sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — utvecklingen fri från konjunkturella variationer. Utgångsläget för framskrivningen måste därför vara en arbetsmarknad som är i konjunkturell balans. 2006 bedöms vara med ett något negativt arbetsmarknadsgap1P ,P dvs. ett något lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden. Arbetslösheten var 2006, mätt med ILO-definitionen, vilket 2006 var högre än den enligt bedömda jämviktsarbetslösheten. uppgick antalet personer i arbetskraften till 4 671 000, vilket är 21 000 färre än den enligt bedömda potentiella arbetskraften . Startvärdena konjunkturjusteras därför så att de avspeglar ett balanserat konjunkturläge. Först justeras antalet arbetslösa personer och antalet personer i arbetskraften så att arbetslösheten uppgår till den bedömda jämviktsarbetslösheten och så att arbetskraften uppgår till den potentiella arbetskraften. Bilaga 6 till LU 2008 Faktaruta 3.1 Konjunktur- och strukturjustering, forts. Därefter korrigeras för att utlandsfödda och yngre normalt drabbas hårdare på arbetsmarknaden i en lågkonjunktur (se diagram 3.1). Sammantaget betyder detta att den potentiella sysselsättningen 2006 är motsvarande 63 000 personer högre än den faktiska sysselsättningen. Diagram 3.1 Faktisk och konjunkturbalanserad arbetslöshet 2006 Procent av arbetskraften inom respektive grupp Anm.: Faktisk arbetslöshet är summan av balanserad konjunktur och konjunkturjustering. Källor: och egna beräkningar. Justering för strukturella reformer Framskrivningarna av arbetade timmar med hjälp av KAMEL-modellen från de konjunkturjusterade startvärdena följer uteslutande av den demografiska utvecklingen. har dock ett antal reformer genomförts och beslutats om som bedömer har en effekt på hur den potentiella sysselsättningen och därmed hur det potentiella antalet arbetade timmar utvecklas framöver (se (2006a) samt (2007a)). Dessa effekter fångas inte av den demografiska framskrivningen med hjälp av KAMEL-modellen, utan måste korrigeras för i efterhand. Den demografiskt betingade utvecklingen av antalet arbetade timmar justeras därför upp med sammantaget , vilket motsvarar den bedömda effekten på arbetade timmar av reformerna. Effekterna slår igenom gradvis fram och antas ha en proportionellt sett lika stor effekt på de olika grupperna i arbetskraften. Bilaga 6 till LU 2008 Faktaruta 3.1 Konjunktur- och strukturjustering, forts. Detta är naturligtvis en approximation, men fördelningen av effekterna av de olika reformerna mellan de olika grupperna är mycket svårbedömd. Eftersom det är önskvärt att gjorda antaganden är transparenta bedöms ett antagande om proportionalitet vara att föredra. 1P ArbetsmarknadsgapetP sammanfattar bedömning av resursutnyttjandet på arbetsmarknaden och definieras som det faktiska antalet arbetade timmarnas procentuella avvikelse från potentiellt arbetade timmar. Enligt SCB:s senaste befolkningsprognos ökar befolkningen i arbetsför ålder (18–) fram , för att därefter minska.TPF43FPT Antalet personer i arbetsför ålder 2020 är dock fortfarande nästan 60 000 fler än 2006. Den svenskfödda befolkningen minskar med ca 180 000 personer och den utlandsfödda befolkningen ökar med ca 240 000 personer 2006–2020 (se diagram 3.2). Därmed kommer utlandsfödda att successivt öka som andel av befolkningen i arbetsför ålder, från 2020. Totalt beräknas befolkningen i arbetsför ålder uppgå till 5 890 000 personer år 43TP PT Se [2007]. 44TP PT SCB:s befolkningsprognos är länkad till AKU:s definitioner av befolkning. I SCB:s befolkningsprognos används ultimovärden, dvs. värdet respektive år. I används mittårsvärden. Befolkningsutvecklingen i skrivs därför fram som medelvärdet av innevarande och föregående år enligt SCB:s befolkningsprognos. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 3.2 Befolkning 18–64 år 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Utlandsfödda (höger) SCB:s prognos för gruppen utlandsfödda bygger på olika antaganden om in- och utvandring för personer födda i olika delar av världen. SCB presenterar prognosen som ett aggregerat för gruppen utlandsfödda som helhet. I föreliggande studie delas utlandsfödda upp i grupperna; födda i , födda i exklusive , födda i exklusive och födda utanför (se kapitel 2). Som helhet skrivs gruppen utlandsfödda fram enligt SCB:s prognos. Den relativa befolkningsutvecklingen för de olika grupperna av utlandsfödda beräknas med hjälp av de in- och utvandringsantaganden som görs av SCB och som ligger till grund för SCB:s befolkningsprognos.TPF45FPT Åldersfördelningen inom de olika grupperna av utlandsfödda skiljer sig markant åt. Födda i exklusive har en förhållandevis stor andel äldre och födda utanför har en förhållandevis stor andel yngre (se diagram 3.3). Ålders- fördelningen i gruppen födda i exklusive är någorlunda jämnt fördelad. av dem som 2006 tillhörde gruppen födda i exklusive kommer 45TP PT Se [2006] och [2007]. Bilaga 6 till LU 2008 att ha fyllt och därmed ha lämnat arbetskraften. Motsvarande siffra för födda i exklusive och födda utanför är ca 30 respektive . Diagram 3.3 Åldersfördelning 2005 Procent av respektive befolkningsgrupp 18–, årsklasser Enligt SCB:s befolkningsprognos 2006 kommer ca 10 000 personer att invandra framöver i var och en av grupperna födda i exklusive respektive födda i exklusive . I gruppen födda utanför bedöms invandringen bli knappt 35 000 . Den höga medelåldern i gruppen födda i exklusive i kombination med en förhållandevis låg invandring innebär att antalet personer i arbetsför ålder minskar framöver för denna grupp (se diagram 3.4). Grupperna födda i exklusive samt födda utanför består till övervägande del av relativt unga personer. I kombination med invandrings- prognoserna innebär detta att dessa grupper ökar snabbt som andel av den totala befolkningen i arbetsför ålder, från sammanlagt 2020. Bilaga 6 till LU 2008 detta att andelen svenskfödda faller från 2020. Diagram 3.4 Befolkningen 18–64 år Procent av total befolkning 18–64 år 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Källa: och egna beräkningar. som andelen utlandsfödda ökar kommer åldersstrukturen i den totala befolkningen i arbetsför ålder att förändras. Andelen 18–24 åringar stiger något , varefter den faller tillbaka något, medan andelen 55–64 åringar minskar något varefter den ökar något. Andelen 25–54 åringar, den grupp som har störst arbetskraftsdeltagande, faller något , men stiger . Därmed blir andelen 25–54 åringar högre 2020 i jämförelse med 2006 (se diagram 3.5). Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 3.5 Befolkningen 18–64 år Procent av total befolkning 18–64 år Framskrivningarna av arbetade timmar med KAMEL-modellen omfattar hela ekonomin, mätt enligt . Antalet arbetade timmar i näringslivet beräknas som skillnaden mellan antalet arbetade timmar i ekonomin som helhet och antalet arbetade timmar i den offentliga sektorn. Antalet arbetade timmar i den offentliga sektorn förutsätts utvecklas så att personaltätheten per utnyttjad tjänst i den offentliga sektorn behålls fram . Diagram 3.6 visar den konjunkturellt balanserade utvecklingen av antalet arbetade timmar i näringslivet.TPF46FPT Den starka utvecklingen följer i stor utsträckning av de bedömda effekterna på arbetsmarknaden av de reformer som genomförts och beslutats om . Sammantaget ökar antalet arbetade timmar med 46TP PT Framskrivningen av de arbetade timmarna utgår ifrån ett konjunkturellt balanserat arbetsutbud som är konsistent med utbildningsprognos, se avsnitt 3.3. Bilaga 6 till LU 2008 2007–2020, varav följer av reformerna. Bedömningen av effekterna av reformerna utgör därmed en betydande källa till osäkerhet i framskrivningarna av de arbetade timmarna. Arbetade timmar ökar i genomsnitt . Huvuddelen av uppgången kommer till stånd 2006–2010, bl.a. till följd av att effekterna av reformerna antas ha slagit igenom fullt ut . Åren 2011–2020 faller antalet arbetade timmar i genomsnitt . Diagram 3.6 Konjunkturellt balanserade arbetade timmar i näringslivet -0,2 -0,4 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Källa: och egna beräkningar. I den ovan redovisade framskrivningen av antalet arbetade timmar har hänsyn tagits till arbetskraftens ålder och ursprung. Vid beräkningen av de kvalitetsjusterade timmarna tas även hänsyn till att utbildningsnivån i de olika grupperna skiljer sig åt och att den Bilaga 6 till LU 2008 förändras över tiden.TPF47FPT Framskrivningen av de kvalitetsjusterade timmarna påverkas därför i hög grad av utbildningsprognosen. Det är viktigt att betona att utbildningsprognosen enbart avser sysselsatta i näringslivet. De sysselsatta delas liksom tidigare upp i fyra grupper efter högsta utbildningsnivå; grundskola, gymnasium, eftergymnasial utbildning och forskarutbildning, se vidare appendix B. Utbildningsprognosen syftar till att göra framskrivningar för hur stor andel av de sysselsatta, med olika ålder och olika ursprung, som kan hänföras till respektive högsta utbildningsnivå framöver. Utbildningsprognosen beskriver utvecklingen vid en konjunkturellt balanserad arbetsmarknad. En konjunkturellt svag arbetsmarknad tenderar att leda till att jämförelsevis många börjar studera, medan det omvända gäller vid en högkonjunktur. Utbildningsprognosen tar bl.a. sin utgångspunkt i hur utbildningsfördelningen har utvecklats . Som framgår av diagram 3.7 föll andelen av de sysselsatta med grundskola som högsta utbildning trendmässigt . Denna utveckling bedöms fortsätta framöver och andelen av de sysselsatta med grundskola som högsta utbildning förutses falla från 2020. Nedgången förklaras av att en jämförelsevis stor andel av de äldre som var sysselsatta 2005 har grundskola som högsta utbildning. I takt med att dessa går i pension framöver minskar andelen med grundskola som högsta utbildning eftersom en betydligt mindre andel av den yngre, tillkommande arbetskraften har grundskola som högsta utbildning. hade av de sysselsatta 30-åringarna i näringslivet grundskola som högsta utbildningsnivå. Det stora flertalet som genomgår gymnasieutbildning har gjort så vid senast . Andelen om antas därför spegla hur stor andel av de sysselsatta 30-åringarna som varaktigt kommer att grundskola som högsta utbildning. Denna andel om används som referensvärde i framskrivningarna –2020 av hur stor andel av de sysselsatta 30-åringarna som varaktigt kommer att ha grundskola som högsta utbildning. För de med eftergymnasial utbildning som högsta utbildning är trenden den motsatta (se diagram 3.7). Som andel av de sysselsatta i näringslivet stiger de med eftergymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå från 2020. Den stigande trenden –2005 fortsätter alltså. 47TP PT Se avsnitt 2.2.2 för en beskrivning av metoden för beräkning av kvalitetsjusterade timmar. Bilaga 6 till LU 2008 Procent av totala antalet sysselsatta i näringslivet Forskarutbildning (höger) Källa: och egna beräkningar. Den eftergymnasiala utbildningen omfattar inte bara högskole- och universitetsutbildning, men dessa utbildningsformer dominerar stort, se vidare tabell B.2 i appendix B. hade exempelvis av de sysselsatta 30-åringarna i näringslivet med efter- gymnasial utbildning någon form av högskole- eller universitets- utbildning. Bakom den snabba historiska uppgången i andelen sysselsatta med eftergymnasial ligger därför i stor utsträckning ökningen av antalet personer som genomgår högskole- och universitetsutbildning. och steg antalet registrerade studenter i grundutbildning vid högskolor och universitet med ca 80 procent.TPF48FPT Samma förklaring ligger bakom utvecklingen för forskarutbildade, som ökade som andel av de sysselsatta i näringslivet från 2005. Som framgår av diagram 3.8 var andelen sysselsatta 30-åringar med eftergymnasial utbildning 1996. Andelen är som störst för personer kring , vilket kan ses som en indikation på att det stora flertalet som genomgår eftergymnasial utbildning har gjort så . hade motsvarande siffra stigit till , och utbildningsfördelningen skiftade 48TP PT Källa: . Bilaga 6 till LU 2008 uppåt i sin helhet . Förskjutningen uppåt förklaras dels av att jämförelsevis många påbörjade högskole- och universitetsutbildningar , dels av den pågående generationsväxlingen på arbetsmarknaden. I takt med att tiden går och äldre sysselsatta, med jämförelsevis lägre utbildningsnivå, lämnar arbetskraften och ersätts med yngre, jämförelsevis mer högutbildade, tenderar utbildningsfördelningen i diagram 3.8 att skifta uppåt. Procent av totala antalet sysselsatta, årsklasser Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. har antalet studenter vid universitet och högskolor minskat något, liksom antalet nybörjare. var det ca 67 000 nybörjare, om man räknar bort utbytesstudenter, vilket var ca 4 000 färre än men ca 7 000 fler än 8 år tidigare.TPF49FPT Enligt bedömning var 2006 ett konjunkturellt sett något svagt år på arbetsmarknaden med en arbetslöshet något över jämviktsarbetslösheten. I ett sådant konjunkturläge är det normalt 49TP PT Källa: SCB och egna beräkningar. Framskrivningar av produktivitetsutvecklingen Bilaga 6 till LU 2008 att fler personer påbörjar studier jämfört med när ekonomin är i konjunkturell balans. bedöms därför 66 000 nybörjare vid universitet och högskolor motsvara ett konjunkturellt balanserat värde och denna siffra används som utgångspunkt vid fram- skrivningen av utbildningsfördelningen.TPF50FPT Som noterats ovan domineras andelen sysselsatta i näringslivet med eftergymnasial utbildning i hög grad av personer med högskole- och universitets- utbildning, se vidare tabell B.2 i appendix B. Antagandet att antalet nybörjare vid högskolor och universitet stagnerar framöver bidrar därför i hög grad till att uppgången i andelen sysselsatta med eftergymnasial utbildning bromsas upp framöver. I framskrivningar antas att de som genomgår eftergymnasial utbildning är färdigutbildade senast . Den fortsatta ökningen av antalet nybörjare vid högskolor och universitet mellan mitten av och bidrar till att andelen 30-åringar med eftergymnasial att öka från 2005 till sysselsatta med eftergymnasial utbildning stagnerar. Den pågående generationsväxlingen innebär att den totala andelen sysselsatta i näringslivet med eftergymnasial utbildning fortsätter att stiga också bortom 2012 och att den når 2020 (se diagram 3.7). Andelen sysselsatta med eftergymnasial utbildning skiljer sig kraftigt åt mellan befolkningsgrupper med olika ursprung. Personer födda i exklusive hade 2005 den högsta andelen, men även svenskfödda låg något över genomsnittet. Personer födda i utanför låg något under genom- snittet, medan personer födda utanför låg ytterligare något lägre. Dessa strukturella skillnader består i huvudsak vid framskrivningarna, liksom de ursprungsrelaterade skillnaderna för andra utbildningsnivåer. De som genomgår forskarutbildning antas vara färdigutbildade vid senast . Antalet nybörjare i forskarutbildning har minskat påtagligt och var i paritet med genomsnittet för 1990-talet, dvs. knappt 3 000 nybörjare per år.TPF51FPT Detta medför att den tidigare uppgången i andelen sysselsatta i näringslivet med forskarutbildning bryts och 50TP PT I framskrivningarna tillåts referensvärdena variera med den demografiska utvecklingen. 51TP PT Källa: SCB. Bilaga 6 till LU 2008 andelen bedöms i det närmaste stagnera kring i fram- skrivningarna (se diagram 3.7). Sammantaget medför detta att andelen sysselsatta med gymnasium som högsta utbildningsnivå, vilken beräknas residualt, gradvis minskar något, från 2020 (se diagram 3.7). De arbetade timmarna som redovisas i avsnitt 3.2 kvalitetsjusteras enligt samma metod som timmarna för utfallsåren –2005 (se avsnitt 2.2.2). Vid framskrivningarna hålls relativ- lönestrukturen . Den genomsnittliga relativlönestrukturen –2005 används för att minska eventuella problem med konjunkturella variationer. Den snabbt stigande andelen sysselsatta med eftergymnasial utbildning innebär en successiv förskjutning mot fler sysselsatta med jämförelsevis högre lön, och därmed högre antagen produktivitet. Vid beräkningarna antas att den stigande andelen med högre utbildning inte påverkar den relativa lönen mellan grupper med olika utbildningsnivå. Därmed förutsätts indirekt att efterfrågan på arbetskraft med högre utbildning stiger i takt med utbudet. Inte heller sammansättningsförändringar av de sysselsatta med avseende på ålder och ursprung påverkar relativa löner i framskrivningarna. Förändringar i sammansättningen av arbets- kraftsutbudet antas därmed mötas av motsvarande förändringar i efterfrågan utan att det kräver förändringar i relativa löner. Detta är naturligtvis ett starkt antagande, men att modellera relativlönerna för samtliga 752 grupper av arbetskraften är i praktiken knappast realistiskt eller meningsfullt. Dessutom innebär antagandet att analysen blir mer transparent. Som redovisades i kapitel 2 spelade förändringen i lönestrukturen bara en marginell roll för kvalitets- justeringen 1997–2005. Den stigande utbildningsnivån bidrar till att arbetskraftens kvalitet gradvis stiger 2006–2020. I diagram 3.9 redovisas utvecklingen av de arbetade timmarna som beräknades i avsnitt 3.2 tillsammans med de kvalitetsjusterade timmarna. De faktiska arbetade timmarna stiger snabbt –2010, men minskar de. –2020 som helhet stiger de i genomsnitt . De kvalitetsjusterade timmarna stiger betydligt snabbare än så. I genomsnitt ökar de med Bilaga 6 till LU 2008 Sammantaget växer alltså de kvalitetsjusterade timmarna i genomsnitt snabbare än de faktiska arbetade timmarna. Anledningen till att de kvalitetsjusterade timmarna ökar så pass mycket snabbare är framför allt att andelen sysselsatta med högre utbildning växer snabbt. De kvalitetsjusterade timmarna hålls dock tillbaka något av att personer födda utanför , som i genomsnitt har en relativt låg lön, och därmed en relativt låg antagen produktivitet, ökar som andel av de sysselsatta . Diagram 3.9 Faktiska och kvalitetsjusterade timmar i näringslivet -0,5 Källa: och egna beräkningar. Liksom vid tillväxtbokföring på historiska data utgår fram- skrivningarna från en neoklassisk tillväxtmodell med skalavkastning (se Appendix C för en mer detaljerad beskrivning av modell och antaganden för framskrivningarna). I framskrivningarna förutsätts att produktionsfunktionen är av s.k. typ. Bilaga 6 till LU 2008 Detta innebär bl.a. att företagens kostnader för kapital är en andel av förädlingsvärdet, dvs. vinstandelen och arbetskostnadsandelen är konstanta över tiden. Arbetsmarknaden antas vara konjunkturellt balanserad och förändringar i utbudet av kvalitetsjusterade timmar möts simultant av en motsvarande förändring av efterfrågan. Metoden för kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna (se avsnitt 2.2.2) implicerar att de är fullt substituerbara och framskrivningarna påverkas inte av vilken grupp i arbetskraften som producerar dem. Produktivitetsutvecklingen i respektive bransch är en funktion av de antaganden som görs om TFP, kapitalkostnadsandelar, prisutvecklingen för olika investeringsvaror och förändringar i arbetskraftens kvalitet. Olika antaganden om TFP och arbetskraftens kvalitet påverkar produktivitetsutvecklingen både direkt och indirekt genom att dessa antaganden påverkar kapitalbildningen. För produktivitetsutvecklingen i näringslivet som helhet spelar även förändringar i branschsammansättningen roll. Framskrivningarna utgår ifrån att kapitalkostnadsandelarna är i jämvikt. Anpassningar av kapitalstocken antas alltså ske . Detta är inte ett realistiskt antagande för hur en sådan anpassning ser ut i praktiken. I stället ska den redovisade utvecklingen tolkas som en jämviktsbana. Arbetskraften antas vara rörlig mellan olika branscher, och priser och arbetskostnader anpassas så att ekonomin alltid är i jämvikt. För att skriva fram produktivitetstillväxten måste olika exogena antaganden och prognoser göras för ett antal variabler (se även Appendix C): Utvecklingen av arbetskraftens kvalitet Nettoavkastningskrav i respektive bransch Investeringsprisutveckling för de olika kapitalslagen i respektive bransch Deprecieringstakt för respektive kapitalslag i respektive bransch TFP-utvecklingen i respektive bransch Bilaga 6 till LU 2008 Näringslivet delas även i framskrivningarna upp i fyra branscher (se beskrivning i appendix B).TPF52FPT Dessa branschers relativa storlek spelar roll för den aggregerade produktivitetsutvecklingen i näringslivet som helhet, eftersom både produktivitetsnivå och produktivitets- tillväxt skiljer sig åt mellan branscherna. Branschernas relativa storlek visas i diagram 3.10 (andel av totala antalet arbetade timmar i näringslivet) och i diagram 3.11 (andel av näringslivets förädlingsvärde i löpande priser). Tjänstebranschen exklusive IKT är den största branschen, därefter kommer tillverkningsindustrin exklusive IKT, sedan övriga varubranschen och minst av de studerade branscherna är IKT-branschen, oavsett om utgångs- punkten är förädlingsvärde eller arbetade timmar. Andelen av totala arbetade timmar ökade successivt i tjänstebranschen exklusive IKT . Inom IKT-branschen ökade timandelen , varefter den har fallit. Tillverkningsindustrin exklusive IKT och övriga varubranschen har haft en sjunkande timandel under i stort sett hela perioden –2005. I framskrivningarna till 2020 antas att det nuvarande stora överskottet i bytesbalansen minskar successivt framöver genom att sparandet i framför allt hushållssektorn, men även i den offentliga sektorn, minskar. Detta påverkar produktionens sammansättning på flera sätt. Konsumtionen innehåller en relativt sett större andel tjänster än övrig efterfrågan. När konsumtionens andel ökar, ökar därmed efterfrågan på tjänster relativt mer än efterfrågan på varor. Dessutom är det, med utgångspunkt från historiska data, troligt att konsumenter efterfrågar relativt mer tjänster i takt med att deras inkomster ökar. Den ökande efterfrågan på varor kommer därmed i högre grad att tillfredsställas genom ökad import. Därmed kommer tjänstebranscherna att fortsätta att växa, både som andel av arbetade timmar och som andel av förädlingsvärdet och 2020 antas tjänstebranscherna exklusive IKT utgöra av näringslivet. 52TP PT Förädlingsvärdet i de fyra branscherna aggregeras i föregående års priser och i löpande priser. Därefter beräknas aggregatet som ett kedjeindex med 2004 som referensår. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 3.10 Timmar i näringslivets branscher som andel av totala näringslivet Källa: och egna beräkningar. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 3.11 Förädlingsvärde i näringslivets branscher som andel av totala näringslivet Källa: och egna beräkningar. Vinstandelen, som motsvarar den sammanlagda kapital- kostnadsandelen för de olika kapitalslagen i varje bransch, hålls i respektive bransch i framskrivningarna. För näringslivet som helhet bedöms den konjunkturellt balanserade vinstandelen ligga på 2007.TPF53FPT I jämförelse med genomsnittet för perioden –2005 är detta en något lägre andel. Eftersom vinstandelen hålls inom respektive bransch kommer den förändrade näringslivsstrukturen innebära att vinstandelen för näringslivet som helhet varierar över tiden. Tjänstebranscherna växer som andel av förädlingsvärdet i näringslivet och denna bransch har en högre vinstandel än näringslivet som helhet, eftersom fastighetsbranschen, som har en stor kapitalstock och väldigt lite arbetskraft, är en del av tjänstbranscherna. Vinstandelen i näringslivet som helhet kommer därför att ha en något stigande 53TP [2007b]. Bilaga 6 till LU 2008 trend i framskrivningarna, men den kommer ändå i genomsnitt att vara lägre än genomsnittet för perioden –2005. I framskrivningarna antas att arbetskraftens sammansättning förändras på samma sätt i alla branscher. Därmed påverkar en förändrad kvalitet hos arbetskraften alla branscher lika. Detta är självklart en förenkling. Perioden –2005 utvecklades kvaliteten hos arbetskraften olika i olika branscher. Delvis beror det troligen på att konjunkturella variationer påverkat olika branscher på olika sätt . Det tre olika kapitalslagen, dvs.