sou · GWB312 · 2008-02-28 00:00:00 — har analyserat väntade förändringar på värdepappersmarknaderna som följer på olika EU-initiativ på värdepappersområdet, och vilka konsekvenser det kan få för handeln med finansiella instrument i och för som finansiellt centrum.TPF264FPT EU har som mål att genomföra åtgärder som stärker effektivitet avseende finansiell handel. Tre EU-initiativ bedöms få stora effekter.TPF265FPT Förändringarna bedöms få konsekvenser i och . bedömning är att ett sannolikt scenario är att en aktie inte behöver handlas där den är noterad 263TP PT [2006]. 264TP PT [2007]. 265TP PT Dessa är MiFID (Markets in Directive), Code of Conduct for Clearing and Settlement (CoC) och Target 2 Securities (T2S). MiFID har bl.a. till syfte att öka konkurrensen i handelsledet genom att det tillåter uppkomsten av alternativa handelsplatser, så kallade multilaterala handelsplattformar (Facility eller MTF). MiFID innehåller även många andra delar såsom best execution, vilket innebär att en affär ska genomföras på bästa sätt (vilket kan likställas med bästa pris). Code of Conduct (CoC) kommer att innebära en ökad konkurrens i efterhandsmarknaden (clearing och avveckling). Target 2 Securities är ett initiativ av () att utreda möjligheten att skapa en paneuropeisk plattform för avveckling av alla avistaaffärer i värdepapper i ett och samma system och nära integrerat med avvecklingen av eurobetalningar i det nya TARGET 2. Källa: [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 vilket urholkar börsernas särställning som den ökade konkurrensen om handeln i aktier kommer att pressa priserna. Vidare kan förväntas ha fler börser/handelsplatser än , men ägandet koncentreras för att dra nytta av stordriftsfördelar. Avveckling av affärerna centraliseras för att möjliggöra en europeisk värdepappersmarknad med lägsta möjliga kostnader och förändringarna inom efterhandsmarknaden (dvs. clearing och avveckling) bedöms medföra en betydande förändring av europeisk värdepappersmarknad. Enligt får en sådan utveckling konse- kvenser för . Ökad konkurrens mellan börser och ökande internhandel hos de större intermediärerna utsätter börser för prispress och behov av kostnadsjakt. Konkurrensen från de större marknadsplatserna kommer att öka genom en mer samman- kopplad infrastruktur vad gäller clearing och avveckling med ökad valfrihet för intermediärerna. En risk är att infrastrukturen i blir ineffektiv eller till och med försvinner. anser att möjligheterna till effektiv anskaffning av riskkapital för de mindre och medelstora företagen och möjligheterna för investerarna till väl genomlysta investeringar kan påverkas negativt av en sådan utveckling. Ekonomisk aktivitet och stabilitet är av betydelse för finansiella centra. När det gäller stabilitet är både och att betrakta som stabila. har kronan knuten till euron och därmed i praktiken samma penningpolitik som euroområdet. uppvisar därmed något större nominella variationer i växelkurs och räntor, sett ur en utländsk investerares perspektiv. Skattenivån är en viktig faktor. För och är det konkurrensen från finansiella centra utanför som påverkas av denna faktor eftersom skatterna är på samma nivå i och . Det finns en skillnad i närvaro av utländska banker. För del är närvaron något högre, men även den danska banksektorn är relativt koncentrerad. bank- marknad är i än högre grad koncentrerad och de utländska bankernas marknadsandel är låg. Både och har dock inhemska banker som i hög grad är verksamma internationellt vilket gör att den finansiella sektorn i båda länderna är internationell. De mjuka faktorerna placerar både och Bilaga 5 till LU 2008 i topp och städerna är sannolikt relativt lika i det avseendet. Storleken på den svenska ekonomin talar till fördel. har en större och mer likvid aktiemarknad än . De finansiella marknaderna i består i första hand av obligationsmarknaden. Aktiemarknaden i är liten och har låg omsättning, även om börs- utvecklingen har varit stark . har heller ingen derivatmarknad att tala om. var valutahandeln i större än i . En fördel har är den teknologiska utvecklingen inom system för t.ex. börshandel. Sammantaget bör ha ett något bättre utgångsläge än för att kunna få en större betydelse som finansiellt centrum. Vad som kan göras för att stärka roll i behöver dock studeras närmare. Skillnaderna mellan och är sannolikt inte betydande, vilket också rankingen i de index som redovisats visar. Framförallt har en fördel p.g.a. en större marknad (högre BNP) och en större aktiemarknad. Den ökade globaliseringen har inte koncentrerat den finansiella verksamheten till några få platser i världen. Tvärtom har globaliseringen medfört att fler städer fått möjligheten att ha en roll som finansiellt centrum. Varje land kan dock inte räkna med att ha ett internationellt finansiellt centrum av betydelse. Ökad konkurrens kommer förmodligen leda till att några städer får mer dominerande roller. Man bör inte ta för givet att naturligt kan bibehålla en roll som finansiellt centrum. Betydelsen för ekonomin av ett finansiellt centrum gör att det finns en konkurrens inom , och sannolikt också inom som helhet, om att ha en sådan roll för den Nordiska och Baltiska marknaden. Många likheter mellan och kan betyda att små konkurrensfördelar kan få stor effekt. I förhållande till andra städer i kan dock större åtgärder behövas för att vara fortsatt konkurrenskraftigt. Studier har visat att en lokal förankring har fortsatt betydelse i den finansiella sektorn och därför är sannolikt inte konkurrenter spridda över hela världen. Specialiseringen är också viktigt för ett finansiellt centrum och en stad som är världsledande inom en smal nisch kan få betydande konkurrensfördelar. För del är kanske utvecklingen av handelssystem och andra tekniska funktioner ett bra exempel på specialisering inom en smal nisch. Bilaga 5 till LU 2008 och möjligheten till utveckling av nya finansiella produkter och tjänster finns. Ett betydande finansiellt centrum som utvecklas under konkurrens och som har bra tillgång på humankapital bör innebära ökade möjligheter till specialisering och utveckling av konkurrenskraftiga tjänster och produkter för de finansiella marknaderna. Sannolikt skulle en ökad konkurrens från utländska företag som etablerar sig i också bidra. Utvecklingen till finansiellt centrum är historie- beroende. En studie av vad som påverkat utveckling kan ge kunskap om vad som är viktigt även framöver. Värt att belysa kan vara t.ex. den svenska bankkrisens effekter på utvecklingen av den svenska banksektorn och de finansiella marknaderna. Av intresse är också att studera vad som påverkat svenska banker att i så pass hög grad bli verksamma i andra länder. som finansiellt centrum kan ha goda framtids- utsikter, men det finns inget som garanterar en positiv utveckling. Ökad konkurrens mellan börser och ökande internhandel hos de större intermediärerna bedöms kunna utsätta börser för prispress och behov av kostnadsjakt. Konkurrensen från större marknads- platser är en faktor som kan påverka möjligheter negativt. Bedömningarna i det här kapitlet är av en övergripande natur och en sammanfattande slutsats är i flera fall att det behöver göras fördjupade studier. Om en ökad internationell roll för den svenska finansiella sektorn är ett önskemål, måste de faktorer som kan bidra till att öka konkurrenskraft analyseras noga för att rätt åtgärder för stärkt konkurrenskraft ska kunna vidtas. Den här rapporten har redovisat de snabba förändringar som skett inom den finansiella sektorn . Utvecklingen kommer sannolikt att ske i hög takt även framöver, även om förändringstakten i de mogna ekonomierna kanske blir något lägre än . Det är därför svårt att bedöma hur den finansiella sektorn i mer i detalj kommer att förändras , och vilken effekt det får på ekonomin i stort. Dålig kunskap om den finansiella sektorns betydelse för tillväxten i ekonomin Den allmänna kunskapen i om den finansiella sektorn är relativt låg. Det gäller kunskapen hos både allmänheten och beslutsfattare. Ökad kunskap skulle kunna bidra till att lyfta debatten om den finansiella sektorn till en högre nivå. När den finansiella sektorn debatteras offentligt rör det ofta ersättning till anställda, oegentligheter begångna av enskilda personer, eller kostnader för olika tjänster. Men den finansiella sektorn är inte enbart, eller ens främst, en konsumentfråga eller ägarstyrnings- fråga, vilket man får intryck av i den svenska debatten. Sannolikt skulle en mer nyanserad debatt ge en ökad förståelse för den finansiella sektorns betydelse för t.ex. ekonomisk tillväxt. Ett syfte med den här bilagan är att lyfta fram hur den finansiella sektorn bidrar till ekonomisk tillväxt. I rapporten redovisas teoretisk och empirisk forskning som visar på finansiella sektorns betydelse för ekonomisk tillväxt i ett land. Graden av finansiell utveckling påverkar möjligheten för länder, företag, och hushåll att ta del av nya tillväxtmöjligheter. Den finansiella sektorn spelar en roll för företagens tillväxt- möjligheter, speciellt för små och medelstora företag. Bilaga 5 till LU 2008 studierna om den finansiella sektorn och dess roll för samhällsekonomin handlar om den effekt sektorn har på företagens agerande. Utan möjlighet till extern finansiering skulle merparten av alla företag ha problem med både den dagliga verksamheten, tillväxt- och utvecklingsmöjligheter, användandet av ny teknik och att åstadkomma nya innovationer. Tillgång till den finansiella sektorn kan därför ses som en förutsättning för ekonomisk tillväxt. Regelverkens utformning av central betydelse Kvaliteten och utformningen av regleringen av den finansiella sektorn är viktig. Regleringen påverkar förtroendet för marknaden och tvärt emot vad många kanske tror, är det inte lite reglering som är mest effektivt utan en omfattande, men väl utformad reglering. Reglering som medför alltför höga kostnader leder till försämrat funktionssätt och konkurrensnackdelar. Exempelvis bedöms de förändringar i regleringen i som infördes efter företags- skandalerna 2001 ha bidragit till att som finansiellt centrum tappar marknadsandelar till konkurrenter. Förändringen har också bidragit till att private equity blivit vanligare i . Detta kan utgöra ett problem bl.a. genom att det är svårare för t.ex. småsparare att investera i projekt som inte handlas på en offentlig marknad. Den svenska regleringen av den finansiella sektorn står sig väl i en internationell jämförelse vad gäller utformningen av regelverken. I de rapporter och studier om fördelar som finansiellt centrum som redovisas i denna rapport är regleringen en av de starkaste faktorerna. Ökad global finansiell integration och integrationen inom EU medför en harmonisering av regleringen av den finansiella sektorn. Men fortfarande finns det skillnader mellan medlemsländer. Skillnaderna kan påverka svenska finansiella företags konkurrens- kraft på den internationella marknaden. Exempel på det är svenska riskkapitalfonder som väljer juridiska lösningar i skatteparadis eftersom svensk skattelagstiftning inte kan säkra att utländska placerare i svenska fonder inte beskattas både i och i sina hemländer, att svenskt fondsparande placeras i fonder registrerade utomlands på grund av den svenska fondbeskattningen, och att svenska regler hindrar byte av tjänsteleverantör genom t.ex. rea- Bilaga 5 till LU 2008 vinstskatten för fonder.TPF266FPT En ökad harmonisering inom EU är positivt i den mening att den svenska finansiella sektorn inte missgynnas i den internationella konkurrensen. En fortsatt finansiell integration medför att det blir allt svårare att upprätthålla en avvikande reglering. Storleken på den finansiella sektorn Andelen av de sysselsatta i som är anställda i den finansiella sektorn är mindre än genomsnittet i jämförbara länder. Detta rör sannolikt i första hand retailmarknaden och en delförklaring skulle kunna vara att svenskar i mindre utsträckning behöver finansiella tjänster eftersom man har tillgång till betydligt mindre eget kapital än invånare i jämförbara länder. I en jämförelse med andra mogna ekonomier hör de svenska hushållen till dem med allra minst eget kapital. Det finns flera förklaringar till detta. En bidragande orsak kan vara att samhället genom skattefinansierad offentlig verk- samhet täcker upp kapitalbehovet i olika skeden av livet i större utsträckning än i andra mogna ekonomier. Utformningen av ett lands utbildnings- och socialförsäkringssystem är faktorer som kan påverka efterfrågan på finansiella tjänster, och därmed storleken på den finansiella sektorn. Efterfrågan på finansiella tjänster kan också påverkas av att förmögenhetsfördelningen i är skev i en internationell jämförelse och en stor del av kapitalet är fördelat på en relativt liten del av befolkningen.TPF267FPT Att svenska hushåll har litet eget kapital är dock inte i första hand ett problem för den finansiella sektorn. Avsaknad av eget kapital bidrar bl.a. till svårigheter att starta nya företag, dvs. det är tillväxthämmande. Den svenska finansiella sektorn som näring Regeringar runt om i världen är benägna att bidra till att behålla och öka antalet finansiella företag i det egna landet på grund av de fördelar de medför i form av välbetalda jobb, betydande skatte- intäkter och internationella kontakter. I och i står den finansiella sektorn för över en tredjedel av städernas 266TP PT Det går inte att byta till en fond hos en annan leverantör utan att betala reavinstskatt. 267TP PT Kling, D. [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 skatteinkomster.TPF268FPT Den svenska finansiella sektorn, betraktat som näring, spelar också en stor roll för . Där är den en av de viktigaste branscherna och svarar för av förädlingsvärdet och av sysselsättningen.TPF269FPT I en ekonomi som i än större utsträckning kommer att präglas av tjänstesektorn och tjänstehandel är den finansiella sektorn viktig. Den finansiella sektorn är också viktig för andra sektorer. Dels utgör finansiella tjänster insatsvaror i andra branscher. En geografisk koncentration av den finansiella sektorn gynnar också olika kringbranscher vilket är i linje med de få studier som finns om klusterekonomi för tjänstesektorn, dvs. att olika branscher inom tjänstesektorn uppnår fördelar genom att finnas på samma plats. Precis som för alla branscher är det viktigt att behålla de avancerade delarna med höga förädlingsvärden, så som kvalificerade tjänster och forskning och utveckling, i , medan tjänster med lägre förädlingsvärde kan köpas eller blir föremål för outsourcing. Detta gäller även den finansiella sektorn. Värt att notera är att många stora länder/städer kommer efter i ranking som finansiella centra, dvs. det är inte givet att det är svårare för en liten ekonomi att uppnå en roll som finansiellt centrum. Specialisering har blivit viktigare och ett land behöver inte vara stort för att bli ledande inom en nisch. En av de avgörande faktorerna för ett konkurrenskraftigt finansiellt centrum är tillgång på välutbildad arbetskraft. Den finansiella sektorn är en kunskapsintensiv bransch och därför är tillgång på personal med rätt utbildning viktigt. ligger bra till internationellt sett när det gäller den breda högre utbildningen. Större satsningar på utbildning inom de områden som är viktiga för den finansiella sektorn kan behövas. En ökad tillgång på kvalificerad personal är ett önskemål från branschen, även om det egentligen saknas belägg för att det finns en brist. Där det sannolikt finns en brist är specialistutbildning. Det behövs en mer specialiserad utbildning inom finansiell ekonomi och sannolikt en koncentration av utbildningen och forskningen 268TP PT Economist [2007]. 269TP PT [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 inom finansiell ekonomi. Det saknas också utbildning i de kringfunktioner som behövs, t.ex. utbildning i finansmarknadsrätt. Den finansiella sektorn bör i första hand själv jobba för utvecklingen av Finansplats . En viktig förutsättning är dock spelregler som inte missgynnar , dvs. regleringen måste vara det bästa tänkbara för sektorn. Vad som kan och bör göras för att stärka roll i behöver studeras närmare. har en koncentrerad bankmarknad. Redovisad forskning visar att närvaron av utländska finansiella företag i hög grad inte bara bidrar till ökad konkurrens utan också ger en positiv långsiktig utveckling av den finansiella sektorn. Ett konkurrenskraftigt finansiellt centrum behöver fler utländska finansiella företag. Att utröna varför det är så få utländska finansiella företag i och att, om så är relevant, genomföra åtgärder för att få fler att starta verksamhet i kan vara ett viktigt steg för att stärka som finansiellt centrum. Även om är ett finansiellt centrum med goda framtidsutsikter finns det inget som garanterar att det kommer att förbli så. En studie som bedömer den svenska marknadens komparativa fördelar, och potentiella hot mot en positiv utveckling, skulle vara värdefull och kunna ge policy- rekommendationer. Finansiella intermediärer och finansiell infrastruktur i SverigeTPF270FPT I det här appendixet redovisas en kort och översiktlig beskrivning av strukturen i den svenska finansiella sektorn. För en mer omfattande beskrivning se (2007) och även SOU 2006:50, kapitel 4. Aktörerna på den svenska finansmarknaden kan indelas i olika grupper.TPF271FPT Uppdelningen i detta avsnitt är: –: banker och kreditmarknadsföretag –Placerare: försäkringsföretag, pensionsfonder och fondbolag –: mäklare och marknadsgaranter på de finansiella marknaderna En finanskoncern omfattar ofta flera av grupperna ovan. Exempelvis omfattar bank, bostadsinstitut, fondbolag, värdepappersbolag, försäkringsföretag, och finans- bolag.TPF272FPT Finanskoncernerna har en betydande geografisk spridning, som ökar . De fyra svenska bankkoncernerna, , Nordea, , och , har en stor del av sina verksamheter utanför (framförallt i , men även i de baltiska länderna, , och ). 270TP PT Det går inte att byta till en fond hos en annan leverantör utan att betala reavinstskatt. 271TP PT Uppdelningen i detta avsnitt följer [2006]. 272TP PT En översikt av de stora koncernernas verksamhet finns i [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 rörelseresultatet i dessa fyra koncerner härstammar från utlandet. Beskrivningen i detta avsnitt speglar den svenska finansiella sektorn. , banker och kreditmarknadsföretag, har en betydande roll i ekonomins kapitalförsörjning. Bankerna tar emot inlåning som i form av kontanter eller betalningar bidrar till ekonomins likviditetsförsörjning. Bankernas ensamrätt att ta emot inlåning avskaffades 2004 och även kreditmarknadsföretag tar nu emot inlåning. Bankerna har också en mycket betydande funktion i betalningsväsendet genom de betalningstjänster de utför. Kredit- marknadsföretagen är ofta specialiserade och ger krediter inom specifika områden (t.ex. bostadsinstitut och finansbolag). Den utestående utlåningen till allmänheten fördelat på olika långivare redovisas i diagram A1. Diagram A1 Kreditinstitutens utlåning till allmänheten Källa: Finansmarknadsstatistik, SCB. Bilaga 5 till LU 2008 Av utlåningen till allmänheten står bankerna för den största delen. De fyra storbankerna svarar för av den svenska bankmarknaden, se tabell A1. Tabell A1 Balansomslutning för de 10 största bankerna i Summa de 10 största Källa: [2006]. På den svenska marknaden finns det åtta bostadsinstitut som ger krediter för bostadsfinansiering. Fem av dessa bolag ingår i en bankkoncern (de fyra storbankerna samt ), och två ägs av staten, och Venantius. Bolagens balansomslutning visas i tabell A2. Tabell A2 Balansomslutning för bostadsinstituten i Källa: [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 Till övriga kreditmarknadsföretag hör finansbolag och företags- och kommunfinansierade institut. Tabell A3 visar balansomslut- ningen i de största av dessa bolag. Tabell A3 Balansomslutning för övriga kreditmarknadsföretag i Källa: [2006]. Finansiella intermediärer som inte i första hand ägnar sig åt kapitalförsörjning är försäkringsföretag, pensionsfonder och fondbolag. Dessa bolag är viktiga som placerare på de finansiella marknaderna. Försäkringsföretagen säljer tjänster som liv- och skadeförsäkringar och investerar erhållna på värdepappers- marknaden. Försäkringsföretag hanterar och diversifierar (poolar) risker. De statliga pensionsfonderna förvaltar tillgångar som staten avsätter för att täcka sina pensionsårtaganden. Fondbolagen förvaltar allmänhetens sparande i värdepappersfonder. fanns det 415 svenska försäkringsbolag, men precis som på bankmarknaden är det ett litet antal bolag som dominerar. På liv- respektive skadeförsäkringsmarknaden har de fem största bolagen av respektive marknad, se tabell A4. Försäkringsbolagens samlade placeringstillgångar 2005 var , varav livförsäkringsbolagens placerings- tillgångar utgjorde . Bilaga 5 till LU 2008 Tabell A4 Placeringstillgångar för livförsäkringsbolagen i (Liv + Link) (Nya + Gamla) (Liv + Fondliv) (Liv + LO + Fond) KPA (Liv + Pension + Fond) Nordea Liv (I och II) Källa: [2006]. förvaltades totalt i fondbolagen.TPF273FPT De bankägda fondbolagen dominerar den svenska fondmarknaden. De fyra största fondbolagen, som ägs av de fyra största bankerna, utgjorde av fondmarknaden . Försäkrings- bolagens fondbolag har ökat sin marknadsandel till följd av ett större intresse för att välja fonder för pensionssparande, vilket delvis är en effekt av införandet av premiepensionsval (PPM). Av den totala fondförmögenheten utgjorde vid utgången av 2005 aktiefonder , räntefonder och andra fonder , se tabell A5. 273TP PT Grovt indelat finns det aktiefonder, räntefonder (som placerar i räntebärande värdepapper) och så kallade blandfonder, som placerar i både aktier och räntebärande papper. Hedgefonder är ännu en kategori men som skiljer sig i placeringsavseende genom att förvaltningen sker under större frihet både vad gäller placeringsstrategier samt vilka finansiella instrument, t.ex. derivat, som kan användas. Appendix A Bilaga 5 till LU 2008 Tabell A5 Placeringstillgångar för fondbolagen i Källa: [2006]. Det allmänna pensionssystemet har en kollektiv del och en individuell del.TPF274FPT Av de av inkomsten som är pensionsrätten förvaltas inom ramen för fördelningssystemet och inom premiepensions- systemet. De statliga AP-fonderna förvaltar pensionsmedlen i fördelningssystemet. AP-fonderna utgörs av Första, Andra, Tredje, Fjärde och Sjätte . Sjunde AP-fonden förvaltar medel inom premiepensionssystemet i konkurrens med privata fondbolag. uppgick AP-fondernas samlade placeringstillgångar till . utgörs av värdepappersbolag, , och utländska företag som har tillstånd från att driva värdepappersrörelse. Värdepappers- instituten bedriver dels handel med värdepapper för kunders räkning i eget namn (kommissionshandel), dels köps och säljs värdepapper för egen räkning i egenskap av marknadsgarant.TPF275FPT 274TP PT Den kollektiva delen är ett fördelningssystem där utgående pensioner finansieras av löpande avgifter. Den individuella delen är ett premiepensionssystem där utgående pensioner finansieras med medel som fonderats och där pensionstagarna själva väljer förvaltare. 275TP PT Marknadsgarant innebär att ställa tvåvägspriser (köp- och säljpriser), dvs. vara beredd att köpa och sälja värdepapper och därmed garantera marknadens likviditet, vilket i sin tur Bilaga 5 till LU 2008 Ytterligare funktioner för värdepappersinstituten är att garantera och hjälpa till vid emissioner av värdepapper. hade ca 200 svenska företag tillstånd att bedriva värde- pappersrörelse varav hälften var värdepappersbolag och övriga huvudsakligen var bankaktiebolag och sparbanker. Av 112 värde- pappersbolag registrerade 2005 var åtta så kallade fullsortiments- bolag, med tillstånd för samtliga värdepappersverksamheter. Dessa bolag är i regel också medlemmar på Stockholmsbörsen. I gruppen av fullsortimentsbolag ingår bl.a. E. , , och & . Bolag utan samtliga tillstånd är ofta specialiserade på någon eller några verksamheter. uppgick värdepappersbolagens samlade balansomslut- ning till .