sou · GVB399 · 2008-01-01 00:00:00 — 5.5Återbetalning av för högt uttagna avgifter Förslag: Om ett nätföretags samlade intäkter från nätverksam- heten har avvikit från intäktsramen i avstämningsbeslutet ska det belopp med vilken intäkterna över- stigit eller understigit intäktsramen sänka respektive höja denna för påföljande tillsynsperiod. Om företagets samlade intäkter från nätverksamheten har överstigit intäktsramen i avstämnings- beslutet med ska, till det belopp som ska sänka intäktsramen påföljande period, tillkomma ett överdebite- ringsbelopp på den del som överstiger . Detta belopp ska beräknas efter en räntesats motsvarande den av genomsnittliga fastställda refe- rensräntan enligt 9 § räntelagen (1975:635) med ett tillägg av Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter Överdebiteringsbeloppet ska sänka intäktsramen för påföljande tillsynsperiod motsvarande belop- pets storlek. Ett nätföretags samlade intäkter från nätverksamheten får inte överstiga intäktsramen i avstämnings- beslutet med eller med under två på varandra följande tillsynsperioder. Om ett nätföretags samlade intäkter har varit högre än vad som anges i tredje stycket ska företaget till sina kunder betala tillbaka ett belopp motsvarande den intäkt som överstigit intäktsramen i avstämningsbeslutet jämte överdebiterings- belopp. Återbetalningen ska i görligaste mån ske till de som var kunder och fördelas i proportion till hur stora avgifter dessa kunder har betalat för överföring av el . Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Energi- marknadsinspektionen ska få meddela föreskrifter om vad ett nätföretag ska iaktta för att uppfylla skyldigheten om att i görli- gaste mån betala tillbaka de för högt uttagna avgifterna till sina kunder. De intäkter ett nätföretag har fått in från sina kunder genom nätta- riffer kommer aldrig med exakthet mot- svara den justerade intäktsram som fastställer i sitt avstämningsbeslut (se vidare avsnitt 5.7). Fråga uppkommer därmed vad som ska ske om ett nätföretags intäkter över- respektive understiger den justerade intäktsramen. I nuvarande regelverk finns inga uttryckliga bestämmelser om vad ett nätföretag är skyligt att göra då Energimarknadsinspektio- nen efter tillsyn funnit att företagets intäkter varit för höga. I praktiken har dock inspektionen, med stöd av 12 kap. 3 § ellagen, förelagt företaget att återbetala det för högt uttagna beloppet. Detta ska enligt inspektionens beslut ske först efter det att beslutet vunnit laga kraft. Någon ränta löper inte på beloppet. Bl.a. på grund av det stora antalet kunder som kan ha rätt att få tillbaka erlagda avgifter och den tidsrymd som har passerat innan beslutet vunnit laga kraft så har inspektionen accepterat att återbetalningen i praktiken inte varit kundspecifik utan återbetalning har i stället skett till befintliga kunder. Att i efterhand utröna vilka kunder och hur länge dessa har betalat för nättjänsterna har inte ansetts prak- Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter Det kan tilläggas att även om det sammanlagt kan röra sig om mycket stora belopp som ska återbetalas så är det för den enskilda kunden tämligen små belopp. Intresset av att varje enskild kund ska ha rätt till att få tillbaka exakt korrekt belopp har därmed fått stå tillbaka för en mer praktisk och för nätföretagen billigare lösning. Den ovan redovisade metoden för återbetalning som tillämpas skulle även fungera med ett nytt system med förhandsprövning och en avstämning i efterhand av om företagen hållit sig inom de fastställda intäktsramarna. En annan tänkbar metod är den som finns i och . Där tar man hänsyn till nätföretagens överdebitering först vid nästa tillsynsperiod, dvs. det överdebite- rade beloppet kommer att påverka intäktsramen för påföljande till- synsperiod. Metoden är administrativt enkel, vilket skulle gynna såväl nätföretagen som kunderna. Utredningen föreslår därför att en sådan metod införs. För att inte företagen ska lockas att med- vetet överdebitera sina kunder bör vid betydande överdebitering någon form av ränta eller avgift utgå på beloppet (överdebiterings- belopp). Utredningen anser att en överdebitering jämfört med den slutligt fastställda intäktsramen om högst bör kunna accepteras utan att ett överdebiteringsbelopp ska påföras. Samma procentsats används i . För det fall nätföretagen håller sig inom denna gräns kommer överdebiteringen endast att rullas över till påföljande tillsynsperiod. Någon särskilt insats från Energi- marknadsinspektionen behöver inte göras i dessa fall. Nästa fråga är hur överdebiteringsbeloppet ska beräknas. Det är inte helt enkelt att avgöra en tidpunkt när intäkterna blivit så stora att de passerat gränsen för vad som är acceptabelt. Det är ju också så att det är de samlade intäkterna under hela tillsynsperioden som ska vara skäliga och nätföretagen ska alltså ha möjlighet att t.ex. under ett enstaka år ta ut en högre avgift än andra år. Även om skulle kunna fastställa en exakt tid- punkt är det inte rimligt att från detta datum beräkna en löpande ränta på alla de inbetalningar som sker från kunder från detta datum. Enligt utredningens mening är det därför bättre att bestämma ett fast belopp på den intäkt som ligger över fem pro- cents överdebitering. En vanlig använd ränteberäkning på förmögenhetsrättens område som även tillämpas vid ersättning vid elavbrott (se 10 kap. 14 § ellagen) är den som beskrivs i 6 § räntelagen (1975:635). Enligt denna paragraf utgår ränta enligt en räntefot som motsvarar den vid Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter varje tid gällande referensräntan enligt 9 § samma lag med ett tillägg av åtta procentenheter.TPF22FPT Denna bestämmelse bygger på en löpande ränta från en viss tidpunkt. Utredningen har ovan före- slagit att ett fast belopp ska läggas till det belopp som ska överföras till nästa tillsynsperiod. Att fastställa detta belopp till motsvarande referensräntan med ett tillägg om skulle inte ge de incitament till att inte överdebitera med som är tanken med utredningens förslag. Beloppet bör därför sättas till en högre procentsats. Utredningen anser att en räntesats mot- svarande referensräntan med ett tillägg om femton procentenheter skulle ge den effekt som är önskvärd. Det bör tilläggas att en över- debitering överstigande av intäktsramen knappast kommer att komma som en överraskning för ett nätföretag. Som kommer att framgå i senare avsnitt i detta kapitel som rör den mer praktiska hanteringen rörande tillsyn föreslår utredningen att ska stämma av med företagen hur de ligger till i förhållande till intäktsramen. Vidare är tanken att företagen själva löpande ska kunna kontrollera hur deras intäkter står sig i förhållande till intäktsramen. Den ovan redovisade modellen med ett överdebiteringsbelopp på den intäkt som över- stiger intäktsramen torde medföra att större överdebiteringar hålls nere. På samma sätt som gäller för mindre överdebiteringar bör över- debitering tillsammans med det tillkommande överdebiteringsbeloppet få rullas över till påföljande tillsynsperiod. Detta dock under förutsättning att överdebiteringen håller sig inom rimliga nivåer. Vid en alltför hög överdebitering bör Energi- marknadsinspektionen på samma sätt som ha rätt att förelägga ett nätföretag att återbetala de för högt uttagna avgifterna. Utred- ningen anser att en sådan nivå bör sättas till . Ett nätfö- retag ska inte heller kunna överdebitera period efter period. Det bör därför införas en bestämmelse som anger att ett nätföretags samlade intäkter inte får överstiga intäktsramen i avstämnings- beslutet med under två på varandra följande tillsynsperioder. Om ett nätföretag trots förbudet överdebiterar med ett för högt belopp bör dessa avgifter betalas tillbaka till före- tagets kunder. Det är då rimligt att kräva att hela det belopp som överstiger intäktsramen betalas tillbaka till kunderna. Vid överde- bitering med bör återbetalningen i görligaste 22TP PT Referensräntan för perioden – är . Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter mån ske till de som var kunder under den aktuella tillsynsperioden och vid överdebitering med under två på var- andra följande tillsynsperioder bör återbetalningen ske till de som var kunder den senaste perioden. Återbetalningen bör fördelas i proportion till hur stora avgifter dessa kunder har betalat . De i särklass största intäkterna för nätföretagen kommer från avgifter för överföring av el. Det är därför lämpligt att åter- betalningen sker i förhållande till dessa avgifter. Några problem att betala tillbaka rätt belopp till de personer som vid betalnings- tillfället är kunder bör inte vara några problem. Besvär- ligare blir det när det gäller de personer som flyttat. En lämplig åtgärd kan då exempelvis vara att lämna information om åter- betalningen på företagets hemsida samt söka kunderna genom annonsering i lokalpress eller lokalradio. Å andra sidan får kostna- derna för att finna kunderna inte bli alltför höga i förhållande till den återbetalning som aktualiserats. Inspektionen bör bemyndigas att meddela föreskrifter om vilka åtgärder som ska vidtas i sådana fall. Om intäkterna från nätverksamheten har understigit den god- tagbara intäktsnivå som den fastställda intäktsramen och den efterföljande avstämningen anger bör nätföretaget under nästpå- följande tillsynsperiod få höja avgifterna för överföringstjänsterna. Detta eftersom en del nätföretag annars för säkerhets skull konti- nuerligt skulle prissätta sina överföringstjänster så att avgiften lig- ger över den godtagbara nivån i syfte att undvika att intäktsramarna av en eller annan anledning inte uppnås. Ett nätföretag bör dock inte kunna få samla på sig flera tillsynsperioders underskott för att senare eventuellt kraftigt höja intäkterna. Utredningen föreslår därför att ett underskott måste utnyttjas påföljande tillsynsperiod för att inte gå förlorad. Utredningens förslag ovan om att en överdebitering som under- stiger inte ska betalas tillbaka till kunderna utan i stället rullas över till påföljande tillsynsperiod kan te sig orättvis för de kunder som har flyttat . Dessa kunder kommer ju inte att dra nytta av att intäktsramen sänks för nästa period. Efter- som utredningens förslag tillåter en sådan överdebitering bör det inte vara möjligt för en avflyttad kund att kräva tillbaka de avgifter som ligger över intäktsramen så länge det håller sig inom den gräns där återbetalning direkt till kund inte ska ske. Enligt utredningens mening överväger fördelarna med en sådan modell klart alternativet SOU 2007:99 Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter att den enskilde kunden alltid ska ha rätt till återbetalning av beloppet. 5.6Överlåtelse av nätkoncession m.m. Förslag: Om ett nätföretag överlåter en nätkoncession, ska den beslutade intäktsramen fortsätta att gälla för övertagaren av koncessionen. Detsamma gäller de under fö- regående tillsynsperiod för högt eller för lågt uttagna avgifterna jämte överdebiteringsbelopp. I de fall den överlåtna nätkoncessionen tillsammans med annan nätkoncession har utgjort en och samma redovisnings- enhet ska överlåtaren och övertagaren fördela intäktsramen och de för högt eller för lågt uttagna avgifterna jämte överdebite- ringsbelopp proportionerligt i förhållande till hur stor del av redovisningsenhetens kapitalbas som överlåtits. Om det förelig- ger särskilda skäl kan fördelningen ske på ske på ett annat sätt. Fördelningen av intäktsramen och de för högt eller för lågt uttagna avgifterna jämte överdebiteringsbelopp ska innan över- låtelsen sker godkännas av den myndighet som enligt 2 kap. 16 § ellagen ska pröva frågan om överlåtelse av nätkoncessionen. Om myndigheten inte har meddelat ett beslut efter det att förslaget kommit in till myndigheten ska fördelning ske i enlighet med förslaget. Motsvarande av vad som ovan sagts om överlåtelse av nät- koncession ska gälla vid beslut om justering av koncessions- gränser enligt 2 kap. 12 § ellagen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Energi- marknadsinspektionen ska få meddela föreskrifter om vad redo- visningen av fördelningen av intäktsramen ska innehålla. Av 2 kap. 16 § ellagen framgår att en nätkoncession kan överlåtas. En fråga som inställer sig är vad som bör hända med den fastställda intäktsramen vid en sådan överlåtelse. Enligt utredningens mening är det naturligt att utgångspunkten bör vara att intäktsramen följer med vid överlåtelsen. Anledningen till detta är att överlåtelsen i sig inte bör påverka de avgifter kunderna ska betala för överföringen av el. Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter Ett par olika situationer av överlåtelser kan tänkas. För det för- sta kan ett företag förvärva en nätkoncession som utgör ett eget redovisningsområde. Det förvärvande företaget bör i detta fall ta över hela den försålda nätkoncessionens intäktsram inklusive före- gående periods fastställda över- eller underdebitering. Mer kompli- cerat blir det om ett företag endast förvärvar en del av ett redovis- ningsområde, t.ex. då inspektionen tidigare beslutat om samredo- visning av två områdeskoncessioner. Frågan blir då hur intäkts- ramen bör fördelas mellan företagen. Ett alternativ är att tillåta att företagen själva fördelar ramen och eventuella över- eller under- debiteringar på det sätt de själva önskar så länge summan av intäktsramarna inte förändras. Ett problem med en sådan lösning är att detta kan gynna elkunder i ett visst område på bekostnad av andra kunder (se exempel nedan). Exempel: Förutsättningar inför överlåtelsen. Nätföretag X, nätkoncessionerna A och B samredovisas, dvs. intäktsramen 100 nedan gäller sammanlagt för både område A och B. Nätföretag Y har av nätföretag X köpt nätkoncession B. Om företagen bestämmer att intäktsramarna inklusive tidigare perioders under- respektive överdebiteringar ska ligga kvar på samma storlek som innan överlåtelsen ägde rum kan de kvarvarande kunderna hos nätföretag X (dvs. nätkonces- sion A) komma att missgynnas. Anledningen till detta är att nätföretags X:s kunder kommer att minska till följd av överlåtelsen men att företaget trots detta kan ta ut samma intäkter som . Som framgår av exemplet ovan kan följderna av en försäljning av en del av ett redovisningsområde innebära att vissa kunder drabbas på bekostnad av andra. Visserligen är detta ett övergående problem eftersom även kapitalbasen minskar för det överlåtande företaget. Enligt utredningens mening bör dock intäktsramen inte få fördelas Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter fritt av företagen. I stället bör intäktsramen jämte tidigare periods över- eller underdebitering fördelas proportionerligt i förhållande till hur stor del av redovisningsområdets kapitalbas som har över- låtits. Detta är ett relativt enkelt sätt att fördela intäktsramen. Man får då med större delarna av de parametrar som ligger till grund för beräkningen av intäktsramen. Vissa saker hamnar dock utanför, t.ex. kostnader för kundadministration. Dessa kostnader är dock vid en sådan fördelning av mindre betydelse. Fördelning av intäktsram. I exemplet ovan bör intäktsramen fördelas så att av intäktsramen jämte underdebiteringen för det samredovisade området (nätkoncession A och B) följer med nätkoncession B. Om Energimarknadsinspektionen i sam- band med överlåtelsen meddelar beslut om samredovisning kommer intäkts- ramen för nätkoncession B att slås ihop med den för nätkoncession C. Huvudregeln bör således vara att intäktsramen fördelas i propor- tion till hur stor del av kapitalbasen som har överlåtits. I vissa fall kan dock en sådan fördelning vara mindre lämplig. Av 3 kap. 3 § fjärde stycket ellagen följer att i områden som redovisas samlat ska en enhetlig nättariff tillämpas senast från den dag som Energimark- nadsinspektionen bestämmer. Denna tid får inte vara längre än . Om inspektionen beslutat att två områden ska redovisas samlat och en överlåtelse av ett område sker därefter, men innan den tid- punkt då nättarifferna ska vara enhetliga enligt inspektionens be- slut, behöver intäkterna inte stämma i förhållande till kapitalbasen för dessa områden. Nätföretaget som äger områdena kan nämligen ha börjat att anpassa tarifferna så att de närmar sig varandra. Det kan i ett sådant fall vara mer ändamålsenligt att vid en fördelning av intäktsramen se till hur förhållandena skulle se ut om ett beslut om samredovisning inte hade skett. I ellagen bör därför införas en bestämmelse som innebär att om det föreligger särskilda skäl behö- Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter ver inte intäktsramen fördelas proportionerligt i förhållande till hur stor del av redovisningsområdets kapitalbas som överlåtits. Enligt den tidigare nämnda bestämmelsen i 2 kap. 16 § ellagen krävs tillstånd från regeringen för att överlåta en nätkoncession. Regeringen kan dock bemyndiga att pröva frågor om överlåtelse av nätkoncession som inte avser en utlandsförbindelse. Hur företagen avser att fördela intäktsramen bör godkännas av den myndighet som ska pröva överlåtelsen av nätkoncessionen, dvs. regeringen eller inspektionen. För de företag som avser att köpa respektive sälja en nätkoncession kan det vara av stor vikt att i ett tidigt stadium få bekräftat av den myndighet som ska pröva överlåtelsen om denna kan acceptera den valda fördel- ningen av intäktsramen. Denna fördelning kan ju ha en påverkan på priset för nätkoncessionen. Enligt utredningens mening bör därför den myndighet som prövar överlåtelsen av nätkoncessionen vara skyldig att snabbt ge företagen besked om huruvida fördelningen av intäktsramen kan accepteras av denna myndighet eller inte. En tid är enligt utredningens mening lämplig i detta fall. Om ett beslut inte meddelats bör nätföretagen få anses ha erhållit ett beslut om godkännande och fördelning ska då ske i enlighet med förslaget. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, bör bemyndigas att få meddela föreskrifter om vad en redovisning av fördelningen av intäktsramen bör innehålla. Vad som ovan sagts om överlåtelse av del av redovisningsenhet har samma bärkraft när det gäller beslut om justering av konces- sionsgränser enligt 2 kap. 12 § ellagen. Motsvarande bestämmelse bör därför gälla i dessa fall. Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter 5.7Energimarknadsinspektionens tillsyn av nätföretagens intäkter i praktiken Förslag: ska för varje redovis- ningsområde meddela ett fastställelsebeslut senast en ny tillsynsperiod börjar. Efter tillsynsperiodens slut ska i ett s.k. avstämningsbeslut fastställa den slutligt gällande intäktsramen för perioden. Inspektionen ska därvid kontrollera om de antaganden som legat till grund för fastställelsebeslutet överensstämmer med det faktiska utfallet . Vid denna bedömning ska inspektionen utgå från de uppgifter och metoder som inspektionen tillämpat vid fastställandet av intäktsramen. Ett avstämningsbeslut ska meddelas senast efter tillsynsperiodens slut. Denna tidpunkt ska kunna förlängas om det föreligger särskilda hinder för att meddela beslutet . ska ändra ett avstämnings- beslut om detta föranleds av inspektionens eller allmän förvalt- ningsdomstols beslut avseende en tidigare tillsynsperiod. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Energi- marknadsinspektionen ska få meddela föreskrifter om insamling av de uppgifter som inspektionen behöver för att meddela fast- ställelse- och avstämningsbeslut. Utredningen har ovan förslagit en modell för hur skälighets- bedömningen av nätföretagens intäkter bör utformas. I detta avsnitt lämnas en närmare redogörelse för hur tillsynen i praktiken kan utövas. Mycket av texten nedan är en upprepning av frågor som har behandlats men presenteras här utifrån en mer praktisk synvinkel. Ett problem med att fastställa en intäktsram vid en förhands- prövning är att man innan en tillsynsperiod har avslutats inte kän- ner till samtliga de omständigheter som kan påverka den slutliga intäktsramens storlek. Det är till och med så att man vid tidpunk- ten för fastställelsebeslutet inte har full information om den före- Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter gående tillsynsperioden, eftersom beslutet för nästa tillsynsperiod måste meddelas i slutet av den föregående perioden. Detta och andra frågor kompliceras även av att ett s.k. avstämningsbeslut ska meddelas efter tillsynsperiodens slut. Detta beslut kommer att direkt eller indirekt få följder för nästa periods intäktsram. Föl- jande tidsaxel ger en översiktlig bild av bl.a. vilka beslut som med- delas under ett par tillsynsperioder. År -1 År 0 År 1 År 5 År 6 År 7 År 8 Innan en ny tillsynsperiod börjar fastställer Energimarknads- inspektionen de samlade intäkter varje nätföretag kan ta in per redovisningsområde genom nättariffer under kommande tillsyns- period. För att nätföretagen ska ha möjlighet att offentliggöra eventuella ändringar i sina nättariffer innan den nya tillsyns- perioden börjar bör fastställelsebeslutet meddelas senast två måna- der innan den nya perioden börjar. Detta innebär i sin tur att inspektionen måste ha fått all nödvändig information från företagen . Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, inspektionen bör bemyndigas att med- dela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som nätföretagen ska ge in till inspektionen och när detta senast ska ske. Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter För att kunna meddela ett fastställelsebeslut måste inspektionen ha tillgång till bl.a. information om kostnader för att driva verk- samheten, planerade investeringar och diverse data för att kunna tillämpa olika effektivitets- och kvalitetsanalyser. De uppgifter om nätföretagens kostnader som Energimarknads- inspektionen har tillgång till för fastställelsebeslutet kommer då att redan vara gamla. Det innebär att inspektionen måste räkna upp kostnaderna med hjälp av kostnads- index för att få en verklig bild av kostnaderna för den kommande perioden. Vissa av de s.k. påverkbara kostnaderna kommer också att korrigeras med hjälp av de olika effektivitetsanalyser som inspektionen valt att tillämpa. När det gäller den ingående kapitalbasen anser utredningen att inför fastställelsebeslutet bör utgå från de uppgifter som finns tillgängliga om investeringar gjorda under föregående tillsynsperiod. Uppgifter om gjorda investeringar under föregående tillsynsperiod kommer inte att finnas tillgängligt vid tiden för inspektionens fast- ställelsebeslut. får nätföretagen anmäla gjorda och pla- nerade investeringar. Uppgifterna om planerade investeringar un- der föregående tillsynsperiod kommer sannolikt inte helt att överensstämma med de faktiska investeringar som skett under detta år. I samband med avstämningsbeslutet för denna pe- riod och efterföljande uppföljningar bör dock inspektionen upp- lysningsvis meddela nätföretagen hur det sista årets investeringar kommer att påverka den följande periodens ingående kapitalbas (se mer om detta nedan under . På så sätt kommer den verkliga ingående kapitalbasen att vara känd för nät- företagen efter tillsynsperiodens början. Därmed uppkommer ett visst osäkerhetsmoment av en tillsynsperiod. Nätföretagen har ju emellertid själva uppgifter om de investeringar de gjort den föregående perio- den, varför av osäkerhet inte borde innebära några problem för nätföretagen. Nätföretagen måste därefter anmäla planerade investeringar för kommande tillsynsperiod. Som framgått ovan bör kostnader för investeringar upp till en viss nivå godkännas med automatik. Ener- gimarknadsinspektionen kostnadssätter de investeringar som över- stiger den fastställda nivån. Efter detta har inspektionen möjlighet att genom en WACC-metod räkna fram en rimlig avkastning. Ett beslut om rimlig avkastning ska gälla hela tillsynsperioden. Regelverket kring förhandsprövning av nätföretagens intäkter beslutet bör inspektionen ange hur avkastningen ska påverkas av referensräntan och inflationen .