sou · GVB331 · 2008-01-01 00:00:00 — Som utredaren antyder föreligger det dock uppenbara svårigheter för en underrättelse- myndighet att hantera dessa frågor på bredden och i förhållande till såväl offentlig som privat sektor. Problemen torde inte minska, vare sig nationellt eller internationellt, om får möjlighet att avlyssna kabeltrafik. Vidare innebär den nära kopplingen mellan skydd av kritisk infrastruktur (CIP) och skydd av kritisk informationsinfrastruktur (CIIP) att analys- och policy- frågorna bör hanteras av den nya myndigheten. Översyn av , och Kris- beredskapsmyndigheten och Styrelsen för psy- kologiskt försvar för att skapa en myndighet för frågor om samhällets beredskap och säkerhet En särskild utredare skall göra en översyn av verksamheterna vid , och Styrelsen för psykologiskt försvar i syfte att lämna förslag till en preciserad uppgifts-, ansvars- och resursfördelning. Syftet är att lägga samman relevanta delar av myndigheterna till en myndighet för frågor om samhällets beredskap och säkerhet samt att pröva om övriga delar eventuellt bör föras över till andra befintliga myndigheter. Den nya myndigheten skall ha uppgifter inom områdena skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar samt kunna hantera upp- gifter före, under och efter en kris. Myndigheten skall vara både förberedande och operativt verksam och kan därigenom också bli en naturlig kontaktpunkt såväl i som i det internationella samarbetet inom området krisberedskap. En sammanläggning av verksamheterna skulle ge rationaliseringsvinster och synergi- effekter. Utredaren skall utgå från den inriktning som regeringen angivit i propositionen Samverkan vid kris – för ett säkrare sam- hälle (prop. 2005/06:133). Utredaren skall vidare överväga hur till- syn kan ges en oberoende ställning i förhållande till myndighetens övriga uppgifter. Behovet av att skapa en mer ändamålsenlig organisation I propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) redogjorde regeringen för en ny struktur för plane- ringen för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen angav vidare att strukturen ställde krav på samordning av vissa gemensamma frågor. Samordningen var av sådan karaktär och omfattning att den närmast hörde hemma på myndighetsnivå. En ny myndighet skulle därför inrättas. Myndigheten skulle dock inte frånta andra myndigheters deras ansvar inom sakområden varför regeringen inte ansåg att Statens räddningsverks uppgifter borde ingå i den nya myndighetens ansvarsområde. beslutade om bildande av Krisberedskapsmyndig- heten (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). Myndigheten fick uppgifter enligt ovan och övriga utpekade ansva- riga myndigheter skulle, enligt ansvarsprincipen, ha ansvar i hela hotskalan från fredsverksamhet till krigets krav. Försvarsberedningen har i sin rapport strategi för säkerhet (Ds 2006:1) konstaterat att de senaste årens händelser visar att gränsen mellan en olycka, allvarlig kris och en extraordinär händelse blir alltmer diffus. I EU-sammanhang går utvecklingen från fokus på räddningstjänst mot en bredare syn på skydd och säkerhet i ett sammanhang. ansvarar Krisberedskapsmyndig- heten och för frågor inom områdena skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Dessa områden har mycket gemensamt och skulle med fördel kunna hanteras som en helhet. Uppgifter inom dessa områden skulle kunna vara lämpliga för den sammanlagda myndigheten, men fortsatta överväganden och preciseringar krävs. Extraordinära händelser kan t.ex. orsakas av stora olyckor, avsiktliga angrepp och smitta. Oavsett orsak bör dessa områden hanteras utifrån ett helhetsperspektiv, eftersom det finns ett behov av att säkerställa viss funktionalitet i samhället och i olika verksamheter oavsett vad det är som stör eller hotar en verk- samhet. En helhetssyn bör eftersträvas med utgångspunkt från att kunna hantera olyckor och störningar i vardagen till de komplette- rade åtgärder som krävs för att hantera extraordinära händelser och ytterst höjd beredskap. Detta bör kunna skötas med ett samman- hållet arbetssätt. Ansvarsprincipen är rådande vilket innebär att myndigheter som normalt är ansvariga inom en sektor även fort- sättningsvis är ansvariga för krishanteringen. En särskild myndig- het för frågor om samhällets beredskap och säkerhet stärker dock vissa övergripande funktioner och kan fungera som ett stöd till de sektorsansvariga myndigheterna. Regeringen delar Försvarsberedningens uppfattning att förut- sättningarna för krisberedskapen har ändrats och att de senaste årens händelser visar att gränsen mellan allvarliga olyckor och extraordinära händelser har blivit allt mer diffus. Arbetet med kris- hantering vid extraordinära händelser har utvecklats under de år som gått och därmed behöver också strukturen för krishanteringen förändras. Regeringen visade i propositionen Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133) på behovet av åtgärder inom detta område. Som ett led i utvecklingen av samhällets kris- beredskap uttalade regeringen i propositionen ett behov att genomföra en översyn av verksamheterna vid Statens räddnings- verk, och Styrelsen för psykologiskt försvar. Dagens struktur för krishantering bygger på sektorsansvar och geografiskt områdesansvar som syftar till att säkerställa sam- ordningen. Denna struktur ligger fortsatt fast men arbetsformer och organisation behöver utvecklas. I propositionen Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle lyfts behovet av en utvecklad natio- nell krishanteringsförmåga och en effektiv myndighetsstruktur upp. Regeringen pekar på behovet av att utreda båda dessa frågor. Utredningen om en krisledande myndighet i krishanterings- systemet kräver att en systemanalys genomförs av ansvar och roller och att förhållandet till befintliga författningar analyseras medan myndighetsöversynen kräver en verksamhetsanalys för att nå de effektivitetsvinster som eftersträvas. Regeringen anser att myndig- heterna har uppgifter som överlappar och berör varandra och att det finns möjlighet att öka verksamhetsnyttan genom att bedriva verksamheterna i en myndighet. En särskild utredare skall göra en översyn av verksamheterna vid , och Styrelsen för psykologiskt försvar i syfte att lämna förslag till en preciserad uppgifts-, ansvars- och resursfördelning mellan myndigheterna. Syftet är att lägga samman relevanta delar av myndigheterna till en myndighet för frågor om samhällets beredskap och säkerhet samt att pröva om övriga delar eventuellt bör föras över till andra befint- liga myndigheter. Den nya myndigheten skall ha uppgifter inom områdena skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar samt kunna hantera uppgifter före, under och efter en kris. Myndigheten skall arbeta både förberedande och operativt, och kan därigenom få stor trovärdighet. Utredaren skall lämna förslag till en preciserad och ändamålsenlig uppgifts-, ansvars-, och resursfördelning i sam- band med sammanläggningen av verksamheter vid myndigheterna. Rationaliseringsvinster och synergieffekter skall eftersträvas och belysas. Utredaren kan även låta annan verksamhet, som bedrivs av de myndigheter som faller under Försvarsdepartementets ansvars- område enligt instruktion, ingå i översynen om det framstår som ändamålsenligt att lägga samman även den verk- samheten med den nya myndigheten för frågor om samhällets beredskap och säkerhet. Argumenten för och mot en sådan sam- manläggning skall då redovisas. Utredaren skall även belysa förhål- landet mellan den nya myndigheten för frågor om samhällets beredskap och säkerhet och de sektorsansvariga myndigheterna och särskilt hur dessa myndigheters kompetens och erfarenheter skall kunna tas tillvara. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning om närmare utformning av ett system med en krisledande myndighet. I uppdraget framgår att utredningen skall bedriva sin verksamhet i nära samverkan med denna utredning. En utgångspunkt är att den nya myndigheten skulle kunna få uppgiften att vara krisledande myndighet. Utifrån ovannämnda helhetssyn skulle sammanslagningen leda till rationaliseringsvinster och synergieffekter. En förändrad myn- dighetsstruktur skulle också kunna underlätta bl.a. kommunernas och länsstyrelsernas verksamhet. De skulle få en kontaktpunkt i stället för som två. Myndigheten skulle också vara en kon- taktpunkt i det internationella samarbetet inom området krisbered- skap. Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) redovisade regeringen det planeringssystem och den struktur för att samordna arbetet med att hantera svåra påfrest- ningar på samhället i fred och civilt försvar som tillämpats från . Fokus i propositionen låg på det förebyggande, sårbar- hetsreducerande samt förberedande arbetet. I propositionen Sam- verkan vid kris – för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133) beto- nas krishantering och samhällets förmåga att hantera kriser. ansvarar och för frågor inom områdena skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Dessa områden har mycket gemensamt och bör med fördel kunna hanteras som en helhet. För att förbättra helhets- synen i arbetet med samhällets säkerhet är det angeläget att förena verksamheten inom området skydd mot olyckor hos Statens rädd- ningsverk med arbete med att stärka krisberedskapen. Ett helhetsgrepp med denna inriktning bör tas genom en översyn av verksamheterna hos myndigheterna. I sitt arbete skall utredaren särskilt beakta följande. Det finns ett behov av en effektiv myndighetsorganisation och en tydlig ansvars- och uppgiftsfördelning. Verksamheter inom myndigheterna som ledning, forskningssamordning, utveckling, planering, utbildning, övning, metodstöd och analys bör läggas samman, helt eller delvis. I den mån utredaren kommer fram till att delar av verksamheterna lämpligen kan lyftas bort från den nya myndigheten bör det över- vägas i vilken utsträckning dessa kan integreras hos andra myndig- heter, t.ex. , , , Försvarshögskolan och Sida. Motivet är att renodla en verksamhetsstruktur som stödjer det breda säker- hetsarbetet och utvecklingen av skydd mot olyckor samt krisbered- skap i ett helhetsperspektiv. Förslag till nya rutiner, processer etc. som bättre tar tillvara helhetsperspektivet skall redovisas av utre- daren. Utredaren bör bl.a. analysera konsekvenserna av att föra samman sektorsövergripande verksamhet med sektorsverksamhet. En viktig utgångspunkt för utredaren skall vara att myndigheten skall hantera den av samordnade krisförberedande verksamheten, Statens räddningsverks bistånds- och katastrofberedskap och uppdrag att ha beredskap att ta emot internationell hjälp vid stora olyckor och allvarliga krissituationer samt Statens räddningsverks samordnande ansvar för arbetet med barnsäkerhet på nationell nivå. Utredaren bör studera erfarenheterna från uppbyggnad av andra länders motsvarande myndigheter. Utredaren skall lämna förslag till hur en effektiv tillsyns- och uppföljningsverksamhet bör utfor- mas och hur den kan få en oberoende ställning i förhållande till myndighetens övriga uppgifter. Utredaren bör särskilt analysera myndighetens uppgifter att utfärda tillämpningsföreskrifter, all- männa råd och att ge olika typer av stöd och utbildning i för- hållande till uppgiften att bedriva tillsyn. Frågan om det finns behov av föreskriftsrätt när det gäller formerna för krisberedskaps- arbetet samt i arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser bör vidare övervägas. Utredaren skall särskilt beakta verksamhet före, under och efter en olycka eller en kris utifrån ett målstyrt och systematiskt arbete av den verksamhet som stärker samhällets säkerhet. Det bör även analyseras hur uppgifter inom sektorsverksamheten räddnings- tjänst förhåller sig till övergripande krisberedskap, t.ex. kärnkrafts- beredskap, naturolyckor samt bistånds- och katastrofberedskap. Detta skall genomföras i nära samverkan med utredningen om ett system med en krisledande myndighet. I uppdraget ingår att lämna förslag till effektivisering och rationaliseringar samt förenklingar i kontakterna mellan myndigheten och andra myndigheter, läns- styrelser, kommuner och landsting när det gäller både händelser och åtgärder som inryms i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och lagen (2002:883) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting samt förordning (2006:942) om kris- beredskap och höjd beredskap. Enligt förslag i propositionen Sam- verkan vid kris – för ett säkrare samhälle (prop.2005/06:133) ersätts den senare lagen (2002:883) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting fr.o.m. av lagen (2006:544) om kommuner och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. För- enklingen kan t.ex. handla om att skapa en kontaktpunkt när det gäller krisberedskapen, civilt försvar och skydd mot olyckor. Utredaren bör beskriva hur arbetet inom EU och FN inom området krisberedskap kan hanteras i den nya myndigheten. I EU- sammanhang går utvecklingen från fokus på räddningstjänst mot en bredare syn på skydd och säkerhet i ett sammanhang. har frågor som rör allvarliga kriser kommit att uppmärksammas allt mer inom andra delar av samarbetet inom EU. är lokaliserat i , Kristine- hamn, , , , och . Kris- beredskapsmyndigheten är lokaliserad i och i . Styrelsen för psykologiskt försvar ligger i . skall lämna förslag till lokalisering av verksamheterna vid den nya myndigheten Utredaren bör även analysera samhällets behov av utbildning inom ramen för skydd mot olyckor och krisberedskap samt dess organisering och lokalisering. Utredaren skall i detta sammanhang också överväga om synergieffekter kan nås genom att lägga sam- man verksamhet med t.ex. , Polis- högskolan och Försvarshögskolan samt den utbildning som bedrivs i gymnasieskolan med bäring på försvar, krisberedskap samt skydd mot olyckor. Statens räddningsverks utbildnings- plattformar skall även ses över utifrån perspektivet av kostnads- effektivitet. med den utredning som följer av dessa direktiv genomförs som nämndes inledningsvis en utredning med uppgift att analysera och lämna förslag till utformning av en krisledande myndighet i krishanteringssystemet. I den utredningen skall utre- daren beskriva förutsättningar för när och hur en tvärsektoriell krisledning på central myndighetsnivå bör utövas samt analysera vad det innebär att leda i en kris med sektorsövergripande konse- kvenser. Utredningarna skall bedriva sitt arbete i nära samverkan. Utredaren skall redogöra för de ekonomiska och personella kon- sekvenserna i och med skapandet av den nya myndigheten samt de förslag till författningsändringar som utredningens förslag föranle- der. Dessutom skall varje nytt förslag som utredaren lämnar följas av en ekonomisk beräkning avseende de finansiella konsekvenserna av förslaget. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall samarbeta med de statliga myndigheter som berörs av utredarens förslag. Utredaren skall särskilt samråda med utred- ningen om ett system med en krisledande myndighet. Utredaren skall även samråda med kommuner och landsting. Vidare skall utredaren samverka med andra utredningar som har till upp- gift att överväga organisation, ansvar m.m. med anknytning till kris- och säkerhetsfrågorna, exempelvis (dir. 2004:93), utredningen om effekterna av klimatförändringar och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minskas (dir. 2005:80) eller översynen av inspektionsverksamheten för säkerhets- och skydds- frågor inom transportområdet (dir. 2005:108). beakta vad som sägs i slutrapporten från Rådet för stöd och sam- ordning efter flodvågskatastrofen, Efter flodvågen – det andra halv- året. Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisa- tioner informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Tilläggsdirektiv till utredningen av myndigheten och Styrelsen för psykologiskt försvar för att skapa en myndighet för frågor om samhällets beredskap och säkerhet (Fö 2006:03) Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande har den dåvarande chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av Statens rädd- ningsverk, och Styrelsen för psyko- logiskt försvar för att skapa en myndighet för frågor om samhällets beredskap och säkerhet (dir. 2006:80). Enligt direktivet är en utgångspunkt att om en ny myndighet blir följden av översynen skall denna kunna få uppgiften att vara kris- ledande myndighet. Denna utgångspunkt skall inte längre gälla. Utredaren skall samråda med den utredare som skall biträda med att utreda inrättandet av en nationell kris- hanteringsfunktion inom i syfte att förbättra den nationella krishanteringsförmågan. Ekonomi – i dagens myndigheter De kostnader som tas upp nedan har beräknats utifrån siffror, där inget annat anges. Personalkostnader är inklusive avgifter. När utredningen har sett över lokalkostnader och lokal- storlek har rikthyror använts. Dessutom har utredningen använt det etablerade riktvärdet 29 m2P P per års- arbetskraft. KBM har höga hyror för sina lokaler i både och Sollef- teå. KBM betalar /m2P P i för lokalerna på och /m2P P för lokalerna i . Rikthyran enligt i är /m2P P och i /m2P .P Jämfört med normvärdet betalar således KBM drygt för mycket för lokalerna i och 3,4 mnkr för mycket för lokalerna i . för loka- lerna i tecknades av och löper tom , men det finns en klausul i avtalet som inne- bär att om avtalet ej förlängs måste myndigheten betala till fastighetsägaren. Detta på grund av att omfattande investeringar och ombyggnationer gjordes vid inflyttningen och att KBM, som fick överta avtalet, ännu inte hunnit betala av denna del genom sin årliga hyra. SRV har för sina lokaler i ett avtal som gör att myndig- heten ligger 2,7 mnkr lägre i sina hyreskostnader än normvärdet. I och i betalar SRV något över . Dessa avvikelser är enligt utredningens mening försumbara. SRV betalar fortfarande för de lokaler i som enheten för brand- farliga och explosiva ämnen förut begagnade. Årskostnaden är 963 tkr och SRV betalar för dessa lokaler . Skolorna har av naturliga skäl högre hyror med tanke på dess övningsfält och på de anläggningar som finns på respektive skola. För två av skolorna har hyresavtalen omförhandlats och har en årshyra på 15,2 mnkr, 12,2 mnkr, Revinge 15,7 mnkr och 13,6 mnkr. I och med att anlägg- ningarna är stora och inte enbart rymmer kontorslokaler utan även övningsfält och övningslokaler är det svårt för utredningen att ta ställning till hyreskostnaderna. Det är dock angeläget att hålla nere kostnaderna så mycket som möjligt i den framtida utbildnings- organisationen. SPF har en förhållandevis hög hyra, 2,2 mnkr på årsbasis, vilket betyder /m2P .P SPF har 13 årsarbetskrafter och enligt norm behövs då knappt 400 m2P P kontorsyta mot dagens 933 m2P .P Utred- ningen kan konstatera att SPF betalar ca 1,3 mnkr i överhyra enligt den rikthyra som beräknar för . Enligt uppgift till utredningen så hyr SPF ut 50 m2P P till vilka administreras av KBM och finansi- eras via anslaget 7:5 Krisberedskap. Dessutom måste utredningen påpeka att antalet kvadratmeter per årsarbetskraft både för KBM i och för SPF:s del är högre än norm, 62 m2P P per årsarbetskraft i och 72 m2P P hos SPF jämfört med riktvärdet 29 m2P .P Även för KBM i överstiger antalet kvadratmeter . Administration(personal, ekonomi, internservice och IT-stöd) Utredningen har begärt in ett omfattande underlag avseende de tre myndigheternas administration. Utifrån detta underlag kan utred- ningen konstatera att nästan 200 årsarbetskrafter arbetar med administration av något slag inom de tre myndigheterna. Detta innebär att av antalet årsarbetskrafter sysselsätts inom admi- nistrationen. SRV är den myndighet som har flest i administrativa uppgifter, 148,5 årsarbetskrafter av 752. KBM har 47,5 av 190 och SPF 2,5 av 13. Utredningen har delat in administrationen i ett antal kategorier som personal, ekonomi, internservice och IT-stöd. Utredningen bedömer att administrationen i den nya myndigheten i förhållande till de tre nuvarande kan minskas betydligt. Nedan redogörs mer detaljerat för respektive område. Totalt arbetar 16,2 årsarbetskrafter med personaladministration vilket betyder knappt i personalkostnader. Direkta kostna- der kopplade till personaladministrationen uppgår till ca . finns 5,2 årsarbetskrafter som arbetar med löneadmi- nistration, ca 2,5 mnkr i personalkostnader. arbetar 45,3 årsarbetskrafter inom ekonomiadministrationen på de tre myndigheterna, varav 38 på SRV (14 årsarbetskrafter på SRV arbetar med budgetering och uppföljning och resterande 24 med redovisning). Personalkostnaderna uppgår totalt till ca och direkta kostnader kopplade till verksamheten till 5,1 mnkr. Direkta kostnader är exempelvis avgifter till och avgifter till för . Myndigheterna hanterar sammanlagt ca 44 500 fakturor och både SRV och KBM anger att antalet är ökande. Bland annat ökar faktureringen på KBM till följd av den pågående utbyggnaden av Rakel-systemet. För den interna servicen i har KBM 7,5 årsarbetskrafter anställda. Dessa personer hanterar vaktmästeri, städning, växel, resetjänst och reception. Personalkostnad för dessa är 2,3 mnkr. I köper KBM den mesta internservicen, kostnaden upp- går till ca 4,1 mnkr . Myndigheten har dock 1,1 årsarbets- krafter anställda för att arbeta med exempelvis säkerhetsfrågor. KBM har två registratorsfunktioner, en på vardera lokaliseringsort och personalkostnaderna för dessa uppgick till knappt 900 tkr. SRV har totalt personalresurser för internservice som motsvarar 32 årsarbetskrafter. Av dessa finns 15 vid en internserviceenhet i , 9 vid skolorna och resterande 8 inom andra delar av ver- Personalkostnaden uppgår till ca . Personalen hanterar allt ifrån post, dokumenthantering och arkiv, förråd för publika- tioner, frågor som avser lokalvård, säkerhetssystem till vaktmästeri. Den numera myndighetsgemensamma växeln vid SRV bemannas av 5,5 årsarbetskrafter. Personalkostnaderna uppgår till 2,1 mnkr. KBM, SPF och SRV har sammanlagt direkta kostnader om 4,4 mnkr för telefonväxlarna. SPF har ingen internservice. Myndigheterna har således tillsammans drygt 41 årsarbetskrafter som arbetar med internservice (inkl. telefonväxel) till en personal- kostnad om . arbetar totalt 14 årsarbetskrafter med upphandlingsfrågor varav 13 på SRV. De totala personalkostnaderna uppgår till ca och de direkta kostnaderna till ca 600 tkr. Vid KBM utgör upphandling en del av den ordinarie administrativa verksamheten. På SRV arbetar 31 årsarbetskrafter med IT-stöd. Myndigheten har alltifrån softwareservice till hårdvaruservice och callcenter-funktion inom myndigheten. En sammanställning visar att SRV har närmare 120 olika IT-system. En stor del av dessa är egen- utvecklade. Personalkostnaderna uppgår till nästan och de direkta kostnaderna till 7,2 mnkr. KBM har 13 årsarbetskrafter som arbetar med IT-stöd varav 3 befattningar är placerade i och övriga i . Perso- nalkostnaderna uppgår till 5,9 mnkr och de direkta kostnaderna till knappt . I dessa kostnader ingår utveckling och drift av både WIS och Krisp. SPF har inget eget IT-stöd utan köper tjänsten för ca 900 tkr . Verksledningen på både KBM och SRV består av en General- direktör och Överdirektör. SPF har enbart en Generaldirektör. Personalkostnaderna för dessa 5 personer uppgår till ca 5,3 mnkr. På både KBM och SRV finns en stab kopplad till myndighets- ledningen. har KBM flyttat in hela forsknings- samordningen m.m. i staben. Utredningen har dock tittat på hur staben var organiserad 2006 och då arbetade 8,9 årsarbetskrafter där. Personalkostnaderna uppgick till 6,3 mnkr. SRV har en stab om 10 personer till en personalkostnad om ca 6,1 mnkr. På SPF finns ingen stab. Vid SRV finns två internrevisorer, till en personalkostnad om 1,4 mnkr. SRV har ett informationssekretariat placerat i som sam- ordnar och stödjer kommunikationsplanering och aktiviteter för verkets ledning och avdelningar.