörer är det sannolikt att 21TP PT t.ex. Tele2 förbehåller sig rätten att begränsa överföringshastigheten till 30 Kbit/s om användandet överstiger 5 Gbyte under en och samma månad. den operatör som försöker detta skulle förlora så många kunder till sina konkurrenter att det skulle vara olönsamt. Den i huvudsak minutbaserade prismodellen för taltrafik (tele- foni) kan också komma att förändras genom att taltrafiken skickas som datakommunikation (s.k. voice over IP) och då debiteras som datatrafik och om kunden har flat-rate tillkommer således ingen extra kostnad. Kostnaden för taltrafiken påverkas dock även av samtrafikpriserna mellan olika telefoninät och för att telefoni skall bli helt gratis (dvs. utan extra kostnad) måste även detta system ändras i riktning mot den avräkning som är mellan operatörer i Internetvärlden, s.k. peering som inte är minutbaserad. Detta kan dock mycket väl ske på . För operatörer av olika former av trådlösa nät kommer intäk- terna primärt från kommunikationstjänsten och endast en mindre del från innehållstjänster och liknande. I takt med att antalet mervärdestjänster och audiovisuellt innehåll som distribueras via telenäten växer kan även andra intäktsströmmar komma att öka. Som exempel omsätter reklam på Internet från att ha varit i det närmaste obefintligt . Dessa miljardintäkter har dock inte kommit nätoperatörerna tillgodo utan tillkommit dem som har reklamplatsen, t.ex. någon form av hemsida på Internet. Vissa tjänster i de mobilnäten är dock mer tydligt integrerade med nätägaren och det kan därför tänkas att nya intäktsströmmar kan komma nätägarna tillgodo och därmed eventuellt ge en ökning av alternativa intäktsströmmar. Värt att notera i detta sammanhang är att vid utsändning av tv eller radio så finansieras kostnaden för radionätskapaciteten inte direkt av abonnenten, tittaren eller lyssnaren, utan detta sker in- direkt, t.ex. genom att programbolaget betalar för utsändnings- tjänsten och att konsumenten sedan på ena eller andra sättet betalar för programinnehållet, t.ex. TV-kanalen. Konsumentens betalning kan ske direkt i form av avgift (tv-licens/media-avgift eller betal-tv) eller att de som motprestation exponerar sig för reklam. Det kan även tänkas att de som tillhandahåller kapacitetskrävande innehåll i andra trådlösa nät (ej broadcasting), t.ex. YouTube , sponsrar kostnaden för den kapacitet som förbrukas och att slutkunden betalar viss kapacitetsförbrukning indirekt och på begäran, eller att den finansieras av den som tillhandahåller innehållet och/eller via reklam. Det pågår en debatt om detta men än så länge utan konkreta resultat. Fenomenet med P2P fildelning (legal eller illegal) som är utbrett i de fasta bredbandsnäten, och där står för merparten av kapacitets- förbrukningen, förekommer än så länge i mycket liten utsträckning i trådlösa publika nät. Den utbredda användningen av fildelning som den sker där filmer, musik och annat laddas ner från en användare till en annan förutsätter att konsumentpriset för för- brukad kapacitet i bredband inte är linjärt utan att prismodellen är flat-rate utan tak för förbrukad kapacitet. Om så inte är fallet kan t.ex. kostnaden för att ladda ner en film (från en annan användare) överstiga priset för att köpa filmen på . Fildelning är en faktor med potentiellt mycket stor inverkan på efterfrågan på kapacitet men priselasticiteten avseende tillämpningen är högst osäker vilket ökar variabelns grad av oförutsägbarhet. Variabelns inverkan på utvecklingen avseende framtida efter- frågan på kapacitet i trådlösa nät bedöms vara hög, men till viss del underordnad kostnaderna för att producera kapaciteten, framför allt på kort sikt. Variabeln bedöms på kort sikt vara ganska förutsägbar genom att priserna tydligt är på väg i rikt- ning mot allt mer flat-rate och reklammarknaden är trögrörlig. Ökad oförutsägbarhet på lägre sikt avseende i vilken utsträck- ning och i vilken takt som traditionell telefonitjänst kommer att frångå minutdebiteringen och bli en del av flat-rate priset, samt genomslaget för alternativa finansieringsformer och betalnings- strömmar som reklam och mervärdestjänster som debiteras högt men förbrukar lite kapacitet. 5.6Substitution av fasta nät Trådlösa nät och fasta nät konkurrerar delvis om samma trafik och kan vara substitut till varandra. Ett telefonsamtal som rings från en mobil telefon kan ofta lika gärna ringas från en fast telefon och vise versa. Detta kan i viss utsträckning även gälla datatrafik men där är skillnaderna mellan den datahastighet som de olika näten kan erbjuda betydligt större. Fasta och trådlösa nät kan i vissa fall även substituera varandra vad gäller access, dvs. förbindelsen till telefon- nätet eller Internet via den ena eller andra tekniken. Vidare kan trådlös respektive fast teknik också substituera och komplettera varandra i delar av näten. Trådlösa nät består till viss del av fasta nät (t.ex. fiber fram till basstationer) och fasta nät kan ha inslag av trådlös teknik (t.ex. radiolänkar till avlägsna och mindre tät- befolkade områden). Utvecklingen, åtminstone på kort sikt, är att accessenTPF22FPT till allt fler basstationer i trådlösa nät kommer att behöva ersättas med fiber men kan det komma vissa framgångar för WIMAX och liknande som kan verka i motsatt riktning. I det stora hela är bedömningen dock att dessa rörelsers övergripande inverkan på efterfrågan på kapacitet i trådlösa nät som helhet är relativt liten. I vilken utsträckning det sker en substitution av access och trafik beror på en rad olika faktorer. Produktionskostnad och pris har en mycket stor betydelse, och är framför allt av avgörande betydelse när olika tjänster har samma grundläggande karaktäristik. Användarvänligheten har i denna bemärkelse också en inverkan. Enkelhet och snabbhet kan vara avgörande och kan t.ex. handla om mängden klick man behöver göra för att ringa ett samtal eller koppla upp sig mot Internet. Även aspekter avseende kvalitet och säkerhet kan vara viktiga och kan t.ex. utgöras av responstid (hastighet) och tillförlitlighet. Fram till relativt handlade substitution nästan enbart om telefonisamtal och har där varit betydande. Med fallande priser på mobila samtal har samtal i mobilnät ökat på bekostnad av samtal i fasta nät. Substitution gällande accessen har förekommit i betydligt mindre utsträckning. Skillnaden är att när det gäller telefonsamtal tillför det fasta näten begränsat mervärde för kunden. Samtals- tjänsten är i stort sett identisk i fasta och mobila nät, men därut- över ger mobila nät användaren en närapå obegränsad tillgänglighet och rörelsefrihet, vilket är ett betydande mervärde. Mycket talar för att denna utveckling kommer fortsätta ytterligare, vilket inne- bär att en allt större andel av taltrafiken kommer att ringas från och till mobiltelefoninäten. När det gäller datatrafik har kvalitetsförbättringar i mobilnäten i form av ökade hastigheter nedströms genom successiv uppgrade- ring till HSDPA inneburit att näten på ett bättre kan användas för datakommunikation. Prissänkning i kombination med en utveck- ling mot fast pris som gett användaren kontroll över kostnaderna har haft avgörande betydelse vilket lett till stark tillväxt i mobil- näten. Efterfrågan på mobilt bredband har 22TP PT Ofta via radiolänk och med kapacitet /s. varit mycket god och åtminstone för vissa grupper har mobilt bredband till och med utgjort ett alternativ till fast bredband eller uppringt modem. Den pågående utvecklingen av HSPA och även LTE kommer öka hastigheterna ytterligare för mobilt bredband. Dock kan den enskilda användarens verkliga hastighet hämmas av den totala trafiktillväxten i de mobila näten, eftersom allt fler användare är med och delar på kapaciteten i en given cell. Fast uppkoppling kommer generellt sett ha betydligt högre kapacitet än mobilt bredband och differentierar sig därmed prestandamässigt. I takt med att utvecklingen går mot allt mer kapacitetskrävande applikationer och tillämpningar ökar behoven av fast bredbands- anslutning i höga hastigheter som klarar såväl access till audio- visuellt och multimedialt innehåll på Internet som distribution av tv-program i konkurrens med bl.a. kabel-tv. Dessa trender talar emot att trådlöst bredband kommer att substituera fast bredband annat än för vissa användargrupper och nischer som t.ex. andra- boende och fritidshus. Slutsatsen är att mobilt och fast bredband snarare blir komplement än substitut. Mobilnäten erbjuder mobilitet men klarar endast av att hantera en bråkdel av den kapacitet som de fasta näten har, vilket sätter gränser för den totala möjliga substitutionen. Data- kommunikationen, inklusive den mobila, är mer stationär till sin karaktär, vilket innebär att tillgång till annan fast anslutning utgör ett alternativ. Utbredd tillgång till fast access både i hemmen och på kontoren, samt relativt mer kapacitet till lägre pris i de fasta näten talar emot utbredd substitution av bredbandsaccessen. Bedömningen är att endast en mindre andel hushåll och företag kommer att välja att enbart ha trådlös Internetaccess och ingen fast. En överrepresentation av unga ensamhushåll inom denna grupp är sannolikt att förvänta. Sammanfattningsvis kan sägas att när det gäller mobilt bredband så kommer mobilt och fast snarare att komplettera varandra än substituera varandra, och vissa tjänster kommer företrädesvis att gå i vissa nät. För samtalstrafik kommer den faktiska substitutionen att vara mer utpräglad. Variabelns inverkan på utvecklingen avseende framtida efter- frågan på kapacitet i trådlösa nät bedöms vara låg till medelhög. Variabeln bedöms både vara ganska förut- sägbar på så sätt att fortsatt substitution kommer att ske av samtalstrafiken för vilken det fasta nätet har ett begränsat mer- värde, som direkt substitution av bredbandstrafik kommer att vara begränsad till följd av lägre hastigheter i det mobila nätet och att de trådlösa nätens kapacitet endast utgör en bråkdel av det fasta. Det finns ett stort antal nät på marknaden som vänder sig till olika målgrupper och tillämpningar. Vissa har breda målgrupper, som t.ex. mobiltelefoninäten (GSM/UMTS) medan andra vänder sig till smala målgrupper med relativt få potentiella användare som t.ex. för blåljus-myndigheter (TETRA-teknik), dvs. ett nisch- nät eller specialnät. Specialnät kan erbjuda funktionalitet skräddarsydd för spe- ciella tillämpningar för ett relativt fåtal användare som har behov av den särskilda funktionalitet eller prestanda som specialnätet kan erbjuda. Alternativt kan specialnät vara avsedda för särskilda användargrupper eller för användning i speciella miljöer som ställer unika krav som de mer allmänna näten inte kan (eller vill) möta. Specialnät har typiskt sett högre kostnader per användare, efter- som färre delar på den gemensamma infrastrukturen. Men för vissa tillämpningar eller målgrupper kan det ibland ändå vara värt det om det saknas fullgoda alternativ.