sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — I kommande avsnitt Resultat efter arbetsmarknadspolitiska program presenteras dock sysselsättningsgraden bland deltagare som avslutade något program . I det datamaterialet saknas dock uppgifter om ekonomiskt bistånd. Resultaten är i stället fördelade på deltagare med medlemskap i arbetslöshetskassa respektive utan medlemskap. 7.4.4Övriga inskrivna (sökandekategori 14) Personer som önskar ta del av Arbetsförmedlingens service men som inte bedöms kunna ta ett arbete direkt kategoriseras i sökandekategori 14, vilket i mer allmänna ordalag benämns som övriga inskrivna. Enligt interna instruktion till handläggarna rör det sig om arbetssökande som är sjukskrivna, föräldralediga, studerar, har särskilda begränsningar i sitt arbets- utbud eller som trots omfattande insatser från Arbetsförmed- lingens sida inte kunnat få eller bedömts kunna få arbete. Gemen- samt för denna heterogena grupp är att individen inte får någon arbetslöshetsersättning denne befinner sig i sökande- kategori 14. Vid registrering i denna kategori avanmäls personen automatiskt från A-kassan, om sådan finns, eftersom man enligt reglerna för arbetslöshetsersättningen inte får ta emot A-kassa om man inte bedöms kunna tillträda ett arbete omgående. Några sådana regler finns inte för personer som har ekonomiskt bistånd. Ungefär hälften av de arbetssökande som återfinns i sökandekate- gori 14 har medlemskap i någon A-kassa, men får alltså ingen ersättning under den tiden. och fram ökade antalet övriga inskrivna från knappt 40 000 till över 50 000 personer. Orsaken till denna väsentliga ökning beror sannolikt inte på en osedvanlig ökning av personer som uppfyller de ovannämnda krite- rierna, utan snarare på ett förändrat arbetssätt. En möjlig förklaring är att Arbetsförmedlingens intensifierade arbete med kontroll- funktionen påverkar arbetssökande med ekonomiskt bistånd. Arbetsförmedlingen saknar sanktionsmöjligheter för personer som har ekonomiskt bistånd och som avvisar arbete eller anvisning till program. I brist på verktyg som kan få ekonomiska påföljder för individen, kan då handläggaren begränsa servicen för individen eftersom denne inte godtagit Arbetsförmedlingens förslag. Per- soner som är kategoriserade i sökandekategori 14 får begränsad service. Det finns även en misstanke om att Arbetsförmedlingens handläggare ibland är alltför snabba att föra över personer som inte kan ta arbete till sökandekategori 14. Denna gräns bör rimligtvis vara mer generöst tilltagen, exempelvis en månad. I tabell 7.8 kunde vi konstatera att relativt många arbetssökande i gruppen som får ekonomiskt bistånd kategoriseras först som öppet arbetslösa för att sedan kategoriseras som övriga inskrivna. Tabell 7.9 Antal och andel nyinskrivna som registrerats i sökande- kategori 14 på Arbetsförmedlingen Antal i kat. Andel i kat. Källa: Löfbom, E., Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik i praktiken för personer med ekonomisk bestånd. I tabell 7.9 framgår att arbetssökande med ekonomiskt bistånd i betydligt högre grad placeras i sökandekategori 14 redan vid inskrivningen på Arbetsförmedlingen, jämfört med övriga ersätt- ningsgrupper. I figur 7.1 kan man också konstatera att personer med enbart ekonomiskt bistånd kvarstår i denna kategori än personer med arbetslöshetsersättning. Arbetssökande med både A-kassa och ekonomiskt bistånd uppvisar samma beteendemönster som de med enbart A-kassa. Hur många månader kvarstår de olika grupperna i Källa: Löfbom, E., Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik i praktiken för personer med ekonomisk bestånd. Personer som enbart får ekonomiskt bistånd återfinns alltså oftare i sökandekategori 14 än personer med A-kassa. De placeras i högre grad i denna sökandekategori redan vid inskrivningstillfället och kvarstår . Varför det är så kan vi endast spekulera om, men det finns två tänkbara förklaringar. Den första är att kontrollfunktionen för arbetslöshetsförsäkringen medför olika arbetsrutiner beroende på om den arbetssökande får A-kasse- ersättning eller inte. Den andra är att personer som har ekonomiskt bistånd i högre grad har ett begränsat arbetsutbud jämfört med dem som har A-kassa. Det är dock inte troligt att endera orsaken är den enda förklaringen. Möjligen kan det vara en kombination av båda. En intressant fråga är om biståndstagarna har möjlighet att ta del av programverksamheten, även om de inte betraktas som öppet arbetslösa. Tabell 7.10 Vad händer med de nyinskrivna vid Arbetsförmedlingen efter de lämnar kategorin övriga inskrivna (sökandekategori 14)? (procent)TPF4FPT Källa: Löfbom, E., Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik i praktiken för personer med ekonomisk bestånd. Det råder stora variationer i utfallet mellan de olika ersättnings- grupperna. I tabell 7.10 framgår det att en tredjedel av personerna som har A-kassa avaktualiseras från Arbetsförmedlingen och nästan alla kvarstående blir registrerade som öppet arbetslösa. En marginell andel övergår till program. Hälften av personerna som inte har A-kassa avaktualiseras och de flesta utan att ha fått något arbete. Problematiken i målgruppen illustreras av att många av- aktualiseras av okänd orsak eller på grund av att man återremitteras till en annan myndighet, oftast . Knappt hälften av målgruppen kvarstår som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Här är dock vanligt med övergångar till arbetsmarknadspolitiska program. av dem som enbart får ekonomiskt bistånd går till något arbetsmarknadspolitiskt program (inklusive subventione- rade anställningar). Det verkar med andra ord som om tillgänglig- heten till arbetsmarknadspolitiska program inte påverkas av om personer med ekonomiskt bistånd kategoriseras som öppet arbets- lösa eller övriga inskrivna. 4TP PT Personer följs i AMS register från det att de skrivs in som arbetslösa första gången fram till dess att de lämnar kategorin första gången. Övergångarna har räknats . 5TP PT Personer i sökandekategori 91 (ej statistikförda) samt där det inte varit möjligt att finna orsaken. Tabell 7.11 Vilka program går de nyinskrivna i sökandekategori 14 i högst grad till (procent) (lönebidrag, OSA, Start av näringsverksam. Källa: Löfbom, E., Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik i praktiken för personer med ekonomisk bestånd. För den som har varit inskriven i sökandekategori 14 är det vanligaste programmet förberedande insatser, oavsett vilken ersätt- ningsform de arbetssökande har. Som tidigare nämnts ingår arbetslivsinriktad rehabilitering i förberedande insatser och det är en starkt bidragande orsak till det frekventa deltagandet i för- beredande insatser. Övergångarna till ungdomsinsatser förekom- mer dock endast bland gruppen med ekonomiskt bistånd och då i ytterst liten omfattning. 7.4.5Slutsatser om deltagande i arbetsmarknadspolitiska program Vi har konstaterat att arbetssökande som får ekonomiskt bistånd är väl representerade i de arbetsmarknadspolitiska programmen. bedöms i genomsnitt 35 000 personer i målgruppen delta i statliga arbetsmarknadsprogram. har målgruppen deltagit i program i lika hög grad som personer som får A-kassa. Att döma av andelen placeringar i tabell 7.8 och 7.11, verkar även prioriteringarna av program generellt sett vara densamma mellan de olika ersättningsgrupperna. Hypotesen att personer som får ekonomiskt bistånd i hög grad blir kategoriserade som övriga inskrivna är korrekt, men mål- gruppen har tillgång till programverksamheten även om de inte betraktas som öppet arbetslösa. Tabell 7.12 Andel som gick till program av de nyinskrivna arbetslösa eller övriga inskrivna på Arbetsförmedlingen fördelat på ersättning från ekonomiskt bistånd eller A-kassa 46 071 () Andel till program av arbetslösa 46 811 / (242 480+24 655) 12 490 / (51 230+17 224) Källa: Utredningens egna bearbetningar. I tabell 7.12 kan vi se att de som får A-kassa respektive ekonomiskt bistånd i lika omfattning, , övergår till något arbets- marknadspolitiskt program oavsett om Arbetsförmedlingen be- traktar dem som arbetslösa eller övriga inskrivna. Misstanken om att personer som får ekonomiskt bistånd skulle vara underrepresen- terade i programverksamheten på grund av Arbetsförmedlingens kategoriseringar är således felaktig. Däremot kvarstår det faktum att målgruppen skrivs in i sökandekategori 14 i högre grad än de som har A-kassa och att de dessutom kvarstår i denna sökande- kategori . Det kan ha en negativ inverkan på hur snabbt man får tillgång till programmen. Målgruppens största problem är emellertid de många avaktualise- ringarna som inte har någon känd orsak. Att kontakten mellan Arbetsförmedlingen och individen upphör får inga omedelbara ekonomiska konsekvenser för den senare, vilket medför att ingen av parterna har tillräckligt starka incitament att faktiskt upprätt- hålla den. 7.5Resultat efter arbetsmarknadspolitiska program Som komplement till den fördjupningsstudie som utredningen genomfört och beskrivit i avsnitt 7.4 Arbetslöshet och arbetsmark- nadspolitik i praktiken för personer som är beroende av ekono- miskt bistånd, presenteras i detta avsnitt vilken sysselsättningsgrad deltagarna har efter respektive arbetsmarknadspolitiskt program . I datamaterialet som enbart baseras på uppgifter från återfinns inga uppgifter om ekonomiskt bistånd. Resultaten som presenteras är därför uppdelade på huruvida deltagarna har medlemskap i arbetslöshetskassa eller inte. Observera att ett medlemskap inte automatiskt betyder att en person får A-kasseersättning, eller att en person utan medlemskap alltid får ekonomiskt bistånd. Arbetssökande kan ha annan form av försörjning när de inte deltar i program, till exempel sjukersättning, uppsägningslön, föräldrapenning, introduktionsersätt- ning, halvtidspension eller – framför allt när det gäller ungdomar – att någon annan familjemedlem försörjer dem. före- kommer det att personer med medlemskap i arbetslöshetskassa kan få ett kompletterande ekonomiskt bistånd. Om ersättningsnivån i försäkringen är alltför låg i förhållande till individens familjesitua- tion eller försörjningsbörda, kan han eller hon få ekonomiskt bistånd. Mot bakgrund av informationen i den databas som skapades i samband med samkörningen mellan och registret över ekonomiskt bistånd kan vi dock få en uppfattning om hur vanligt det är att arbetssökande utan kassamedlemskap får ekonomiskt bistånd. Enligt databasen uppgick andelen till . Det rela- tivt svaga sambandet mellan förekomst av ekonomiskt bistånd och icke-kassamedlemskap förklaras delvis av att många i ersättnings- gruppen saknar/annan ersättning har årslånga beslut om pro- gram, exempelvis lönebidrag. Det bör alltså framhållas att personer som saknar kassamedlemskap inte är synonyma med bistånds- tagare. Det ger dock en indikation på att dessa båda förhållanden ofta sammanfaller. I avsnitt 7.4 Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik i praktiken för personer som är beroende av ekonomiskt bistånd, nämndes att programdeltagandet generellt sett var likartat bland A-kassemed- lemmar och biståndstagare. följer upp hur många deltagare som fått arbete efter en avslutad anvis- ningsperiod. Resultaten har dock aldrig presenterats fördelat på personer med medlemskap i respektive utan medlemskap. Dessa resultat redovisas i tabell 7.14 och gäller alla deltagare som avslutade ett program . Tabell 7.13 Andel i arbeteTPF6FPT efter avslutat arbetsmarknadspolitiskt program eller insats fördelat på kassamedlemskap. Siffrorna inom parentes utgör hur stor procentandel som avser arbete med subvention. Kolumnen med differenser utgår från dem utan kassamedlemskap. 72,9 (13,8) 68,2 (15,7) -4,7 (1,9) 45,4 (16,9) 35,7 (12,8) -9,7 (-4,1) 39,9 ( 16,9) 30,9 (10,9) -9,0 (-6,0) Stöd till start av näringsverksamhet 78,6 (0,4) 84,9 (0,3) 6,3 (-0,1) 39,6 (4,4) 26,9 (5,2) -12,7 (0,8) 39,0 (1,0) 36,1 (1,1) -2,9 (0,1) därav Aktiviteter inom vägledning 37,3 (19,1) 23,3 (8,9) -14,0 (-10,2) 35,6 (27,4) 31,0 (25,7) -5,6 (-1,7) 28,1 (4,9) 18,5 (3,7) -9,6 (-1,2) 23,1 (4,9) 15,5 (3,2) -7,6 (-1,7) 37,0 (5,5) 22,5 (3,6) -14,5 (-2,0) 78,0 (0,5) 75,6 (7,3) -2,4 (6,8) 62,4 (1,0) 69,3 (1,6) (0,6) 37,4 (3,8) 58,4 (6,3) 21,0 (2,5) 22,1 (8,8) 36,7 (16,7) 14,6 (7,9) Särskilda insatser för funktionshindrade 21,6 (3,0) 33,5 (3,2) 11,9 (0,2) därav Offentligt skyddad anställning 23,1 (18,9) 30,0 (24,8) (5,9) Källa: , AMS. Resultaten visar att samtliga insatser som gäller subventionerade anställningar ger högre sysselsättningsgrad för personer som saknar kassamedlemskap jämfört med dem som har medlemskap. 6TP PT Med arbete avses avlönat arbete. Enligt AMS definition avaktualiserad med orsak 1, 2, 3, 4 eller i sökandekategori 21, 22, 31, 38, 39, 41, 42, 43, 47, 48, 49, 50, 51, 53. Deltagare som vid uppföljningstillfället återfinns i samma sökandekategori som de lämnat exkluderas från upp- följningen, eftersom de antagits haft uppehåll och således inte definitivt avslutat programmet eller insatsen. naderna kvarstår även om man rensar resultaten och endast mäter osubventionerade anställningar som arbete. Stöd till start av näringsverksamhet är det enda av programmen med aktivitetsstöd där personer utan kassamedlemskap lyckats bättre än jämförelse- gruppen. Deltagarna i detta program, liksom många av de i anställ- ningsstöd, har i regel någon form av nätverk eller arbetsgivar- kontakter vilket ger dem en förhållandevis stark ställning på arbets- marknaden. Det verkar alltså som om de program som anses ligga närmast arbetsmarknaden är lika effektiva för personer som saknar kassamedlemskap, som för dem med kassamedlemskap. Däremot är programmen med aktivitetsstöd mindre effektiva för vår målgrupp, förutom start av näringsverksamhet. I figur 7.2 framgår att gruppen utan kassamedlemskap består av en större andel ungdomar, större andel funktionshindrade, större andel lågutbildade och större andel med utomeuropeiskt med- borgarskap. De har färre inskrivningstillfällen vid än gruppen med kassamedlemskap (visas inte i figuren). Det sistnämnda verkar logiskt eftersom personer utan kassamedlemskap i hög grad består av nytillträdande på arbets- marknaden (ungdomar och utrikes födda). Könsfördelningen är relativt jämnt fördelad. Figur 7.2 Bakgrundsinformation om deltagare i program med subven- tionerade anställningar och stöd till start av näringsverksamhet, fördelat på förekomst av kassamedlemskap Källa: , AMS. Resultaten visar även att arbetssökande utan kassamedlemskap har en lägre sysselsättningsgrad än personer med kassamedlemskap, efter att de deltagit i program där aktivitetsstöd lämnas. Är sammansättningen av de inbördes deltagarna annorlunda jämfört med program som baseras på subventionerade anställningar? Av figur 7.3 framgår det att relationerna mellan de båda jämförelse- grupperna i hög grad stämmer överens med figur 7.2. Målgruppen utan kassamedlemskap består fortfarande av fler ungdomar, fler med låg utbildningsnivå och fler med utomeuropeiskt medborgar- skap. Däremot är det färre funktionshindrade. Det sistnämnda förklaras sannolikt av den höga andelen ungdomar, där det är mindre vanligt med funktionshinder. Figur 7.3 Bakgrundskarakteristika om deltagare i program där aktivitets- stöd utgår, exklusive stöd till start av näringsverksamhet, för- delat på förekomst av kassamedlemskap Källa: , AMS. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att personer utan kassa- medlemskap lyckas bättre än de med kassamedlemskap efter pro- gram med subventionerade anställningar, och sämre efter program där aktivitetsstöd lämnas. Bakgrundsinformationen har dock inte varit tillräckligt vägledande i vår analys för att kunna förklara detta närmare. För det behövs en mer genomgripande analys, förslagsvis en regressionsanalys. Det är dock troligt att inte ens en sådan räcker till. Initiativförmåga och förekomsten av personliga nätverk är egenskaper hos individer som inte fångas i datamaterial. Dessa förutsättningar är nog så viktiga på arbetsmarknaden. 7.5.1Många utan A-kassa lämnar Arbetsförmedlingen efter programmen En stor skillnad i utfallet mellan de båda jämförelsegrupperna, dvs. de som har och de som inte har medlemskap i arbetslöshetskassan, är det som i figur 7.4 benämns övrigt. Här ingår de deltagare som har lämnat Arbetsförmedlingen av kända eller okända orsaker, påbörjat reguljära studier, återgått till en annan myndighet eller kategoriserats i sökandekategori 14. av alla programdeltagare som saknar kassamedlem- skap lämnar Arbetsförmedlingen utan att ha fått arbete eller kategoriseras i sökandekategori 14, vilket kan jämföras med 12 pro- cent bland arbetssökande med kassamedlemskap. Visserligen bör kanske arbetssökande som påbörjar reguljära studier inte betraktas som ett negativt resultat, men dessa utgör en liten andel i utfallet övrigt. Figur 7.4 Utfall efter arbetsmarknadspolitiskt program fördelat på deltagare med medlemskap i respektive ej A-kassa Källa: , AMS. Det finns alltså en uppenbar risk att personer som lämnat sökande- kategori 14 till ett program, återvänder till sökandekategori 14 om programmet inte resulterar i arbete. Det kan upplevas som ett bak- slag för individen och ett misslyckande för Arbetsförmedlingen. Än mer bekymmersamt är det om deltagarna efter programmets slut lämnar Arbetsförmedlingen utan att ha fått arbete. Servicen på Arbetsförmedlingen upphör då automatiskt och i värsta fall får de börja om från början. 7.5.2Slutsatser om effekter av programdeltagande Resultaten efter arbetsmarknadspolitiska program antyder att målgruppen utan kassamedlemskap i högre grad borde ta del av subventionerade anställningar och i mindre utsträckning av pro- gram där aktivitetsstöd lämnas, för att uppnå största effekt. Åt- komsten av anställningsstöden försvåras dock av att relativt många arbetssökande utan kassamedlemskap avaktualiseras från , både under arbetslöshet, som övrigt inskrivna, och efter program. Den begränsade inskrivningstiden gör att det blir svårt för denna målgrupp att uppnå den kvalifikationstid som krävs. Anledningen till att målgruppen avaktualiseras i högre grad än personer som har A-kassa är, enligt utredningen, att kontroll- funktionen för arbetslöshetsförsäkringen förutsätter god kontakt mellan den arbetssökande och Arbetsförmedlingen. Därför bör man eftersträva en mer homogen handläggning av arbetssökande på Arbetsförmedlingen, oavsett vilken försörjning personen har under arbetslösheten. 8Bemanningsföretag – en genväg till arbetsmarknaden? BemanningsbranschenTPF1FPT är en ny och växande bransch både i och i andra länder. I blev verksamheten laglig i början av 1990-taletTPF2FPT men den fanns även innan. är den nästan helt avreglerad i den mening att samma regler gäller för företag i denna bransch som i andra branscher. En av de regler som kvarstår är att företag som hyr ut arbetskraft inte får ta betalt av den som blir uthyrd. Branschen regleras genom arbetsgivarorganisationen som har infört ett system för att auktorisera sina medlemsföretag. Från en låg nivå inledande lågkonjunktur har verksamheten expanderat kraftigt. Med ledning av erfarenheter från andra länder som också har liberaliserat sin lagstiftning på detta område, är det inte orimligt att dessa företag skulle kunna omfatta 2–av arbetskraften . Det har ibland hävdats att en anställning hos ett bemanningsföretag skulle kunna öka möjligheterna att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Tidigare studier har visat att utrikes födda, unga människor och kvinnor är överrepresenterade i denna form av anställning.TPF3FPT Dessa grupper sammanfaller till viss del med dem som också är överrepresenterade när det gäller behov av ekono- miska bistånd. av de hushåll som fick ekonomiskt bistånd utgjordes av utrikes födda hushåll. Det är även vanligare att yngre personer har ekonomiskt bistånd jämfört med äldre, både bland kvinnor och bland män. Bland personer i åldern 1TP PT Benämningen har gradvis förändrats från personaluthyrningsföretag till bemannings- företag. avsågs med bemanningsföretag främst de företag som bemannade en viss funktion på en arbetsplats, t.ex. telefonväxeln. stod för uthyrning av personer som inte var kopplat till något övertagande av en viss funktion. står benämningen bemanningsföretag även för företag som endast sysslar med personaluthyrning. 2TP PT Se , och (2000), (2002) och (2004) för utvecklingen av lagstiftningen på området. 3TP PT och , IFAU, Rapport 2004:15. Bemanningsföretag – en genväg till arbetsmarknaden? 18–fick ekonomiskt bistånd under år 2004.TPF4FPT Vidare är bemanningsbranschen kraftigt överrepre- senterad i storstadsområdena, vilket även gäller för biståndsmotta- garna. Det finns därför anledning att närmare studera hur bemanningsbranschen fungerar och att närmare belysa hur denna bransch kan underlätta arbetslösas övergång från bidragsberoende till försörjning genom eget arbete. 8.1Hur ser branschen ut?TPF5FPT Branschen kännetecknas av att det finns några få stora företag och ett stort antal småföretag. De stora företagen har många arbetsställen – oftast i samtliga stor- och medelstora städer. De små företagen har i regel bara ett arbetsställe. De två största företagen i är och som båda hade en omsättning . hade en omsättning på över en miljard och nära 800 miljoner i omsättning. och är internationella företag och de två största i världen. av bemannings- företagen är auktoriserade och medlemmar i arbetsgivarorganisa- tionen Bemanningsföretagen (). fick totalt 30 153 personer inkomst från ett bemanningsarbetsställe. Antalet anställda ökade fram med . sjönk antalet anställda . 4TP PT Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende , särtryck ur budgetpropositionen . 5TP PT och , IFAU, Rapport 2004:15. Bemanningsföretag – en genväg till arbetsmarknaden? Figur 8.1 Antal individer i bemanningsbranschen baserat på datamaterial Källa: IFAU, , Wadensjö, Rapport 2004:15. Från början var det i huvudsak kontorspersonal i som hyrdes ut men verksamheten har expanderat till andra yrken och orter, även om fortfarande utgör den dominerade orten. av de sysselsatta i branschen är bosatta i stor- stadsregionerna medan motsvarande siffra för alla sysselsatta endast är . stod uthyrningen av personal till kontorsarbete för av omsättningen och var därmed det största tjänsteområdet. Det näst största området var under ekonomi, men omsättningen på detta område har därefter sjunkit. Omsättningen för tjänsteområdet minskade men utgjorde ändå det näst största området . Den kraftigaste ökningen finns inom vårdsektorn och den kraftigaste minskningen inom teknikområdet. Andelen som hyrs ut till lager- och industriarbete tenderar att öka, där merparten av de sysselsatta utgörs av män. Variationerna i upp- och nedgångar inom de olika tjänsteområdena tyder på att efterfrågeförändringar har en snabb och tydlig effekt på branschen. När kundföretag drabbas av en minskad efterfrågan är det i första hand inhyrd personal som drabbas. Vid uppgångar ökar företagen på motsvarande sätt sin personalstyrka genom att hyra in personal. Bemanningsföretag – en genväg till arbetsmarknaden? Ett problem vid analyser av branschen är att det inte funnits någon bra statistik. Orsaken är att branschen inte utgjort en egen bransch i den offentliga statistiken, vilket gör att det inte gått att avgöra hur många och vilka som arbetar i branschen. Genom ett samarbete mellan (, ) och har emellertid en ny databas utvecklats och blivit tillgänglig . I det första steget har de arbetsställen som tillhör branschen identifierats. I ett andra steg har dessa arbetsställen kopplats till de personer som arbetar där. Med hjälp av den nya databasen har det därmed varit möjligt att under- söka sammansättningen av de anställda inom bemannings- branschen, och även att studera flödena till och från branschen liksom den geografiska spridningen. Det har också varit möjligt att göra jämförelser med dem som arbetar i bemanningsbranschen och olika andra grupper.TPF6FPT 8.1.2Vilka jobbar i bemanningsföretag?TPF7FPT Av samtliga sysselsatta 2002 var majoriteten kvinnor, .