sou · GVB324 · 2008-01-01 00:00:00 — Den närmare organisationen och villkoren för den kliniska veterinärjouren förhandlas fram mellan och berörd yrkesorganisation på veterinärområdet, (). Den viktigaste or- saken till denna ordning är att det bedömts nödvändigt för staten att i vissa lägen kunna beordra veterinärer att ha jour. Det har mot den bakgrunden ansetts oskäligt om inte företrädare för veterinär- erna också får ett inflytande över villkoren för jouren. Enligt nu gällande avtal skall jour upprätthållas i sammanlagt 161 jourdistrikt. Dessutom följer av avtalet att 60 säsongstillägg á en månad skall fördelas. Med säsongstillägg avses en utökning av jour- bemanningen i ett distrikt med en veterinär i förhållande till vad som normalt gäller i distriktet. Jouren avser djursjukvård åt alla djur, men när det gäller säll- skapsdjur och häst finns en möjlighet för jourhavande veterinär att få särskilt bistånd av specialister inom systemet med specialistjour åt sällskapsdjur. Denna beskrivs närmare nedan. Den kliniska vete- rinärjouren är indelad i 4 block varav block 1 avser vardag kväll kl. 1600-2400, block 2 avser vardag natt kl. 2400-0800, block 3 avser lördag, söndag dagtid kl. 0800-1600, block 4 avser kvälls- och dvs. kl. 2400-0800 och 1600-2400 samt Block 5, slutligen, avser hela dygn under storhelg kl. 2400-2400. Jul- och nyårsafton skall räknas som storhelg endast mellan kl. 1200 och kl. 2400. I block 1 och 3 skall det finnas en jourhavande veterinär i vart och ett av de 161 distrikten. I övriga block skall det, enligt huvud- regeln, finnas en veterinär per två distrikt. Från denna regel finns undantag i avtalet. Där stadgas att full bemanning skall gälla även under block 2, 4 och 5 i minst 35 jourdistrikt, där det är svårt för en veterinär att hålla en tillfredsställande jourservice på grund av långa Veterinärmarknader i vår omvärld avstånd eller begränsade transportmöjligheter. Det är t.ex. inte ovanligt att fjällpass stängs på grund av snöhinder. Detta kan leda till avsevärt förlängda resor. är ett fyrtiotal jourdistrikt undantagna och har därmed alltid full bemanning. Undantaget innebär att antalet veterinärer med jour i block 2, 4 och 5 uppgår till fler än hälften av de veterinärer som har jour i block 1 och 2 och överstiger normalt 100 veterinärer. Även distrikten skall delas in i klasser, preliminärt tre klasser, utifrån arbetsbelastning och hur mycket intäkter veterinär- en kan få till den egna verksamheten under jourtid. Prissättningen är fri och alla arvoden tillfaller veterinären. Det gäller även under jourtid. De flesta distrikt kommer att återfinnas i klass två. Som underlag för bedömningen skall veterinärerna registrera och rapp- ortera alla jourfall. Om registrering saknas eller är ofullständig pla- ceras jourdistriktet automatiskt i den klass som ger lägst ersättning. Innan tillräckligt underlag för indelning i klasser föreligger skall er- sättningen beräknas enligt tabell 8.x. Tabell 10.5 Timersättning under jourtid i olika block för klass 2 (ordinärt jour distrikt) t.o.m. , norska kronor Block 1 - 2 2, Ordinärt jourdistrikt Moms betalas inte på statliga ersättningar inom systemet med klinisk veterinärjour. Däremot är veterinärarvodena momspliktiga. Deltagande i joursystemet är frivilligt. Den enskilde veterinär som vill delta i den kliniska veterinärjouren, ansöker om detta hos Mattilsynet och ges, efter en enkel prövning, tillträde till systemet. Deltagandet dokumenteras i ett avtal som löper med tre månaders uppsägningstid, såvida inte flertalet veterinärer i joursystemet god- tar en kortare uppsägningstid. Av det centrala avtalet följer en rad omständigheter som kan frita veterinären från skyldigheten att hålla jour. Exempel på sådana omständigheter är sjukdom och graviditet efter sjätte måna- den. Ett annat undantag gäller veterinärer med barn , om barnen inte kan få tillfredsställande tillsyn under jourtid. I avtalet fastslås också vilka närmare skyldigheter som skall åligga deltagande veterinärer. Förutom den allmänna och lagstad- gade skyldigheten att bistå med veterinär nödhjälp, skall veterinärer Veterinärmarknader i vår omvärld under jourtid bistå med sådan djursjukvård som inte bör kunna an- stå till nästkommande vardag, om det finns djurskydds- eller djur- hälsomässiga skäl eller om näringsmässiga hänsyn talar för det. Det åligger också veterinärerna att stå till förfogande för att tillvarata offentliga intressen, inklusive att utföra enstaka frivilliga eller be- ordrade tjänster åt myndigheterna. Detta sker mot ersättning som avtalas i särskild ordning. Mattilsynet har det operativa ansvaret för den kliniska veterinär- jourens funktionssätt. Mattilsynet skall i samråd med de deltagande veterinärerna i ett jourdistrikt utforma ett jourschema som avser minst en kalendermånad i taget. Jourrapporter skall inges till Mattilsynet senast efter avslutad kalendermånad. Del- tagarna skall även dokumentera omfattningen av resor och kliniskt arbete på jourtid under representativa perioder, som bestäms efter överenskommelse mellan parterna. Denna dokumentation skall in- ges till Mattilsynet som jourrapporterna. För det fall ingen skulle anmäla sig i ett område kan staten, som en yttersta åtgärd, beordra en veterinär att hålla klinisk veterinär- jour. Sådant åläggande kan bara avse jourtjänstgöring i det egna området och endast inom ramen för veterinärens normala praktik. En veterinär som enbart är sysselsatt med häst kan alltså inte tvin- gas ta emot sällskapsdjur med stöd av åläggandet. Plikten att delta i jouren faller också bort vid giltigt förfall, t.ex. sjukdom. har möjligheten till åläggande av jourplikt inte utnyttjats i något enda fall. Det innebär dock inte att alla distrikt alltid varit bemannade på jourtid. Systemet har, med undantag för lägen med avtalslösa perio- der, dock fungerat på frivillighetens grund. Under avtalslösa perio- der, då veterinärerna i stor utsträckning underlåtit att hålla jour har dock, som närmare berörs i det följande, svåra påfrestningar upp- stått för såväl myndigheterna som för djuren och djurägarna. sade DNV upp det centrala avtalet med staten att upphöra att gälla . Något nytt avtal kunde inte tecknas . De förhandlingar som påbörjades i an- ledning av uppsägningen, ledde först till ett nytt centralt jouravtal. uppstod stora problem med att bemanna jourerna. Veterinärmarknader i vår omvärld fick Mattilsynet i uppdrag av det ansvariga departementet att rapportera statusen för verksamheten med klinisk veterinärjour. I rapporten för , av , rapporterade Mattilsynet att det i 152 av de då 162 dis- trikten inte fanns någon jourhavande veterinär. I merparten av de 10 bemannade distrikten finns bara en veterinär tillhands under jourtid. Mattilsynet anförde i sin veckorapport härutöver i huvud- sak följande: En följd av situationen är att det i stora delar av landet är mycket svårt eller omöjligt att få tag på en veterinär utom ordi- narie arbetstid. Det har lett till att allmänheten istället vänder sig till Mattilsynets lokala veterinära förvaltningsjour, som inte har några reguljära möjligheter att bistå enskilda djurägare med djur- sjukvård. En viktig uppgift för förvaltningsjouren är dock att hän- visa till veterinärer med klinisk verksamhet, vilket i rådande situa- tionen blivit praktiskt taget omöjligt. Däremot omfattar nödhjälps- skyldigheten i 14 § djurhälsopersonallagen alla auktoriserade veteri- närer. Den gäller alltså även Mattilsynets veterinärer inom systemet med förvaltningsjour. Dessa bedriver dock inte någon klinisk vete- rinärverksamhet och saknar därför i regel både mediciner och red- skap för sådan verksamhet. De har också varierande kliniska färdig- heter. Sammantaget har situationen blivit i det närmaste ohållbar för Mattilsynets personal. Den leder också till att den eftersträvade uppdelningen mellan offentlig verksamhet (t.ex. förvaltningsjour) och privat verksamhet (t.ex. klinisk djursjukvård inklusive klinisk veterinärjour) hotas. Bristen på klinisk veterinärjour har också lett till mycket negativa konsekvenser för djurens välfärd i . Mattilsynet ser allvarligt på detta och vill understryka att situation- en kommer att försämras ytterligare i samband med att säsongerna för kalvning och lammning börjar. Mot den beskrivna bakgrunden vill Mattilsynet uppmana parterna att så snabbt som möjligt söka uppnå en ny förhandlingsöverenskommelse. Det nya avtalet, som alltså gäller från , inne- bar en ökning av statens direkta kostnader för ersättningar inom den kliniska veterinärjouren med ca . Dessutom gjordes vissa ändringar när det gäller principerna för bemanning och differentieringar av ersättningens storlek utifrån arbetsbelastning. För att säkerställa ett gott underlag för different- iering av ersättningar innebär avtalet även att veterinärer med jour skall registrerar allt aktivt arbete under jourtid. Sammantaget ökade kostnader för den kliniska veterinärjouren med Veterinärmarknader i vår omvärld eller med i för- hållande till nivåer.TPF18FPT Erfarenheterna av den norska krisen i joursystemet visar även att nödhjälpsregeln i praktiken inte fungerat helt tillfredsställande. Alla veterinärer har i och för sig en skyldighet att bidra med nöd- hjälp, men den omfattar inte en skyldighet att hålla jour och har inte heller ansetts innebär att en veterinär måste finnas tillhands för att kunna ta emot information om behovet av nödhjälp i ett enskilt fall. För att begränsa de ekonomiska skadorna för djurägare som drabbats av utebliven jour, och med hänsyn till att ansvaret för en fungerande jour ytterst är en statlig uppgift, infördes en tillfällig ersättningsordning. Denna innebar att djurägare, som mellan och förlorat lantbruks- djur eller häst på grund av utebliven jour, kunde få ersättning av staten. Detta förutsatte att djurägaren dels försökt få tag i en vete- rinär på jourtid men misslyckats, dels även kontaktat Mattilsynets veterinära förvaltningsjour medan djuret ännu levde. Den samlade kostnaden för dessa ersättningar uppgick till ca . Vid sidan av den kliniska veterinärjouren fanns fram även en specialistjour för sällskapdjur. Villkoren för denna följer av ett separat avtal av mellan DNV och . Specialistjouren innebär att det på 13 platser i , framförallt vid djursjukhus, upprätthålls en särskild jour för sällskapsdjur. Företag eller enskilda veterinärer som håller specialistjour skall i enlighet med avtalet svara för kvalificerad rådgivning till praktiserande veterinärer runt om i landet när det gäller behandling av sjuka och skadade sällskapsdjur, undersöka och behandla sjuka och skadade sällskapsdjur som kräver sådan kvalificerad djursjukvård som inte kan vänta till nästkommande vardag samt 18TP PT Stortingsproposition nr 47 (2004-2005) Om klinisk veterinaevakt og endringen av kapittel – Mattilsynet på statsbudjettet for 2005 under Landbruks – og matdepartementet Veterinärmarknader i vår omvärld tillvarata offentliga intressen, inklusive att utföra enstaka frivilliga eller beordrade tjänster åt myndigheterna. Detta sker mot ersättning som avtalas i särskild ordning. För veterinärer som deltar i specialistjouren utgår av statliga medel en ersättning om . Denna verk- samhet finansieras genom en särskild avgift på djurmat till säll- skapsdjur. Ursprungligen var denna avgift, som inbringar , öronmärkt för specialistjouren. Denna koppling är borttagen. Kostnaden för specialist- jouren uppgår till ca . Genom det avtal om klinisk veterinärjour m.m. som gäller från , har specialistjouren för sällskapsdjur avvecklats i sin organiserade form. Det innebär att det inte längre utgår någon statlig ersättning till veterinärer som upprätthåller sådan jour. En- ligt uppgift finns dock alltjämt veterinärer som håller specialistjour för sällskapsdjur på privat basis. Det åligger Mattilsynet att upprätthålla en veterinär beredskaps- jour, s.k. förvaltningsjour i hela landet. Förvaltningsjouren skall till- godose det allmännas behov av veterinär kompetens utanför ordi- narie arbetstid. Därmed skall säkerställas att en tillfredsställande beredskap upprätthålls i fall av extraordinära situationer och andra oönskade händelser, t.ex. utbrott av smittsamma djursjukdomar och så att effekterna av dessa kan förebyggas eller begränsas. Vissa regionala skillnader finns, men i huvudsak är förvaltningsjouren organiserad på följande sätt: Jour upprätthålls på distriktsnivå i totalt 27 av de 64 distrikten från den tidpunkt då distriktskontoret stänger och fram till kl. 2200 på vardagar och kl. 0800-2200 på helgdagar. Jour upprätthålls även på regional nivå inom fyra av de totalt åtta regionkontoren alla nätter kl. 2200-0800. Dessutom upprätthålls kontinuerlig jour dygnet runt på central nivå vid Mattilsynets huvudkontor. I samband med förvaltningsreform på livsmedelsområdet underströks att det inte får förekomma några ekonomiska eller andra kopplingar mellan Mattilsynet och tillsynsobjekten. Veterinärmarknader i vår omvärld viktigt mål var också ett renodla det statliga ansvaret. Denna ren- odling skulle återspeglas i organisationen. Mattilsynet som myndig- het har därför, bortsett från funktionsansvaret för den kliniska veterinärjouren, ingen själständig roll när det gäller att förse all- mänheten med veterinärtjänster. I den mån det behövs, t.ex. vid extraordinära händelser, skall Mattilsynets förvaltningsjour förstärkas med praktiserande veteri- närer från den öppna veterinärmarknaden. Att så kan ske, och att det finns en skyldighet för privatpraktiserande veterinärer att bistå i sådana situationer, följer såväl av 27 § djurhälsopersonallagen som av de båda avtalen om klinisk veterinärjour respektive specialist- jour. Som huvudregel skall den veterinära förvaltningsjouren ombe- sörja omedelbara åtgärder i samband med utbrott av smittsamma djur- och fisksjukdomar (A- B- och C-sjukdomar), hantering av akuta djurskyddsärenden, mottagnings- och avsändarkontroll av djur i samband med import och export, vägledning av personal inom den kliniska veterinärjouren om regelverk och myndighetsfrågor samt upprätthålla kontakt med polis- och tullmyndigheter är till ytan något mer än hälften så stort som och har en befolkning om ca 60 miljoner invånare. motsvarade den samlade jordbruksmarken av landets yta. av jordbruken i är större än . I och är av jordbruken större än . De flesta slag av lantbruksdjur har långsiktigt minskat i antal i . Antalet köttproducerande nötkreatur har dock ökat, långsamt men stadigt, . är största producent av fårkött, följt av , och . svarar för av den samlade fårköttproduktionen i EU-25. Veterinärmarknader i vår omvärld Tabell 10.6 Utvecklingen av antal lantbruksdjur av vissa slag i – 2005 Animalieproduktionen på de , särskilt verksamheten med köttproducerande nöt, drabbades hårt av utbrotten av BSE i början . Kulmen på epidemin nåddes . De senaste årens ökning av antalet köttproducerande nötdjur är i själva verket en återhämtning efter den ganska stora nedgång, som inträffade som en följd av BSE-krisen. Liksom i har andelen sällskapsdjur i den kliniska veteri- nära verksamheten ökat och andelen lantbruksdjur minskat. nästan halverades andelen nötkreatur från . Andelen får minskade från och andelen häst från . Det är sammantaget en betydligt större nedgång än som kan motiveras enbart av det minskade antalet djur. ökade andelen sällskapsdjur från 66 till 73,5 procent.TPF19FPT På uppdrag av House of Commons har den veterinära situation- en utretts och analyserats inom dess kommitté för livsmedels- miljö- och landsbygdsfrågor. Kommitténs slutsatser av analysen är att det (2003) finns tillräckligt med veterinärer, men att lantbrukets förändrade ekonomiska förhållanden, och struktu- rella förändring, leder till veterinärer kommer att anlitas i allt min- dre utsträckning. Efterfrågan på kliniska veterinärtjänster kommer därför att minska i lantbrukssektorn. Det innebär i sin tur att det blir mindre attraktivt för veterinärer att välja en inriktning mot t.ex. stordjursmedicin. , slog kommittén fast, innebär de djurhälso- och övervakningsstrategier som införs, att det krävs ökade veterinära insatser inom den förebyggande verksamheten med hälsoövervakning.TPF20FPT 19TP Surgeons (2002) A Survey of Employment in the UK Veteri- nary Profession in 2002, Se . 20TP ,, Environment, Food and Rural affairs Committee, Sixteenth report of session 2002-2003, Vets and Veterinärmarknader i vår omvärld Animal Health and Welfare Strategy I har ett arbete bedrivits med att ta fram gemen- samma riktlinjer för olika aktörer, inklusive djurägare, veterinärer och allmänheten, när det gäller djurens hälsa och välbefinnande. Syftet med den nya strategin är att utveckla ett nytt partnerskap inom vars ramar hållbara och långsiktiga förbättringar i husdjurens levnadsförhållanden och hälsa kan uppnås och så att samhället, samhällsekonomin och miljön kan skyddas mot allvarliga djursjukdomar.TPF21FPT Ett bärande tema i strategin är utvecklade partnerskap mellan olika aktörer. Bland andra som har viktiga roller i strategin utpekas, alla djurägare, veterinärer, alla intressenter som är inblandade i livsmedelsindustrin med framställning av animaliska livsmedel, landsbygds- miljövårds- och djurrättsorganisationer, fri- luftsmänniskor och andra som rör sig i naturen och där kommer i kontakt med djur, forsknings- utbildningsanstalter, enskilda kon- sumenter och myndigheter. Den brittiska förvaltningsmodellen kännetecknas av ett stort antal centrala, regionala och lokala förvaltningsorgan och icke statliga aktörer med vissa förvaltningsuppgifter. Gemensamma organ, där staten och industrin samverkar, förekommer också. Ansvarigt departement för livsmedel, jordbruk och miljö är Departement for Affairs (Defra). Departementets övergripande vision är att säkerställa förutsätt- ningar för en hög livskvalitet och . Ansvaret spänner över såväl traditionella jordbruksfrågor, t.ex. implementer- ing av CAP, som livsmedelssäkerhet, djurskydd, lantbrukets eko- nomi, och miljöfrågor i ett brett perspektiv. Frågor om veterinär yrkesutövning, djurhälsa och djurskydd hanteras inom avdelningen för djurjälsa och djurskydd under ledning av ). De operativa myndighetsuppgifterna inom veterinärsektorn han- teras inom ett antal centrala myndigheter inom DEFRA (). Visa uppgifter, såsom utfärdande av legitimation, disci- 21TP PT Animal Health and Welfare Strategy for , informationsmaterial från Defra, 2004, se Veterinärmarknader i vår omvärld plinära åtgärder och tillsyn över veterinär yrkesverksamhet handhas av . RCVS är statlig regleringsmyndighet för veterinärer i Stor- . RCVS svarar för att veterinär verksamhet håller en hög standard, bl.a. genom att utfärda föreskrifter, utfärda legitimationer och upprätthålla ett lagstadgat offentligt register över veterinärer, som har rätt att utöva yrket i landet. Registret omfattar enbart namn och adress, vilket framhållits som en brist. RCVS saknar t.ex. i stor utsträckning uppgifter om de enskilda veterinärernas inriktning på arbetsmarknaden. Dess- utom upprätthålls ett icke författningsreglerat register över djur- sjukvårdare. RCVS följer också utvecklingen på veterinärmark- naden genom återkommande undersökningar av verksamhetsför- hållandena bland brittiska veterinärer. RCVS är klagomålsinstans för veterinärsektorn och prövar inom sin Professional Conduct Departement ärenden om veterinärernas yrkesutövning. SVS är en ny central myndighet inom Defra. I själva verket är verk- samheten inte ny. Den har tidigare och i annan form bedrivits under beteckningen Ministry Vets. Den nya statusen innebär att SVS nu är ett separat centralt förvaltningsorgan under Defra. Denna åtgärd är ett led i regeringens strävan att skilja mellan cen- tral, policyskapande verksamhet och operativ verksamhet i syfte att öka fokus mot prestationer och effektivitet. SVS huvuduppgifter är att övervaka djurhälsoläget i avseende på smittsamma djursjukdomar och säkerställa ett gott djurskydd. I detta syfte utfärdas föreskrifter. SVS skall t.ex. säkerställa att höga standarder upprätthålls för djurskyddet i besättningar och under transporter. I verksamhetsplanen för ligger att genomföra kompletterande åtgärder för djurskydd vid transporter, bl.a. nya rutiner för godkännande av djurtransportörer. Sjukdomsövervak- ning, med särskilt fokus på fågelinfluensa är också prioriterade områden för /07.TPF22FPT SVS är ansvarig myndighet 22TP PT SVS Business Plan April 2006-March 2007 Veterinärmarknader i vår omvärld för kontrollprogrammen avseende smittsamma sjukdomar, t.ex. bovin tuberkulos (TB), scrapie och BSE. SVS utfärdar också intyg vid internationell handel med djur och djurprodukter. Redovis- ningen av SVS verksamhet genomsyras, dels av väl utvecklade for- mer för sådana samarbeten, dels av en genomgående strävan att, vid sidan av huvudmålsättningarna, verka för ett fungerande näringsliv i hela produktionskedjan från jord till bord.TPF23FPT SVS har 25 regionala kontor med spridning över hela Stor- inklusive och . Inför /07 har bl.a. följande målsättningar fastställts. Att bidra till implementering av the Animal Health and Wel- fare Strategy genom att tillämpa kontroll- och övervaknings- program enligt standardiserade metoder. Införa särskilda djur- och folkhälsopolicys för vissa sjukdomar, t.ex scrapie, BSE och bovin TB. Förstärka beredskapen inför smittsamma djursjukdomar, bl.a. genom fler större beredskapsövningar, som involverar andra aktörer. Utfärda av de hälsointyg som krävs vid export av djur inom gällande tidsgränser. Följa upp anmälningar om allvarliga brott mot djurskyddslagen genom gårdsbesök inom . Genom benchmarking följa upp kundernas syn med myndig- hetens prestationer och mäta i vilken utsträckning de motsvarar offentliga standarder för servicenivåer i offentlig förvaltning. En del av det operativa arbetet med provtagningar, övervakning och intyg utförs av egen personal. Det finns även genomarbetade planer för samverkan med andra myndigheter och aktörer, t.ex. jord- brukets organisationer. SVS har ett nära samarbete med ca 7 000 praktiserande veterinärer i hela landet, både i den löpande verksam- heten med kontroller, provtagningar och intygsskrivning och i samband med extraordinära händelser, såsom sjukdomsutbrott. En inte obetydlig andel av de veterinära myndighetsuppgifterna ute i fält genomförs av privatpraktiker, på uppdrag av SVS. Det gäller särskilt i områden som har de mest utbredda problemen med tub- erkulos, nämligen sydvästra och södra . Det gäller också glesbefolkade områden där avstånd och resvägar talar för att 23TP PT SVS Corporate Plan April 2005-March 2007 Veterinärmarknader i vår omvärld en lokal veterinär bistår myndigheten. Dessa uppdrag till privat- praktiker har givits fortlöpande under hand. Vissa myndig- hetsuppgifter har utförts av privatpraktiserande veterinärer och be- talats direkt av kunden. Detta förfarande skall nu ses över i syfte att skapa större systematik samt säkerställa kvalitet och rättsäkerhet. Bland annat skall mer långsiktiga kontrakt tecknas med veterinär- företag och andra producenter av veterinärtjänster. Alltjämt kommer dock att en del av myndighetsuppgifterna att utföras av privata aktörer på uppdrag av SVS. SVS första budget för /06 omfattade . Härav avsåg insatser mot bovin TB, scrapie och BSE, övrig sjukdomsöver- vakning och kontroll, insatser för underhåll av krisbered- skapen inför sjukdomsutbrott samt djurskyddsarbete. Officiella uppgifter i samband med export av djur och djur- produkter svarade för av omsättningen. () är operativt ansvarig för köttkontroll och livsmedelshygien inom animalieområdet. MHS bildades som del av det dåvarande departementet för jordbruk, fiskeri och livsmedel. Dessa departementsuppgifter hanteras nu inom Defra. När MHS bildades övertogs köttkontrollen från samman- lagt ca 300 lokala kontrollmyndigheter. MHS är nu en del av (), som är en fristående myndighet under regeringen med författningsmässig grund i the Food Standards Act från år 2000.TPF24FPT