sou · GVB325 · 2008-01-01 00:00:00 — Att inte nått upp till inkomstnivå under den senare delen av kan delvis förklaras av att kvarvarande icke-tariffera handelshinder har hindrat fortsatt specialisering av produktionen mellan länder och att stora ekonomiska vinster av ekonomisk integration därmed inte kunnat realiseras.5 De stora prisskillnaderna som fortfarande finns mellan EU:s medlemsländer används ofta som ett argument för behovet av en fortsatt ekonomisk integration. I diagram 1.3 visas att det fanns stora prisskillnader mellan EU-länderna 1995. Länder som och låg under den genomsnittliga prisnivån 1995 medan länder som och låg på en prisnivå som var över eller över genomsnittet. Även om prisskillnader består 2004, visar diagrammet att dessa olikheter minskat parallellt med att den europeiska integrationsprocessen har fördjupats. 3Med tariffera handelshinder avses tullar och liknande avgifter som tas ut i samband med handel över nationsgränserna & , H. 5Även EU:s oförmåga att genomföra strukturella reformer som skulle kunna göra ekonomin mer dynamisk och innovativ brukar lyftas fram som en förklaring till att avståndet mellan och inte krymper( se t.ex. Sapir, A. [2003]). Ett närmande till när det gäller inkomstnivå är ett centralt syfte med den s.k. Lissabon-processen som EU:s medlemsländer enades om 2000. Diagram 1.3 Prisavvikelser inom EU-15 1995 Anm.: # markerar de nya medlemsländerna 1995. Prisavvikelser avser komparativa prisindex för faktisk konsumtion. EU15 utgörs av , , , , , , , , , , , , , och . Källa: on line (Purchasing Parities). 1900-talets sista decennier och har utmärkts av snabba teknologiska förändringar och av en fördjupad internationell ekonomisk integration, en integration som också kom att inkludera flera större länder i östra och . Denna utveckling kan förväntas påverka inte bara inriktningen på den ekonomiska aktiviteten inom , dvs. vilken typ av produktion som kommer att ske inom gränser, utan även var i landet produktionen placeras. Därmed kan förutsättningar för regional tillväxt påverkas. Som en effekt av förändringen av produktionsstruktur och geografisk lokalisering av produktionen förväntas arbetskraft och andra resurser flyttas mellan branscher och regioner. En sådan omflyttning sker inte friktionsfritt utan kan leda till anpassningskostnader på grund av (tillfällig) arbetslöshet eller omskolning, lägre ekonomisk avkastning för vissa aktiviteter och en avfolkning av vissa regioner. För att mildra dessa kostnader vid en fördjupad europeisk integration kompletterades den europeiska integrationsprocessen med en politik på EU-nivå som gick ut på att stödja regioner som påverkades negativt av att företag omlokaliserades. som EU:s regionalpolitik tog form stöptes politiken i om för att möta de regionala spänningar som omvandlingen av den svenska ekonomin gav upphov till. 1.1Rapportens syfte och disposition Svensk ekonomi har i hög grad påverkats av teknologiska förändringar och den politiska viljan att riva handelshinder som bidragit till att integrera marknader nationellt och internationellt. Det är troligt att dessa förändringar påverkar det geografiska mönstret i ekonomisk aktivitet och därmed även förutsättningarna för ekonomisk tillväxt på såväl nationell som regional nivå. Målet med denna rapport är därför att försöka besvara följande frågor:6 Har det geografiska mönstret i den ekonomiska aktiviteten i förändrats över tiden och vilka faktorer kan i så fall förklara förändringarna? Konvergerar svenska regioners inkomster eller sker det tvärtom en ökad divergens? I vilken utsträckning kan politiska åtgärder påverka utvecklingen? Ett syfte med rapporten är att undersöka i vilken mån det geografiska mönstret i sysselsättningen i förändras över tiden, vilket undersöks i kapitel 2. Utifrån ekonomisk teori diskuteras vad som förväntas hända med koncentrations- och specialiseringsmönster då marknader integreras. Koncentration relateras i detta sammanhang till koncentrationen av en viss aktivitet, t.ex. förpackningsindustrin, i det geografiska rummet. Med specialisering avses hur den totala ekonomiska aktiviteten fördelas mellan branscher inom ett visst geografiskt område. Därefter följer en diskussion om koncentrationsmönster utifrån resultat från tidigare empiriska studier. 6 Författarna vill tacka alla som har bidragit med värdefulla och konstruktiva kommentarer under skrivandets gång. Framförallt vill vi rikta ett stort tack till referensgruppen som bestod av , , och samt till och . koncentrationsmönstret i , dels för den totala ekonomiska aktiviteten, dels för enskilda branscher. Slutligen analyseras kommunernas specialiseringsmönster vilket relateras till olika kommunala egenskaper. Ett annat syfte med rapporten är att undersöka om de regionala inkomstskillnaderna ökat eller inte, vilket görs i kapitel 3. Utifrån teorier om ekonomisk tillväxt analyseras om inkomstnivåerna i olika regioner har blivit mer lika och . Resultaten från denna analys jämförs med resultat från tidigare, såväl svenska som internationella, studier. I rapporten diskuteras också – i kapitel 4 - hur politiska åtgärder kan påverka det geografiska mönstret av ekonomisk aktivitet och hur dessa åtgärder kan påverka regional ekonomisk tillväxt. Utifrån den regionalpolitik som förts, på såväl EU-nivå som i , diskuteras effekterna av politiska åtgärder utifrån teoretisk och empirisk forskning. Rapporten avslutas med en sammanfattning och slutsatser. 2 Koncentration och specialisering Förändringar i handelsrelationer och teknologiska förbättringar kan påverka hur ekonomisk aktivitet, som t.ex. sysselsättning och produktion, fördelar sig såväl mellan som inom länder. Detta kapitel analyserar hur ekonomisk aktivitet fördelas i och utgår från ekonomiska modeller som kan förklara det geografiska mönstret av ekonomisk aktivitet. Huvudsyftet med kapitlet är att empiriskt undersöka koncentrations- och specialiseringsmönster. Koncentration relateras i detta sammanhang till koncentrationen av en viss aktivitet i det geografiska rummet medan specialisering syftar till hur den totala ekonomiska aktiviteten fördelas inom ett visst geografiskt område. Den empiriska analysen av koncentrations- och specialiseringsmönster sker i tre steg. I det första steget redovisas koncentrationsmönstret för den totala ekonomiska aktiviteten och för olika branscher var för sig. Därefter redovisas specialiseringsmönstret för kommuner och detta mönster relateras till olika kommunala egenskaper. Slutligen undersöks vilka faktorer som påverkar var en viss aktivitet lokaliseras, dvs. de koncentrations- och specialiseringsmönster som redovisats förklaras. 2.1Specialisering och koncentration – teoretiska utgångspunkter I detta avsnitt diskuteras två förklaringsmodeller om hur ekonomisk aktivitet fördelas geografiskt. Den ena modellen bygger på att produktionsfaktorer så som arbetskraft, kapital och naturresurser inte är jämt fördelade över landets (eller regioners) yta, vilket förklarar varför en viss typ av aktivitet finns överrepresenterad i vissa regioner. Man brukar då tala om att dessa regioner specialiserar sig på en viss typ av produktion. förklaringsmodellen tar inte denna fördelning för given utan ekonomiska aktörer antas i stället välja plats utifrån möjligheten att samverka med andra. Detta innebär, till exempel, att om det är lättare för individer att dra fördelar av en viss typ av samverkan i tätbefolkade områden, kommer den geografiska fördelningen av arbetskraften förändras över tiden. Detta beror på att allt fler individer sannolikt kommer att flytta till de områden där fördelarna finns. Faktaruta 2.1 Definition av centrala begrepp För att diskutera lokaliseringen av ekonomisk aktivitet, dvs. var produktion och sysselsättning äger rum, används begreppen koncentration och specialisering. Koncentration utgår från ett branschperspektiv och en ökad koncentration innebär att aktiviteten inom en bransch anhopas i en region. Ju större en regions andel av sysselsatta inom t.ex. jordbruket är, desto mer koncentrerat är jordbruket. Termen specialisering utgår i stället från regionen. Regionen är specialiserad om en stor andel all aktivitet i regionen endast finns i en bransch. Ju större andel av en kommuns totalt antal sysselsatta som är verksamma inom jordbruk, desto mer specialiserad på jordbruket är kommunen. 2.1.1Tillgången på produktionsfaktorer styr det geografiska mönstret Den självklara förklaringen till att det finns en gruvnäring i är naturligtvis att det finns mineraler att utvinna från berggrunden i . Detta är en ganska uppenbar förklaring till lokaliseringen av en viss ekonomisk aktivitet och den utgör grunden för traditionell handelsteori.1 Utgångspunkten för att bestämma var olika aktiviteter kommer att finnas är därmed en given fördelning av mer eller mindre orörliga produktionsfaktorer eller resurser. Utifrån denna givna fördelning bestäms inriktningen av den 1 Se Krugman, P. & Obstfeldt M. [2005] för en genomgång av traditionell handelsteori. ekonomiska aktiviteten i varje region. I de fall regioner skiljer sig åt kan den relativa kostnaden för att producera olika produkter skilja sig åt mellan regioner, t.ex. kostnaden för att producera bilar relativt livsmedel.2 Relativa kostnadsfördelar medför att en region kan dra fördelar av att omfördela resurser från livsmedelsproduktion till att producera fler bilar som kan exporteras till andra regioner i utbyte mot livsmedel. Ju mindre kostnaden är för att transportera produkter eller tjänster mellan regioner, desto mer specialiserade kommer regionerna att bli. Ur ett regionalt perspektiv är det inte särskilt troligt att alla faktorer som används i företagen är orörliga mellan regioner inom samma land. Exempelvis är framför allt kapital, men i viss mån även arbetskraft, rörligt mellan regioner. När den traditionella handelsteorin används för att förklara specialisering på regional nivå är utgångspunkten att åtminstone en produktionsfaktor, vanligen kapital, kan flytta obehindrat mellan regioner. Detta innebär att prisskillnader mellan regioner inte endast behöver leda till ett utbyte av varor utan även till att kapital flyttar till den region som ger bäst avkastning.3 Den traditionella handelsteorin bygger på ett antagande om en minskad produktivitet för produktionsfaktorerna ju mer av dessa som används. Detta innebär att produktionsfaktorerna sprids jämnt mellan regioner på lång sikt tills dess att avkastningen (på marginalen) är utjämnad mellan regioner. Varje ytterligare traktor som används på ett jordbruk bidrar kanske till exempel till en allt mindre andel av den totala produktionen . Detta innebär en allt lägre avkastning per traktor ju fler traktorer som används. I regioner med många traktorer ger alltså varje ytterligare traktor lägre avkastning och om denna trängsel inte finns i andra regioner är det bättre att flytta traktorer (kapital) till regioner med färre traktorer per hektar. Därmed kan varje traktor, dvs. kapitalenhet, få en högre avkastning. Den traditionella teorin förutsätter alltså att rörliga produktionsfaktorer sprids ut över regioner dit de kan röra sig utan några större kostnader. Detta medför att regioner får liknande branschstruktur. Kan faktorer däremot inte röra sig mellan regioner, och om tillgången på produktionsfaktorer skiljer sig åt, specialiserar sig regionerna inom olika branscher. 2Både skillnader mellan regioner i relativa tillgångar (t.ex. antal arbetare per kapitalenhet enligt den s.k. modellen) och skillnader i teknologi (en region kan vara duktigare på att producera bilar än den andra regionen enligt den s.k. ricardianska modellen) kan driva fram dessa komparativa fördelar eftersom de leder till skillnader i relativa priser. 3Se , V. D. & , A. [1995] för en diskussion om situationen då både produktionsfaktorer och varor kan röra sig mellan regioner. 2.1.2Även koncentrationsfördelar styr det geografiska mönstret En konsekvens av den traditionella handelsteorin är att den inte ger något större utrymme för att förklara koncentration av ekonomisk aktivitet, eftersom så fort produktionsfaktorer är rörliga så förväntas de spridas ut. I verkligheten ser vi ingen jämn utspridning av ekonomisk aktivitet, inte ens över små geografiska ytor. En förklaring till detta, utan att lämna den traditionella förklaringsmodellen, är att vissa förutsättningar som är viktiga för lokaliseringen är låsta, åtminstone på mycket lång sikt, till en viss plats. Det kan därför finnas fördelar med att koncentrera ekonomisk aktivitet till dessa platser. Förutsättningar som är låsta kan sägas skapa ett ankare för ekonomisk aktivitet som är specifikt för platsen. Detta ankare kan vara naturgivna förutsättningar, exempelvis naturliga transportknutpunkter vars placering är svår, eller omöjlig, att påverka. Utnyttjandet av älvar som transportvägar har exempelvis påverkat placeringen av städer och ekonomisk aktivitet i norra . Även politiska åtgärder kan påverka lokalisering på lång sikt, även om sådana åtgärder inte är lika låsta till en plats som naturgivna förutsättningar.4 Infrastruktursatsningar, t.ex. järnvägsnät som tar att sätta upp, påverkar i hög grad var nya orter växer fram. Traditionell handelsteori kan alltså förklara långsiktiga förändringar i koncentrationsmönster genom långsamma förändringar av förutsättningarna för ekonomisk aktivitet. Den är dock inte den enda förklaringsmodellen eftersom lokaliseringen även påverkas av en interaktion mellan företag eller individer. Interaktion mellan ekonomins aktörer lyfts fram i modeller inom Ekonomisk geografi och Ny Ekonomisk Geografi (NEG). Dessa modeller poängterar att företag väljer att placera sig nära andra företag eftersom detta ger fördelar som uppkommer just av att företagen lokaliserar sig nära varandra. Modellerna bygger på ett cirkelargument som drivs av koncentrationsfördelar eller koncentrationskrafter.5 Vanligtvis baseras dessa koncentrationskrafter på fördelar som är svåra att fånga. 4Se , R. [2005] för en diskussion kring vad han kallar 1.5 geography nature, vilket är faktorer som kan påverkas politiskt på lång sikt. 5Koncentrationsfördelar kan utgöras av ett antal faktorer som alla medför att företag finner det fördelaktigt att koncentreras på en plats. vara informationsutbyte mellan närliggande företag, länkar till specialister och leverantörer eller en stor lokal arbetsmarknad. Det är dock viktigt att understryka att koncentrationskrafterna motverkas av spridningskrafter. När en stor mängd företag och individer samlas på en liten geografisk yta skapar de även en motkraft till koncentrationskraften eftersom de konkurrerar om lokala resurser eller insatsvaror. Konkurrensen kan till exempel leda till ökade mark- och huspriser och när den blir tillräckligt stor för detta med sig nackdelar av att lokalisera sig nära andra. Dessa nackdelar kan överskugga koncentrationsfördelarna och företag och individer kan då välja att flytta. Modeller inom Ny Ekonomisk Geografi diskuterar koncentrations- och spridningskrafter genom att låta dessa verka på marknaden.6 Spridningskrafterna kan här vara desamma som ovan, dvs. de kan uppstå på grund av en ökad konkurrens om lokala insatsvaror, men de kan även drivas av en ökad priskonkurrens mellan företag som säljer på samma marknad. Koncentrationskrafterna är lite mer komplexa och härleds från länkar som sträcker sig bakåt i produktionsledet, dvs. mot leverantörer och/eller framåt, dvs. Koncentrationskrafterna genom länkar bakåt skapas av att företag lockas till en viss region med många leverantörer eftersom priser på insatsvaror pressas ned genom en tuffare konkurrens mellan leverantörerna. Koncentrationskrafterna som uppstår genom länkar framåt skapas av att företag i en region med många kunder möter en större efterfrågan på sina produkter. De bakomliggande faktorerna som skapar koncentrationskrafter är stordriftsfördelar och transaktionskostnader.7 Stordriftsfördelar gör att företag tjänar därför på att koncentrera sin produktion till en och samma plats. Förekomsten av höga transaktionskostnader, dvs. kostnader för att transportera produkter eller tjänster till marknaden, innebär att företagen blir mer benägna att placera sig nära sina kunder. Företagen väljer därmed att lokalisera sig i en region med många kunder och leverantörer om länkarna är branschövergripande eller i en region med många liknande företag om länkarna går inom samma bransch. 6Se t.ex. Fujita, M. & Thisse, J.-F. [2002]. 7Stordriftsfördelar innebär att en större produktionsvolym minskar den genomsnittliga produktionskostnaden. Stordriftsfördelar uppkommer då företagen har någon fast kostnad som de måste täcka eller då produktiviteten ökar med storleken. Den senare kan vara extra viktig i kunskapsbaserade branscher där en viss kritisk massa behövs för att nå effektivitet. I den endogena tillväxtmodellen, som diskuteras i kapitel 3, är just tilltagande skalavkastningar från humankapital en viktig utgångspunkt. I tabell 2.1 beskrivs hur ekonomins geografi kan påverkas av produktionsfaktorernas rörlighet och möjligheterna till koncentrationsfördelar givet att det finns kostnader för att transportera varor och tjänster. Tabell 2.1 Möjliga lokaliseringsscenarier givet att det finns kostnader för transport av varor och tjänster Given lokalisering, vilket leder till specialisering efter relativa (pf) eller företag En eller flera, men inte alla, rörliga pf och rörliga företag, hål kan uppstå där Alla pf är rörliga Anm.: Tabellens utformning har inspirerats av Figur 1 i Midelfart-Knarvik, K. & Overman, H. [2002], som i sin tur refererar till opublicerade anteckningar av , V. D. [2000]. Förändringar som påverkar produktionsfaktorernas rörlighet kan illustreras genom ett steg nedåt i tabell 2.1. I de fall då alla produktionsfaktorer är orörliga eller då inga koncentrationsfördelar finns styrs det geografiska mönstret av ekonomisk aktivitet av hur faktorer är fördelade mellan regioner (enligt den traditionella handelsteorin). Om det däremot finns koncentrationsfördelar, innebär en ökad rörlighet för produktionsfaktorer att koncentrationskrafterna intensifieras. Om endast en del av alla produktionsfaktorer är rörliga kan en centrum-periferi struktur växa fram, dvs. Den största regionen attraherar då både företag och rörliga produktionsfaktorer medan periferin avfolkas och behåller endast aktiviteter som inte kan flyttas som till exempel jordbruksproduktion.8 Alternativt kan branschspecifika svarta hål skapas då ett fåtal produktionsfaktorer är rörliga och om det endast finns koncentrationsfördelar mellan företag inom samma bransch. Dessa branschspecifika svarta hål skulle även kunna uppkomma om alla produktionsfaktorer är rörliga eftersom det även i detta fall är bättre för alla branscher om de inte konkurrerar om samma utrymme. I de fall då alla produktionsfaktorer är rörliga och då koncentrationskrafterna går mellan olika branscher, dvs. de är branschövergripande, samlas all ekonomisk aktivitet på en enda plats.9 Detta kan liknas vid ett svart hål där all aktivitet sugs in i en region. Ovan beskrivna scenarier visar på att den ekonomiska strukturen påverkas olika beroende på den geografiska nivå som analyseras. Produktionsfaktorernas rörlighet kan exempelvis antas vara större inom regioner än mellan regioner, vilket visas av rörligare arbetskraft inom än mellan regioner i . Därför kan det vara enklare för ekonomiska aktörer att ta tillvara koncentrationsfördelar inom en snävare region än mellan regioner. Politiska åtgärder eller andra förändringar som leder till att transporter av varor och tjänster inom en region underlättas kan därmed leda till att regionala ekonomiska centra förstärks. Den regionala ekonomin kan alltså gå mot de svarta hålen i tabell 2.1. Liknande åtgärder eller förändringar som underlättar transporter mellan regioner kan leda till att nationella ekonomiska centra stärks. I detta fall är det dock mer troligt att det finns orörliga produktionsfaktorer som agerar som ekonomiska ankare så att inte all aktivitet sugs upp i nationella centra. Om sådana ankare finns är det snarare mer troligt att en polarisering av ekonomin uppstår. Nationella centra drar i sådana fall till sig aktiviteter som drar nytta av koncentrationsfördelar medan periferin blir specialiserad inom branscher som använder orörliga produktionsfaktorer (såsom jordbruksmark eller mineraler) intensivt i produktionen. 8Puga [1999] visade att om arbetskraften är rörlig flyttar den till ett centrum med fler företag eftersom de kan erbjuda högre reallöner. 9Se , A. [1999]. 2.1.3Olika förutsättningar för koncentrationsfördelar Koncentrations- och spridningskrafter varierar mellan branscher. De kan exempelvis skilja sig åt beroende på vilken produktionsfaktor som är den viktigaste för branschen. Koncentrationskrafter blir, som redan nämnts, starkare ju mer rörliga produktionsfaktorerna är. Veteproduktionen är till exempel markintensiv medan tjänster som frisörer tillhandahåller är arbetsintensiva. Eftersom jordbruksmark är orörlig jämfört med arbetskraft, kommer frisörer svara mer på koncentrationskrafterna än vad jordbrukarna kommer att göra. Koncentrationskrafterna kan även påverkas av de transaktionskostnader företagen möter när de levererar sin slutprodukt till marknaden. I diagram 2.1 exemplifieras relationen mellan koncentrationsfördelar och kostnaden för att nå marknader. Kostnaden för att nå marknaden är central i de nya ekonomiska geografimodellerna eftersom mycket höga transaktionskostnader (längst till höger i diagrammet) medför att företagen måste befinna sig (fysiskt) på alla marknader för att nå alla konsumenter. Väldigt låga transaktionskostnader (längst till vänster i diagrammet) leder däremot till att företagen kan nå alla marknader oavsett var de befinner sig rent fysiskt, vilket innebär att spridningskrafterna blir starkare. Det är därför i situationer då kostnaden för att nå marknaden är medelstor som koncentrationskrafterna får störst genomslagskraft. Diagram 2.1 Relationen mellan koncentrationsfördelar och transportkostnader Vid en medelstor transportkostnad (tm) kan företagen alltså nå alla marknader som de kan skörda fördelarna som en koncentration av ekonomisk aktivitet ger dem. Den nivå som ger störst koncentration varierar från bransch till bransch eftersom koncentrations- och spridningskrafterna varierar mellan branscher beroende på vad de producerar och vilken teknologi de använder. Oavsett vilken den maximala transportkostnadsnivån är, fungerar den som en tröskel. Om transaktionskostnaderna rör sig mot tröskelnivån, ökar koncentrationsfördelarna och därmed även koncentrationen av ekonomisk aktivitet. Rör sig kostnaderna däremot från denna nivå, minskar fördelarna och koncentrationen av den ekonomiska aktiviteten minskar. Skillnader i koncentrationskrafterna beror även på skillnader i betydelsen av stordriftsfördelar. Stordriftsfördelar leder till att perfekt konkurrens mellan företagen sätts ur spel och att företag därmed får en viss marknadsmakt, vilket i sin tur innebär att företag blir mindre sårbara för priskonkurrens. Därför påverkas företag med stordriftsfördelar mindre av spridningskrafterna. Koncentrationskrafterna förutses därmed vara större ju större stordriftsfördelarna är och ju lättare företag kan differentiera sina produkter så att deras marknadsmakt ökar. En fördjupad integration med omvärlden, t.ex. EU- medlemskap, påverkar i hög grad specialiserings- och koncentrationsmönster eftersom både företagens kostnader för att leverera varor och tjänster och produktionsfaktorers rörlighet påverkas. Eftersom produktionsfaktorer kan antas vara mer rörliga inom länder än mellan länder förväntas länder sinsemellan bli mer specialiserade inom olika branscher. Den intressanta frågan för denna rapport är emellertid hur koncentrationsmönstret inom ett land påverkas av sänkta transaktionskostnader med omvärlden?