sou · GWB3108 · 2008-12-11 00:00:00 — Modellen är statisk i den meningen att det inte finns någon endogen koppling mellan tidsperioder. Inom LU 2008 används modellen för att ta fram jämviktslägen 2030, inte för att analysera vägen dit. Den modellversion som används i LU 2008 särskiljer 48 branscher och 57 varor och tjänster för intermediär och slutlig 71För en mer detaljerad beskrivning av SESIM se , L. m.fl. [2005], , L. [2008] och 72För en introduktion till denna typ av modeller se t.ex. Ginsburgh, V. & , M. [1997] och Shoven, J.B. & Whalley, J. Bilaga 1 till LU 2008 Appendix Modeller, data m.m. konsumtion.73 Produktion (och användning) inom branscherna är separerad mellan två sektorer; näringslivets produktion och offent- liga myndigheters produktion. Varor och tjänster efterfrågas för privat och offentlig konsum- tion, investeringar, som intermediära varor i inhemsk produktion eller för export. För den inhemska användningen efterfrågas även importvaror i motsvarande varukategorier. I modellen särskiljs dessutom varor och tjänster som produceras av det offentliga direkt för offentlig konsumtion. De varor och tjänster som konsumeras av hushållens är vidare grupperade i 46 ändamåls- grupper.74 Modellen har en för modelltypen relativt detaljerad beskrivning av skatter och andra finanspolitiska instrument. Vid sidan av direkta skatter och transfereringar finns bl.a. moms, energi- och koldioxidskatt samt utsläppshandel för koldioxid explicit repre- senterade. Vissa av dessa instrument är kopplade till bivillkor rörande t.ex. offentliga sektorns konsumtion och utsläppsrestrik- tioner, dvs. de justeras endogent i modellen så att bivillkoren upp- fylls. Modellens produktionssida består av en uppsättning bransch- och sektorspecifika produktionsfunktioner som beskriver den teknologi branschen som används för produktion av varor och tjänster. Produktionsfaktorerna, dvs. hög- och lågutbildad arbetskraft och kapital, är med få undantag fullständigt rörliga mellan branscher och fördelas mellan dem så att avkastningen maximeras. Produktionen uppvisar skalavkastning, och de vinstmaximerande producenterna tar priserna för givna när de väljer den kombination av insatsvaror och produktionsfaktorer som minimerar kostnaden för en viss produktionsnivå. Produktion i offentlig sektor använder olika insatsvaror och produktionsfaktorer i fasta proportioner. Dessa proportioner varierar dock mellan produktionen av olika typer av offentligt tillhandahållna varor och tjänster. Hushållen maximerar en nyttofunktion genom välja en optimal kombination av olika varor och tjänster givet priser och inkomst- restriktion. Hushållens inkomster består av arbets- och kapital- 73 Modellen ger alltså resultat på denna disaggregerade nivå. Men för att vara mer överblickbara presenteras resultaten på en mer aggregerad branschnivå i bilagan. 74 Baserad på s.k. COICOP-klassificering, en internationellt klassificering av hushållens privata konsumtion. Appendix Modeller, data m.m. Bilaga 1 till LU 2008 inkomster samt transfereringar. Dessa inkomster finansierar kon- sumtion av varor och tjänster samt investeringar. Den offentliga sektorn konsumerar varor och tjänster i fasta proportioner. Nettoinkomsten består av intäkter från skatter och avgifter minus subventioner och transfereringar till hushållen. Den aggregerade offentliga konsumtionsnivån och investeringsnivån bestäms exogent vilket medför att skatter eller transfereringar justeras endogent i modellen så att inkomstbalans för den offentliga sektorn erhålls. Kapitalbildning är modellerad med en investeringsfunktion där insatsvaror används i fasta proportioner. Investeringsnivån justeras utifrån ett bivillkor som relaterar investeringarnas marginalkostnad till kapitalavkastningen. I basscenarioberäk- ningarna justeras dock investeringsnivån mot kapitalstocks- beräkningar som sker utanför modellen. betraktas som en liten öppen ekonomi som inte kan påverka priserna på världsmarknaden. Export- respektive import av varor och tjänster beror av relationen mellan världsmarknadspriser och priser på den svenska marknaden. I överensstämmelse med det s.k. Armingtonantagandet betraktas import och inhemsk produk- tion som imperfekta substitut. Import och inhemsk produktion vägs enligt detta antagande samman till kompositvaror för inhemsk slutlig och intermediär användning.75 Ett bytesbalans- villkor specificeras i modellen och nås genom att den reala växelkursen justeras endogent. Modellen är baserad på data i en s.k. social räkenskapsmatris grundad tillgång-efterfråge-tabeller (supply-use- tabeller) från SCB:s nationalräkenskaper. Dessa tabeller är utvidgade med statistik på handels-, skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdet. Modellen kalibreras så att en lösning reproducerar de transaktioner som beskrivs i räkenskapsmatrisen.76 En lösning i modellen uppfyller jämviktsvillkoren, dvs. att efterfrågan motsvarar utbudet för alla varor, tjänster och produktionsfaktorer; ekonomisk nollvinst i alla aktiviteter; samt balans mellan utgifter och inkomster. 75Se t.ex. Ginsburgh, V. & , M. [1997] för en diskussion kring detta antagande. 76Ett antal elasticitetsvärden måste även specificeras för kalibreringsprocessen. Dessa värden är främst baserade på skattningar som presenteras i andra modeller och/eller i den ekonomiska litteraturen. Bilaga 1 till LU 2008 Appendix Modeller, data m.m. Basscenariot tar sin utgångspunkt i de befolkningsprognoser som utarbetas vid . Utifrån dessa beräknas arbetsutbud, utbildningsnivå och antalet arbetade timmar med hjälp av FIMO (med förmodeller). Arbetsutbudet i de olika utbildnings- klasserna används som exogent bestämda värden i CGE-modellen. Beräkningar med FIMO ger även den offentliga sektorns konsum- tions- och produktionsstruktur. Dessa värden används för att specificera produktions- och konsumtionsnivån för olika offentligt tillhandahållna varor och tjänster i CGE-modellen. Förändringar i branschspecifika teknologiparametrarna bestäms exogent, till stor del baserat på historiska trender. Tillsammans med den bransch- specifika teknologiska utvecklingen ger arbetsutbudet och den offentliga produktionsstrukturen förutsättningarna för den reala jämviktsbild som modellen beräknar för slutåret. Utöver den teknologiska utvecklingen och arbetsutbudet påverkas även jäm- vikten av antaganden kring vissa världsmarknadspriser och politiska restriktioner (t.ex. utsläppsrestriktioner) m.m. Växelvis avstämning mellan FIMO och jämviktsmodellen resulterar i en konsistent beskrivning av alla ekonomiska flöden i ekonomin under slutåret. Eftersom flödena är ett resultat av modellberäkningarna är alla jämviktsvillkoren uppfyllda, dvs. att efterfrågan motsvarar utbudet för alla varor, tjänster och produk- tionsfaktorer, ekonomisk nollvinst i alla aktiviteter, samt balans mellan utgifter och inkomster. Vidare garanteras konsistens med de sparbalanser som beräknas i FIMO. A.2 Datakällor och databearbetning Ett antal olika datakällor har använts för beräkningsarbetet. Grunden för modellberäkningarna är SCB:s nationalräkenskaper. Till dessa har uppgifter från SCB:s miljöräkenskaper kopplats för att beräkna koldioxidutsläpp på bransch och varunivå.77 För energiråvarornas prisutveckling har beräkningarna utgått från Europeiska kommissionens energiprognoser.78 Även SCB:s utrikeshandelsstatisk för export och import har använts. 78Europeiska kommissionen [2008]. Appendix Modeller, data m.m. Bilaga 1 till LU 2008 av export- och importprisernas historiska utveckling har utgått ifrån SCB:s prisstatistik. För branschspecifika skattningar och s.k. tillväxtbokföring har EU-KLEMS databas använts.79 EU-KLEMS är ett EU-finansierat statistik och produktivitetsanalysprojekt som utifrån national- räkenskapsdata sammanställt och harmoniserat produktivitetsdata för ett antal europeiska länder samt . Databasen förenklar därmed internationella jämförelser avsevärt. EU-KLEMS publicerar dataserier på relativt fin branschnivå för hela perioden . Denna statistik har bl.a. använts för estimering av branschspecifika produktivitetstrender 2005. Även analysen av produktivitetskonvergens inom är baserad på denna statistik. De branschspecifika estimaten ligger bl.a. till grund för antaganden kring branschernas teknologiska utvecklingen i CGE-modellen. Baumol, J. W. [1967], Macroeconomics of Unbalanced Growth: The anatomy of , , Vol. 57, No. Baumol, J. W., Blackman, S. & , E. [1985], Unbalanced Growth Revisited: Asymptotic Stagnancy and New Evidence, , Vol. 75, No. Bilaga 1 till , Metoder, modeller och beräkningar, Tryckeri, . m.fl. [1990], The sustainability of Fiscal Policy: New Answers to an , Economic Studies, No. Bohm, P. & , B. [2002], A Cost-effective Approach to Attracting Low-income Countries to : Theory and Experiments, Environmental and Resource Economics, 23, sid 187–211. [2007], klimatpolitik – värdet av utsläppshandel och valet av målformulering, Rapport till Expertgruppen för miljöstudier, 2007:4, . Ds 2007:37, företagande och konkurrenskraft – Internationell benchmarking, , , . [2005], Growth, Accumulation, Crisis: for , national, . [2008], Annual Energy Outlook , Report #:/EIA- 0484(2008), , , . [2006], Energiläget i siffror 2006. Bilaga 1 till LU 2008 EU KLEMS Database, 2008, se Timmer, M., O'Mahony, M. , B., The EU KLEMS Growth and Productivity Accounts: An Overview, , se . Europeiska kommissionen [2006], Long-term sustainability of public finances in Union, European Economy no. 4/2006. Europeiska kommissionen [2008], European Energy and Transport, Trends to 2030 – Update 2007, Generaldirektoratet för energi och transport. [2004], Uppdatering av konvergens- program, Fi 2004.31, . [2008], Uppdatering av konvergens- program, . Flodén, M. & , D. [2006], Population Aging and International Capital Flows, , 2006, 47(3), sid 1013–1032. [2008], SESIM: A Swedish Micro-Simulation Model, i Klevmarken & (red), Simulating an Ageing Population – A microsimulation approach applied to , Contributions To Economic Analysis 285, . , L. m.fl. [2005], SESIM III – a Swedish dynamic micro simulation model, . FN [2007], FN:s Befolkningsprognos, . [2008], Medelpensioneringsålder, Social- försäkringsrapport 2008:9. Fullerton, D. [2008], Distributional Effects of Environmental and Energy Policy: An Introduction, Working Paper nr 14241, (). Ginsburgh, V. & , M. [1997], The structure of applied general equilibrium models, : . Hagén, H-O. & Skytesvall, T. [2008], Growth in the Nordic Business Sector, TemaNord 2008:503, , . Bilaga 1 till LU 2008 & Kriström, B. [2005], Klimatmål, utsläppshandel och svensk ekonomi, , . IEA [2007], World Energy Outlook , /, . IMF [2008], World Economic Outlook – Housing and the Business Cycle, , . IPCC [2007], Climate Change : Mitigation, Contribution of to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. & Stiroh, K. [2002], Raising the speed limit: US economic growth in the information age, Economics Department working papers no. [1999], Miljö och ekonomi – scenarier fram . Bilaga 2 till /2000, Fakta Info Direkt, . [2005], Produktivitet och löner till 2015, Specialstudie Nr 6, , , . [2008], Konjunkturläget, , , . & , A. [2002], Offentlig konsumtion 1999, promemoria , . Krugman, P. & Obsfeldt, M. [2006], International Economics Theory and Policy, Pearson. [2006a], Baseline for the Environmental outlook to 2030, 30–31 march 2006, , . [2006b], Using the ENV-LINKAGES model to analyse economic scenarios and variants to 2030, 30–31 2006, , . [2007], Economic Outlook, No 81, , . [2008], World Environmental Outlook to 2030, , . [a], handelsstatistik, se . Bilaga 1 till LU 2008 [2006], Genomsnittlig pensionsålder i de nordiska länderna – med internationell utblick, analyserar 2006:11. Regeringens proposition 2008/09:1, Budgetpropositionen , . [a], Betalningsbalansstatistik, se databas på . [2007], Regeringens analys av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, RiR 2007:21. SCB [2001], Inkomstfördelningsundersökningen 1999, Statistiska meddelanden, IF 21 . SCB [2008a], Bakgrundsfakta Ekonomisk statistik 2008:3, Volym- beräkningar av offentlig individuell produktion, projektrapport. SCB [2008b], framtida befolkning 2008–2050, Statistiska meddelanden, BE 18 . SCB [a], Arbetskraftsundersökningen, olika årgångar, se SCB:s databas på . SCB [b], Nationalräkenskaper, olika årgångar, se SCB:s databas på . SCB [c], Prisstatistiken, olika årgångar, se SCB:s databas på . SCB [d], Utrikeshandelsstatistiken, olika årgångar se SCB:s databas på . Serret, Y. & Johnstone, N. (red) [2006], The Distributional Effects of Environmental Policy, /. Shoven, J.B. & Whalley, J. [1992], Applying General , . SOU 1991:82, Drivkrafter för produktivitet och välstånd, Produktivitets- delegationens betänkande, Allmänna förlaget, . SOU 2003:2, Fördelningseffekter av miljöpolitik, Bilaga 11 till , , . SOU 2004:11, ekonomi – utsikter till 2020, Bilaga 1–2 till /04, av , M. & , J., . Bilaga 1 till LU 2008 SOU 2008:14, Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? – En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxt- bokföring, Bilaga 6 till , , . SOU 2008:90, Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande, Betänkande av , , . SOU 2008:105, – Huvudbetänkande, [2007], The Economics of Climate Change: , , , UK. Turrini, A. [2004], Public investment and the EU fiscal frame- work, DG for Economic and Financial Affairs, N. [a], Handbook of Statistics 2008, se . Välilä, T. [2005], Roads on a downhill? Trends in EU infrastructure investment, EIB papers volume 10, N. [2003], Vinner på att delta i utsläppshandel?, Ekonomisk Debatt, årg 31, nr 8. Bilagor till publiceras /2008. För närmare information, se /finans/lu2008 Scenarier på lång sikt Plats för tillväxt? och SLI & , SLI Flyttning och pendling i Tjänster utan gränser? Finansiella sektorn bär frukt Analys av den finansiella sektorn ur Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitets- utvecklingen med hjälp av Välja fritt och välja rätt 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 2008_SOU register S-format.indd 2 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 2008_SOU register S-format.indd 3 101.Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . 103.Hur ska skogspolitiken genomföras på . 106.Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. 107.Etiken, miljön och pensionerna. Scenarier på lång sikt. 2008_SOU register S-format.indd 4 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. +Bilagedel A – Enkätundersökningar. +Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . 2008_SOU register S-format.indd 5 Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. Etiken, miljön och pensionerna. [107] ekonomi. Scenarier på lång sikt. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Hur ska skogspolitiken genomföras på . Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. 2008_SOU register S-format.indd 6 Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . – nya sändningsmöjligheter. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler. 2008_SOU register S-format.indd 7