sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — På ersättning till försäkrad vars inkomst ska anses vara in- komst av annat förvärvsarbete enligt 3 kap. 2 a § fjärde stycket lagen (1962:381)om allmän för- säkring, ska 3 kap. 13 § samt 15 17 §§ denna lag tillämpas vid erläggande av arbetsgivaravgifter. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (1994:1920) om allmän löneavgift att 1 § ska ha följande lydelse. Den som enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980) skall betala arbetsgivaravgifter skall betala allmän löneavgift. Löne- avgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen. I underlaget enligt första stycket skall dock inte ingå ersättning till sådana personer som avses i 2 kap. 27 § socialavgiftslagen. Den vars arbetsgivaravgifter ska beräknas enligt 2 kap. 29 § socialavgiftslagen (2000:980), ska tillämpa 2 § när löneavgiften ska bestämmas. Denna lag träder i kraft . Som hushållsarbete räknas dock inte det arbete för vilket försäkringsersättning lämnats eller bidrag eller annat stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting. Denna begränsning gäller inte i de fall försäkrings- ersättning lämnats för sådan vård av barn som avses i 4 kap. 10 § första stycket femte punkten lagen (1962:381) om allmän försäk- ring. lag om ändring i lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete Härigenom föreskrivs ifråga om lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete att 4 § ska ha följande lydelse. 4 § Med hushållsarbete avses i denna lag städarbete eller annat rengöringsarbete som utförs i bostaden,vård av kläder och hemtextilier som utförs i bostaden,matlagning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden,snöskottning som utförs i nära anslutning till bostaden,häck- och gräsklippning samt krattning och ogräsrensning som utförs på tomt eller i trädgård i nära anslutning till bostaden,barnpassning som utförs i eller i nära anslutning till bostaden samt lämning och hämtning till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande, annan omsorg och tillsyn än barnpassning som en fysisk person behöver och som utförs i eller i nära anslutning till bostaden eller i samband med promenader, bankbesök, besök vid vårdcentral eller andra liknande enklare ärenden. Som hushållsarbete räknas dock inte det arbete för vilket försäkringsersättning lämnats eller bidrag eller annat stöd lämnats från staten, en kommun eller ett landsting. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring dels att 29, 34, 35 och 37 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 12 a, 34 a, 35 a, 37 a, 37 b och 39 a §§. Som tid med förvärvsarbete anses även tid som medhjälpande make eller maka arbetat i enskild näringsverksamhet, även om denna visat underskott. Denna bestäm- melse ska även tillämpas på sam- bor. Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst, som den sökande före arbetslöshetens inträde vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om omräkning av dagsförtjänst. Bestämmelser om beräkningen av dagsförtjänsten för företagare och anställda som deklarerar inkomst av näringsverksamhet finns i 37 §. Bestämmelser om beräkningen av dagsförtjänsten för företagare och anställda som deklarerar in- komst av näringsverksamhet finns i 37 §. Med företagare avses i denna lag personer som äger eller är delägare direkt eller indirekt i näringsverksamhet som de är personligen verksamma i och som de har ett väsentligt infly- tande över. Med företagare avses i denna lag fysisk person som direkt eller indirekt bedriver sådan närings- verksamhet som avses i 13 kap. 1 § första stycket inkomstskatte- lagen (1999:1229)och som denne personligen utfört arbete i och har ett väsentligt inflytande över. Nödvändiga åtgärder av för- valtande karaktär eller åtgärder som vidtagits på grund av oför- utsedda händelser utgör inte ar- bete enligt första stycket. Som företagare avses i denna lag även person som utför arbete under villkor som är jämförbara med dem som gäller för uppdrags- tagare som bedriver näringsverk- samhet, om förutsättningarna i första stycket i övrigt är uppfyllda. Med företagare avses i denna Med företagare i 34 § avses lag personer som äger eller är inte fysisk person som i närings- delägare direkt eller indirekt verksamhet utför arbete av ideell i näringsverksamhet som de är personligen verksamma i och Med företagare avses inte hel- som de har ett väsentligt infly- ler fysisk person som verkar i sådant företag som är att anse som företag avses företag som driver pande ändamål att i arbetslivet integrera personer, som har stora svårigheter att få eller behålla ett arbete, samt vars stadgar föreskri- att uppkommet överskott i företaget ska investeras i företagets egna eller liknande verksamhet. anse som företagare efter överlå- Detsamma gäller för med- lem i ekonomisk förening när medlemskapet i föreningen upp- Om personen har fortsatt att utföra arbete i företaget eller i inflytande över verksamheten, ska han eller hon dock alltjämt anses En företagare skall, om inte något annat anges i andra stycket, anses vara arbetslös när anses vara arbetslös, om det inte vidtas några åtgärder i närings- samhet i rörelsen vid en samlad bedömning kan anses ha upp- Nödvändiga åtgärder av för- hört annat än tillfälligt. valtande karaktär som vidtas under En företagare som tillfälligt den tid verksamheten upphört an- upphör att bedriva verksamhet i ses inte som åtgärder i närings- rörelsen skall anses vara arbetsös under förutsättning att uppehållet i rörelsen inte till någon del är av säsongkaraktär och att någon ska göras första gången närings- verksamhet inte bedrivs i rörel- En företagare som återupp- göras först sedan minst fem år tagit verksamheten efter ett till- förflutit från det att den upphörda fälligt upphörande med ersätt- ning enligt detta stycke har rätt till ersättning endast om för- person till denne. stycket är uppfyllda. Ersättning enligt detta stycke får bara ut- nyttjas en gång per rörelse. Om företagare inte är att anse som arbetslös enligt 35 § ska företa- garen anses som arbetslös när den- nes personliga verksamhet i närings- verksamheten vid en samlad be- dömning kan anses ha upphört När underlaget bestäms för skall för företagare dagsförtjäns- ten bygga på den genomsnittliga grundas på den inkomst från inkomsten under de tre senaste åren före avvecklingsåret. företagaren har lagt ned sin från det att företagaren startade eller föregående taxeringsår. den kan ersättningen baseras på Om det är mer förmånligt för företagarens tidigare anställning. den sökande, ska beräkningen av på genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens inkomster från verksamheten, om dessa är beslutade av Skattever- med hänsyn till förändringar i Dagsförtjänst för anställd som verksamhet beräknas enligt första eller andra stycket Om företagaren har lagt ned sin verksamhet från det att företagaren startade den, får ersättningen baseras på företagarens tidigare anställning eller, om det är förmånligare för företagaren, på företagarens inkomst från verksamheten som verksamheten faktiskt har bedrivits. När dagsförtjänst ska fast- ställas utifrån en kombination av verksamhet i företag och anställ- ning ska dagsförtjänsten från verk- samheten först beräknas enligt 37 § och därefter multipliceras med 22. Den beräknade månads- inkomsten multipliceras inom ram- tiden som sökanden bedrivit verksamheten. Den beräknade inkomsten från verksamheten läggs därefter samman med den sam- manlagda inkomsten som sökan- den haft av anställning inom ramtiden. Den sammanlagda in- komsten delas slutligen med tolv och beräknas därefter enligt 29 §. Näringsverksamhet, som den sökande före arbetslöshetens in- träde bedrivit vid sidan av sitt huvud- sakliga arbete, ska inte påverka sökandes rätt till ersättning enligt denna lag. Om inkomsten från närings- verksamheten efter arbetslöshetens inträde överstiger ett belopp som motsvarar den högsta dagpenningen , ska dag- penningen minskas med det över- skjutande beloppet. Denna lag träder i kraft och gäller försäk- ringsfall som inträffar . Förordning om ändring i förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program dels att 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen införs en ny paragraf, 17 a §. Denna förordning innehåller bestämmelser om de arbetsmark- nadspolitiska programmen 3.stöd till start av närings- verksamhet, 5.förberedande insatser, och 6.projekt med arbetsmark- nadspolitisk inriktning. Denna förordning innehåller bestämmelser om de arbetsmark- nadspolitiska programmen 2 a. stöd inför start av närings- verksamhet, 3.stöd till start av närings- verksamhet, 5.förberedande insatser, och 6.projekt med arbetsmark- nadspolitisk inriktning. Stöd inför start av näringsverksamhet Med stöd inför start av närings- verksamhet avses stöd till en arbetssökandes försörjning då den sökande vidtar sådana åtgärder som ska utgöra underlag för arbetsförmedlingens beslut om stöd till start av närings- verksamhet enligt 19 §. Denna förordning träder i kraft . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare, biträdd av en referensgrupp med företrädare för riksdags- partierna, med uppdrag att se över företagarnas försäkringsvillkor i trygghetssystemen (N 2006:11, Dir. 2006:37). beslutade Regeringen i tilläggsdirektiv (Dir. 2006:129) att utredaren ska kartlägga hur mycket företagarna betalar in till trygghetssystemen i förhållande till vilken ersättning som betalas ut. beslutade Regeringen i tilläggsdirektiv (Dir. 2007:156) att utredaren, utöver tidigare beslutade uppdrag, ska lämna förslag på hur sjukförsäkringen för företagare bättre kan anpassas till företagarnas behov och möjlighet att vara täckta av försäkringen. Mot denna bakgrund kan uppdraget sammanfattas enligt föl- jande. Regeringens ambition är att främja företagande genom tydligare och bättre regler. Regeringen vill underlätta för individer att starta och driva företag. Hur trygghetssystemen är utformade är därför viktigt. Utredaren ska se över företagarnas försäkringsvillkor i trygghetssystemen samt lämna förslag till hur regelverket kan göras tydligare och bättre. Översynen omfattar regler för företagare i arbetslöshetsförsäk- ringen samt i socialförsäkringen. I sistnämnda avseende ankommer det på utredningen att i huvudsak fokusera på de regler som rör företagare i sjukförsäkringen. En utgångspunkt för utredningen är att det ska skapas en ökad balans i villkoren för och behandlingen av företagare och anställda i trygghetssystemen. Utredaren ska därför kartlägga hur mycket företagarna betalar in till trygghetssystemen i förhållande till vilken ersättning som betalas ut. Utredaren ska analysera och vid behov lämna förslag på ändringar av socialförsäkringsreglerna för den som kombinerar anställning med företagande. Hur övergången från anställning till företagande kan underlättas ska vara föremål för särskilt över- vägande. Utredaren ska ta del av och belysa vilka regler avseende trygg- hetssystemen som gäller för företagare i andra EU-länder. I uppdraget ingår att bestämma vem som ska betraktas som före- tagare i arbetslöshetsförsäkringen och när en företagare ska anses som arbetslös. Effekterna av de förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som beslutades ska följas upp. Utredningen ska granska nuvarande beräkningsgrunder för företagares arbetslöshetsersättning samt pröva möjligheten till andra modeller än den nuvarande för beräkning av dagpenning. De regler som gäller för dem som verkar inom kooperativa, ekonomiska och ideella föreningar ska ses över och eventuella ändringar som översynen ger anledning till ska föreslås. Utredaren ska analysera villkoren för företagare och vid behov lämna förslag till hur reglerna i sjukförsäkringen kan förändras så att de så långt möjligt blir neutrala i förhållande till val av associa- tionsform. Uppdraget innefattar att analysera förutsättningarna för samt konsekvenserna av att införa ett system med ökad flexibilitet för företagare inom sjukförsäkringen. Utredaren ska utreda och bedöma om samtliga företagare oavsett associationsform bör omfattas av detta system. Konsekvenserna av att egenföretagares sjukpenninggrundande inkomst (SGI) bestäms utifrån nettointäkten i företaget bör Det ska finnas en tydlig koppling mellan den avgift som betalas in och den ersättning som erhålls inom sjukförsäkringen. Därvid ingår att föreslå förändringar av den begränsning som finns i form av den s.k. jämförelseinkomsten. Förslagen som utredaren lämnar ska vara enkla att hantera för försäkringstagarna och innebära så lite administration som möjligt både för försäkringstagarna och . 2Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen 2.1Det svenska socialförsäkringssystemet – uppbyggnad, finansiering och centrala begrepp Eftersom utgångspunkten för utredningens uppdrag är att föreslå förändringar i trygghetssystemen, görs i detta avsnitt en genom- gång av det svenska socialförsäkringssystemets uppbyggnad, finan- siering och centrala begrepp. Härvid utelämnas gemenskapsrätten inom Europeiska unionen (EU) och inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och avtal om social trygghet ingångna med andra stater, vilka kan medföra begränsningar i tillämpningen av svensk lag. Dessa regler berörs i stället i avsnitt 3. 2.1.1Socialförsäkringen bosättningsbaserade och arbetsbaserade förmåner Socialförsäkringslagen (1999:799), SofL, innehåller bestämmelser om vem som omfattas av den svenska socialförsäkringen. Till begreppet socialförsäkring hänförs de flesta trygghetssystem som administreras av , Premiepensionsmyndig- heten och de allmänna försäkringskassorna. Enligt SofL grundas rätten till förmåner från socialförsäkrings- systemet på bosättning eller förvärvsarbete i , om inte något annat särskilt anges. 2000/01:8 s. 73. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Alla som är bosatta i omfattas av den bosättningsbaserade försäkringen. Bosättningsbaserade försäkringsförmåner kan tidi- gast betalas ut från och med den tidpunkt då en person anses bosatt i . Den bosättningsbaserade försäkringen avser enligt 3 kap. 1 § SofL följande garantibelopp: ersättning för sjukvård m.m. enligt 2 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) i fråga om förmåner som beslutas av , föräldrapenning på lägstanivå och grundnivå, sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning, rehabilitering och särskilt bidrag enligt 22 kap. AFL i fråga om förmåner som beslutas av Försäkrings- kassan. Den som är bosatt i omfattas enligt 3 kap. 2 § SofL även lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till personer med funktionshinder, lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn, lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn, lagen (1993:389) om assistansersättning, lagen (1993:737) om bostadsbidrag, lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl., lagen (1996:1030) om underhållsstöd, lagen (1998:702) om garantipension, lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn i fråga om garantipension till omställningspension och änkepension, efterlevandestöd till barn, och pension enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 samma lag eller enligt 4 § andra stycket 2 eller 6 § tredje stycket 2 lagen (2000:462) om införande av lagen om efterlevande- pension och efterlevandestöd till barn, beräknad i förhållande till det antal år som har tillgodoräknats som bosättningstid i , och lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd. Det finns även regler om förmåner för den som enligt utlänningslagen (1989:529) behöver ha uppehållstillstånd i . Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Den som arbetar i omfattas av den arbetsbaserade försäk- ringen. Den arbetsbaserade försäkringen börjar gälla för en arbetstagare från och med den första anställningsdagen. För övriga, icke an- ställda, gäller att ett arbete ska ha påbörjats för att försäkringen ska börja gälla. Försäkringen upphör i regel att gälla efter det att arbetet upphört (s.k. efterskyddstid). Med arbete i avses förvärvsarbete i verksamhet här i lan- det. I förarbetena anges bl.a. följande angående begreppet arbete. Det finns inom socialförsäkringen inte någon gemensam defini- tion av begreppet förvärvsarbete. Vad som avses med förvärvsarbete anges inte i lagstiftningen på området. Däremot finns på sina håll en ganska väl utvecklad praxis i frågan. I fråga om vad som skall avses med begreppet arbete, anser vi det naturligt att utgå från nuvarande reglering i LAF. Försäkrad för arbetsskada är enligt 1 kap. 1 § nämnda lag den som förvärvsarbetar i verksamhet här i riket. Någon ändring är inte avsedd vad gäller frågan om en arbetsgivare skall anses som svensk eller utländsk. Arbetsskade- försäkringen täcker arbete som utförs av såväl arbetstagare som upp- dragstagare och egenföretagare2. Av 3 kap. 4 § SofL framgår att den som arbetar i är försäk- rad för följande förmåner: sjukpenning och havandeskapspenning, föräldrapenning på grundnivå eller över grundnivå och tillfällig föräldrapenning, inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrela- terad aktivitetsersättning, samt rehabilitering och rehabiliterings- ersättning enligt 22 kap. AFL i fråga om förmåner som beslutas av . Den som arbetar i omfattas enligt 5 § i samma kapitel även av lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, och lagen (2000:461) om efter- levandepension och efterlevandestöd till barn i fråga om inkomst- grundad efterlevandepension och änkepension med undantag av sådan pension som avses i 2 § 13. Det är således arbetsinkomster som omfattas av den arbets- baserade försäkringen som ligger till grund för socialavgifter och förmåner utöver grund- och garantinivå. 2 Prop.1998/99:119 s.107. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen 2.1.1.3Socialavgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980), Skyldigheten att betala socialavgifter enligt är anpassad till SofL, så att avgifter betalas på arbetsinkomster för personer som omfattas av den arbetsbaserade socialförsäkringen. Av SofL följer att arbetslöshetsförsäkringen inte är en del av socialförsäkringen. Arbetsmarknadsavgiften i socialavgifterna används dock för finansiering av bl.a. arbetslöshetsförsäkringen. Social- avgifterna finansierar således förmåner som inte ingår i social- försäkringen. Ett uttryck som används både inom EG-rätten och i avtal med andra stater om social trygghet för att beskriva de områden som socialavgifterna ska finansiera är systemen för social trygghet. Syftet med socialavgifterna är således att finansiera syste- men för social trygghet3. Socialavgifterna utgörs av arbetsgivaravgifter eller egenavgifter. Enligt ska den som utger avgiftspliktig ersättning betala arbetsgivaravgifter. Från denna huvudregel finns emellertid undan- tag som t.ex. att ersättning till person som understiger är avgiftsfri. Arbetsgivaravgifter betalas på avgiftspliktig ersättning för arbete i och, i vissa situationer, på sådan ersättning för arbete utomlands. Avgiftspliktig ersättning är löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete. Vissa ersättningar likställs i detta samman- hang med ersättning för arbete, jämför 2 kap. 11 § . Arbetsgivaravgifter ska inte betalas om den som tar emot ersättning för arbete har en F-skattsedel antingen när ersättningen bestäms eller när den betalas ut. Enligt 2 kap. 24 § utgör summan av de avgiftspliktiga ersättningar som den avgiftsskyldige utgett under en kalender- månad underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifterna, det s.k. avgiftsunderlaget. utgör arbetsgivaravgifterna av avgifts- underlaget. Därtill kommer allmän löneavgift om enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Denna avgift beräk- nas enligt 1 § i sistnämnda lag på samma avgiftsunderlag som 2000/01:8 s.78. SOU 2008:89 Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Summan av dessa avgifter är i normalfallet följande. På ersättning till person som vid årets ingång fyllt utges emellertid endast ålderspensionsavgift. infördes lägre arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Innebörden av reglerna är att för dessa personer ska betalas hela ålderspensionsavgiften men bara hälften av övriga avgifter. För denna grupp blir avgiften därför . En fysisk person som har avgiftspliktig inkomst ska betala egen- avgifter. Egenavgifter erläggs på avgiftspliktig inkomst av arbete i och, i vissa situationer, på avgiftspliktig inkomst av arbete utomlands. Avgiftspliktiga inkomster är överskott av närings- verksamhet och vissa tjänsteinkomster. Överskott från näringsverksamhet är avgiftspliktig endast om den som har arbetat i verksamheten gjort detta i inte oväsentlig omfattning. Kravet på inte oväsentlig omfattning, innebär att verksamheten ska bedrivas aktivt. Klassificeringen av när en näringsverksamhet är att betrakta som aktiv är således central för bedömningen av när en arbetsinkomst föreligger och således vilken inkomst som ska ligga till grund för egenavgifter och därmed socialförsäkringsförmåner. Egenavgifter betalas inte på avgiftsunderlag som understiger . På ersättning för arbete som betalas till någon som inte har F- skattsedel erläggs emellertid arbetsgivaravgifter, jämför avsnittet om arbetsgivaravgifter ovan. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen 2008 utgör egenavgifterna av avgiftsunderlaget. Därtill kommer allmän löneavgift om enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Denna avgift beräknas enligt 1 § i sistnämnda lag på samma avgiftsunderlag som arbetsgivar- avgifterna. Summan av dessa avgifter är därför normalt följande: Notera att för den som valt karensdagar sänks sjukförsäkrings- avgiften. Vid är sjukförsäkringsavgiften 6,67 pro- cent (totalt avgiftsuttag 2008). Vid är sjukförsäkringsavgiften (totalt avgiftsuttag 28,78 pro- cent 2008). Person som vid ingången av året före taxeringsåret har fyllt betalar endast ålderspensionsavgift. infördes lägre egenavgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Inne- börden av reglerna är att dessa personer ska betala hela ålderspen- sionsavgiften men bara hälften av övriga avgifter, vilket innebär avgifter . Socialavgifterna nyttjas för att finansiera systemen för social trygg- het. Bestämmelserna i lagen (2000:981) om fördelning av social- avgifter anger närmare vilka förmåner, ersättningar och kostnader i dessa system som respektive avgift ska finansiera. Detta sker enligt följande. Sjukförsäkringsavgiften finansierar kostnader för följande ersättningar: sjukpenning och andra ersättningar enligt 3 kap. AFL, Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitets- ersättning enligt 8 kap. AFL och rehabiliteringspenning och andra ersättningar enligt 22 kap. AFL.