sou · GWB354 · 2008-05-16 00:00:00 — Det finns skäl att vid bedömningen av antalet överklaganden, i ett initialt skede, utgå från att överklaganden kan komma förekomma bland hela den grupp som bedöms beröras av förslagen, även om det antas att många av dem endast kommer att vara berörda . Enligt denna uppskattning skulle överklaganden av uppbördsmyndighetens beslut kunna leda till merkostnader vid 188TP PT Uppskattningarna är mycket grova. Som underlag har tjänat dels uppgifter från , dels vissa kostnadsuppskattningar som redovisas i SOU 2007:45 Utökat elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter. 189TP PT har uppskattat kostnaderna till initialt och därefter en årlig kostnad på några . länsrätterna på per år.TPF190FPT Ett mer tilltaget antagande skulle vara att måltillströmningen till de allmänna förvaltningsdomstolarna skulle vara cirka 250 per årTPF191FPT, vilket skulle leda till att kostnaden för målen i domstolarna i vart fall inte skulle överstiga . En arbetslöshetsförsäkringsavgift på den nivå som föreslås (mot- svarande i princip den högsta avgift som någon medlem i en arbetslöshetskassa betalar) innebär att den som har möjlighet att bli medlem i en arbetslöshetskassa som har en lägre medlemsavgift får ekonomiska drivkrafter att bli medlem. Det är också rimligt att tänka sig att de bestämmelser som föreslås om undantag från avgiftsskyldigheten för ett visst avgiftsår, t.ex. vid mycket låga inkomster , kan skapa ekonomiska drivkrafter för medlemmarna i arbetslöshetskassorna att utträda. I avsnitt 15X .5X belyses vilka effekter ett genomförande av försla- gen kan tänkas ha för bl.a. arbetsmarknaden och arbetslöshetskas- sorna. I detta avsnitt (avsnitt 15X .2.2)X beskrivs vissa beräkningar av hur ett förändrat antal medlemmar i arbetslöshetskassorna skulle påverka de direkta ekonomiska konsekvenser som beskrivs i avsnitt 15X .2.1.X Beskrivningarna ska bara ses som räkneexempel avsedda att belysa vilka direkta ekonomiska konsekvenser individers benägen- het att vara medlem i en arbetslöshetskassa skulle kunna få. I detta avsnitt (avsnitt 15X .2.2)X beskrivs också några beräkningar av hur ett förändrat antal ersatta dagar i arbetslöshetsförsäkringen skulle påverka de direkta ekonomiska konsekvenser som beskrivs i avsnitt 15X .2.1.X Även dessa beskrivningar ska bara ses som räkneex- empel, avsedda att belysa vilka direkta ekonomiska konsekvenser ett förändrat utnyttjande av arbetslöshetsförsäkringen skulle kunna få. Som framgår kan konstateras att såväl förändrade medlemsantal i arbetslöshetskassorna som en förändrad arbetslöshetsnivå kan 190TP PT Enligt uppgift från uppgår den genomsnittliga styckkostnaden per behandlat mål vid länsrätt till (). De mål som här kan bli aktuella bedöms i vart fall inte innebära en högre kostnad än de genomsnittliga. 191TP PT Dvs. av 250 000 betalningsskyldiga, vilket är jämförbart med den andel överklaganden som sker av Centrala beslut om återbetalning av lån enligt nämndens årsredovisning . påverka de ekonomiska konsekvenserna på ett betydande sätt. Skulle antalet medlemmar öka relativt mycket som arbetslösheten ökar påtagligt för den grupp som berörs av förslagen skulle, som framgår av nedan redovisade räkneexempel, en bety- dande del av det nettoöverskott som beräknats ovan kunna utebli. Konsekvenser av förändrat antal medlemmar i arbetslöshetskassorna Ett genomförande av förslagen leder till såväl ökade kostnader som ökade intäkter på statsbudgeten. Enligt de beräkningar som redovisats ovan skulle den statsfinansiella nettoeffekten utan hänsyn till dynamiska effekter av förslagen bli ett överskott på , exklusive administrativa kostnader. Denna nettoeffekt påverkas påtagligt om antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna förändras. Om hänsyn tas till förändringen av intäkterna från arbetslöshetsförsäkringsavgiften, förändringen av intäkterna från den föreslagna arbetslöshetsavgiften från arbetslös- hetskassornaTPF192FPT samt förändringen av kostnaden för statsbidraget till arbetslöshetskassorna, skulle nettoeffekten förändras med vid en förändring av medlemsantalet i arbets- löshetskassorna med 100 000 personer. Det innebär t.ex. att om antalet medlemmar ökar från den i beräkningarna antagna nivån på 3 800 000 medlemmar till 4 060 000 medlemmar, vilket motsvarar en situation där hälften av dem som bedöms bli avgiftsskyldiga väljer att i stället bli medlemmar, så skulle den statsfinansiella nettoeffekten minska till ett överskott på . Konsekvenser av förändrat antal ersatta dagar i arbetslöshetsförsäkringen Den ovan redovisade nettoeffekten på statsbudgeten utan hänsyn tagen till dynamiska effekter av förslagen har som nämnts beräk- nats till . Om arbetslösheten i den grupp som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa skulle ligga på en annan nivå, skulle nettoeffekten påverkas. Om arbetslösheten t.ex. skulle vara lägre, så skulle överskottet öka med 192TP PT Prop. 2007/08:118. Om arbetslösheten i stället skulle vara högre, skulle överskottet minska med . På motsvarande sätt skulle högre arbetslöshet minska överskottet med och en dubbelt så hög arbetslöshet med . För en bedömning av rimligheten i den typen av förändringar som används i räkneexemplen kan sägas att arbetslösheten i de berörda grupperna var mer än dubbelt så hög som de var . 15.2.3Sammanfattande bedömning av förslagens ekonomiska konsekvenser I tabellX 15.3X sammanfattas de ekonomiska konsekvenser som jag bedömer att förslagen kommer att få. Beloppen i tabellen är baserade på ett antagande om att hälften av den grupp som bedöms vara avgiftsskyldiga vid införandet av den obligatoriska arbetslös- hetsförsäkringen successivt inträder som medlemmar och att gruppen avgiftsskyldiga därefter är (dvs. cirka 260 000 personer).TPF193FPT Arbetslösheten har antagits ligga på samma nivå som . har hänsyn tagits till att övergångsreglerna innebär att antalet år som används i underlaget för att bestämma avgiftsskyldigheten är reducerat. 193TP PT Se avsnitt 15.5.3. Tabell 15.3 Förslagens samlade statsfinansiella konsekvenser åren 2010 och därefter med antagande om 260 000 avgiftsskyldiga . Förändrat bidrag till Alfa- De initiala kostnaderna för uppbyggnad av verksamheten ska enligt mina förslag uppkomma i huvudsak . Jag bedömer att IT-utveckling m.m. kan komma att innebära kostnader på högst och att kostnaden för uppbördsmyndigheten kommer att uppgå till under 2009.TPF194FPT 15.3Beskrivning av de avgiftsskyldiga Jag bedömer (se avsnitt 15X .2.1)X att cirka 524 000 personer kommer att bli avgiftsskyldiga. Det motsvarar den grupp som jag bedömer kommer att få utökade förmåner vid arbetslöshet till följd av ett införande av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Till de personer som jag bedömer kommer att bli avgiftsskyldiga kan läggas merparten av de cirka 450 000 personer som har utträtt som medlemmar i arbetslöshetskassorna och som jag bedömer kommer att i förekommande fall åter inträda i en arbetslöshetskassa (se avsnitt 15X .5.3)X . I det följande jämförs gruppen avgiftsskyldiga med dels med- lemmarna i arbetslöshetskassorna, dels personer som inte är medlem i en arbetslöshetskassa och inte är skyldiga att betala arbetslöshetsförsäkringsavgift trots att de kan anses tillhöra arbetskraften eftersom de har åtminstone vissa arbetsinkomster. Uppgifterna i detta avsnitt (avsnitt 15X .3)X avser situationen , dvs. innan arbetslöshetskassorna började tappa medlemmar i ganska stor omfattning, och baserar sig på en simulering av de föreslagna bestämmelserna om arbetslöshetsförsäkringsavgift. 15.3.2Två tredjedelar är män Något fler män än kvinnor tillhör arbetskraften. Enligt statistik från var andelen män av arbetskraften. är det något fler kvinnor () än män som är medlem i en arbetslöshetskassa. Något fler män än kvinnor har alltså avstått från att frivilligt ansluta sig till den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen trots att de tillhör arbetskraften. Andelen kvinnor är således något högre än andelen män bland arbetslöshetskassornas medlemmar, trots att andelen 194TP PT Jag anser att ett rimligt antagande är att kostnaden blir halva den årliga kostnaden under det år som myndigheten kommer att finnas under halva året. Antagandet bygger på att de initiala kostnaderna för anskaffning av lokaler och inventarier m.m. kompenseras av att myndigheten inte kommer att vara fullt bemannad redan från . män är större på arbetsmarknaden som helhet. Trots att könsför- delningen på arbetsmarknaden och i arbetslöshetskassorna inte avviker från hälften-hälften med mer än någon procent får dessa förhållanden den effekten att andelen män som inte är medlem i arbetslöshetskassa och har del av det därmed sammanhängande inkomstrelaterade försäkringsskyddet vid arbetslöshet är betydligt högre än andelen kvinnor. Bland dem som enligt mina beräkningar kommer att vara skyldiga att betala arbetslöshetsförsäkringsavgift är därför män. När det gäller personer som inte är medlem i en arbetslöshets- kassa skiljer sig könsfördelningen påtagligt mellan dem som är avgiftsskyldiga och dem som bedömts tillhöra arbetskraften men som de fem närmast föregående åren inte haft tillräckliga arbetsin- komster för att avgiftsskyldighet ska inträda. Bland dem som inte är avgiftsskyldiga är nära exakt hälften kvinnor. Bland dem som är avgiftsskyldiga är som nämnts omkring två tredjedelar män. Det är alltså ungefär dubbelt så många män som kvinnor bland dem som är avgiftsskyldiga. Det är i denna grupp en något mindre övervikt män bland de lite yngre och störst övervikt män bland dem som är . 15.3.3De yngsta på arbetsmarknaden är överrepresenterade I figur 15.3 jämförs åldersfördelningen mellan dem som enligt mina förslag blir avgiftsskyldiga och dem som är medlem i en arbetslös- hetskassa. Figur 15.3 Åldersfördelning för personer som uppfyller kriterierna för avgiftsskyldighet och för medlemmarna i arbetslöshetskassorna. Utbetalningarna av grundbeloppet visar tydligt att många yngre på arbetsmarknaden saknar inkomstrelaterat försäkringsskydd vid arbetslöshet. Denna grupp kommer att gynnas av att medlemsvill- koret med krav på tolv månaders medlemskap i arbetslöshetskassa för rätt till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet avskaffas. I ännu högre grad kommer de att gynnas av att arbetslöshetsförsäk- ringen blir obligatorisk, dvs. när den inkomstrelaterade ersättning- en vid arbetslöshet blir helt oberoende av medlemskap i en arbetslöshetskassa. Benägenheten att bli medlem i en arbetslös- hetskassa är nämligen betydligt lägre bland unga nyetablerade på arbetsmarknaden, än bland äldre. De föreslagna reglerna om arbetslöshetsförsäkringsavgift leder därför till att de unga på arbetsmarknaden är överrepresenterade bland dem som enligt mina beräkningar kommer att vara skyldiga att betala sådan avgift. Detta gäller särskilt i åldrarna . av de avgiftsskyldiga kommer att vara under . Motsvarande andel bland medlemmarna i arbetslöshetskas- sorna är . Merparten av befolkningen under är dock varken medlem i någon arbetslöshetskassa eller avgiftsskyldi- ga. Detta beror på att en majoritet av de yngre inte är etablerade på arbetsmarknaden. För de yngre är en av de regler som medger avgiftsbefrielse särskilt betydelsefull. Cirka en tredjedel av personerna under som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa blir avgiftsbefriade på grund av att de har inkomster under gränsen på 1,5 basbelopp, dvs. de har haft arbetsinkomster över gränsen på 2,7 basbelopp något av men har låga inkomster avgiftsåret. En betydande del av dem som blir avgiftsbefriade av detta skäl är studenter. Även bland de yngre är det fler män än kvinnor bland de avgifts- skyldiga, men könsfördelningen är något jämnare än bland de något äldre. Sammantaget innebär det att av de avgifts- skyldiga männen är jämfört bland de avgiftsskyldiga kvinnorna. 15.3.4De äldsta på arbetsmarknaden är överrepresenterade Andelen av befolkningen som är medlem i en arbetslöshetskassa sjunker betydligt och särskilt markerat . Detta har många förklaringar. Fler äldre än yngre får t.ex. nedsatt arbetsförmåga av medicinska skäl och lämnar arbetsmarknaden med sjukersättning. Jag föreslår att personer som lämnar arbetsmarknaden helt eller nästan helt med sjukersättning ska undantas från avgiftsskyldighet. En sådan regel är särskilt betydelsefull för äldre. Trots en flexibel pensionsålder är det fortfarande många som lämnar arbetsmarknaden vid precis . Både de nuvarande reglerna i arbetslöshetsförsäkringen och de regler som jag föreslår för den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen ansluter till detta så att både rätten till förmåner och skyldigheten att betala avgifter upphör när en person fyller . Trots att det alltså är vanligt att personer arbetar till dess att de fyller , och en del också fortsätter att arbeta därefter, finns det en inte obetydlig andel av befolkningen som lämnar arbetskraften före uppnådda . Jag har därför föreslagit dels en automatisk regel om avgiftsbefrielse för personer som får tillräckligt höga pensionsinkomster (motsva- rande årliga inkomster på 260 gånger den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen), dels en regel om att en person efter ansökan kan få avgiftsbefrielse om han eller hon tagit ut ålderspen- sion och har utträtt ur arbetsmarknaden. Även om hänsyn tas till reglerna om undantag från avgiftsskyl- dighet är äldre, särskilt personer , något överrepresente- rade bland dem som blir avgiftsskyldiga. Enligt mina beräkningar är av de avgiftsskyldiga eller äldre, medan motsvarande andel bland medlemmarna i arbetslöshetskassorna är . Reglerna om avgiftsbefrielse för personer med sjukersättning och för personer med större pensionsinkomster innebär dock att mer än hälften av dem som annars skulle vara avgiftsskyldiga slipper betala avgift. I likhet med vad som gäller för de yngsta är könsfördelningen bland dem inte lika ojämn som bland dem , även om männen är i majoritet även bland de äldsta. av de avgiftsskyldiga kvinnorna är jämfört med bland männen. I figurX 15.4X redovisas inkomstfördelningen för avgiftsskyldiga jämfört med inkomstfördelningen för medlemmarna i arbetslös- hetskassorna. Figur 15.4 Arbetsinkomstfördelning för personer som uppfyller kriterierna för avgiftsskyldighet och för medlemmarna i arbetslöshetskas- sorna. Inkomstfördelningen för medlemmarna i arbetslöshetskassorna och för dem som är avgiftsskyldiga har stora likheter. På två punkter kan skillnader dock identifieras. För det första är det något större andelar av de avgiftsskyldiga som har arbetsinkomster i intervallet från cirka 50 000 till , och för det andra är andelen med höga arbetsinkomster (över ) högre i denna grupp. Bland de avgiftsskyldiga har arbetsinkomster under avgiftsåret som överstiger (inkomstni- vå). Motsvarande andel bland medlemmarna i arbetslöshetskassor- na är . Med tanke på den stora skillnaden i könsfördelningen i de båda grupperna skulle skillnaderna i inkomstfördelning till viss del kunna förklaras av att det är en betydligt större andel män bland de avgiftsskyldiga. Män har ju oftare högre arbetsinkomster än kvinnor. Den betydande skillnaden mellan andelen med arbetsin- komster bland medlemmar respektive avgiftsskyldiga som framgår av figurX 15.4X blir också något försva- gad när hänsyn tas till skillnaderna i könsfördelning. Bland de avgiftsskyldiga männen har arbetsinkomster på eller mer medan motsvarande andel bland kvinnorna är . För både män och kvinnor finns det dock en något högre andel med höga arbetsinkomster bland de avgiftsskyldiga än bland medlemmarna i arbetslöshetskassorna. 15.3.6Personer med relativt låga inkomster är överrepresenterade Som framgår av figurX 15.4X är det relativt sett vanligare att de avgiftsskyldiga har låga inkomster. av de avgifts- skyldiga har arbetsinkomster som understiger under avgiftsåret (lönenivå) jämfört med bland medlemmarna i arbetslöshetskassorna. Värt att notera är dock att andelen personer med riktigt låga arbetsinkomster, , är större bland medlemmarna. En del av de skillnader i arbetsinkomst som kan identifieras mellan medlemmarna i arbetslöshetskassorna och dem som blir avgiftsskyldiga kan förklaras med de små skillnader som också gäller åldersfördelningen i respektive grupp. Att det är en något större andel yngre som inte är medlem i en arbetslöshetskassa kan nämligen förklara varför det också finns en överrepresentation av personer med relativt låga arbetsinkomster, eftersom yngre oftare har lägre arbetsinkomster än äldre. Om en jämförelse görs av inkomstfördelningen i de båda grup- perna för respektive kön separat, visar det sig att bilden blir ungefär densamma som vid jämförelsen där både kvinnor och män ingår. Bland de avgiftsskyldiga kvinnorna finns det en något större andel med låga arbetsinkomster. Samma mönster framträder vid en jämförelse mellan manliga avgiftsskyldiga och manliga medlemmar. Andelen avgiftsskyldiga med inkomster är dock betydligt lägre bland män än bland kvinnor. Bland männen är andelen och bland kvinnorna . Det har inte inom ramen för det analysmaterial som jag haft tillgång till kunnat identifieras vem som arbetar hel- och deltid. Överrepresentationen av personer med låga inkomster skulle dock kunna vara ett tecken på att personer som arbetar deltid är överre- presenterade. Regeln om avgiftsbefrielse för avgiftsskyldiga med låga inkoms- ter har förstås stor betydelse för hur många med låga arbetsin- komster som får betala avgift. Trots att enligt regeln om avgiftsbe- frielse vid låga inkomster även andra inkomster än arbetsinkomster inkluderas, skulle betydligt fler personer med låga arbetsinkomster vara avgiftsskyldiga utan den regeln. Utan en sådan regel skulle mer än hälften av de personer som skulle få betala avgift ha arbetsin- komster och så mycket som en fjärdedel skulle ha arbetsinkomster . 15.3.7Inkomstförhållandena är relativt stabila När det gäller personer som inte är medlem i en arbetslöshetskassa skiljer sig inkomstfördelningen mellan dem som är avgiftsskyldiga och dem som bedömts tillhöra arbetskraften men som de fem närmast föregående åren inte haft tillräckliga arbetsinkomster för att avgiftsskyldighet ska inträda. Nästan nio av tio personer som är avgiftsskyldiga har en arbetsinkomst under avgiftsåret på mer än 2,5 prisbasbelopp (). Bland dem som tillhör arbetskraften men som inte är avgiftsskyldiga är motsvarande andel bara cirka en av tre. De allra flesta som är avgiftsskyldiga hade alltså även det aktuella avgiftsåret ganska betydande arbetsinkomster. Bland de avgiftsskyldiga hade de allra flesta () haft arbetsinkomster som översteg 2,7 prisbasbelopp närmast föregåen- de år. Det är över huvud taget sällsynt att en avgiftsskyldig får betala arbetslöshetsförsäkringsavgift enbart på grund av arbetsin- komster som tjänats in långt tillbaka i tiden. I tabellX 15.4X beskrivs för denna grupp vilket år som är det senaste för vilket arbetsin- komsterna översteg 2,7 prisbasbelopp. Tabell 15.4 Andel av de avgiftsskyldiga som haft arbetsinkomster översti- gande 2,7 prisbasbelopp som föregår avgifts- året. Arbetsinkomsten överstiger 2,7 prisbasbelopp: – året före avgiftsåret – före avgiftsåret men inte året därpå – före avgiftsåret men inget av – före avgiftsåret men inget av – före avgiftsåret men inget av 15.3.8Företagare är kraftigt överrepresenterade Det finns betydande svårigheter att i befintlig statistik och tillgängliga registeruppgifter identifiera gruppen företagare i arbetslöshetsförsäkringens mening, bl.a. eftersom definitionen av en företagare i arbetslöshetsförsäkringen skiljer sig från andra rättsområden.TPF195FPT Det bör också nämnas att den pågående utred- ningen om företagare i trygghetssystemenTPF196FPT, som jag samrått med, har i uppdrag att bl.a. föreslå hur definitionen av vem som ska betraktas som företagare i arbetslöshetsförsäkringen kan förtydli- gas och att gruppen företagare således kan komma att förändras. Trots att det därmed inte med exakthet kan fastställas hur många företagare som vid arbetslöshet skulle få sin ersättning bestämd efter de regler som gäller företagare eller hur många företagare som inte är medlem i en arbetslöshetskassa, finns det vissa möjligheter att uppskatta vilka som skulle kunna betraktas som företagare i arbetslöshetsförsäkringens mening. I det material som jag använt i analysen av konsekvenserna av mina förslag finns det nämligen variabler som anger om en person i skatteteknisk 195TP PT Ds 2003:27 s. 114. 196TP PT N 2006:11, dir. 2006:37. mening är att betrakta som enskild företagare eller delägare i ett fåmansföretag.TPF197FPT Lite av dem som definieras som enskilda företagare är enligt underlaget medlem i en arbetslöshetskassa. av samma grupp kommer enligt förslagen att bli avgiftsskyldiga. Detta kan jämföras med att av hela befolkningen i åldern 18–är medlem i en arbetslöshetskassa och att bedöms bli avgiftsskyldiga. Det är alltså cirka fyra gånger så vanligt bland enskilda företagare att mina förslag leder till avgiftsskyldighet. Även bland delägare i fåmansföretag är det vanligare än bland anställda att avgiftsskyldighet uppstår. Överrepresentationen av fåmansföretagare är emellertid inte lika stor som av enskilda företagare. Andelen fåmansföretagare som är medlemmar uppgår till och andelen avgiftsskyldiga till . Sammanlagt innebär dessa siffror att andelen företagare (enligt båda definitionerna) av alla avgiftsskyldiga är , varav enskilda företagare och fåmansföretagare. Bland medlemmarna är motsvarande andelar sammanlagt varav enskilda företagare och fåmansföretagare. Bland de avgiftsskyldiga i åldrarna uppgår andelen företagare till . 15.3.9Födelselandet kan ha betydelse Personer som är födda i ett annat land än är i mindre utsträckning medlem i en arbetslöshetskassa och har i större utsträckning låga eller inga arbetsinkomster jämfört med personer födda i landet. Emellertid är det en lika stor andel av dem som är födda i som av dem som är i födda i ett annat land som bedöms bli avgiftsskyldiga – . Skillnaden är dock stor mellan personer födda i olika delar av världen. Personer födda i övriga berörs i samma utsträckning som svenskar av förslagen, även bland dessa är andelen avgiftsskyl- diga . Personer födda i en stat i Europeiska unionen utanför är däremot överrepresenterade bland dem som är 197TP PT Respektive företagarkategori definieras i materialet på följande sätt: Enskilda företagare – personer som deklarerar inkomst av näringsverksamhet som överstiger inkomst av tjänst. Delägare i fåmansföretag – personer som äger kvalificerade andelar i ett fåmansägt företag. SOU 2008:54 Konsekvenserna av förslagen Bland dessa är andelen avgiftsskyldiga . Andelen avgiftsskyldiga bland personer födda i övriga , och är i stället något lägre – mellan . 15.3.10 De avgiftsskyldiga arbetar i delvis andra branscher Det finns några noterbara skillnader mellan de avgiftsskyldiga och medlemmarna i arbetslöshetskassorna vad gäller vilka näringsgre- narTPF198FPT de är sysselsatta i. Särskilt inom två branscher är de avgifts- skyldiga överrepresenterade. av de avgiftsskyldiga arbetar inom handelTPF199FPT jämfört med bland med- lemmarna. arbetar inom fastighetsverksamhetTPF200FPT jämfört med bland medlemmar. De avgiftsskyldiga är också överrepresenterade inom jord- och skogsbrukTPF201FPT, hotell och restaurang samt offentlig förvaltningTPF202FPT. Inom särskilt två branscher är i stället de avgiftsskyldiga under- representerade. av de avgiftsskyldiga arbetar inom tillverkning jämfört bland medlemmarna och arbetar inom hälso- och sjukvårdenTPF203FPT jämfört bland medlemmarna. De avgiftsskyldiga är också något underrepresenterade inom utbildning. Eftersom förekomsten av deltidsarbete varierar i hög grad mel- lan olika branscher skulle branschfördelningen bland de avgifts- skyldiga kunna ge en indikation på om deltidsarbete är mer eller mindre vanligt förekommande bland de avgiftsskyldiga jämfört med bland medlemmar. Branschfördelningen ger dock en svårtol- kad bild.