sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — 2007/08:1 sid. 22 ff. Där anges att i fråga om påverkan på miljön bör man även beakta de möjligheter som en väl utbyggd IT-infrastruktur kan ge. Vidare anges att transportsektorn måste bli mer miljövänlig och att det behövs förändrade beteenden och en vilja att investera även i ny teknik. Beträffande vägtransportsystemet anges också att för en hållbar tillväxt är det även en betydelsefull möjlighet att kunna använda elektroniska kommunikationer. Medlen för politikområdet transportpolitik och verksamhets- området vägar fördelas enligt tabell nedan. anslås ca inom politikområdet transportpolitik. Tabell 3.1 Medel för politikområde Transportpolitik totalt 35 208 36 121 36 685 Källa: /08:11 Uo 22 Kommunikationer Elektroniska kommunikationer ger förutsättningar för företagande och tillväxt även i glest bebyggda delar av landet. De exempel som redovisas i kapitel 8 visar ett samband mellan IT-infrastruktur och nya arbetstillfällen. Därmed får människor bättre möjligheter att bo och idka näringsliv där. Det är min bedömning att en väl utbyggd IT-infrastruktur skulle bidra till att bl.a. miljömålen för politikområdet transport- politiken uppfylls. Med tanke på det anser jag att det är skäligt att göra en överföring av medel från detta politikområde till det anslag för utbyggnad av bredband som bör uppföras på statsbudgeten för utbyggnad av bredband i eftersatta områden. En fungerande IT-infrastruktur blir alltmer nödvändig för att sam- hället ska fungera. En väl utbyggd, redundant och robust IT-infra- struktur som förhindrar avbrott och långvariga störningar i de elektroniska kommunikationerna är av avgörande betydelse för samhällets krisberedskap. Ett långvarigt avbrott får stora konse- kvenser i ett samhälle som är alltmer beroende av elektronisk kommunikation som en samhällsviktig infrastruktur. Det är därför skäligt och motiverat att omfördela medel från anslaget 7:5 Kris- beredskap till det anslag för utbyggnad av bredband som bör upp- föras på statsbudgeten för utbyggnad av bredband i eftersatta områden. Förslaget till omfördelning gäller inte medel från avgifter enligt lagen om elektronisk kommunikation, 8 kap. 18 §, för finan- siering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation. Ytterligare en finansiering till ett bredbandsstöd kan vara de intäk- ter som staten får genom de auktioner som planerar i samband med frekvenstilldelning. Enligt min mening är det rimligt att åtminstone en del av dessa avgifter som operatörerna betalar för att ta del av de aktuella frekvenserna förs tillbaka till marknaden genom ett bredbandsstöd. I stället för att alla medlen går in i statskassan bör en del av pengarna användas till att finan- siera ett anslag för utbyggnad av bredband. Ett annat sätt att ta tillvara de medel som kommer in genom auktionerna vore att samla pengarna i en särskild fond som ska kunna användas för finansiering av bredbandsutbyggnad. Denna fråga bör dock utredas närmare. En av de auktioner som är aktuella gäller de frekvenser som har frigjorts när det analoga tv-nätet har släckts ner. I praktiken rör det sig om 72 Mhz mellan 790–. En auktion av motsvarande frekvens har genomförts i . Totalt inbringade den auktio- nen ca . En grov skattning tyder på att inkomsten skulle bli ca 1 000–om motsvarande auktion gjordes i . är det också aktuellt med en auktion i 2,6 Mhz-bandet. I har en sådan auktion avslutats och den inbringade . Omräknat till svenska förhållanden motsvarar den en auktionsinkomst i ett inter- vall om ca 200–. Resultatet av varje auktion beror givetvis på efterfrågan på frekvenser, konjunkturläget, hur auktio- nen genomförs osv. PTS kan inte heller hållas skyldigt eller ansva- rigt för att dra in en viss summa vid auktionerna. Det är således svårt att exakt bedöma de intäkter som auktionerna kommer att dra in och beloppen ska endast ses som en skattning. Medfinansiering till de bredbandsstöd som föreslås i detta betänkande bör ske genom , av kommuner och operatörer. Ännu en medfinansiering som bör användas är regionalpolitiska medel från anslaget 33:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19. Kommunerna kan dessutom avräkna värdet av ideellt arbete som medfinansiering. På anslaget bör reserveras till regeringens disposition. Dessa ska regeringen kunna använda till vissa administrativa kostna- der. Med detta avses i första hand kostnaderna för länsstyrelserna (eller motsvarande) och för PTS som de får genom ändringarna i deras instruktioner och de uppdrag som föreslås i detta betänkande. De administrativa kostnaderna för länsstyrelserna eller motsvarande uppskattas till ca . Grovt uppskattat bör de administrativa kostnaderna för PTS arbete uppgå till vad 1–2 helårsarbetskrafter kostar, dvs. ca 1–. Det arbete som utförs av Kommuner och Landsting (SKL) och Läns- samverkan Bredband (LSB) bör få stöd även i fortsättningen. De administrativa kostnaderna för stödprojekten uppskattas till totalt ca 4 miljoner . Det kan tillkomma andra kostnader som inte går att förutse , och därför bör regeringen förfoga över en särskild anslagspost. 3.2.2Prövning av offentligt åtagande har tidigare beslutat att staten har ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringshastighet finns tillgänglig i hela landet. har det funnits möjlighet att få statligt stöd för att komplettera utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överförings- kapacitet. Stödet, som tillkom 2001, gäller områden där man bedömer att marknaden inte kan bygga ut på kommersiell grund. Det förslag till fortsatt statligt stöd till eftersatta områden som jag lämnar i betänkandet är en naturlig fortsättning på de bedömningar och mål som presenterades i de IT-politiska propositionerna 2000 och Syftet med dessa var att stimulera utbyggnad i eftersatta områ- den där bredband inte skulle byggas ut på kommersiella grunder. Enligt det förslag som jag lämnar i detta betänkande är det fri- villigt för kommunerna att använda stöden. Förslagen medför där- för inte heller några konsekvenser för kommunerna som inte är i linje med deras egna intressen. Det föreslagna stödet förändrar alltså inte i sak det offentliga åtagandet. 3.2.3Konsekvenser för kommunernas ekonomi Det bör framhållas att det föreslagna stödet bygger på ett frivilligt åtagande från kommunens sida. På så sätt liknar förslaget det tidi- gare bredbandsstödet. Förslaget innebär därför inga avsteg eller ingrepp i den kommunala självstyrelseprincipen. De kommuner som tar ett fortsatt ansvar för att bygga ut IT- infrastrukturen till eftersatta områden kan få ett stimulansbidrag av staten, genom förslaget i detta betänkande. Finansieringen ska ske i samverkan mellan kommunen, staten, privata aktörer, ideella krafter och där kommunens insats ska vara . Denna procentsats motsvarar ungefär ett genomsnitt av vad kommunerna har stått för i bredbandsprojekten. Andelen medfinansiering varierar mellan 5 och . Jag bedömer att de kommuner som på frivilliga grunder ansöker om stöd sannolikt också är beredda att stå för av insatsen för att få bredband i de eftersatta områdena. Jag bedömer att det stöd till utbyggnad i eftersatta områden som före- slås enbart är positivt ur regionalpolitisk synvinkel. Bredband är en viktig komponent i det regionala utvecklingsarbetet. Bredbandsnäten påskyndar regionernas utveckling, och denna funktion stärks ytter- ligare med förslaget i detta betänkande. Olika undersökningar har visat att den IT-relaterade brottsligheten har ökat kraftigt i takt med att användningen av IT ökar i samhället i stort. På en övergripande nivå kan man konstatera att när bred- band sprids, öppnas också nya möjligheter för ökad brottslighet. Det kan t.ex. vara fråga om bedrägerier och förskingringar men också brott där Internet underlättar spridning av otillåtet material, t.ex. barnpornografi eller material som innehåller hets mot folkgrupp. För- slagen i detta betänkande kommer att göra det möjligt för en relativt begränsad mängd människor som bor eller verkar i särskilt eftersatta områden kan få bredband. Jag bedömer att detta inte kommer att påverka den totala brottsligheten i någon större omfattning. 3.2.6Konsekvenser för små företag Jag bedömer att en fortsatt utbyggnad av IT-infrastruktur till efter- satta områden kommer att vara positiv för små företag. Bredband är särskilt betydelsefullt för företag i glesa regioner med långa avstånd till kunder, leverantörer, företagstjänster m.m. Bredbandet gör det lättare att driva företag inom t.ex. turistnäringen genom att möjliggöra bok- ningar via Internet. växande turistnäring bedrivs i betydande omfattning i områden utanför tätorter. Ofta handlar det om små företag. I de områden där de stöden kan användas, och som gynnas av dessa stöd, finns det ca 39 000 arbetsställen som vid utgången av 2013 kan vara så många som 149 000. En fortsatt utbyggnad av bredband också till eftersatta områden innebär att människor på landsbygden får bättre tillgång till nät. Den ökade tillgängligheten gynnar förmodligen både män och kvin- nor. Konsekvenserna ur ett genusperspektiv är dock väldigt svåra att förutse, men de borde vara marginella i ett helhetsperspektiv eftersom stödet endast gäller en liten del av landet. 3.2.8Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål Jag bedömer att förslagen i detta betänkande inte kommer att påverka möjligheten att nå de integrationspolitiska målen annat är marginellt. Påverkan är varken positiv eller negativ. Del B Beskrivning och analys 4Redovisning av bredbandsstödet 2001–2007 I detta kapitel redovisar vi hur bredbandsstödet 2001–2007 har använts. Underlagen för redovisningen beskrivs i 4.1. I avsnitt 4.2 redovisar vi stödets utformning när det gäller finansiella ramar. I avsnitt 4.3 finns en beskrivning av stödförordningarna och i avsnitt 4.4 finns en redovisning av utfallet. Kapitel avslutas med en sammanfattning i 4.5. Som underlag för redovisningen av hur stödet har använts har vi använt data från Kommuner och Landstings (SKL) projekt kring IT-infrastrukturprogram. Vi har också använt länsstyrelsernas och de regionala självstyrelseorganens bredbands- projekt (LSB). Dessa har gemensamt genomfört regelbundna undersökningar av hur det har gått att bygga ut bredband med statligt stöd på landsbygden. Uppgifterna har hämtats genom enkäter (den s.k. länsenkäten) till ansvariga handläggare vid länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen eller samverkansorganen i och (länsstyrelserna eller motsvarande). har genomförts (respektive ) . redovisar främst uppgifter om hur stödprojekten har finansierats, men innehåller också uppgifter om t.ex. antal godkända IT-infra- strukturprogram och hur många kommuner som slutit avtal med olika typer av operatörer om att bygga ut näten. LSB har även haft i uppdrag att göra en fördjupad analys av hur bredbandsstöden används. Analysresultaten har redovisats i rap- porten Statligt stöd till bredbandsutbyggnad –2007. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 bygger på data från länsenkäten samt intervjuer med ett urval av kommunerna och operatörerna.1 Vi har kunnat konstatera att uppgifter om hur stödet används inte har dokumenterats löpande på ett samlat sätt, utöver de som samlats in i länsenkäten. Därför är det svårt att redovisa exakt vilka projekt stödmedlen har använts till – är det nya nät, uppgradering av befintliga nät eller hyra av befintliga nät? De uppgifter som redovisas i detta kapitel bygger på bedömningar som i sin tur baseras på de intervjuer som LSB har gjort med bland annat TeliaSonera, , SkåNet, IT , SKL och Svenska stadsnäts- föreningen (SSNf). Bedömningarna är osäkra men ger enligt vår mening ändå en godtagbar bild av hur stödet huvudsakligen har använts. Syftet med stödet var att främja utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i områden som saknar förutsättningar för utbyggnad på rent kommersiell grund. Det handlar alltså om glest bebyggda områden. Totalt omfattade stödet ca av statliga medel. Stödet har bestått av flera olika stödformer. Dessa kan delas upp i två huvuddelar, efter mottagare. Den största delen av stödet riktade sig till kommuner genom ett antal stödformer som skulle gå till att bygga ut IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. I början av stödperioden fanns ett stöd som kommuner kunde använda för att upprätta IT-infrastrukturprogram. Detta gällde fram . När det gäller att bygga ut IT-infrastruktur, fanns det flera olika stödformer. Med hjälp av stöden kunde kommunerna anlägga lokala telenät (områdesnät), ortssamman- bindande telenät och skapa anslutning till rikstäckande telenät (stomnät). Dessutom inrättades ett särskilt stöd till orter där tele- nätet bedömdes som eftersatt. Stödet inrättades efter att 500 miljo- ner kr omfördelades från ramen för skattereduktion för höga anslutningskostnader. Det totala stödet till kommuner omfattar sammanlagt , varav var anslag och var en möjlighet till skattekreditering. Det fanns också ett anslag om som avsatts för att täcka kostnader för att administrera bredbandsstödet. 1 Rapporten finns tillgänglig i utredningens diarium. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Den andra delen gav möjlighet till skattereduktion för fastig- hetsägare, juridiska personer och näringsidkare med särskilt höga anslutningskostnader. Detta stöd, som vi här nedan kallar fastig- hetsstödet, belastade statsbudgetens inkomstsida med en beräknad ram om . kommuner, SKL, läns- styrelser eller regioner, I de följande avsnitten behandlar vi de stöd som kommunerna kunde söka för att anlägga telenät. Fastighetsstödet redovisas när- mare i avsnitt 4.4.6. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 För att ta del av bredbandsstöden skulle kommunerna upprätta ett kommunalt IT-infrastrukturprogram. Kommunerna kunde till och med få stöd för att upprätta ett IT-infrastrukturprogram. Kommunerna kunde få stöd enligt förordningen (2001:349) om stöd till kommuner för upprättande av IT-infrastrukturprogram. Summan var 80 000–beroende på befolkningsantal i respektive kommun. Enligt förordningen skulle programmen gälla den kommunala IT-infrastrukturen och innehålla en beskrivning av 1.kommunens organisation för IT-infrastrukturfrågor, 2.förutsättningarna inom hela kommunen för och behov av IT- infrastruktur, 3.befintlig och planerad utbyggnad av IT-infrastruktur och utrymme för sådan samt dess tillgänglighet, 4.målet för nätens utformning på lång sikt, 5.principerna för de villkor som ska gälla för nätens utbredning, tidsperioder för nätens utbyggnad samt prisstruktur, 6.hur monopolisering av näten ska kunna undvikas och hur nät- kapacitet ska tillhandahållas på skäliga och icke-diskriminerande villkor, 7.hur samverkan med närbelägna kommuner och deltagande i regionalt samarbete ska ske, 8.hur totalförsvarets krav ska beaktas. Beskrivningen skulle dessutom omfatta kommunens prioriteringar när det gällde geografiska områden och tidsperioder för nätutbyggnad. Den skulle också beskriva vilka delar av nätet som enligt kommunens bedömning inte kunde komma till stånd på mark- nadsmässig grund. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Kommunerna kunde få stöd för att anlägga områdesnät enligt för- ordning (2000:1469) om stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät. Stödet var utformat som en kreditering på kommu- nernas skattekonto och uppgick till sammanlagt fördelat på kommunnivå. Stödet skulle hjälpa kommunerna att anlägga lokala telenät till en fast anslutningspunkt med så hög överföringskapacitet i båda riktningarna att det går att föra över multimedietjänster med god teknisk kvalitet. Den här utbyggnaden gällde enbart de delar av en kommun som låg utanför tätort med minst 3 000 invånare. Syftet med stödet var att bygga spridningsnät i orter och områden. Förordningen ändrades (SFS 2002:648) så att länsstyrelserna fick medge, om det fanns särskilda skäl, att stöd även kunde lämnas till projekt 1.i de delar av en kommun som betraktades som tätort med mer än 3 000 invånare, eller 2.som innebar att det skapades en förbindelse med lägre överfö- ringskapacitet än vad som angavs i 2 §, eller 3.som innebar att telenät anlades genom att överföringskapaciteten ökades i befintliga ledningar, även om det därigenom skapades en förbindelse med lägre överföringskapacitet än vad som angavs i 2 §. 4.3.3Stöd till ortssammanbindande nät Kommunerna kunde få stöd för att anlägga ortssammanbindande telenät enligt förordningen (SFS 2001:350) om stöd till kommuner för anläggande av ortssammanbindande telenät. Stödet omfattade anslag om , i huvudsak fördelat på kommunnivå. Detta stöd fick lämnas till projekt som hade till syfte att anlägga, förvärva eller hyra orts - och områdessammanbindande telenät. Avsikten med näten skulle vara att ansluta i huvudsak områdesnät till rikstäckande allmänt tillgängliga telenät, dvs. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Kommunerna kunde få stöd för att anlägga stomnät enligt förord- ning (2003:62) om stöd till kommuner för anslutning till rikstäck- ande telenät. Det här stödet gjorde att kommunernas skattekonton kunde krediteras med sammanlagt fördelat på läns- nivå. Stödet fick lämnas för att anlägga anslutning till ett rikstäck- ande allmänt tillgängligt telenät med hög överföringskapacitet eller ett telenät med hög överföringskapacitet som är anslutet till ett sådant rikstäckande nät. Ett villkor var att anslutningens överfö- ringskapacitet skulle räcka för att täcka kommunens behov av IT- infrastruktur enligt IT-infrastrukturprogrammen. Ett annat villkor för anslutningen var att den gällde nätkapacitet som bestod av fiberoptiska kablar. Dessa skulle tillhandahållas på skäliga och icke- diskriminerande villkor. I detta sammanhang kan vi nämna att fick i uppdrag av regeringen (N1999/1167/SÄ och N2002/8360/SÄ) att på kommersiella grunder ansluta landets samtliga kommuner. stod det dock klart att detta inte var möjligt att göra och regeringen tillsatte därför en sär- skild utredning med syfte att skapa förutsättningar för alla kom- muner att få en stomnästanslutning.2 Syftet med stomnätsstöden, som beslutades , var att ge de kvarvarande kom- munerna en sådan anslutning. 4.3.5Stöd till eftersatta telenät Kommunerna kunde även få stöd enligt förordningen (2004:619) om stöd till kommuner för etablering av telenät m.m. på orter och i områden där telenätet är eftersatt. Kommunerna kunde få kredite- ring på skattekontot om sammanlagt fördelat på länsnivå. Det kunde användas för att anlägga ortssammanbindande nät, områdesnät eller stomnät. 2 Se dir. 2001:99 och SOU 2002:55 IT-stomnät till vissa kommuner. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Utbyggnad ska vara prioriterad av regional- och näringspolitiska skäl Stöd fick lämnas för att främja utbyggnaden av infrastruktur för informationsteknik som prioriterats av regional- och näringspolitiska skäl. En grundläggande förutsättning för de olika stöden var att kom- munerna upprättade IT-infrastrukturprogram som hade godkänts av (eller motsvarande). Bara de projekt som omfattades eller var förenliga med programmen kunde få stöd. Vad programmen skulle innehålla framgår av avsnitt 4.3.1. Ingen utbyggnad på marknadsmässig grund Stöden kunde bara användas i orter och områden där man bedömde att marknadsmässig utbyggnad inte skulle ske från det att programmet hade upprättats och godkänts. Kommunen skulle upphandla tillhandahållandet av telenäten. Detta skulle ske enligt 1 kap. 4 § lagen (1992:1528) om offentlig upp- handling. Om det inte hade kommit in några skäliga anbud efter upphandlingsförfarandet, fick kommunerna själva dock tillhanda- hålla näten. Krav på nyförläggning och överföringskapacitet Förordningen om stöd till områdesnät innehöll från början krav på sådan överföringskapacitet att det skulle gå att föra över multi- medietjänster med god teknisk kvalitet.3 I förordningen om orts- sammanbindande nät finns inga uttryckliga krav på överfö- ringskapacitet. Stomnät skulle däremot ha en överföringskapacitet 3 Denna ändrades senare, se avsnitt 4.3.2. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 som räckte för kommunens behov av IT-infrastruktur enligt IT- infrastrukturprogrammen. Anslutningen skulle avse nätkapacitet bestående av fiberoptiska kablar. Skäliga och icke-diskriminerande villkor Frågan om att tillämpa skäliga och icke-diskriminerande villkor i näten är i praktiken reglerad i förordningen om stöd till kommuner för upprättande av IT-infrastrukturprogram. Enligt 2 § 6 p. ska kommunerna beskriva i sina program hur monopolisering av näten kan undvikas och hur nätkapacitet ska tillhandahållas på skäliga och icke-diskriminerande villkor. För att få stöd till områdesnät och ortssammanbindande nät kräv- des att kommunerna stod för av det stödberätti- gade underlaget. I förordningen som reglerar stöd till stomnät fanns inget krav på medfinansiering. Enligt stödförordningarna var det möjligt att i det stödberättigande underlaget inkludera kostnader för projektering, material, arbete, maskinhyra och dokumentering samt liknande kostnader som var nödvändiga för att anlägga områdesnät, ortssammanbindande nät eller anslutning till stomnät. När det gäller ortssammanbindande nät och anslutning till stomnät fick även kostnader för att köpa eller hyra telenät ingå i underlaget. Kostnader för att utnyttja mark ingick inte i underlaget. I avsnitt 4.4.1 redovisar vi hur kommuner, län och regioner har samverkat. I avsnitt 4.4.2 beskriver vi vilka operatörer som tagit del av stödet. Finansiering av stödprojekten beskrivs i 4.4.3. En bedömning av vad stöden använts till finns i 4.4.4. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 beskriver vi vilka tjänster som tillhandahålls. En beskrivning av fastighetsstödet finns i 4.4.6. Vår genomgång visar att kommunerna på olika sätt har samverkat med närliggande kommuner och inom länet eller regionen i fråga om planering och konkurrensutsättning av utbyggnadsprojekten. Tabellen nedan visar hur kommunerna i de olika länen och regionerna har valt att samarbeta. Vissa kommuner valde att ha en gemensam konkurrensutsättning för stödprojekt i hela länet eller regionen. I andra län och regioner samverkade grupper av kom- muner i hela processen eller alla kommuner i delar av processen. I övriga län eller regioner omfattade samverkan en mindre del av uppdraget, vilket i tabellen markeras med ett ja. Tabell 4.2 Grad av samordning och vald operatör per län/region SkåNet/Tele 2 Källa: Länssamverkan Bredband Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 De län och regioner som har samarbetat mer omfattande är , , , och , vilket tabellen visar. Däremot har , , , , och valt att samverka mer begränsat. Redovisningen av stödet visar att det är möjligt att urskilja fem mottagare eller grupper av mottagare som har fått statligt bred- bandsstöd. I följande sammanställning redovisar vi de fem typerna, samt antalet kommuner som valt respektive typ av operatör. Sammanställningen utgår ifrån de operatörer som fått i uppdrag att anlägga områdesnät. I allt väsentligt stämmer det överens med övriga stödformer. Det är endast i några få kommuner som två operatörer har delat på uppdraget, vilket vi även anger i kartan nedan. Lokala bredbandsnät är en gruppering av regionala och kommunala stadsnät som vi har lagt samman för att åskådliggöra deltagandet i stödprojekten. Sedan har vi delat in dessa i två under- grupper utifrån bl.a. ägarform. Tabell 4.3 Antal kommuner per typ av operatör Lokala bredbandsnät i regi varav: a. kommunala bolag b. kommunägda i förvaltningsform Tele 2/SkåNet Tabellen visar att TeliaSonera och de lokala bredbandsnäten har deltagit i stödprojekt i flest kommuner, 88 respektive 86 stycken. är en annan stor aktör, medan övriga privata operatörer deltagit i färre kommuner. Redovisning av bredbandsstödet 2001-2007 Kartan här nedanför visar hur de olika typerna av operatörer som fått stöd fördelar sig över landet. Kartan visar att de lokala bredbandsnäten har varit stora aktörer i de norra delarna av samt delar av och . , , och har valt som operatör medan TeliaSonera finns i hela landet.