sou · GWB374 · 2008-07-04 00:00:00 — 1.göra förfrågan hos den person folkbokföringen avser eller någon annan som kan antas lämna nödvändiga uppgifter, och 2.besöka den person folkbokföringen avser. Folkbokföring är den grundläggande registreringen av befolk- ningen i . Uppgifterna i andra myndigheters register bygger på folkbokföringsregistret. För samhället är det viktigt att folk- bokföringen stämmer med verkliga förhållanden. Grundläggande för nästan all myndighetsutövning är att personen finns folkbok- förd på den adress där han tillbringar sin dygnsvila. För den enskilde individen är det också viktigt att folkbokföringen är korrekt eftersom folkbokföringen ligger till grund för rätten till bidrag och förmåner. Många myndigheter och organisationer fattar beslut på de uppgifter om personer som finns i folk- bokföringssystem. Kan lätt och effektivt göra bosätt- ningskontroller innebär det att andra myndigheter får korrekta registeruppgifter vilket innebär färre felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. har enligt 20 kap. 8 § fjärde stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) rätt att göra hembesök och arbetsplatsbesök i alla ärendeslag som omfattas av AFL. Bestämmelsen lyder enligt följande: får för bedömning av rätten till ersättning som betalar ut enligt denna lag 1.göra förfrågan hos den försäkrade eller någon annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter och 2.besöka den försäkrade. utredare informerar om folkbokföringsreglerna vid sina hembesök. bosättningskontroll har endast möjlighet att göra skrivbordskontroller samt utföra yttre besiktning av en adress, dvs. kontrollera vilka namn som står i port, trapphus, på en brevlåda eller på dörren till en fastighet/lägenhet. Till skillnad från har inte något stöd i folkbok- föringslagen för att göra hembesök vid bosättningskontroll. har inte möjlighet att göra hembesök i varje enskilt folkbokföringsärende och har heller inget ansvar för folk- bokföringen. Enligt föreligger det i många ärenden gällande bostadsbidrag och underhållsstöd där föräldrarna är folkbokförda på olika adresser svårighet för att påvisa att föräldrarna sammanbor och lever som en familj. är ansvarig myndighet för folkbokföringen och fattar beslut om folkbokföring. Det är därmed rimligt att Skatte- verket ges motsvarande befogenheter som när det gäller möjligheter till förfrågan och hembesök samt därmed möjlighet att informera om reglerna för folkbokföring. Det är vik- tigt att kan inhämta underlag som kan ligga till grund för en prövning och värdering inför ställningstagande i folkbokfö- ringsbesluten. En sådan ordning skulle höja kvaliteten på folkbok- föringen men också ge en ökad prevention. folkbokföringsregister bygger på enskilda person- ers och myndigheters uppgifter om förändringar i personers folk- bokföring. Andra myndigheters beslut om bidrag och förmåner bygger på uppgifter i folkbokföringsregistret. kan man lämna flyttningsanmälan via nätet. För att säkerställa att personen ifråga själv anmält flyttning skickas ett säkerhetsbrev ut till personens nuvarande adress. Rättssäkerheten upprätthålls vid uppgiftsläm- nandet genom säkerhetsbrev men även genom att uppgifter som lämnas av enskilda personer och via andra myndigheter kan kon- trolleras. Trots detta har det visat sig att systemet kan missbrukas och identiteter stjälas. För att kunna öka säkerheten och begränsa möjligheten till missbruk behövs tillgång till uppgifter i olika system. sker uppgiftslämnandet genom att frågar skriftligt eller muntligt personen själv, andra myndigheter och fastighetsägare, arbetsgivare m.m. Om en person uppger sig bo på viss adress men bor någon annanstans och har ordnat omhänderta- gande av post m.m. kan det innebära att bidrag och ersättningar från välfärdssystemen felaktigt utbetalas. kontroll- arbete handlar i de flesta fall om att genom en omfattande under- sökning av uppgifter inom och hos andra myndig- heter, fastighetsägare eller annan person undersöka om de förut- sättningar personen uppgivit stämmer med verkligheten. Att ha möjlighet att företa oanmälda besök skulle innebära en säkrare och snabbare bedömning då man på plats kan konstatera att förutsätt- ningarna stämmer eller är felaktiga. Ett folkbokföringsärenden tar ca 1–2 månader att utreda. kan många beslut om bidrag och ersättningar beslutas och utbetalas hos övriga myndig- heter. Det är därför av vikt att kan korta utrednings- tiden, vilket innebär snabbare beslut och ökad registerkvalitet. I följande situationer underlättar ett folkbokföringsbesök bosättningskontrollen: När man i en flyttningsanmälan/svar på förfrågan uppger att man är boende i en fastighet som inte är klassad som en bostad. Uppgiften kan avse garage, pizzeria, skomakeri, butikslokaler, övriga arbetsplatser, fastighet där det inte finns hus, båtar, sommarstugor, postboxar. När finner att flera personer är folkbokförda i en liten bostad. Exempelvis har man funnit fall där elva män varit folkbokförda i en etta . När två makar/sambos påstår att de är särbo och har indicier på/misstänker att så inte är fallet. När misstänker skenboende. När kontrollerar en fastighet. Är fastigheten be- boelig? Finns det tillräckligt många lägenheter i huset för de antal personer som är folkbokförda där? När gamla personer är folkbokförda hos sina barn men Skatte- verket har indicier på/misstänker att de är bosatta utomlands. När barn är folkbokförda hos sina föräldrar men har indicier på/misstänker att de bor utomlands och de har egen familj. När det gäller att, i tveksamma fall, konstatera/fastställa en dygnsvila. Att göra kontrollbesök i enskilda bostäder skulle i vissa fall ge mycket gott underlag för beslut då en persons dygnsvila i vissa fall inte kan konstateras enbart genom skrivbordskontroll och yttre kontroll, framförallt i de fall då personen inte själv lämnar upplys- ningar vid förfrågningar. En sådan möjlighet bedöms även som att den skulle ha en allmänpreventiv effekt. Givetvis ska en sådan möj- lighet till kontrollbesök tillämpas restriktivt och med respekt för den enskildes integritet. Delegationen föreslår att ges samma befogenheter som när det gäller bosättningskontroll i bostad. Detta innebär att ges rätt att, för bedömningen av folkbokföringen, 1.göra förfrågan hos den person folkbokföringen avser eller någon annan som kan antas lämna nödvändiga uppgifter, och 2.besöka den person folkbokföringen avser. Förslaget innebär en ändring i 31 § folkbokföringslagen (1991:481), med följande lydelse. 31 § Om det kan antas att en person är skyldig att göra anmälan enligt denna lag, får förelägga honom att antingen göra en sådan anmälan eller skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för bedömningen av hans folkbokföring. får även i annat fall förelägga en person att lämna uppgifter som behövs för kontroll av bosättningen enligt denna lag. I föreläggandet skall anges vilka uppgifter som skall lämnas. får för bedömningen av folkbokföringen 1.göra förfrågan hos den person folkbokföringen avser eller någon annan som kan antas lämna nödvändiga uppgifter, och 2.besöka den person folkbokföringen avser. 5.2.2Folkbokföringen får direktåtkomst till uppgifter i beskattningsverksamheten Delegationens förslag: Uppgifter i beskattnings- verksamhet får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för bosättningskontroll inom folkbokföringen. Uppgift om att en person har en felaktig folkbokföringsadress kommer från privatpersoner, myndigheter, företag, beskattnings- verksamheten, löpande folkbokföringsverksamhet m.fl. De flesta anmälningarna som inkommer saknar adressuppgift. Bosättnings- kontrollens uppgift är att hitta en ny vistelseadress till den person som ärendet gäller. För att uppnå en hög grad av rättssäkerhet för den enskilde måste omfattande kontroller göras för att försöka få fram en ny adress. Personer man inte kan hitta ny adress till registreras utan känt hemvist. En sådan registrering leder till avregistrering från Försäk- ringskassan. Om personen är registrerad utan känt hemvist kan personen efter ny utredning registreras som obefintlig. Obefintlig ger samma effekter som att vara registrerad som utflyt- tad ur . De stora konsekvenserna för den enskilde gör att handläggarna har behov av snabb och korrekt information från beskattningsverksamheten och från andra myndigheter. har folkbokföringens bosättningskontroll inte tillgång till uppgifter i skattesystemen. Uppgiftshämtandet sker genom att man som folkbokföringshandläggare skickar en skriftlig förfrågan till beskattningsverksamheten. Beskattningsverksamheten gör i samband med en sådan förfrågan en sekretessprövning enligt 14 kap. 3 § sekretesslagen. Uppgifterna lämnas som regel alltid ut. Förfrågningsförfarandet innebär att förfrågan skickas via intern- post, öppnas i postöppningen eller läggs i anvisat fack på kontoret, fördelas till handläggare alternativt hämtas av handläggare som svarar och skickar tillbaka svaret till internposten. Om tveksamhet i svaret måste samma förfarande ske igen för ytterligare uppgifts- inhämtande alternativt ringer handläggaren. Detta arbetssätt är mycket tidskrävande då folkbokföringen har en skyldighet att utreda ärenden rättssäkert och ärendena ofta handlar om personer som sökt bidrag för sin försörjning och lång utredningstid kan innebära att personen lider ekonomisk förlust. Den instans där bidrag sökts kräver ändrad folkbokföring för att betala ut bidraget. Bosättningskontrollen är en verksamhet inom , men har inte direktåtkomst till uppgifter i beskattningsverksamheten, i enlighet med bestämmelserna i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Enligt 7 § förvaltningslagen (1986:223) ska varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Vid handläggningen ska myndighe- ten beakta möjligheten att själv inhämta upplysningar och yttran- den från andra myndigheter, om sådana behövs. Det omständliga förfrågningsförfarandet som finns mellan folkbokföringen och beskattningen inom , kan anses stå i strid med bestämmelsen. Handläggarna som arbetar med bosättningskontroll har ett yrkeskunnande som gör att de väldigt snabbt ser exakt vad som är relevant i ett ärende vad gäller uppgifter som inkomst-, skuld-, och förmögenhetsförhållanden, ofta behöver man endast ta uppgifter för det senaste inkomståret. Då beskattningsverksamheten tar ut uppgifterna gör man det blint i enlighet med det underlag som finns där uppgifter begärs bakåt i tiden. Detta leder i förläng- ningen till ett massuttag av uppgifter. Då uppgifterna lämnats ut till bosättningskontrollen gäller folkbokföringens sekretess och där är principen att allt är offentligt; alltså arkiveras uppgifter och eventu- ella utskrifter ur skatteregister som inkomna handlingar i ärenden som är offentliga; ofta ingår många uppgifter som inte var relevanta för själva bosättningskontrollen. Avsaknaden av direktåtkomst leder således till en sämre integritet för den enskildes inkomst- , förmögenhets- och i vissa fall även skuldförhållande, alltså i princip motsatt effekt mot den avsedda. En annan konsekvens av att direktåtkomst med nuvarande lag- stiftning inte är möjlig inom bosättningskontrollen är att det beskär möjligheterna att fatta beslut på så fullständigt underlag som möjligt. Ett exempel är att i de uppgifter som finns i beskattnings- register kan man om en person äger en bostadsrätt se detta och även via dessa uppgifter ta reda på bostadens adress. Detta är upp- gifter som inte kommer till bosättningskontrollens känne- dom, men som är en mycket viktig uppgift i en utredning där man ska avgöra om en person har en adress eller ska registreras utan känt hemvist eller avregistreras som utflyttad från landet. Att en sådan uppgift inte framkommer kan leda till att beslut om en persons folkbokföring tas på bristande underlag och detta kan leda till förluster för den enskilde i t.ex. socialförsäkringshänseende. Att direktåtkomst inte är möjlig leder till längre handläggnings- tider i bosättningskontrollärenden då man måste sända över för- frågningarna formellt och sedan invänta svar innan man kan gå vidare i ett ärende. Ofta kan svarstiderna bli långa då beskattnings- verksamheten inte har resurser att avsätta särskilt för att prioritera uppgiftslämnande till bosättningskontrollen. Folkbokföringsfelen står därmed kvar längre än nödvändigt, vilket innebär kostnader för samhället, exempelvis i form av att felaktiga bidrag utbetalas. Att ge handläggare inom bosättningskontrollen tillgång till skatteregister direkt skulle ge effektivare handläggning, mer kor- rekta beslutsunderlag och i praktiken skydda integriteten bättre än dagens ordning. Påpekas kan att om man kommer som besökare till Skatte- verkets expeditioner kan man som privatperson på Allmänhetens terminal gå in i systemen och hämta information om uppgifter som personer som arbetar med folkbokföring inte har tillgång till. Denna ordning framstår enligt delegationens mening som orimlig. Skulle folkbokföringshandläggarna ges behörigheter i enlighet med uppgifterna i Allmänhetens terminal skulle antalet förfrågningar till beskattningsverksamheten minska. Ett tillägg i 6 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, som innebär att även kon- trollverksamhet inom folkbokföringen omfattas skulle ge bosätt- ningskontrollen direktåtkomst till skatteregister. Bosättningskon- trollen är att jämställa med annan kontrollverksamhet inom Skatte- verket och bör därför ges samma åtkomst. Delegationen föreslår att folkbokföringens bosättningskontroll ges direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsverksamheten. Syftet är att få en snabbare och effektivare bosättningskontroll, korrekt folkbokföring och därmed minskade felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen. Förslaget innebär en ändring i 1 kap. 4 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, med följande lydelse. 4 § Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av informa- tion som behövs inom skatteförvaltningen för 1.fastställande av underlag för samt bestämmande, redo- visning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter, 2.bestämmande av pensionsgrundande inkomst, 4.revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 5.tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, 6.handläggning av mål och ärenden om ansvar för någon annans skatter och avgifter, 7.fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande, 8.tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten, 9.bosättningskontroll inom folkbokföringen. För flera välfärdssystem, såsom ekonomiskt bistånd, bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer, studiestöd och ersättningar till asyl- sökande, påverkas bidragets storlek av förmögenhet. Enligt delega- tionens orsaksstudier är det oklart för många sökande vad som ska ingå i en sådan beräkning. Både avsiktliga och oavsiktliga fel är mycket vanliga och svårkontrollerade. Fel underlag för förmögen- hetstillägg kan anges, såsom fordran i pengar, båtar och bilar. Den försäkrade ger fel uppgift om inkomst av kapital. Utländska bank- medel och andra tillgångar, såsom fastigheter, undanhålls.11 Delegationen har i rapporten Vad kostar felen? angett att ett prioriterat åtgärdsområde är åtgärder som skapar möjlighet att enkelt kontrollera bidrag som är beroende av sökandes förmögen- het. Oriktiga eller ofullständiga uppgifter om förmögenhet har stor betydelse för omfattningen av de felaktiga utbetalningarna inom flera välfärdssystem. Det är således angeläget att de inom välfärds- systemen utbetalande myndigheterna och kommunerna har möj- lighet att på ett enkelt sätt kontrollera förmögenhetsuppgifter. Om så inte blir fallet kommer de felaktiga utbetalningarna att öka. För att få legitimitet i systemen är det av stor vikt att de uppgifter som lämnas av sökande går att kontrollera så effektivt som möjligt vid handläggningen. I annat fall, kan starkt ifrågasättas om förmögen- het ska utgöra en grund för ersättning, då den sökande utan risk kan lämna oriktiga uppgifter. 5.3.1Skärpta krav på den sökande att lämna uppgifter om förmögenhet Delegationens bedömning: Kraven på de utbetalande organisa- tionerna har höjts när det gäller kontroll av förmögenhet samti- digt som möjligheterna till kontroll har försämrats. Förmögen- hetsbedömningen kommer enbart att grunda sig på de uppgifter som den sökande lämnar in. De felaktiga utbetalningarna kom- mer därmed att öka. Ska förmögenhet ligga till grund för rätten till förmåner måste det finnas möjlighet att på ett effektivt sätt genomföra kontroller. 11 Varför blir det fel? Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 5, s. 31–32. Ansökningsblanketterna måste anpassas till de nya förhållan- dena och innehålla enkla men detaljerade uppgifter om den sökandes tillgångar och skulder. Delegationens förslag: Kravet på den sökande skärps när det gäller uppgifter om förmögenhet. I regelverken om bidrag som grundar sig på uppgifter om förmögenhet anges att Det åligger den sökande att redovisa samtliga tillgångar och skulder som har betydelse för rätten till bidrag. Förmögenhetsskatten har slopats och den generella kontrolluppgiftsskyldigheten rörande tillgångar och skulder ska vara avskaffad från och med . Det innebär att kontrolluppgifter om förmögenhetsskattepliktiga till- gångar och avdragsgilla skulder lämnades sista gången . Dessa förhållanden har konsekvenser för behandlingen av förmögenhet inom bl.a. socialförsäkringsområdet. Regeringen uppdrog åt att lämna förslag på hur den framtida förmögenhetsprövningen ska ske inom olika socialförsäkrings- och studiestödsförmåner. I uppdraget ingick också att definiera vad som efter ska avses med förmögenhet samt redogöra för hur förmögenhetsuppgifter ska inhämtas. Samverkan skulle ske med CSN och . redovisade uppdraget till regeringen . föreslår att en ny lag införs om beräkning av förmögenhet i vissa fall. I denna lag regleras vad som ska betraktas som förmögenhet vid prövning av rätten till bostads- tillägg, äldreförsörjningsstöd och bostadsbidrag. Förmögenhets- prövningen för underhållsstöd, bilstöd och studiestöd föreslås avskaffas. Förmögenhetsuppgifter föreslås inhämtas från den sökande, i ansökan, och nuvarande ordning med stickprovs- kontroller av förmögenhetsinnehavet hos banker och penning- förvaltande institut bibehålls. En förenkling föreslås av förmögen- hetsbegreppet som innebär att inre och yttre lösöre (bil, båt, konst, smycken och andra värdeföremål) inte räknas till förmögenheten. Som skäl för detta anges bl.a. att inte har möj- lighet att kontrollera och värdera dessa tillgångar. Delegationen har påtalat behovet av en effektiv förmögenhetskontroll. Delegationen och läm- nade en skrivelse till regeringen . Delegationen lämnade även ett remissvar till regeringen angående slopad förmögenhets- skatt i augusti 2007.12 Vidare har delegationen påtalat behovet i rapporterna Varför blir det fel?, Vad kostar felen? och i Hur tryggar vi trygghetssystemen?. De förslag lämnar inne- bär i praktiken att förmögenhetsprövningen består men att förmö- genhetskontrollen upphör då det inte finns något register att kon- trollera mot. Det säger sig självt att det inte är möjligt för Försäk- ringskassan, CSN och socialtjänsterna att göra kontroller mot samtliga banker och penninginrättningar vid ansökan om bidrag. Delegationen har låtit SCB göra samkörningar av bostadsbidrag och bostadstillägg samt ekonomiskt bistånd mot nettoförmögen- het. Populationen har utgjorts av hushåll som fått bostadsbidrag, bostadstillägg eller ekonomiskt bistånd och där hus- hållens sammansättning vad gäller vuxna inte har förändrats . Samkörningarna visade att 79 000 hushåll med i nettoförmögenhet fick bostadsbidrag eller bostadstillägg på totalt . 28 000 hushåll hade i nettoförmögenhet. 7 000 hushåll fick mer än i bostadsbidrag eller bostadstillägg. För bostadsbidrag och bostadstillägg gäller att nettoförmögenheter ska läggas till den bidragsgrundande inkomsten. Avseende ekonomiskt bistånd fick 9 000 hushåll med mer än i nettoförmögenhet ekonomiskt bistånd på totalt . 3 500 hushåll hade i nettoförmögenhet. 3 100 hushåll fick mer än i ekonomiskt bistånd. Sammantaget indikerar samkörningarna mot förmögenhet fel- aktiga utbetalningar i storleksordningen . kan flera av dessa utbetalningarna vara korrekta. Det förekommer t.ex. att personer får ekonomiskt bistånd om de har tillgångar som är svåra att realisera, t.ex. hus, bostadsrätt eller låst pensionssparande. Samkörningen visar dock mycket tydligt på behovet av kontrollmöjligheter samt att även de tidigare kontroll- 12 Skrivelse angående behov av kontrolluppgifter om förmögenhet, , dnr. 2007/18 och remissvar promemoria om slopad förmögenhetsskatt m.m., , dnr. Fi2007/24. möjligheterna mot taxerad förmögenhet har varit bristfälliga, då de endast har visat förmögenheter som överstiger . Ur kontrollsynpunkt är den enda rimliga ordningen, enligt dele- gationens mening, att det finns ett centralt förmögenhetsregister mot vilket kontroll kan ske. finns det dock ingen självklar instans som kan förvalta och tillhandahålla ett sådant register. kommer inte att tillhandahålla ett sådant register då kontrolluppgiftsskyldigheten slopas och det inte finns tillräckliga skäl för att ska ha uppgifter om förmögenhet när dessa uppgifter är skattepliktiga. SCB bör av olika skäl ha förmögenhetsstatistik, vilket delegationen behandlar i kapitel 3.4, däremot kan denna statistik inte användas för kontroll av för- mögenhet då den omfattas av statistiksekretessen. Försäkrings- kassan och CSN är inte självklart lämpliga att föra register över samtliga individers tillgångar och skulder, då detta vida skulle överstiga det antal personer som har förmögenhetsbaserade bidrag. finns det inget förmögenhetsregister att göra kontroller mot och i praktiken kommer därmed kontrollerna att bli mycket bristfälliga. Delegationen anser att man starkt kan ifrågasätta om faktorer som inte kan kontrolleras ska ligga till grund för bidrag och ersättningar. kan det uppfattas som stötande om vissa bidrag betalas ut till personer med stor förmögenhet. Tilltron och betalningsviljan till välfärdssystemen skulle troligen försämras. Delegationen anser därför att regeringen särskilt bör överväga inrättandet av ett förmögenhetsregister mot vilket kontroller kan göras. Då kontrollmöjligheterna försämras och förmögenhetsbedöm- ning endast kommer att baseras på de uppgifter som den sökande lämnar anser delegationen att kraven på den sökande att lämna riktiga uppgifter måste preciseras och särskilt betona betydelsen av redovisning av tillgångar och skulder. Enligt 19 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag ska ansökan innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma den sökandes rätt till bidrag. I ansökningsblanket- ten för ansökan om bostadsbidrag finns en rad om beräknade till- gångar och en om beräknade skulder. Motsvarande ordning gäller för bostadstillägg enligt 22 § lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Delegationen anser att formuleringen i lagtexten är alltför allmänt hållen för att passa de ökade krav som i prakti- ken ställs på de sökande avseende redovisning av förmögenhet. Bestämmelserna om uppgiftsskyldigheten i regelverken om bidrag som grundar sig på uppgifter om förmögenhet bör preciseras så att det tydligt framgår att det åligger den sökande att redovisa samtliga tillgångar och skulder som har betydelse för rätten till bidrag. Att samma precisa krav inte behöver ställas på uppgifter om bostad och inkomst motiveras med att kontrollmöjligheterna avseende dessa uppgifter är oförändrade och innebär att kontroll kan göras hos . Delegationen har dessutom i tidigare kapitel lämnat förslag som ytterligare förbättrar dessa kontrollmöjligheter. En tänkbar utformning av lagtexten i t.ex. 19 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag är således: 19 § Ansökan om bidrag eller om ändring av bidrag görs skriftligen hos .