sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Kostnader som inte ingår är de som beror på skador på kommunala och enskilda vägar och VA- nät, samt produktionsbortfall och inkomstbortfall för enskilda. Kostnader till följd av indirekta konsekvenser av el- och tele- avbrott, avbrott i vattenförsörjning, väg- och järnvägstrafik samt sjöfart är inte heller medräknade, annat än i viss mån för över- svämning av de . Vid naturkatastrofer kan också småföretag i utsatta områden drabbas, dels av direkta skador, men också av konsekvenser på andra system, som elavbrott, teleavbrott och brutna kommunikationer via väg, järnväg och sjöfart. Inte heller dessa kostnader har räknats med. Av de positiva effekter som inte räknats med är det viktigaste området ökad turism. Begränsade möjligheter att utföra detaljerade kostnadsberäkningar och kostnads-nyttoanalyser I de flesta fall har konsekvensbeskrivningarna baserats på scenariet RCA3-EA2. Eftersom scenario A2 innebär högre utsläpp och därmed större klimatförändringar än B2, betyder det att konsekvenserna, och därmed de ekonomiska effekterna, blir lägre om utvecklingen skulle följa B2-scenariot. Att utifrån klimatscenarier med kartor över olika klimatindex bedöma hur olika tekniska och ekologiska system kommer att påverkas är en svår uppgift. Dessa klimatscenarier är i sig osäkra, se avsnitt 2.2.1. Till detta tillkommer stora osäkerheter om olika systems livslängd och framtida utveckling. De konsekvensbedöm- ningar och kostnadsberäkningar som presenteras här bör därför tolkas med stor försiktighet. De syftar framförallt till att visa på möjliga storleksordningar. Åtgärdskostnader är oftast lättare att beräkna än skadekostnader även om det även för de förstnämnda råder osäkerheter, särskilt på Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser I de fall både åtgärdskostnader och skadekostnader finns beräknade kan en kostnadsnyttobedömning göras. För flera sektorer är det tydligt att det är samhällsekonomiskt lönsamt med förebyggande åtgärder istället för att vänta tills skadan uppkom- mer. Det gäller bland annat väg- och järnvägssektorerna, dag- och spillvattensystemen och åtgärder mot ras och skred i vissa områden. I de flesta fall kan förebyggande åtgärder vidtas succes- sivt i samband med nyinvesteringar och regelmässigt underhåll. På så sätt kan större merkostnader undvikas. För många sektorer har det inte varit möjligt att göra någon generell bedömning av huruvida det är kostnadseffektivt att vidta förebyggande åtgärder nu eller om man bör vänta. Kostnaderna för att vidta förebyggande åtgärder mot effekterna av en klimatföränd- ring kan minskas med förbättrad teknologi och förbättrade meto- der, vilket talar för att vänta med åtgärder som inte bedöms vara kostnadseffektiva . I många fall är dock åtgärdskostnaderna redan nu lägre än skadekostnaderna, särskilt om åtgärderna görs med löpande underhållsarbete. Sektorvis redovisning av beräknade kostnader och intäkter Merkostnaderna för reparationer på vägar och broar på grund av skred, ras, bortspolad väg och översvämningar har uppskattats till . Om risken antas öka successivt under seklet och skadorna når den angivna kostnads- nivån vid 2080, så ligger den totala kostnaden på . Kostnaderna för att förebygga av dessa skador bedöms ligga mellan 2 . Åtgärderna är således mycket lönsamma, se bilaga B 1. Kostnaderna för vissa typer av skador är inte medräknade i ovanstående kalkyler, framförallt kostnader för stora skred. Kostnaderna för skredet i uppgick till , varav omledningskostnader utgjorde , se avsnitt 4.1.1. Översvämning av de kan betinga stora kostnader för återställning av vägar. Den totala kostnaden för dagens 100- årsnivå i beräknades till , och vid dagens dimensionerande nivå. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser naden vid översvämningar av beräknades till vid en 100-årsnivå och vid dimensione- rande nivå, se delbetänkandet, SOU 2006:94. Vi har inga uppgifter på kostnader för kommunala och enskilda vägar. har järnvägsnäten drabbats av både stormar, översvämningar och skred. Skadekostnaderna för raset i Ånn, skredet i och översvämningen i uppgick sammantaget till , och skadorna efter stormen och stormen kostade tillsammans. har bedömt att kostnaderna för trafikstörningar och återställande vid översvämning vid skulle kunna uppgå till , beroende på vattennivå och varaktighet. Höga vattennivåer i kan drabba järnvägsspåren genom , med stora kostnader för trafikstörningar som följd, se SOU 2006:94. Anpassningsåtgärder för att minska riskerna innefattar bland annat utbildning av personal, kartläggning av riskområden, ökat underhåll, utbyte av avvattningsanläggningar och erosionsskydd, översyn av dimensioneringskrav samt trädsäkring för att förebygga elavbrott. Kostnaderna för att genomföra dessa åtgärder bedöms uppgå till . Därefter krävs cirka 20 miljo- ner kronor i ökade underhållskostnader, se bilaga B 2. Flyget beräknas få sänkta kostnader för avisning och halkbe- kämpning med . Vissa anpassnings- åtgärder, såsom tjockare överbyggnad på landningsbanor och förbättrade reningsanläggningar på några flygplatser, måste genom- föras. Kostnaden för detta beräknas ligga på fram , se avsnitt 4.1.4. Den på många flygplatser påkallade renoveringen av dagvattensystem är än mer angelägen på grund av den ökad nederbörd som klimat- förändringar ger upphov till. Ombyggnad av ledningar innebär en merkostnad på , se bilaga B 4. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser del av denna kostnad är dock klimatrelaterad. De skadekostnader som skulle kunna uppstå om dessa åtgärder inte genomförs har inte uppskattats. Mildare vintrar innebär att behovet av isbrytarassistans minskar. Kostnaderna för isbrytning uppgår till . En stor del av kostnaderna är fasta beroende på att isbrytare måste hållas i beredskap. Hur mycket kostnaderna kan minskas beror på när förändringen i klimatet förefaller så stabil att beredskapen kan sänkas och viss isbrytarkapacitet avvecklas, se avsnitt 4.1.3. Telekommunikationer samt radio- och tv-distribution Kostnaderna vid teleavbrott kan bli höga, men har inte kunnat beräknas. Stormen beräknas ha kostat i direkta kostnader för återställande av ledningsnät, reservkraft, mobila etc., se bilaga B 5. Kostnaderna för alla abonnenter som drabbades har inte kunnat beräknas. Att telenäten inte fungerar kan orsaka betydande problem i nödsituationer, se avsnitt 4.1.5 och 4.1.6. Inga stora kostnader beräknas uppstå för förebyggande åtgärder eftersom förnyelsetakten i telekommunika- tionerna är relativt hög. Inga kostnader för förebyggande åtgärder uppstår heller i radio- och tv-distributionen, eftersom denna inte bedöms vara känslig utifrån nuvarande klimatunderlag. Ökad vattenföring gör att produktionspotentialen för vattenkraft successivt ökar under seklet (, 2006b). Ökningen har i modellsimuleringar beräknats ligga mellan för B2- scenarierna och mellan för A2-scenarierna fram till slutet på seklet. En successiv ökning på upp till 15 , ger ökade intäkter med , baserat på ett elpris på . Detta kommer dock att kräva vissa ombyggnader av kraftverk och regleringsmagasin. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Enligt RCA3-EA2 kommer även vindens energiinnehåll att öka. Vindkraftpotentialen uppskattas kunna öka med 5 , vilket motsvarar , givet att planerna på att bygga ut vindkraften till genomförs (et al, 2007). Med ett elpris på och en successiv ökning av vind- energin ökar intäkten med enligt RCA3-EA2. Båda dessa beräkningar är bruttointäkter, dvs. kostna- der för ökade investeringar är inte medräknade. Stormen medförde kostnader på för kraftbolagen, varav 650 miljoner var avbrottsersättning till kun- derna (, 2005). Efter ändrades ersätt- ningsreglerna, och vid stormen var skadekostnaderna totalt , varav var avbrottsersätt- ningar (, 2007). Elnäten bedöms inte drabbas av lika stora skadekostnader efter att nuvarande planer med åtgärdande av kritiska ledningssträckor genomförts, men betydande skadekost- nader kan fortfarande uppstå. Ras och skred kan drabba ställverk och stolpar. Reparations- kostnader för enskilda haverier uppgår till 0,5 4 miljoner kronor för brytare i stationer samt för mindre stolpras med 2 3 stolpar, se avsnitt 4.2.1. Översvämning kan drabba nätstationer med elavbrott och kostnader för återställande som följd. Skadekostnaderna för en översvämning kring har för elnäten beräknats till . Till detta kommer kostnader för driftsavbrott, vilka kan uppgå till (SOU 2006:94). Klimatförändringarna innebär en risk för att det dimensionerande flödet ökar för dammar av den högsta riskklassen, men stora osäkerheter finns fortfarande. 100-årsflödet ökar på vissa håll i landet och minskar i andra. Kostnaderna för anpassning till klimat- förändringar har bedömts kunna bli av samma storleksordning som anpassningen för dagens klimat enligt riktlinjer, dvs. , se avsnitt 4.2.2. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Värmebehovet kommer att minska i ett varmare klimat. Beräk- ningar av det minskade värmebehovet har gjorts baserat på föränd- ringen i antal graddagar, befintligt byggnadsbestånd och oföränd- rade priser. Ingen effektivisering antas ske, se bilaga B 11. beräknas kostnaden för uppvärmning minska med för A2-scenariot jäm- fört med nuläget. 2041 2070 minskar kostnaden med och fram minskar det med jämfört med nuläget. Kostnadssänkningen över hela perioden 2100 skulle bli . Enligt B2-scenariot uppskattas energibehovet vara högre, vilket innebär att besparingen blir . Kylbehovet beräknas öka , delvis på grund av klimatförändringar. Beräkningarna för lokaler baseras på dagens lokalyta och oförändrade priser. Med dessa förutsättningar beräk- nas den klimatrelaterade efterfrågeökningen på kyla i lokaler och bostäder öka energikostnaderna med 2100 för A2-scenariot, se bilaga A 6. För B2- scenariot ökar energikostnaderna med . Med ökade nederbördsmängder och konsekvenser som över- svämningar och höjda grundvattennivåer ökar påfrestningarna på kulvertarna för fjärrvärme. En ökad förnyelsetakt av de sårbara kulvertlängderna uppskattas kosta fram , se avsnitt 4.2.4. De totala kostnaderna för skador på grund av störningar i dricks- vattenförsörjningen är svåra att beräkna och har inte uppskattats eftersom det är svårt att bedöma i hur många fall dricksvattnet blir otjänligt och vilka konsekvenser detta får för allmänheten. Samhällskostnaden för ett mikrobiellt vattenburet sjukdoms- utbrott kan variera från några miljoner till flera per tillfälle, beroende på utbrottets omfattning. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser derna för att ersätta mindre vattentäkter om de förorenas eller blir otjänliga på grund av höga humushalter kan variera från några 10- tals till mer än en miljard för större vattentäkter. Om vattenledningar blir förstörda av ras eller skred kan samhälls- kostnaden bli per tillfälle. I en situation där kranvattnet inte är drickbart, blir kostnaden för konsumenterna mycket stor, liksom de ökade transport- kostnaderna och därmed förknippade utsläpp. En liter vatten på flaska kan kosta litern, medan en liter vatten ur kranen kostar några öre. Sämre råvattenkvalitet och ökade reningskostnader kommer göra att dricksvattenpriset ökar och närmar sig priserna i och , se avsnitt 4.2.5. Kostnaderna för att anpassa svensk dricksvattenberedning till ett förändrat klimat uppgår enligt en grov uppskattning till för vattenförsörjning och för enskild vattenförsörjning. Ökad nederbörd och överfulla avloppssystem ger ökade risker för översvämning på grund av bland annat bakåtströmmande vatten. inträffade cirka 1 600 källaröversvämningar . Den större delen av dessa är inte naturskaderelaterade. inträffade två händelser med extrem nederbörd, i och på , som innebar kostnader för 60 respektive 120 mil- joner kronor. För att avloppssystemen ska klara kraftigt ökad nederbörd måste förnyelsetakten öka. Merkostnaderna för en ökad förnyelse- takt är troligen i storleksordningen , se bilaga B 16. Andra tänkbara åtgärder, som att minska mängderna av tillskottsvatten till spillvattensystemen och anlägga utjämnings- magasin, har inte kostnadsberäknats. I ovanstående kostnader ingår inte förnyelsekostnaderna för privata servisledningar. En grov bedömning är att de privata kostnaderna för förnyelse av va- installationerna inom privata fastigheter uppgår till av de allmänna, vilket ger en kostnad på , se bilaga B 16. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Högre temperatur och fuktigare klimat ger upphov till kostnads- ökningar på grund av ökat underhållsbehov och kortare livslängd för byggnaders klimatskal. Kostnadsökningarna har beräknats bli sammanlagt (ej diskonte- rade värden, jämför med diskonterade värden i bilaga B 17). Skade- kostnader som uppstår om detta underhåll inte görs har inte beräknats. Det torde främst röra sig om hälsoeffekter av mögel och kostnader för mer omfattande reparationer än regelmässigt under- håll, se avsnitt 4.3.5. Översvämningar av strandnära bebyggelse Havsnivåhöjningen och ökade flöden i vattendrag gör att riskerna för översvämning längs kust, vattendrag och sjöar ökar. I utredn- ingens delbetänkande (SOU 2006:94) redovisades beräkningar över översvämningar av , och . I det fortsatta arbetet har motsvarande beräkningar gjorts för vattendrag och kust. Det har emellertid inte varit möjligt att beräkna förändrade återkomsttider för höga flöden på samma sätt som för de . Detta gör att en uppskattning av de sammantagna kostnaderna blir mer översiktliga. Inom de områden längs vattendrag som har hög risk att drabbas av ett hundraårsflöde i dagens klimat finns villor, fritidshus, fler- bostadshus, kontor och industrilokaler till en sammanlagd yta av . Givet att dessa befintliga byggnader drabbas av en sådan översvämning en gång under det närmaste seklet blir kostnaden för att återställa dem , bilaga B 14. Till detta kommer översvämningar med kortare återkomst som sannolikt kommer att inträffa under seklet. Dessa har inte kostnadsberäknats. Dessa skadekostnader omfattar endast bebyggelsen. Skador på vägar och annan infrastruktur kan betinga betydande belopp. översvämningar kan ge en uppfattning av hur stora skade- kostnader det kan röra sig om. Översvämningen av kostade totalt (räddningstjänst, skydds- insatser och skador på kommunaltekniska anläggningar samt skador på privata byggnader, anläggningar och företag). Av detta var kostnader för räddningstjänst och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser kostnader för privata byggnader, företag och anläggningar. Kostnaderna för skyddsinsatser och skador på kommunaltekniska anläggningar uppgick till . Dessa fördelade sig enligt tabell 4.44 nedan. Tabell 4.44 Fördelning av kommuns skadekostnader för översväm- ningen Gator, vägar, kajer, p-platser Källa: kommun. I var således kommunens kostnader för skador på gator etc. lika stor som kostnaderna för skador på byggnader. Proportionerna mellan kostnader för skador på byggnader och infrastruktur i kan användas som en grov skattning av kostnaderna för infrastruktur på nationell nivå. Om vi antar att hälften av de permanentbostadshus och industrilokaler som är översvämnings- hotade ligger inom tätbebyggda områden så uppgår skadorna på infrastruktur till . Kostnaden för översvämning av byggnader vid de , , och beräknades i delbetänkandet (SOU 2006:94) uppgå till sammanlagt vid dagens hundraårsflöde. Skadekostnader för sjöfart, vägar, järnvägar, jordbruk, skogsbruk, vattenverk, avloppssystem, elverk och industrier tillkom till en storlek av . Dagens hundraårsflöde, liksom mindre flöden med kortare återkomsttider, kommer i delar av landet att få en minskad åter- komsttid. I räknar man t.ex. med att hundraårs- flöden får en återkomsttid . Hundraårsflödena i ett förändrat klimat blir därmed i dessa områden högre än dagens, vilket betyder att större områden blir översvämmade. Inom andra delar av landet blir återkomsttiderna längre, se avsnitt 4.3.1. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Den vanligaste åtgärden för att minska översvämningsrisken är invallning av hotade områden. Kostnaden för varierar mellan per m2 och per m2, beroende på markför- hållanden och om ligger inne i tättbebyggt område (Rädd- ningsverket, muntlig kommunikation). Det krävs också pumpsta- tioner. I vilken mån det är kostnadseffektivt att bygga permanenta beror på hur stora värden som hotas och hur stor över- svämningsrisken bedöms vara. Beredskap att lägga ut provisoriska kompletterat med pumpning kan vara ett alternativ. Vid översvämning av och bedömdes de mest kostnadseffektiva åtgärderna vara att öka avtappningsmöjlig- heterna. Kostnaderna för detta omfattar för . För har kostnaderna angivits ligga inom spannet 1 till . En säkrare kostnadsuppskattning för kräver skredkarteringar av . För bebyggelse längs kusten finns inga höjddata som är tillräckligt detaljerade för att kunna avgöra reella översväm- ningsrisker. Den byggnadsareal som ligger lägre än över havet uppgår till . De tre kommuner som detaljstuderats visar på stora variationer för hur stor andel av byggnadsytorna under 5-meterskurvan som ligger på översväm- ningshotat område i slutet på seklet. I hamnar av antalet byggnader som befinner sig under 5-meters- kurvan under hundraårsvattennivån vid en global havsnivåhöjning . För är motsvarande relation , se avsnitt 4.3.1 och bilaga B 14. Dessa relationer mellan faktiskt hotad byggnadsyta och byggnadsytan under 5-meterskurvan kan användas som en grov tumregel vid kostnadsberäkningar. Om vi antar att den andel av ytan under 5-meterskurvan som är över- svämningshotad är i och , i resten av och samt i , så blir återställningskostnaderna för hela landet. Ras- och skredrisken beräknas öka inom många områden i landet. beräknas antalet fastigheter som ligger inom skredbenägna områden uppgå till cirka 220 000. Värdet av dessa uppgår till . Kostnaderna för skador på el- och va-system har uppskattats till . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Värdet av den skogs- och som ligger inom områden med ras- och skredrisk är cirka 14 respektive , se bilaga B 14. Det är mycket svårt att göra någon bedömning av hur stor del av dessa områden som kan komma att drabbas inom den närmaste hundraårsperioden. Enligt den statistik SGI har för så har av den skredbenägna sträckan (lermarken) drabbats av skred av (SGI, 2007). Om detta skulle gälla för hela landet, så innebär det att av de skredbenägna områdena i skulle drabbas av skred . Detta motsvarar fastighetsvärden för 12 mil- jarder kronor samt el- och va-nät, skogs- och jordbruksmark för . har gjort några fallstudier med beräkningar av kostnaderna för att förebygga skred jämfört med de kostnader som skulle uppstå om skredet inträffade, se avsnitt 4.3.2. De visar att förebyggande åtgärder i de allra flesta fall kostar betydligt mindre än om ett skred inträffar, även om det är av liten omfattning. Det är därför av vikt att samhället vidtar åtgärder för de platser där skredrisken bedöms som stor. Riskerna på en enskild plats går dock inte att bedöma utifrån denna övergripande analys, utan måste göras från fall till fall. Det är därför inte meningsfullt att göra en beräkning av kostnader och nytta på nationell nivå. Stranderosionen längs kusterna kommer att påverkas av höjda havsnivåer, ändrade våg- och vindförhållanden. Förutsättningar för erosion finns vid av Sveriges kuster. av dessa sträckor är bebyggda. Uppskattningar av påverkan på erosionskänsliga kuststräckor visar att cirka 150 000 fastigheter ligger inom riskområdet, se bilaga B 14. Värdet på dessa fastigheter uppgår till , se avsnitt 4.3.3. SGI har gjort en överslagsberäkning av kostnaden för skydd mot stranderosion inom dessa (, 2007). Investerings- kostnaden för strandskoning och strandfodring bedöms ligga i intervallet 2,7 . Till detta kommer underhåll på 3 och meter kust. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Ett varmare klimat beräknas ge upphov till ökad skogstillväxt i , med 20 högre än dagens cirka 100 miljoner m3fub. Det motsvarar ökade intäkter på 4,5 9 miljarder , räknat med ett genomsnittligt rotnetto- värde på per m3fub. För perioden 2100 betyder det ökade intäkter på . Ökad förekomst av skadegörare väntas emellertid öka kostna- derna i skogsbruket. Skadekostnaderna för ökade skador av granbarkborre har uppskattas till . Kostnader uppstår också på grund av svårighet att avverka, frakta ut virke till bilväg och vidare till industri på grund av blötare vintrar och mindre tjäle. Kostnaderna för dyrare avverkningar har uppskattats till . Kostnaden för olika tekniska hjälpmedel som skulle kunna minska problemen vid drivning samt att förbättra av skogsbilvägarna till en högre standard bedöms vara , se avsnitt 4.4.1. Dessa åtgärder skulle således vara mycket lönsamma. Skadorna till följd av stormar, torka och brand väntas också öka. Kostnaderna för detta är svåra att beräkna men kan uppgå till mångmiljardbelopp. Det varmare klimatet gör att jordbruksmarkens avkastning ökar och att växtzonerna förskjuts norrut. En bedömning är att avkast- ningen ökar i , i och i , se Bilaga B 23. Om priser, arealen och valet av grödor är oförändrade skulle detta ge ökade spannmålsskördar till ett värde av 1 miljard i dagens priser. Om vi antar att fördelningen mellan grödorna dessutom optimeras, ökar intäkterna med eller . Givet att inga extra investeringar behövs skulle skördeökningarna betyda ökade intäkter med för ökad avkastning, och vid optimerat grödoval. En ökad förekomst av skadegörare och ogräs väntas öka skördebortfallet. Hur mycket bortfallet skulle kunna öka har inte kunnat uppskattas. Troligen får det dock till följd att bekämp- ningsmedelsanvändningen ökar. En rimlig gissning är att den ökar Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser till dansk nivå, vilket nästan motsvarar en fördubbling. Kostnaden skulle då öka med , se avsnitt 4.4.2. Räknat på en linjär ökning över seklet på samma sätt som för tillväxten blir det fram . Kostnadsuppskattningarna inkluderar inte omställningskost- nader, ökade kostnader för förbättrad dränering, ökade kostnader för insatsvaror. T.ex. ingår inte kostnader för ökad gödsling som bedömts vara nödvändigt för att nå få den högre avkastningen. En översiktlig uppskattning har emellertid gjorts av vilka ökade kostnader för bevattning som kan uppstå. Utifrån antagandet att av arealen behöver bevattnas vid slutet av seklet och ett pris på per m3 för vatten blir kostnaden cirka 500 mil- joner kronor . Skyfall, översvämningar av vattendrag och sjöar samt stormar är andra faktorer som troligen kommer att ge ökade skadekostnader för jordbruket. Den framtida omfattningen av skyfall är svår att uppskatta. Översvämning av vattendrag beräknas kunna påverka av åkerarealen, se avsnitt 4.3.1. av den svenska årsproduktionen av spannmål motsvarar . Värdet av jordbruksmark som ligger inom riskområde för ras och skred uppgår till . Baserat på historisk skredfrekvens inom riskområden kan cirka 2 av mark med hög skredrisk förväntas skreda . Det motsvarar jordbruksmark till ett värde av . Ökade kostnader för djurhållning har inte kunnat beräknas på grund av bristande underlag. Enligt sam- manställning (, 2005) drabbades uppgick jordbrukets kostnader för stormen till . Den minskade salthalt som förutspås i RCA3-EA2 får till följd att torsken utplånas i , vilket orsakar minskade fångster motsvarande . Ökade vindstyrkor får till följd att fisket försvåras. Det uppskattas ge upphov till minskade fångster motsvarande . Insjöfisket beräknas däremot öka motsvarande ett värde av , främst på grund av förbättrade förhållanden för kräfta och gös. Sammanlagt får fiskerinäringen förluster med Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser , se avsnitt 4.4.3. Räknat på en successiv förändring ger det upphov till minskade intäkter på . Svåra snö-, skar- och isförhållanden innebär att man i ökad utsträckning måste stödutfodra renarna, se avsnitt 4.4.4.