sou · GVB383 · 2008-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer vidare att användning av öppna pro- gramvaror, liksom av öppna standarder (som tas fram inom stan- dardiseringsorganen), kan vara ett sätt för offentlig sektor att minska kostnaderna för IT-användningen och beroendet av propri- etära programvaror, dvs. programvaror där rätten att t.ex. förändra koden förbehålls någon, t.ex. en leverantör. En ökad användning av öppen programvara kan också bidra till att främja konkurrensen på programvaruområdet. Statskontoret har kartlagt användningen av öppen programvara i offentlig förvaltning och arbetat fram en upphandlingspolicy för programvara samt genomfört upphandlingar av ramavtal som om- fattar öppna programvaror av olika slag. Den nya myndigheten har tagit över Statskontorets roll i dessa frågor. Det kan vi- dare nämnas att Kommuner och Landsting tillsammans med har öppnat webbplatsen Program- verket för att sprida öppna program som utvecklats inom offentlig sektor samt verka för en ökad användning och utveckling av öppna program. Inom standardiseringsarbetet finns det en nationell, en europeisk och en global dimension, liksom en växelverkan mellan privata och offentliga aktörer på olika nivåer. Inom den organisatoriska struk- tur som har det delade ansvaret för IT-standardiseringen är arbetet mycket mångfasetterat, vilket leder till brister i överblick och slagkraft. När det gäller att utveckla svenska ståndpunkter i samband med EU-initiativ om nya IT-standarder skall utredaren bl.a. beakta det nationellt gränsöverskridande administrativa samarbetet mellan myndigheter inom EU:s medlemsstater och de krav som detta ställer på standardisering. Verva har en viktig roll i samordningen inom staten liksom i samordningen mellan stat och kommuner, landsting och näringsliv. Ett exempel på gemensamma infrastrukturella frågor är utveck- lingen av elektroniska identifikationssystem (e-legitimationer), som främjats framförallt genom Statskontorets ramavtal. Utredarens uppdrag innefattar standarder för såväl den mjuka (program, terminologi, information, tjänster etc.) som den hårda Det bör påpekas att begreppet IT-området avser båda slagen av infrastruktur. Utredaren skall mot bakgrund av det anförda utreda formerna för ytterligare samordning när det gäller arbetet med standarder, gemensamma grundfunktioner, kravspecifikationer och liknande inom IT-området och föreslå hur formerna kan utvecklas. Om det finns skäl för en förändrad reglering eller organisation skall utreda- ren överväga hur en sådan bör utformas och lämna de författnings- och organisationsförslag som behövs. Uppdraget har fyra huvud- delar. 1.Svenska intressenters roll i det internationella standardise- ringsarbetet på IT-området Utredaren skall ge en samlad överblick över det svenska delta- gandet i det internationella standardiseringsarbetet på IT-området. Utredaren skall kartlägga behovet av samordning av deltagan- det från svenska myndigheter och offentliga organ i IT-standardi- seringen och föreslå lämpliga samordningsformer för att få fram samlade svenska ståndpunkter. Samordningen gäller såväl horison- tellt mellan olika aktörer som vertikalt t.ex. inom nyckelmyndig- heter. Behovet av samordning med industrin och andra privata aktörer bör beaktas. 2.Samordning av de facto-standarder inom offentlig förvaltning och samspelet med den kommunala sektorn och näringslivet Utredaren skall utreda hur samordnings- och samverkansfor- merna i IT-standardiseringsfrågor kan utvecklas vidare på den övergripande nivån utifrån den roll som e-nämnden haft, vilken övertagits av Verva. Bland annat skall utformningen och använd- ningen av s.k. grundfunktioner belysas. Utredaren skall göra en genomgång av samordningen i stan- dardiseringsfrågor inom olika sektorer. Tre myndigheter med nyckelfunktioner inom respektive sektors IT-arbete nämns i prop. 2004/05:175, nämligen , Myndigheten för skolut- veckling och . En genomgång skall göras av om dessa och andra myndigheter med liknande roller har en tillräckligt tydlig samordningsroll när det gäller standardiseringsarbetet och om arbetsfördelningen gentemot Verva är tillräckligt klar. Vidare skall utredaren undersöka om liknande samordnande myndigheter behöver pekas ut inom andra sektorer, bl.a. med beaktande av det utökade administrativa samarbetet med myndigheter i EU:s med- lemsstater. Standardiseringsarbetets betydelse för offentlig upphandling a.Standarder och gemensamma kravspecifikationer är viktiga inom den offentliga upphandlingen, vilken regleras i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Med anledning av nya EG- direktiv om offentlig upphandling (2004/17/EG och 2004/18/EG) har haft i uppdrag att lämna förslag till hur direktiven skall genomföras i svensk rätt (dir. 2004:47 och 2005:39). har lämnat sina förslag i ett delbetänkande (SOU 2005:22) och ett slutbetänkande (SOU 2006:28). Utredaren skall översiktligt beskriva hur förekomsten av IT-standarder och gemensamma kravspecifikationer påverkar aktö- rerna i den offentliga upphandlingen. b.Utredaren skall vidare undersöka om en bättre samordning kan stimulera innovationer genom upphandlingen och öka småfö- retagens deltagande. Om detta visar sig vara fallet skall utredaren föreslå hur en ökad samordning av IT-standardiseringen inför upp- handling kan förbättra den offentliga upphandlingen, stimulera innovationer i näringslivet och öka småföretagens deltagande samt därmed förbättra möjligheterna för den offentliga sektorn att dra nytta av bra lösningar. Främjande av öppen programvara inom offentlig förvaltning a.Utredaren skall överväga för- och nackdelar för olika verk- samheter i offentlig förvaltning med att använda öppen program- vara samt lämna förslag om användningen av öppen programvara inom offentlig förvaltning bör främjas och i så fall hur detta skall ske. Utredaren skall även ge förslag till lämpliga handlingslinjer inför arbetet inom EU angående användning av öppen program- vara. Uppdragets genomförande och tidplan Utredaren skall samråda med Verva, Kommuner och Landsting och de nationella standardiseringsorganisationerna (SIS, SEK och ITS). Vidare skall utredaren samråda med statliga myn- digheter med särskilt ansvar för standardfrågor inom respektive sektor, t.ex. Handisam, , och Myndigheten för skolutveckling. Vidare bör arbetet bedrivas i kontakt med företrädare för verksamhetsledningar inom stat, kommun och landsting som har praktiska erfarenheter av samord- ningsfrågor i samband med införande och drift av IT-system, med myndigheter i övrigt som deltar i standardiseringsarbetet samt med näringslivsorganisationer. Utredarens eventuella förslag skall kost- nadsberäknas och förslag på finansiering lämnas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Tilläggsdirektiv till (N 2006:05) Den särskilda utredaren skall, utöver nuvarande uppdrag, ytterli- gare analysera IT-standardiseringens betydelse som en viktig förut- sättning för en sammanhållen e förvaltning, omfattande såväl stat som kommuner och landsting. I utredarens arbete skall också in- formationssäkerhetsfrågor ges en framträdande roll inom en sam- manhållen e-förvaltning. Utredaren skall särskilt uppmärksamma betydelsen av ökad användning av standarder för myndigheternas möjligheter att införa elektroniska inköpsprocesser och i synnerhet för möjligheterna att ta emot elektroniska anbud. Vidare skall möj- ligheterna till, och de rättsliga konsekvenserna av, en ökad använd- ning av s.k. öppen källkod i offentlig förvaltning analyseras ytterli- gare. Utifrån sina slutsatser skall utredaren föreslå åtgärder som bidrar till informationsteknikens genomslag i samhället med möjlighet till effekt . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppgift att bedöma och vid behov föreslå förbättringar i formerna för samordning av utvecklingen av standarder inom IT- området (dir. 2006:36). Utredningen har antagit namnet IT-stan- dardiseringsutredningen (N 2006:05). I de ursprungliga direktiven framhålls olika typer av samordning och vilka positiva effekter för informationsteknikens genomslag i samhället denna samordning kan medföra. Där görs även en grund- lig genomgång av områdets komplexitet, t.ex. när det gäller natio- nella kontra internationella dimensioner och olika aktörers med- verkan i standardisering som medför olika processer. Standardiseringens komplexitet anges av många aktörer som ett hinder för åtgärder som främjar informationsamhällets genomslag. Utvecklingen av informationssamhället är global och initiativkraf- ten är i stor utsträckning marknadsbaserad. Vidare har skilda aktö- rer olika drivkrafter för sitt agerande i frågan. För att kunna dra full nytta av informationstekniken måste den fungera tvärs över sektors- och organisationsgränser. Detta behö- ver beaktas vid utformande av informationssystem. En annan viktig fråga är om standarderna sedan används i praktiken. En av förut- sättningarna för en god implementering av standarder är ett aktivt engagemang och deltagande från berörda sektorer. En sammanhållen elektronisk förvaltning är därför ett av statens främsta instrument för att främja informationssamhällets genom- slag. Detta kan i sin tur leda till övergripande mål som ekonomisk tillväxt, en effektiviserad offentlig förvaltning med höjd servicenivå och innovationer i näringslivet. Genom att samordna statens kon- sumtion och upphandling kan staten med sin efterfrågan påverka marknadsutbud på många olika marknader. Utöver nuvarande uppdrag skall utredaren analysera IT standardi- seringens betydelse som en viktig förutsättning för en sammanhål- len e förvaltning, omfattande såväl stat som kommuner och lands- ting. I utredarens arbete skall också informationssäkerhetsfrågor ges en framträdande roll. Utredaren skall särskilt uppmärksamma betydelsen av ökad användning av standarder för myndigheternas möjligheter att införa elektroniska inköpsprocesser inklusive upp- handling och i synnerhet för möjligheterna att ta emot elektroniska anbud. Vidare skall möjligheterna till, och de rättsliga konsekven- serna av, en ökad användning av s.k. öppen källkod analyseras yt- terligare. Inom ramen för tilläggsdirektivet skall utredaren undersöka hur standardisering och gemensamma specifikationer kan användas som redskap för att påskynda elektronisk förvaltning, medverka till säkerhet i och förtroende för den elektroniska förvaltningen, främja elektronisk upphandling och främja öppen källkod. Använ- darnas behov av ändamålsenlig informationshantering skall vara vägledande för arbetet. Utredaren ska beakta det förvaltningspolitiska utvecklingsarbete som inom pågår i fråga om övergripande frågor om informationsteknik inom statlig förvaltning. Utifrån sina slutsatser skall utredaren föreslå åtgärder som bidrar till informationsteknikens genomslag i samhället med möjlighet till effekt . ningen (N 2006:05) Den särskilda utredaren skall gå igenom och utvärdera resultaten av de studier som gjorts internationellt om standarders och standardi- seringens betydelse för tillväxt och innovation. Resultatens rele- vans för svenska förhållanden skall belysas. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppgift att bedöma och vid behov föreslå förbättringar i formerna för samordningav standarder inom IT-området (dir. 2006:36). Vidare gav regeringen utredaren tilläggs- direktiv att analysera IT-standardiseringen betydelse för en sam- manhållen e-förvaltning (dir. 2006:117). Utredningen har tagit namnet (N 2006:05). Utredarens uppdrag skall redovisas . I de ursprungliga direktiven belyses standardiseringens kom- plexitet och mångfasettering samt behovet av förbättrad samord- ning särskilt när det gäller svenska reaktioner på EG-kommissio- nens initiativ till standardisering. Statens engagemang i standardise- ringsarbetet har varit fokuserat på det arbete som på initiativ bedrivits för att förbättra funktionen hos EU:s inre marknad och på handelspolitiska aspekter i övrigt. Arbetet har i stor utsträckning varit inriktat på produktsäkerhets- frågor. I utredningens direktiv och tilläggsdirektiv har, förutom sam- ordningsfrågorna, intresset riktats mot standardiseringens bety- delse för en samordnad e-förvaltning. Standardiseringens betydelse för tillväxt och innovation i eko- nomin har uppmärksammats i olika internationella studier. Bland annat har man från tysk och brittisk sida avsatt betydande resurser för att mäta standardiseringens betydelse för ekonomin. I en tysk studie hävdas att standardiseringens bidrag till den ekonomiska tillväxten är större än bidraget från patent och licenser. I en rapport från brittiska industridepartementet uppges att av landets produktivitetstillväxt direkt kan hänföras till standardisering och att standardiseringen bidrar med till landets ekonomi. En studie gjord vid ett amerikanskt universitet visar att förlo- rar motsvarande på grund av de handelshinder som uppstår då inte använder internationella standarder i samma omfattning som . Från svensk sida har ingen samlad behandling av dessa frågor gjorts. Det förekommer olika synsätt på om innehållet i standarder skall ges ett immaterialrättsligt skydd. Inom den reguljära standardise- ringen har detta hanterats på olika sätt i olika sektorer. Utöver nuvarande uppdrag skall utredaren sammanställa resultaten av det arbete som utförts om standardiseringens betydelse för innovation och tillväxt. Resultatens relevans för svenska förhållan- den skall bedömas. Det står utredaren fritt att framföra förslag till åtgärder. Vidare skall utredaren kortfattat beskriva hur de immaterial- rättsliga frågorna lösts inom standardiseringen. Utredningen skall redovisa sitt tilläggsuppdrag i ett betänkande . Avsikten är att utredningens betänkande skall utgöra del av underlag för den skrivelse om standardisering som regeringen avser att överlämna till . Det är också avsett att betänkandet skall utgöra ett underlag för svenskt ställningstagande till det med- delande om standardisering och innovation som planerar överlämna . EU:s policydokument om standardisering intellectual property rights and standardi- COM (92)445 High level group on the IS the role of european standardisation in the COM (2004) 674 framework of European policies and legis- Putting knowledge into practice: A broad- COM (2006) 502 based innovation strategy for the EU An innovation friendly modern COM (2006) 589 working group 2: rapport: IPR for compet- Task force on ICT sector competi- itiveness and innovation. tiveness and ICT uptake2 Fostering the competitiveness of Europes Task force on ICT sector competi- tiveness and ICT uptake 2006 ICT standardisation work pro- Council conclusion on a broad-based inno- vation strategy: Strategic priorities for innovation action at EU level5 Rådet: inviterar KOM att föreslå förbättringar till std-sys för innov Action plan for European standardisation6 1ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/wg2_report.pdf 2Se fact sheet: ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttf-factsheet.pdf 3Fem konkreta råd för standarder och en hel del om IPR. ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttf_report.pdf 4Ledde till 33 förslag från . Resulterade i 10 för utförande av standardisering. 5Lyfter fram betydelsen av standarder och IPR för en konkurrenskraftig innovationsstrategi. Efterlyser större globalt inflytande. Avvaktar förslag till en effektivisering av standardiseringssystemet. Bilaga 4 SOU 2007:83 2007 ICT standardisation work pro- DG ENTR (program baserat på ovan- stående mer generella plan) Policy needs for ICT-standardisation Konsultrapport till DG ENTR kommunikation om std & innovation 6Fyraårig plan för standardisering generellt inom EU. 1) 16 utpekade områden för insatser (bla IT). 2) Utveckling av standardiseringssystemet inom EU. 3) Möt utmaningar med globaliseringen. Samordnas på: ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/index_en.htm. 7Komplement till Action Plan ovan. Fördjupar på ICT-området och motsvarar varianten . Beskriver prioriteringar och områden inom ICT där behovet av att planera för mandat efterfrågas. Aggarwal N; . (2003) Monopoly power in standards is a myth. I MIS Quarterly special issue on Standard Making: a criti- cal research frontier for information systems , 2003, , (1970) The Market for Lemons, , 84(3), 488-500 , Sriram; R.D (2000) The role of stanadrds in innovation. Technological forecasting and social change 64, 171-181. R; Nagaoka S. (2004) The consortium standard and patent pools. Project on intergenerational equity. Discussion paper No. (2004) The economics of standards. Theory, evidence, policy. Breidne M; . (2006) Standarder: slagfält I konkurrensen-IKT- strategier I och . Tillväxtpolitisk utblick Nr 4. Insitutet för tillväxtpolitiska studier. Bunduchi R; Gerst M; . (2005). IT Standardisation – The economic and the sociology account. In , D. (Ed.). conference (pp. 22nd -24th, : . (2004) Product standards and standardization. I Büthe T. . (red.) Product standards in transatlantic trade and investment: Domestic and international practices and institutions. AICGS policy report 13. Cabral L.M.B; Cozzi G; Denicolò V; Spagnolo G; . (2006) Procuring innovation. Discussion paper series No 5774. /pubs/dps/DP5774.asp Carillo-Hermosilla J; Unruh G.C (2006) Technology stability and change: an integrated evolutionary approach. Journal of economic issues. Vol XL No 3. ; Mattoo A. (2004) Regionalism in standards: good or bad for trade? 2004. ideas.repec.org/p/wbk/wbrwps/ 3458.html ; Otsuki T; (2006) Do standards matter for export success? World bank policy research working paper 3809. (1999) Innovation and Standardization in Technological Trajectories: A Schumpeterian Perspective and Three Models of Standardization in the . in Pro- ceedings of on Standardization and Inno- vation in , K. (ed. ), Aachen, . (2001) Regional innovation systems, clusters, and the knowledge economy. Industrial and corporate change Vol 10. ; Kelleher C. (2007) What drives the innovation, diffusion, and adoption of mobile services? An analysis of four alternative studies. 6th Annual Global Mobility Roundtable 2007. (1987) Some New Standards for the Economics of Stan- dardisation in the Information 8 of P. Dasgupta and P. Stoneman (eds.) Economic Policy and Technological Perfor- mance. (1995) Standardization policies for network technologies: The flux between freedom and order revisited, in R. , R. , and J. Skea (eds. ), Standards, Innovation and Competiti- veness: The Politics and Economics of Standards in Natural and Technical Environments, Cheltenham: (1985) and the economics of QWERTY American economic review. Papers and proceedings. 75: 332-337. DeLacey B; ; Kiron D; . (2006) Strategic behavior in standard-setting organizations. 1, 2006. SOU 2007:83 Bilaga 5 DIN (2000) Economic Benefits of Standardization: Summary of Results, : DOC (2004) Standards and competitivenesscoordinating for results. Removing standards-related trade barriers through effective collaboration. /reports/NIST/2004/trade_barriers.pdf (1996) The economics of networks. Vol 14, No 2. EG (2007) Antitrust: Commission initiates formal proceedings against . Reference: MEMO/07/389. Date: 01/10/2007. ETSI (2007) ETSI Directives. 2007. por- tal.etsi.org/Directives/directives_july_2007.pdf Farrel J; Saloner G. (1988) coordination through committees and markets. journal of economics, 19, 235-252. (2006) Standardization and technological innovation: Some reflections on ex-ante licensing, FRAND, and the proper means to reward innovators. Paper presented at the conference Intellectual property and competition law. Geradin D; Rato M.P.L. (2006) Article 82, Standards: In Reply. 7. /abstract=950215 Godinho M.M; Mendoca S.F; (2005) Towards a taxonomy of innovation systems. admi- nistration (ISEG) . Working Paper 2005/13. Hanseth O; Monteiro E; Hatling M. (1996) "Developing information infrastructure: The tension between standardization and flexibi- lity", Science, Technology, and Human Values, 21(4), 407-426 ; ; Skea J. )(1995) Standards, innovation and competitiveness. The politics and economics of standards in natu- ral and technical environments. ; Atkonson R.D. (2007) The rise of the new mercantilists: unfair trade practices in the innovation economy. (1975) Standards, , MA: (ed.) (2000) Infomration technology standards and standar- dization: A global perspective. Jungmittag A.J; Blind K; Grupp H. (1999) Innovation, Standardisation and the long-term production function-a cointegrated analysis for 1960-1996. Zeitschrift für Wirtschafts- u. Sozialwissenschaften (ZWS) 119 s. 205-222. (1986) Technology adoption in the presence of network externalities. Journal of political economy (64:4) 822-841. ; Safranski, S. (2003) Standardization in the midst of innova- tion: structural implications of the Internet for SMEs. (2006) An exceptio standardis: do we need an IP exem- petion for standards? International review of intellectual property and competition law (IIC)7/2006, pp823-843. (2000) "The Fundamental Nature of Standards: Econo- mics Perspective" Paper presented to the International J A Schumpeter Conference, , 29 - 1 Kretschmer T; Muehlfeld K. (2006) Co-opetition and prelaunch in standard-setting for developing technologies. CEP Discussion paper No 742. Laing D; Palivos T; . (1999) Product diffusion and pricing with market frictions. Economic theory 19, 707-736. (1999) Technological standards, innovation, and essen- tial facilities: Toward a Schumpeterian post-Chicago approach. Paper for the rence on dynamic competition and antitrust. , 1998, . (1984) Some economic effects of standards. Applied Economics, 1984, 16, 507-522. (2002) Intellectual property rights and standard setting organizations. UC , Public law and legal theory. Research paper No. (1990) "The fable of the keys", 33, 1-25 (1994) "Network externality: An uncommon tragedy", , 8(2), 133- 150 ; ; ; . (2004) Strategies and policies for a new era in . How managed the growth, boom and bust. Paper accepted to be presented to the 29-30 , . Maskus K.E; Otsuki T; (2005) The cost of compliance with product standarde for firms in developing countries: An econome- tric study. World bank policy research working paper 3590. Maskus K.E; . (2004) The globalization of private knowledge goods and the privatization of global public goods. Journal of international economic law Vol 7, No 2 pp 279-320. ; Büthe T. (2003) Setting international standards: Technologi- cal rationality or primacy of power? World Politics 56, 1-42. (2005) Domestic regulation, international standards, and technical barriers to trade. , 4: 2, 249-274. MED (2006) Review of the role of standards development and stan- dards and conformance infrastructure in promoting innovation in . (1997) The measurement of scientific and technological activities. Proposed guidelines for collecting and interpreting tech- nological innovation data. Greenfield V. Crane K. . (2004) Measuring economic effects of technical barriers to trade on U.S. (2003). , edited by . 10, 2003. (2004) dependence, network form, and technological change. I Guinnane, T.W, Sundstrom, W.A, Whatley, W. (Eds.) (2004) Whatever happened to industrial econo- mics? European journal of the History of economic thought. (2003) Diffusion of innovations. (2005) The american system: A Schumpeterian history of standardization. Progress on point. Release 12.18 September 2005 (2007) The american system: A Schumpeterian history of standardization. Progress on point. (1942) Capitalism, socialism and democracy. and brothers, NY. (2001) Navigating the patent thicket: cross licensing, patent pools, and standard-setting. I Jaffe A. . . (red.) Innovation policy and economy Vol 1. Slob F.J.C de Vries H.J (2002) Best practice in company standardisa- tion. Researh in mana- gement. Srinivasan R; ; Rangaswamy A. (2005) The emergence of dominant designs. Forthcoming in the keting. (2000) The economics of standardization. Final report for standards and technical regulations directorate department of trade and industry.