sou · GVB3112 · 2008-01-01 00:00:00 — Utbildningsanordnarens kontaktperson på arbetsförmedlingen ska genomföra kvalitetsuppföljning av utbildningen och den ansvarige för upphandlingen stämma av att anordnaren uppfyller vad man avtalat. Utvärdering och uppföljning efter avslutad utbildning Arbetsförmedlaren följer upp deltagarens erfarenheter efter avslutad utbildning. Dessutom görs uppföljningar med hjälp av statistik. har personalen på arbetsförmedlingarna till- gång till ett lätthanterligt uppföljningssystem, vilket gör det möj- ligt att bevaka och följa upp deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Med jämna mellanrum kompletterar AMS denna uppfölj- ning med mer fördjupad information, ibland i form av utvärde- ringsstudier med en jämförelsegrupp. genomför AMS också en enkät- undersökning till deltagare som slutat en arbetsmarknadsutbild- ning. En del information som saknas i registerstatistiken får man svar på i enkätundersökningen. Ett problem är dock förekomsten av bortfall, vilket gör det svårt att med statistisk säkerhet bryta ned deltagarnas omdömen på lokal nivå. Motsvarande enkätundersökningar saknas för deltagare i för- beredande utbildning. Utredningen har därför genomfört en egen enkätundersökning till personer som deltagit i förberedande utbildning (se bilaga 3). Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningen, den förberedande utbild- ningen och yrkesbedömningen kan inte behandlas separat utan måste hanteras i sitt sammanhang. Vi har i detta avsnitt beskrivit arbetsförmedlingens arbete med arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning. För att säkerställa kvalitet i arbetet måste ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivas. Egna erfarenheter och uppföljningar ska tas till vara liksom slutsatser och rekommenda- tioner från externa aktörer. Internationella erfarenheter är viktiga att beakta. Ett system för kvalitetssäkring ska utvecklas. Reger- ingen bör följa arbetet utifrån rapporter från arbetsförmedlingen. För att öka kvaliteten i både arbetsmarknadsutbildning och yrkesbedömning anser vi att individen ska garanteras det stöd denne behöver i form av individuell handledning, vägledning m.m. under utbildningen. Vi vill också betona att utbildningsinsatserna ska ingå som en integrerad del i individens handlingsplan. Konti- nuiteten är mycket betydelsefull, särskilt vid upphandling av externa tjänster i de olika stegen mot sysselsättning. Målen med de olika aktiviteterna ska vara tydliga. Uppföljning ska kontinuerligt ske så att handlingsplanen kan utvecklas och uppdateras. Även om AMS sökandeundersökning visar att har en handlingsplan finns det utrymme för förbättringar. Bland dem som hade en handlingsplan ansåg att den inte gav ett bra eller ens ett ganska bra stöd vid jobbsökandet. Kvaliteten i handlings- planerna bör därmed kunna förbättras. Utredningens enkät visar att enligt deltagarnas egna uppfattningar saknade närmare 30 pro- cent en handlingsplan efter deltagande i förberedande utbildning, vilket kan tyckas anmärkningsvärt (se bilaga 3). Den nya myndigheten bör säkerställa att förmedlingspersonalen har tillräcklig information och väl utveck- lade verktyg som stöd i sitt arbete. Det finns potential att förbättra kartläggningen av de arbetssökandes kompetens. Vid jämförelse med andra verkar inte ligga i framkant när det gäller användningen av instrument som profiling och targeting. Kompetensen hos arbetsförmedlarna är avgörande för att få kvali- tet i verksamheten. Jämförelsen med övriga användning av aktive- ringsstrategier visar att använder sådana i stor utsträckning, men pekar på vissa utvecklingsområden, som användningen av profiling och targeting, där bör utveckla metoder och öka Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken användningen av dessa stöd. Ett annat område är arbetsförmed- lingens arbete med individens jobbsökande. Som tidigare nämnts ställer man i inte särskilt stora krav på återrapportering av sökta jobb i jämförelse med andra länder. Det finns heller inget fastställt minimum för hur många jobb som ska sökas och anvis- ningar används relativt sällan. Enligt AMS sökandeundersökning ägnade de arbetssökande i genomsnitt åt att söka jobb , och i genomsnitt söktes åtta jobb (AMS, 2007c). Som utredningen före- slagit i kapitel 9 bör åtminstone förberedande sökaktiviteter ingå i arbetsmarknadsutbildning. En flexiblare uppläggning, både när det gäller arbetsmarknads- utbildning och i fråga om yrkesbedömning, är ett viktigt utveck- lingsområde för att öka motivation och intresse hos deltagarna och därmed stärka kvaliteten i utbildningen. Vidare betonar utred- ningen vikten av att dessa båda program följs upp och utvärderas löpande. 10.2Arbetsförmedlingens process från planering till genomförande av arbetsmarknadsutbildning och yrkesbedömning Utredningens förslag: Processen vid upphandling och genom- förande av yrkesbedömning ska stramas upp och följa en bestämd strategi enligt den modell som gäller för arbetsmark- nadsutbildning. Utredningens bedömning: Vid urval till arbetsmarknadsutbild- ning är det viktigt att det sker en noggrann kartläggning av den presumtive deltagarens intressen, behov och förutsättningar och att arbetsförmedlingen tar hänsyn till och strävar efter att personer som anvisas till utbildningsinsatser ska vara motive- rade. Enskilda arbetsgivare får inte ges ett obefogat stort infly- tande på urval av deltagare och innehåll i utbildningen. Detta kan leda till att kostnader för vad som kan karakteriseras som personalutbildning vältras över på staten. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken I följande beskrivning, som ligger till grund för utredningens för- slag och bedömning, pekar vi på möjligheter att förbättra och höja kvaliteten i arbetsförmedlingens process från planering till genomförande av arbetsmarknadsutbildning och yrkesbedömning. Beskrivningen bygger på hur den vertikala processen enligt AMS i princip har genomförts (se figur 10.1), även om den varierar i olika delar av landet beroende på skilda regionala och lokala förut- sättningar. har AMS strävat efter att implementera en enhetlig process som innehåller i princip alla inslag från analys av utbild- ningsbehov till dess att utfallet av utbildningarna är analyserade. Länsarbetsnämndernas prognoser är en väsentlig för att prioritera vilka yrkesutbildningar som ska upphandlas. Synpunkter hämtas i sin tur även in från branschorganisationer och fackliga organisationer som kompletteras med synpunkter från lokala arbetsgivare. Kontakter med arbetsmarknadens parter är viktiga för att få information om vad utbildningarna ska innehålla och hur de ska utformas. Olika utbildningsanordnare har också erfarenhet av och information om vilka kunskaper som efterfrågas av arbetslivet. De kan emellertid finnas intresse hos enskilda utbildningsanordnare att överdriva behovet av utbildning för vissa deltagare i syfte att kunna sälja så mycket utbildning som möjligt. Vid planering av utbildning bör därför de som upphandlar bevaka att utbildningar inte blir mer omfattande än vad som krävs för att deltagarna ska bli attraktiva på arbetsmarknaden. I kapitel 8 har utredningen också föreslagit att tiderna i arbetsmarkandsutbildningen ska ses över i syfte att korta dem. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Utbildningar som upphandlats publiceras på AMS hemsida. Arbetssökande kan själva leta fram vilka utbildningar som erbjuds och vilka förutsättningar som gäller för respektive utbildning. Om en utbildning verkar intressant kan individen lämna en intresse- anmälan hos sin handläggare. Genom att uppmana arbetssökande att anmäla intresse för en utbildning främjas motivation och egna val. Deltagarnas motivation och förkunskaper är av stor betydelse för att utbildningen ska fungera effektivt. Därför är det viktigt att kartlägga individens intressen, förutsättningar och behov inför ett beslut om eventuell anvisning till en arbetsmarknadsutbildning. Som komplement till intervjuer kan det även för många arbets- sökande vara aktuellt att genomgå en test för att förmedlingen ska kunna bedöma individens kunskapsnivå. Intervjuer för att stämma av motivationen hos en arbetssökande är också ett viktigt inslag i urvalsprocessen. Enligt AMS spelar del- tagarnas motivation att delta i en utbildning en betydande roll. Per- soner som utan att vara motiverade anvisats till en utbildning avbryter oftare utbildningen än personer som är motiverade. Dess- utom kan en passiv och negativ inställning från vissa deltagare för- störa för andra som ser utbildningen som en möjlighet. Av kapitel 4 framgår att motivationen bland deltagare i arbetsmarknadsutbild- ning var ganska hög. Även om det är ganska få personer som inte är motiverade och som mer eller mindre "tvingas till en utbildning, kan dessa ha negativ inverkan på alla deltagares studieresultat och därmed möjligheter till jobb. Att främja frivillighet var något som vi också tog upp i vårt delbetänkande (SOU 2007:18) när det gäller utbildningsinsatser för ungdomar. har det blivit relativt vanligt att utbildnings- anordnare och representanter för arbetsgivare närvarar i samband med arbetsförmedlingens urval av deltagare till arbetsmarknads- utbildning. Det är i för sig positivt, eftersom arbetsgivare har kun- skap om ett yrke/yrkesområde och kan bidra till att avgöra om en sökande är lämplig för tänkt yrkesutbildning. Vi vill dock i detta sammanhang varna för att enskilda arbetsgivare kan få för stort Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken inflytande över vad utbildningen ska innehålla och att kostnader för vad som i praktiken skulle kunna betecknas som personal- utbildning vältras över på staten. Antagning till utbildning kan utformas på olika sätt. sker det genom successiv antagning av arbetssökande, dvs. individen kan börja utbildningen när en ledig plats uppstår. För att utnyttja utbildningsplatserna så effektivt som möjligt är det viktigt att utbildningsanordnaren meddelar arbetsförmedlingen när en vakans är på väg att uppstå. Gemensamma gruppintag innebär att ett bestämt antal personer börjar och slutar en kurs . Gruppintag används när det finns ett uttalat utbildningsbehov inom ett visst yrkes- område och en tillräckligt stor grupp potentiella deltagare. I det sammanhanget vill vi lyfta fram vikten av att använda validering under utbildningens gång för att möjliggöra individuell anpassning och en förkortad utbildning för personer som går fort fram. En tredje form av antagning är att enstaka utbildningsplatser upphandlas för enskilda individer om utbildningsbehovet inte går att tillgodose på annat sätt. En skräddarsydd utbildning upphandlas ofta hos ett företag. I sådana fall är det viktigt att förmedlingen är observant på att utbildningen håller en hög kvalitet. Dessutom måste risken för att utbildningen kan betraktas som ett produk- tionsstöd för det aktuella företaget uppmärksammas och i före- kommande fall förhindras. Genomförandet av utbildningen ska regleras i ett avtal med utbild- ningsanordnaren. För att uppnå kvalitet i utbildningen bör utbild- ningen bygga på deltagarnas tidigare kunskaper och erfarenheter så att de tillåts påverka utbildningens innehåll och uppläggning. Möj- lighet att utbyta erfarenheter deltagare emellan bör finnas och utbildningen bör medverka till att öka deltagarnas självförtroende och deras personliga och sociala utveckling. I kapitel 3 har vi gett exempel på arbetsmarknadsutbildningar där partsorganisationer fått ett omotiverat stort inflytande på Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken utbildningars innehåll och längd. Vi har också i samma kapitel kun- nat konstatera att utbildningar i vissa fall väsentligt överstiger , särskilt inom vissa yrkesområden som har starka yrkes- nämnder men att det även förekommer inom området vård och omsorg. Långa utbildningar som i stort motsvarar gymnasieskolans utbildningar ska inte genomföras som arbetsmarknadsutbildning. Därför har utredningen föreslagit att tiderna i arbetsmarknads- utbildning ska ses över och kortas (se vidare kapitel 8). har genomfört kvalitetsupp- följningar av upphandlade utbildningar. Deltagarna svarar på frågor som berör utbildningens innehåll och miljö, pedagogik, handled- ning, läromedel samt om den information som föregick utbild- ningen. Enkätresultaten används framför allt av länsarbets- nämnderna som underlag för kommande upphandlingar. Vi vill betona vikten av att kvalitativa uppföljningar görs, dels för att få reda på deltagarnas upplevelser av utbildningen, dels som kvalitets- kontroll av utbildningsanordnare. 10.2.2Förberedande utbildning/yrkesbedömning De yrkesförberedande kurserna inom förberedande utbildning upp- handlas ofta i samband med upphandling av arbetsmarknadsutbild- ning. De är målinriktade och tester/intervjuer av arbetssökande görs för att ta reda på fallenhet och personliga egenskaper. Någon form av validering förekommer i vissa län, mer sällan i andra län. För yrkesförberedande inslag i förberedande utbildning ställs krav i förfrågningsunderlaget på att arbetsmarknadsnära moment ska ingå i utbildningen. Upphandlingen sker oftast i form av ramavtal, dvs. kontoren har kunnat avropa mot befintligt utbud av kursplatser. Vid rekrytering till rent yrkesförberedande utbildningsinslag används mer rigorösa rekryteringsförfaranden, liknande vad som gäller vid upphandling av arbetsmarknadsutbildning. Allmänförberedande kurser har ett brett perspektiv. Här ingår bland annat kärnämnen, motivationshöjning och grundläggande IT-kunskaper. Arbetsförmedlingskontoren initierar oftast utbild- Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken ningen via kontaktgrupper. Fokus ligger mer på individens behov än efterfrågan på arbetskraft. i detta betänkande (kapitel 8) har vi bland annat beskrivit hur samverkan kring planering och organisering av arbetsmark- nadsutbildningen kan utvecklas vidare i den nya myndigheten . Syftet är att få ett bättre utnyttjande av sam- hällets resurser, som det innebär att kvaliteten i utbild- ningen höjs. En utförlig beskrivning av förberedande utbildning gavs i kapi- tel 5, där utredningen har synpunkter på kvaliteten i den förbere- dande utbildningen och bland annat tagit upp brister i handledning och vägledning (se vidare i avsnitt 5.5). I kapitel 8 har utredningen lämnat förslag till omstrukturering av den förberedande utbild- ningen, som bland annat innebär att all förberedande utbildning ska vara upphandlad. Detta avser både yrkesbedömning och övriga delar av nuvarande förberedande utbildning som blir kvar inom programmet förberedande insatser. Utredningen anser att proces- sen vid upphandling och genomförande av yrkesbedömning och resterande förberedande utbildning ska stramas upp och följa samma strategi som gäller för arbetsmarknadsutbildning. Förutom individens intressen, behov och förutsättningar vill vi betona att det är viktigt att arbetsförmedlingen också tar hänsyn till dennes motivation vid anvisning till ett program och uppmanar arbetssökande som bedöms lämpliga att anmäla intresse för en viss utbildning. Motiverade deltagare som aktivt deltar och engagerar sig i utbildningen bidrar till att höja utbildningens kvalitet. Vi har tidigare i betänkandet belyst hur olika aktörer vid sidan av AMS på olika sätt spelar en viktig roll vid planering av arbets- markandsutbildning. Kontakter med arbetsgivare och arbetsmark- nadens parter är viktiga för att arbetsmarknadsutbildningarna ska utformas och ges ett innehåll som svarar mot arbetsmarknadens behov. Lokala arbetsgivare bör användas för att kunna erbjuda praktik och utbildningsmoment som är företagsförlagda. måste detta balanseras så att enskilda arbetsgivare inte får för stort inflytande på innehållet i utbildningen och urvalet av deltagare. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken En annan risk som utredningen vill lyfta fram är att utbildnings- anordnare överdriver behovet av utbildning för enskilda deltagare i syfte att sälja så mycket utbildning som möjligt. 10.3Betyg eller certifikat efter avslutad arbets- marknadsutbildning Utredningens förslag: Den nya myndigheten lingen ges i uppdrag att utfärda riktlinjer för att intyg, som tas fram under medverkan av berörda branscher, ska utfärdas efter slutförd arbetsmarknadsutbildning. I uppdraget ska ingå att utforma en nationell mall för intygen. I samband med anbudsförfrågan till en utbildningsanordnare ska Arbetsförmedlingen ställa som krav att anordnaren ska utfärda intyg enligt den nationella . En utredning tillsätts för att utreda hur kvalitetssäkring av utbildningsanordnare kan ske och hur ett certifieringssystem av utbildningsanordnare ska utformas. Utredningens bedömning: Det ska vara möjligt att genom vali- dering under deltagande i och efter genomgången arbetsmark- nadsutbildning få ett certifikat eller yrkesbevis som är godkänt av berörd bransch/yrkesnämnd. För att höja kvaliteten i arbetsmarknadsutbildning och öka arbets- givares intresse för att anställa personer som deltagit i en arbets- marknadsutbildning, anser utredningen att nationellt giltiga intyg ska vara obligatoriska efter slutförd arbetsmarknadsutbildning. När intygen utformas är det viktigt att detta sker i samråd med branschföreträdare och att tydliga kunskapsmål anges för utbild- ningen. Under förutsättning att deltagaren har uppnått av bran- schen godkända yrkeskunskaper ska det också vara möjligt att genom validering under deltagande i och efter genomgången arbetsmarknadsutbildning få ett certifikat eller yrkesbevis som är godkänt av berörd bransch/yrkesnämnd. Vidare anser utredningen att det är önskvärt att ett certifieringssystem för utbildningsanord- nare ska tas fram. I det följande redovisar vi det underlag som lig- ger till grund för utredningens förslag och bedömning. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken 10.3.1Ökad aktualitet för frågan om betyg och certifikat Enligt direktiven ska utredningen ta ställning till om införandet av någon form av betyg eller certifikat kan förbättra kvaliteten i utbildningen. Utredningen ska också bedöma vilken betydelse betyg eller certifikat har för anställbarheten hos personer som del- tagit i en arbetsmarknadsutbildning. Samhällets och individernas utbildningsnivå ses som en viktig tillväxtfaktor. BetygTPF5FPT eller certifikat för att dokumentera kunskaper kan vara viktiga för att den enskilde ska kunna behålla sitt jobb eller ta sig in på arbetsmarknaden. Frågan om betyg och certifiering av kunskaper togs upp av den tidigare utredningen om arbetsmarknadsutbildning (Ds 2000:38). I skrivelsen konstateras att bilden av den kvalitetssäkring av yrkes- färdigheter som gavs i samband med arbetsmarknadsutbildning var mycket splittrad. Kunskaperna beskrevs främst genom särskilt utformade utbildningsbevis från varje enskild utbildningsanordnare eller genom att yrkesbevis utfärdats enligt fastställda branschkrav. Arbetsgruppen uttalade att en enhetlig norm sannolikt skulle underlätta marknadens bedömning av de kunskaper som personer uppnått i en arbetsmarknadsutbildning. betonade arbets- gruppen att det skulle vara ytterst svårt att utfärda certifikat på central nivå för yrkeskunskaper på en dynamisk arbetsmarknad. Risken som man såg var att ett statligt system för certifiering av yrkesfärdigheter, som uppnåtts inom ramen för en arbetsmark- nadsutbildning, skulle bli stelt och inte kunna anpassas efter arbetsmarknadens behov i tillräcklig utsträckning. Mot denna bak- grund föreslog arbetsgruppen att det inte skulle ske någon statlig certifiering av yrkeskunskaper efter avslutad arbetsmarknads- utbildning. Situationen är ungefär densamma . Det finns inte något generellt krav på att deltagare ska få ett betyg eller intyg efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Dokumentationen av indivi- dens kunskaper sker oftast genom att utbildningsanordnaren utfärdar någon form av intyg efter slutförd utbildning. Denna dokumentation följer inte någon fastställd modell utan utfärdas utifrån anordnarens uppfattning om vad som ska ingå i intyget. I de fall en person uppnår yrkeskunskaper enligt fastställda branschkrav kan utbildningsbevis som har generell giltighet utfärdas. 5TP PT Med betyg avser utredningen betyg enligt gällande betygssystem inom det offentliga skol- väsendet. Certifikat eller yrkesbevis utfärdas av branschorganisationer och yrkesnämnder. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken 10.3.2Enkät till yrkesnämnder/branschföreträdare och arbets- givare angående betyg/certifikat efter avslutad arbets- marknadsutbildning Av direktiven framgår att utredningen bland annat ska kartlägga arbetsgivares syn på betyg och certifikat. sände utred- ningen i samverkan med Valideringsdelegationen ut en enkät till ett antal företrädare för yrkesnämnder och branschföreträdare samt till ett urval arbetsgivare inom olika yrkesområden. Utredningen har inte haft möjlighet att genomföra en hel- täckande undersökning. Enkätstudien är av explorativ karaktär och det är inte möjligt att utifrån det begränsade urvalet dra några långtgående slutsatser. Enkätstudien följdes upp av en hearingTPF6FPT för att få ytterligare underlag till ställnings- taganden avseende frågor om betyg eller certifikat. Enkäten sändes ut till 36 företrädare för yrkesnämnder och bran- scher och besvarades av 27 personer. Till ett urval små, medelstora och stora företag sändes 36 enkäter ut och besvarades av 22 perso- ner. Det största bortfallet bestod av små och medelstora företag.TPF7FPT. 6TP PT Program och deltagarlista se bilaga 6. 7TP PT Från arbetsgivare inom företrädesvis verkstadsindustrin i har 10 enkätsvar sänts in per post, vilka inte finns med i sammanställningen. Samtliga är övervägande positiva till de tre första frågorna (se tabell 10.1). På den sista frågan svarade två nej. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken SOU 2007:112 Arbetsgivares och Yrkesnämnders syn på yrkesexamina och betyg efter avslutad arbetsmarknadsutbildning, svar i procent Bör betyg motsv. till en nationell yrkes- examen fastställd i sam- ett mål för a-utbild- Branschföreträdare/-yrkesnämnder I det följande skiljer vi på resultaten för arbetsgivare och bransch- företrädare. En klar majoritet av arbetsgivarna är positiva till att arbetsmark- nadsutbildningar kopplas till en nationell yrkesexamen som är fast- ställd i samverkan med branschen. Ungefär två tredjedelar anser att nationella yrkesexamina borde vara ett mål för alla arbetsmark- nadsutbildningar, medan färre än hälften menar att arbetsmark- nadsutbildning bör anpassas till en europeisk standard. På frågan om betyg bör ges efter avslutad arbetsmarknads- utbildning är majoriteten positiv. Det är enbart stora företag som svarar nej. Något förvånande är att förhållandevis många före- trädare för stora företag är negativa till eller har angett svarsalter- nativet inga synpunkter på frågan om arbetsmarknadsutbildning bör anpassas till en europeisk standard. Ett rimligt antagande kunde vara att stora företag, som också ofta har verksamhet i andra länder, skulle ha intresse av att personer som deltagit i en arbets- marknadsutbildning är gångbara på en internationell arbetsmark- nad. Generellt tycks det bland branschrepresentanterna finnas ett stort intresse för att arbetsmarknadsutbildningar ska vara kopplade till en nationell yrkesexamen och att den ska fastställas i samverkan med branschen. Drygt hälften anser att nationellt giltiga examina borde vara ett mål för arbetsmarknadsutbildningar. Det tycks inte finnas samma positiva syn på att betyg ska ges efter slutförd arbetsmarknadsutbildning. I just denna fråga har knappt en fjärde- del inte lämnat några synpunkter och nästan hälften svarat nej. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Drygt hälften anser att arbetsmarknadsutbildningar bör anpassas till en europeisk referensram för kvalifikationskrav och knappt en tredjedel svarar nej.