sou · GVB355 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt den senaste undersökningen uppgick den genomsnittliga betalningstiden i (uppgick den ). Undersökningen visar också att offentliga institutioner i de europeiska länderna ofta har bland de längsta betalningstiderna. Redovisning och inbetalning av mervärdesskatt Det finns således omständigheter som tyder på att problemet med långa betalningstider har vuxit, vilket får stor betydelse vid bland annat redovisning och inbetalning av mervärdesskatten. av de tillfrågade företagen i undersökning anger att de tvingats betala mervärdesskatt på en faktura innan de fått betalt för den och uppger att mervärdesskattereglerna orsakat stora likviditetsproblem. Företag med högst i mervärdesskattepliktig omsättning skall redovisa mervärdesskatten en gång i inkomstdeklarationen, men kan hos begära att få redovisa en gång i en skattedeklaration. För företag som har en mervärdesskattepliktig omsättning på högst skall skattedeklarationen vara inlämnad och betalning ske senast den 12:e i andra månaden efter redovisningsperioden. Dessa företag har som minst 42 eller på sig att betala och redovisa mervärdesskatten och som mest 72 eller i det fallet att faktura utfärdas på redovisningsperiodens första dag. Rådets sjätte direktiv /388/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande om- sättningsskatterTPF1FPT överlämnar till medlemsstaterna att bestämma redovisningsperiodens längd, så länge den inte överstiger . Varje beskattningsbar person skall dock senast efter utgången av redovisningsperioden lämna in en deklaration. Fristerna för redovisning och betalning av mervärdesskatt, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter är föremål för översyn av (dir. 2005:129). 1TP PT EGT L 145, , s 1 (Celex 31977L0388). redovisning och inbetalning av mervärdesskatt omfattas därför inte av denna utredning. Betydelse för den inre marknaden och regleringar inom EU Sena betalningar och långa betalningstider är ett fenomen som allvarligt stör handeln mellan medlemsstater på den inre marknaden. Det drabbar särskilt svenska företag som relativt sett betalar sina fakturor . Trenden går emellertid mot att svenska företag utökar sina betalningstider och därigenom delvis anpassar sig till andra länder inom EU medan exempelvis sydeuropeiska företag, som länge varit kända för sina mycket sena betalningar, blivit betydligt bättre på detta område. I EU gäller och rådets direktiv /35/EG av om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (direktivet om sena betalningar)TPF2FPT. Med handelstransaktioner avses transaktioner mellan företag eller mellan företag och offentliga myndigheter som leder till leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster mot ersättning. Enligt direktivet är medlemsstaterna bland annat skyldiga att säkerställa att borgenären vid en för sen betalning skall vara berättigad till dröjsmålsränta. Borgenären skall även ha möjlighet att få en exekutionstitel när det gäller otvistiga fordringar samt rätt att kräva skälig ersättning för indrivningsåtgärder. Oskäliga betalningsvillkor skall kunna jämkas. Enligt direktivet skall Europeiska kommissionen genomföra en översyn och komma med förslag till åtgärder för att förbättra direktivet. Denna översyn har dock ännu inte inletts. Uppgifterna om bristande betalningsmoral hos vissa företag m.m. är allvarliga och medför påtagliga problem för de företag som drab- bas. Rapporterna om att problemen ökat i omfattning är oroande, inte minst ur ett tillväxtperspektiv men även när det gäller sysselsättningen. 2TP PT EGT L 200, , s. 35 (Celex 32000L0035). Problemet med betalningsmoralen har tagits upp i diskussioner med näringslivet. Självsanering är en väg att gå, men det kan inte uteslutas att andra åtgärder kan komma att behövas. För att analysera möjliga åtgärder för att komma till rätta med den brist- ande betalningsmoralen behöver dock en bättre bild av om- fattningen av problemen och vilken typ av företag det handlar om m.m. tas fram. Innan några konkreta åtgärder kan föreslås bör därför bättre kunskap inhämtas om frågan och en mer grundläggande utredning och utvärdering av problemens om- fattning genomföras. Efter en analys av denna kartläggning bör behovet av att vidta åtgärder utredas samt förslag läggas om vilka åtgärder som bör vidtas för att man skall komma till rätta med problemen. Sådana åtgärder kan t.ex. syfta till en självreglering eller innebära lag- ändringar. Konsekvenserna av eventuella förslag och alternativ till dem måste vara noggrant utredda och en avvägning gentemot nyttan med förslagen skall göras. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att dels kartlägga omfattningen av problemen med sena betalningar och långa betalningstider, dels analysera vilka behov av att vidta åtgärder som föreligger. Utredaren skall även, mot bakgrund av behovsanalysen, föreslå åtgärder för att komma till rätta med problemen. I fråga om dessa åtgärder skall utredaren vara fri att pröva olika slags lös- ningar. Uppdraget omfattar inte att föreslå övergripande förändringar av civilrättslig lagstiftning eller förändringar i gällande mervärdesskattelagstiftning. Detsamma gäller fristerna för redovisning och betalning av mervärdesskatt, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. I arbetet skall utredaren särskilt beakta eventuella förändringar av och rådets direktiv om sena betalningar. I förekommande fall skall utredaren utforma förslag till de lagändringar eller ändringar av andra regelverk som de föreslagna åtgärderna kommer att kräva. Enligt 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) skall konsekvenser i olika avseenden av utredningsförslag beräknas och redovisas. När det gäller konsekvenserna för företag skall utredaren samråda med och i den mån de är tillämpliga skall även föreskrifterna i förordningen (1998:1829) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor beaktas. De föreslagna åtgärderna skall kostnadsberäknas och i den mån åtgärderna medför statsfinansiella kostnader skall utredaren också föreslå hur dessa skall finansieras. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om långa betalningstider (N 2006:08) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att dels kartlägga omfattningen av problemen med sena betalningar och långa betalningstider, dels analysera behoven av att vidta åtgärder samt mot bakgrund av behovsanalysen, föreslå åtgärder för att komma till rätta med problemen (dir. 2006:71). Utredningen skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningen skall i stället redovisa sitt uppdrag . Uppdragsgivare: om sena betalningar 1(10) Population och urval ..................................................................................... Sekretess och utlämnande............................................................................. Viktberäkning och estimation ...................................................................... Bilaga 1: Missiv och frågeblankett Bilaga 2: Partiellt bortfall 2(10) Enkätenheten vid () har till mars genomfört en enkätundersökning på uppdrag av en statlig utredning Åtgärder för att motverka problem med sena betalningar. Bakgrunden till att undersökningen genomfördes var att finna lösningar på om långa betalningstider medför stora administrativa och ekonomiska bördor för företagen. Undersökningen genomfördes som en postenkät med två påminnelser. Populationen utgjordes av företag med mindre än 250 anställda. Totalt var det 1 742 företag som besvarade frågeblanketten, vilket är av urvalet. Frågeblanketterna registrerades via skanning, varefter datafil och tabeller framställdes. har varit undersökningsledare, har varit produktionsansvarig, har ansvarat för urvalsdragningen och har framställt resultattabellerna. har varit behjälplig med metodfrågor. Populationen, d v s de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, utgörs i denna undersökning av företag (aktiebolag) med 1-249 anställda inom vissa branscher. För att kunna dra ett urval från populationen skapas en urvalsram som avgränsar, identifierar och möjliggör koppling till objekten i populationen. Urvalsramen i denna undersökning har skapats utifrån SCB:s företagsregister. Antalet företag i ramen var 115 010 (enheter) . Den statliga utredningen och SCB har efter diskussion beslutat att urvalsstorleken ska vara 3 000 företag. Stickprovets storlek bestämdes utifrån uppsatta precisions- och kostnadskrav. Från urvalsramen drogs ett stratifierat obundet slumpmässigt urval om 3 000 företag med hjälp av ett av SCB egenutvecklat urvalsprogram. Ett stratifierat obundet slumpmässigt urval innebär att alla objekt inom respektive stratum har lika stor sannolikhet att komma med i urvalet. För att vara säker på att urvalet innehåller tillräckligt många individer/objekt i viktiga redovisningsgrupper, exempelvis företag med en viss egenskap, kan dessa redovisningsgrupper definieras som egna strata. Sedan kan stickprovsstorleken fördelas till dessa strata på ett sätt som gör att urvalet innehåller ett lämpligt antal företag från den aktuella redovisningsgruppen. 3(10) Tillverkningsindustri (1-11) Byggverksamhet (12) Tjänstenäringar (13-16) Ingen övertäckning kom till SCB:s kännedom under urvalsarbete eller vid insamlingsfasen. Tabell 1b Population och urval (totalt) Tabell 1c Population och urval (stratum 1-3) 1)Nettourval är det som kvarstår efter det att övertäckningen har tagits bort från bruttourvalet. Tabell 1d Population och urval (stratum 4-6) 2)Nettourval är det som kvarstår efter det att övertäckningen har tagits bort från bruttourvalet. Tabell 1e Population och urval (stratum 7-9) 3)Nettourval är det som kvarstår efter det att övertäckningen har tagits bort från bruttourvalet. Frågeblankettens framsida bestod av ett informationsbrev där uppgiftslämnarna kunde läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan SCB och den statliga utredningen. Brevet informerade också om att uppgifter hämtas från och att samtliga uppgifter är skyddade av personuppgiftslagen och sekretesslagen, att det är frivilligt att delta och att 4(10) tabeller kommer att levereras till Utredningen om långa arbetstider. (Se bilaga 1) Behandlingen av personuppgifter i undersökningen har anmälts till SCB:s juridiska kansli. Kopplingen till personuppgifterna tas bort efter slutleverans. Den statliga utredningen har utformat frågorna i frågeblanketten i samarbete med SCB. Blanketten har även genomgått en skrivbordsgranskning hos SCB:s mättekniska laboratorium. Blanketten bestod av 27 numrerade frågor varav några hade delfrågor, vilket genererade totalt 30 frågor. Frågorna handlade bl.a. om avtalade betalningstider, sena betalningar, inbetalning av moms och några bakgrundsfrågor. (Se bilaga 1) Förutom variabler som samlats in via frågeblanketten har ett antal registervariabler hämtats från SCB:s Företagsregister och använts i tabellkörningarna. Dessa är antal anställda, SNI-kod, bransch (16 st.), gruppering av bransch (3 st.) och gruppering av anställda (3 st.). Frågeblanketterna skickades ut till urvalsobjekten med post. Via informationsbrevet ombads de besvara frågorna och skicka tillbaka frågeblanketten till SCB. Det första utskicket genomfördes , sedan skickades två påminnelser ut till dem som inte besvarat frågeblanketten. Den första påminnelsen bestod av ett tack- och påminnelsekort (ToP) och skickades ut . Den andra påminnelsen var en enkätpåminnelse och skickades ut . Tabell 2 Beskrivning av inflödet (totalt). 5(10) Tabell 2a1 Beskrivning av inflödet, angivet i antal Tabell 2a2 Beskrivning av inflödet, angivet i antal Tabell 2a3 Beskrivning av inflödet, angivet i antal Tabell 2b1 Beskrivning av inflödet, angivet i andelar Tabell 2b2 Beskrivning av inflödet, angivet i andelar 6(10) Tabell 2b3 Beskrivning av inflödet, angivet i andelar Bortfallet består dels av objektsbortfall som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor på blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig åt från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka, t.ex. på grund av sjukdom. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 3 nedan. Med ej avhörda menas att ingen uppgift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats. Med avböjd medverkan menas att SCB meddelats att uppgiftslämnaren är förhindrad eller inte vill medverka i undersökningen. Tabell 3 Beskrivning av objektsbortfall Företaget avvecklat/vilande Kan ej besvara av annan anledning Kan ej besvara av annan anledning innehåller t.ex. företag som är dotterbolag i en koncern och säljer enbart internt. De flesta av dessa har haft samtal med . Partiellt bortfall kan bero på att frågan är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas och att uppgiftslämnaren då inte besvarar rätt frågor. Till partiellt bortfall räknas även dubbelmarkeringar och svar som inte kan tydas. 7(10) Det är viktigt att beakta det partiella bortfallet då datamaterialet analyseras. Det partiella bortfallet för respektive fråga redovisas i bilaga 2. För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar genomförts vid kontrollen av det partiella bortfallet. I denna undersökning varierar det partiella bortfallet relativt kraftigt. Fråga 1 hade det lägsta partiella bortfallet (0,) och fråga 5b det högsta (33,). Databeredningen genomfördes av Enkätenheten vid SCB. Samtliga inkomna frågeblanketter prickades av i Enkätenhetens avregistreringssystem. Frågeblanketterna skannades med programvaran ReadSoft DOCUMENTS FORMS. Kontroller genomfördes under och efter registreringen. Då kontrollerades bl.a. dubbelmarkeringar och att endast värden förekommer i materialet. Vikter har tagits fram för att kunna räkna upp resultatet till populationsnivå. Uppräkning med vikter medför att resultat kan redovisas för hela populationen och inte bara för de svarande. Om vikterna inte används så kan resultaten bli helt missvisande. Vikterna kompenserar för objektsbortfallet men inte för det partiella bortfallet och därmed kan antalsuppgifterna i respektive tabell bli olika. Eftersom urvalet är stratifierat så har 9 vikter beräknats, en för respektive stratum. Vikterna kompenserar därmed för att urvalsobjekten i olika strata har olika stor sannolikhet att komma med i urvalet. Vikterna för respektive stratum har beräknats med formeln: = Nh * nh = Nh nh mh mh wk =Vikt för varje objekt i stratum h (h=1, 2, 3,) Nh=Antal individer i stratum h nh=Antal individer i bruttourvalet i stratum h mh=Antal individer som svarat samt övertäckning i stratum h Vikterna bygger på antagandet att övertäckningen är lika stor bland de svarande som i bortfallet samt att bortfallet inte skiljer sig från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna. 8(10) För skattning av totaler används följande formel: Yˆ = r wk yk där wk = total vikt för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker över de svarande (r) För skattning av medelvärden används följande formel: där wk = total vikt för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker över de svarande (r) Vikterna ska användas vid framställning av tabeller och diagram samt vid beräkning av statistiska mått. Varianser ska beräknas med vedertagen metod. Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte bara de svarande. Antalsuppgifterna är således skattningar av antal företag i populationen med den aktuella egenskapen. Att det uppräknade antalet företag är olika för olika frågor beror dels på det partiella bortfallet (se under rubriken ) och dels på hoppinstruktioner då olika delpopulationer avses. Frågorna har korstabulerats mot variablerna bransch (klassat utifrån SNI) och kundgrupp (fråga 25). Eftersom variabeln kundgrupp kommer från en fråga som har ett visst partiellt bortfall och inte från en registervariabel (som bransch), så kommer det uppräknade antalet företag för variabeln kundgrupp inte vara det samma som för bransch. Den större delen av korstabellerna har framställts mot en grövre klassning av variablerna bransch och kundgrupp för att antalet ingående observationer i respektive klass inte skulle bli för litet i tabeller framtagna på delmängder av populationen. Före tabellframställning avseende frågorna 2 - 22 samt konstruerade variabler har en selektering gjorts utifrån svaret på fråga 1 så att de som svarat Nej på fråga 1 inte ingått i tabellerna. 9(10) Utöver hela populationen har korstabeller framställts även för delmängder. företag med export > (fråga 23) företag där de tre största kundernas andel överstiger 50 eller mer (fråga 24) företag eller mer av försäljning till stora företag (fråga 27) företag eller mer av försäljning till offentlig sektor (fråga 27) företag eller mer av försäljning till en kundgrupp (fråga 26) (endast mot Kundgrupp) SCB tillämpar en bred definition på kvalitet. För att hålla en hög kvalitet och täcka kvalitetsdimensionerna används vid genomförandet av undersökningar ett kvalitetssäkringsprogram med kontroller i undersökningens olika faser, allt från planering till dokumentation och uppföljning. I SCB MIS 2001:1 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik ges en ingående beskrivning av SCB:s kvalitetsbegrepp och de olika kvalitetskomponenterna. Nedan beskrivs de begrepp som har betydelse för denna undersökning. Ett problem som kan uppstå är täckningsfel. Det innebär att urvalsram och population inte helt stämmer överens. Täckningsfelen kan delas in i två typer, dels undertäckning som innebär att vissa enheter som ingår i populationen saknas i urvalsramen, dels övertäckning som innebär att enheter som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. SCB:s företagsregister bedöms vara av god kvalitet och bra uppdaterat. I denna undersökning har varken någon övertäckning eller undertäckning observerats. 10(10) Denna kvalitetskomponent avser fel som uppkommer på grund av att man endast undersöker en del av populationen, det vill säga att ett urval har dragits. Urvalsfel är således den avvikelse mellan ett skattat värde (estimat) och det faktiska värdet (parametern) som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvalsfelets storlek minskar med en ökad urvalsstorlek. Vid ett korrekt urvalsförfarande kan urvalsfelets storlek skattas och bland annat anges med osäkerhetsintervall i form av konfidensintervall. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då respondenten inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. För att försöka minimera mätfelen har frågeblanketten granskats av SCB:s mättekniska laboratorium och kontroller har genomförts, t ex kontroll av tillåtna värden vid dataregistrering. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan fel uppstå, så kallade bearbetningsfel. Som exempel på bearbetningsfel kan registreringsfel och kodningsfel nämnas. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. Vanligtvis är denna typ av fel försumbara. De eventuella fel som bortfallet kan ge upphov till kallas bortfallsfel. Det inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt (har en annan fördelning) avseende undersökningsvariablerna. Regeringen har tillsatt en utredning med uppgift att kartlägga förekomsten av långa betalningstider i näringslivet. Långa betalningstider kan medföra stora administrativa och ekonomiska bördor för företagen. För att finna lösningar på detta är det angeläget att få en bättre bild av betalningstider i näringslivet och av hur långa betalningstider framför allt drabbar små- och medelstora företag. Undersökningen syftar till att kartlägga betalningstider i näringslivet samt vilka konsekvenser långa betalningstider får för små- och medelstora företag. Undersökningens resultat kommer att ligga till grund för eventuella förslag om åtgärder. Undersökningen genomförs av () på uppdrag av Utredningen om långa betalningstider (N:2006:08). SCB har hand om urvalsdragning, utskick, insamling, registrering av inkomna svar och tabellkörningar. Alla svar är viktiga Ett urval omfattande 3 000 företag har dragits med hjälp av statistiska metoder. SCB har dragit ett representativt urval från . Er medverkan är frivillig men Ert svar är mycket viktigt och bidrar till att undersökningens resultat blir tillförlitligt. Representanter från Företagarna och medverkar som experter i utredningen. De båda företagsorganisationerna uppmanar sina medlemmar och andra företag att delta undersökningen. Vi ber Er svara på frågorna och skicka tillbaka blanketten i det portofria svarskuvertet . Ett stort tack på förhand för Er medverkan! Om du vill ha information om undersökningen och dess syfte eller hjälp med frågorna: Om du har frågor om insamlingen av frågeblanketten: 1.Har ert företag sålt varor eller tjänster till företag eller offentlig sektor? 2.Anger ert företag lika långa betalningstider till små företag, till stora företag och till offentlig Nej Æ Gå till fråga 4 Hur lång betalningstid anger ni vanligtvis på era fakturor ställda till företag och offentlig sektor? Æ Gå till fråga 5 4.Hur många dagars betalningstid har ert företag vanligtvis angett på fakturor till följande kundgrupper ? Om olika företag inom en och samma kundgrupp nedan har olika betalningsvillkor, v.v. ange ett genomsnitt. Små företag (0 – 49 anställda) (50 – 250 anställda) Stora företag (mer än 250 anställda) 5.Ungefär hur stor andel av era fakturor har en betalningstid som är a) längre än ? b) eller längre? a) Har ni medgett längre betalningstider än till följd av påtryckningar från kunder? Ja, någon enstaka gång Nej, aldrig Æ Gå till fråga 9 b) Från vilken/vilka kundgrupper har Små företag (0 – 49 anställda) (50 – 250 anställda) Flera svar får markeras Stora företag (mer än 250 anställda) Hur bedömer ni konsekvenserna av era kunders krav på långa avtalade betalningstider de Ja, vid flera pga. era kunders krav på långa avtalade betalningstider blivit försenad med ... ... inbetalning av moms, skatteavdrag och ... betalning av leverantörsskulder? ... betalning av ränta eller amortering till banker eller Har den avtalade betalningstiden på fakturor från ert företag ökat, varit oförändrad eller minskat de Har det förekommit att era kunder inkommit med 1 betalningen efter utsatt datum de senaste 12 Nej Æ Gå till fråga 22 Ungefär hur stor andel av betalningarna från respektive kundgrupp har inkommit efter utsatt Små företag (0 – 49 anställda) (50 – 250 anställda) Stora företag (mer än 250 anställda) Hur många dagar efter utsatt datum har de för sena betalningarna i genomsnitt inkommit under Små företag (0 – 49 anställda) (50 – 250 anställda) Stora företag (mer än 250 anställda) Ungefär hur stor andel av de fakturor som betalats efter utsatt datum är försenade mer Vilka åtgärder har ni vidtagit de senaste 12 månaderna när kunder inte betalat enligt Ja, vid flera Överlåtit/belånat fakturan Har ert företag krävt Ja, vid varje dröjsmålsränta från nedanstående kundgrupper vid för sena betalningar? Små företag (0 – 49 anställda) (50 – 250 anställda) Stora företag (mer än 250 anställda) a) Har ni upplevt påtryckningar från era kunder att inte Ja, någon enstaka gång Nej, aldrig Æ Gå till fråga 17 b) Från vilken/vilka kundgrupper har Små företag (0 – 49 anställda) (50 – 250 anställda) Flera svar får markeras Stora företag (mer än 250 anställda) Har det hänt att ni under de senaste 12 Ja, vid flera