sou · GWB3107 · 2008-11-28 00:00:00 — Furthermore, a case study by Barber (2006) shows that activism by CalPERS creates shareholder value in both the short and long run. Today, alternative investments such as private equity, real estate, and hedge funds are important asset . Although academic research on this subject is still in its infancy, we nevertheless observe that sustainable or socially responsible private equity is gaining momentum. We find similar patterns for sustainable real estate investment vehicles and hedge funds. Apparently, research in this area is picking up. Finally, the increased attention to environmental, social, and corporate governance issues affect corporate behavior. Media attention and the growing social and environmental awareness of people may lead to a boycott of firms that do not take these issues into account in their business policies. These days, most major companies devote a section in their annual report to corporate social responsibility. Divesting stocks in firms that do not adhere to ESG standards can lead to increased cost of capital for those firms. Therefore, we can conclude that the maturation of the SRI industry and the shift from the movement from to mainstream has led to important financial consequences that will certainly develop further in the near future. Agarwal, V., N. and N. Naik, 2004, Role of managerial incentives, flexibility and ability: evidence from performance and money flows in hedge funds, Working paper, . Barber, B.M., 2006, Monitoring the monitor: Evaluating CalPERS activism, Working paper, . Barnea, A., R. Heinkel and A. , 2005, investors and corporate investment, Structural Change and Economic Dynamic 16 (3), 332 346. Barnea, A. and A. , 2006, Corporate social responsibility as a conflict between shareholders, Working paper, . , R., N. Gunster and R. , 2004, 5 (2), 91 104. , R., K. Koedijk and R. , 2005, International evidence on ethical mutual fund performance and investment style, 29, 1751 1767. Bollen, N., 2007, Mutual fund attributes and investor behaviour, Analysis 42, 683 708. Cumming, D. and S. , 2008, Socially responsible institutional investment in private equity, (forth- coming). De gearriveerde toekomst, 2007, Nederlandse pensioenfondsen en de praktijk van verantwoord beleggen. Derwall, J., N. Gunster, R. and K. Koedijk, 2005a, The economic value of corporate eco-efficiency, Working paper, . Derwall, J., N. Gunster, R. and K. Koedijk, 2005b, The eco- efficiency premium puzzle, 61 (2), 51 63. Derwall, J., K. Koedijk, 2008, Socially responsible fixed-income funds, forthcoming. Edmans, A., 2008, Does the stock market fully value intangibles? Employee satisfaction and equity prices, Working paper, , . Eurosif, 2006, European SRI study. Geczy, C.C., R.F. Stambaugh, and D. , 2005, Investing in socially responsible mutual funds, Working paper, , . Gompers, P. A., J.L. Ishii and A. Metrick, 2003, Corporate governance and equity prices, 118, 107 155. Guay, T., J. Doh and G. , 2004, Nongovernmental organizations, shareholder activism and socially responsible investments: ethical, strategic and governance implications, 52, 125 139. , S., H. and M. Statman, 1993, Doing well while doing good? The investment performance of socially responsible mutual funds, 49 (6), 62 66. Heinkel, R., A. and J. Zechner, 2001, The effect of green investment of corporate behavior, Analysis 35, 431 449. , H. and M. Kacperczyk, 2008, The price of sin: the effects of social norms on markets, Working paper, . Jaworski, W., 2007, Use of extra-financial information by research analysts and investment managers, ECCE report, . , M., 2001, Value maximization, stakeholder theory, and the corporate objective function, 14 (3). , T. and O. Gjolberg, 2008, Ethical management of the – Global: an updated analysis, report . Bilaga 5 SOU 2008:107 , N., J. Quigley and P. Eichholtz, 2008, Doing well by doing good? office , ECCE report, . , T., 2007, On the economics of corporate social responsibility, Platform Working Papers. , T. and R. , 2008, How bad is bad news? Assessing the effects of environmental incidents on firm value, Platform Working Papers. Metrick, A. and A. Yasuda, 2007, The economics of private equity funds, Working paper , . , H., G. and L. , 2008, A study of the provision of environmental information in financial analysts research reports, Sustainable Development 16, 180 194. , R., (2007), Portfolio performance and environmental risk, Platform Working Papers. Porter, M., and M. , 2006, Strategy and society: the link between competitive advantage and corporate social responsibility, , 1 14. Renneboog, L., J. Ter and C. , 2006, Is ethical money financially smart? The impact of non-financial investment attributes, centerDP, . Renneboog, L., J. Ter and C. , 2008a, The price of ethics and stakeholder governance: The performance of socially responsible mutual funds, 14, 302 328. Renneboog, L., J. Ter and C. , 2008b, Socially responsible investments: institutional aspects, performance and investor behavior, (forth- coming). Robeco, 2007, Responsible investment in sustainable private equity. A Case study. Semenova, N., and L. , 2008, Financial outcomes of environmental risk and opportunity for U.S. Sustainable Development 16, 195 212. , E. and P. Tufano, 1998, Costly search and mutual fund flows, 53, 1589 1622. (), 2005, Report on socially responsible investing trends in the . SOU 2008:107 Bilaga 5 Sparkes, R., 2002, Socially responsible investment: a global revolution, Sons. Sparkes, R. and C.J. Cowton, 2004, The maturing of socially responsible investment: a review of the developing link with corporate social responsibility, 52, 45 57. Statman, M., 2000, Socially responsible mutual funds, 56 (3), 30 39. Statman, M, 2007a, Socially responsible investments, , 8, 17 37. Statman, M., 2007b, The expressive nature of socially responsible investors, Working paper, . Statman, M., 2007c, Socially responsible investors and their advisors, Working paper, . Statman, M. and Glushkov, 2008, The wages of social responsibility, Working paper, . Tirole, J., 2001, Corporate governance, Econometrica 69, 1 35. Zingales, L., 2000, In search of new foundations, 55, 1623 1652. AP-fondernas inverkan på portföljbolagens arbete med etik och miljö Denna studie utgör underlag till den av utsedda kommitté som utreder AP-fondernas arbete med etik och miljö (Fi 2007:13). Syftet med studien är att är att undersöka vilken inverkan AP- fonderna har haft på svenska portföljbolags arbete med miljö och socialt ansvar (CSR) sedan riktlinjerna om sådant arbete infördes (se Direktiv 2007:160). Studien är baserad på intervjuer med företrädare för tio svenska börsnoterade bolag. Bolagen valdes ut genom att först tillfråga AP- fonderna vilka bolag de har träffat över åren, och sedan identifiera bolag som så många AP-fonder som möjligt hade haft kontakt med. Följande bolag har intervjuats: AtlasCopco, , , Hennes & , , , , , och TeliaSonera. I samtliga fall har den person som AP-fonderna typiskt sett träffar angående etik och miljö inter- vjuats, vilket oftast varit en person med särskilt CSR-ansvar men i vissa fall Investor Relations. När bolagen i den här studien refererat till AP-fonderna har de avsett AP1, AP2, AP3 och/eller AP4. AP7 har begränsad kontakt med svenska bolag, och lägger istället fokus på utländska place- ringar. Portföljbolagens syn på interaktionen med AP-fonderna AP-fonderna initierar möten med de bolag de vill träffa ungefär en gång . Endast ett par bolag i den här studien har kontaktats av alla fyra AP-fonderna medan övriga har träffat två eller tre av dem. I några fall har man bara haft några enstaka möten med fonderna över åren medan flera bolag har träffat AP-fonder återkommande. Mötena sker typiskt sett på AP-fondernas initiativ och då i personliga möten på bolagets kontor. Mejl- och telefonkontakt kan förekomma mellan mötena. Ett av bolagen har dessutom bjudit in till intressentdialoger, där bland andra några av AP-fonderna har deltagit. I några få fall har AP-fonder även besökt bolags produk- tionssajter (exempelvis i ), något som tycks vara en ny före- teelse bland AP-fonderna såväl som andra etik- och miljöorien- terade investerare. Men de personliga mötena på portföljbolagens kontor består alltjämt som den huvudsakliga kontaktytan för samtal. I allmänhet är det företagets CSR-ansvarige som blir kontaktad av AP-fonderna (och som kan tillhöra olika avdelningar i olika bolag, såsom human resources eller kommunikation), och even- tuellt Investor Relations. Det tycks i det flesta fall finnas en etable- rad kommunikation mellan CSR- och IR-funktionerna inom bola- gen, och i mötena kan CSR och/eller IR delta, samt exempelvis VD eller andra personer som har relevans för det som mötet ska behandla. Om det snarare är bolagsstyrning (corporate governance) som ska avhandlas är det Investor Relations som kontaktas. CSR och bolagsstyrning behandlas i princip som separata frågor både av investerare och av bolagen. Från AP-fondernas sida är det någon som har till speciell uppgift att arbeta med etik- och miljöanalys som kontaktar bolagen, snarare än en konventionell analytiker eller förvaltare. Utöver AP-fonderna blir bolagen kontaktade av SRI-fonder (såsom Banco, och Robur) samt etikanalytiker. En del bolag nämner enbart svenska exempel, andra påtalar att även utländska aktörer hör av sig. Anledningen till att AP-fonderna tar kontakt angående etik och miljö är (enligt bolagens uppfattning) att de vill informera sig om hur bolaget jobbar med frågorna, och att både styrka och komp- lettera det som står i hållbarhetsredovisningen. I mötena med port- följbolagen frågar AP-fonderna exempelvis om riskanalyser och system för att hantera risker, hur uppförandekoden implementeras och följs upp, vad bolaget har för mål för olika miljö- och sociala frågor och vad de gör för att uppnå dem. kan AP-fonderna också ta kontakt för att följa upp något som uppmärksammats i media, såsom kritik för bristande arbetsvillkor i ett visst land, etc. I de flesta fall kommer inte AP-fonderna med konkreta uppma- ningar till bolagen, utom i några fall där de haft tydliga önskemål kring rapportering. De flesta bolag kan inte heller ge något exempel på där AP-fonderna skulle ha haft en inverkan på deras arbete med etik och miljö, utom i några fall där det påverkat just informations- givningen. Ett bolag menar dock att kontakterna inte bara handlat om att AP-fonderna vill uppdatera sig om bolagets arbete eller verka för en utökad rapportering, utan att många SRI-fonder har haft synpunkter på vårt arbete gällande vårt sätt att ställa krav och följa upp tillverkningsförhållandena hos våra leve- rantörer och att en AP-fond gett konkreta råd och förslag på hur de tyckte att bolaget skulle gå vidare med sitt arbete. menar bolaget att deras arbete med frågorna ändå inte kan härröras direkt från AP-fonderna, utan fondernas synpunkter kan ses om en del i det allmänna fokus kring företaget i samband med publik kritik gällande leverantörsförhållanden (initierat av en Swedwatch- rapport), vilket möjligen kan ha bidragit till att det redan påbörjade arbetet påskyndades. Även i andra fall där företag varit föremål för publik kritik gällande CSR-relaterade frågor så har AP-fonderna och andra investerare inte spelat en avgörande (om ens någon) roll för hur företaget adresserat eller arbetat vidare med saken, enligt bolagens egen uppfattning. Portföljbolagen menar att samtalen med AP-fonderna främst är till nytta för att bekräfta att företaget gör rätt; att de är på rätt väg, och att man uppfattar vad förväntningarna är på bolaget och vilka frågor som är viktiga, snarare än att det påverkar det operationella arbetet i sig. Några nämner att de får värdefull input av AP- fonderna och främst då kring hur de ska rapportera. De allra flesta uppskattar mötena. En respondent, som anser att en AP-fond () mest är reaktiv på mediahändelser utan att bygga mötena på egen analys, menar dock att de inte får ut så mycket av kontak- terna med fonden. De flesta bolag svarar att AP-fonderna inte är en pådrivande kraft för deras arbete med miljö och socialt ansvar, eller att det är det i viss mån men då på ett mer indirekt sätt, dvs. att visa intresse på sätt och vis är att sätta press, eller att man förstår att det finns ägarkrav även om man ändå ligger över ribban för dessa krav. Ett bolag svarar att vi började jobba med CSR utan AP-fonderna, men våra kontakter med dem markerar att det är viktigt, och jag ger feedback från mötena med dem till vår VD, som ju är beslutsfattare nummer ett. Flera bolag menar att vissa ägare påverkar mer än just AP- fonderna. Bland dessa pekar någon ut utländska investerare som mer pådrivande än svenska, men det tycks även finnas svenska SRI- fonder som är mer progressiva än AP-fonderna. Även om inte AP-fonderna har en framträdande roll för bola- gens CSR-arbete så uppfattas investerarkåren i gemen som en vik- tig intressent. Ett bolag påpekar att investerares intresse spänner över hela verksamheten, till skillnad från andra grupper, vilket gör dem till förhållandevis viktiga intressenter. Ett bolag menar att av företagets intressenter så har SRI-fonder och vissa NGOs mest påverkan eftersom de arbetar i symbios med media därmed blir starkt opinionsbildande (AP-fonderna använder dock inte media, utan här syftades främst på andra fonder). Ett par företag nämner kunder och anställda som åtminstone lika viktiga intressenter som investerare för CSR. När det gäller AP-fonderna som samtalspartner så tycker de flesta att kontakterna är bra och att AP-fonderna är bra pålästa. Det är en bra dialog, och samtalen upplevs inte som konfliktmöten. Någon menar dock att trots att kontakterna är goda och att AP- fonderna visar god förståelse för verksamheten, så saknar mötena stuns; mötena är lite för snälla. AP-fonderna skulle kunna utmana och ifrågasätta mer. På frågan om investerare ger extra legitimitet åt CSR-frågor internt i bolaget håller alla med. Ett företag säger t.ex. att Jag tycker absolut att det hjälper i arbetet att få den resterande delen i företaget att förstå viktigheten och nödvändigheten i att arbeta med de här frågorna. En annan säger att Visst underlättar det om det kommer tunga externa aktörer som tar upp frågorna. På frågan om bolagen lyssnar olika mycket på olika ägare svarar de flesta att man värderar alla ägare lika mycket och försöker lyssna lika mycket på alla. Några påpekar att man kan ha en mer intressant dialog ju mer kunniga en ägare är och att vissa väljer att ta en mer Ett bolag menar att SRI-fonder ju har mycket kun- skap i frågorna och att man därför har störst dialog med dem kring just CSR, som alla ägare är lika viktiga på ett principiellt plan. Även om AP-fonderna besitter kunskaper kring CSR och har åsikter så tycker inte bolagen att de spelar en roll som konsulter. Några företag menar att de själva söker en dialog där de också vill lära sig saker, och ett par bolag nämner att de skickat en rapport eller liknande för utlåtande, men ingen menar ändå att AP-fon- derna spelar en ren konsultroll. Det handlar om avstämning snarare än samarbete. De flesta uppger att de inte upplever något som problematiskt i kontakterna med AP-fonderna, med två undantag. Ett bolag menar att AP-fonderna inte alltid förstår att bolaget är för litet för att kunna lägga samma resurser på att ta fram hållbarhetsredovisning osv som stora koncerner i samma bransch. Förväntningarna på hur mycket pappersarbete man kan ägna sig åt är med andra ord för höga. Ett annat bolag menar att ett konsultbolag (GES) tycks ha ersatt kontakterna med AP-fonderna och man skulle hellre gå tillbaka till de kontakter man hade tidigare. Detta är förmodligen sprunget ur att ett flertal AP-fonder använder GES för att göra en första genomlysning på vilket man baserar sitt egna fortsatta arbete, men detta tycks inte klart kommunicerat till portföljbolagen som åtminstone i något fall upplever det som att GES ersatt fondernas kontakter med bolagen. När bolagen tillfrågades om de hade förslag på hur dialogerna med AP-fonderna skulle kunna bli mer konstruktiva framkom ett flertal önskemål. Ett bolag efterlyser mer jämförande information, som ett slags best practice, tex att en AP-fond skulle kunna säga att bolaget gör så här och det tycker vi är bra. Ett bolag vill att AP-fonderna ska vara tydligare med sina krav och förväntningar på bolaget, vilket vissa andra ägare tydligen är. Ett annat bolag framför att det skulle vara bra om även fondförvaltarna blev invol- verade så att det finns en brygga över till deras arbete. Detta liknar en kommentar från ett annat bolag som menar att det inte är bra om CSR blir frikopplat från det finansiella perspektivet och inte heller tvärtom. Ett bolag tycker att det är oklart vem som är kontaktpunkten, t.ex. om AP-fonderna för varandras talan så att det egentligen räcker att tala med en av dem. Dessutom efterlyser ett par bolag dokumentation och återkoppling. Flera bolag menar att de inte får någon återkoppling efter mötena, det varierar dock i vilken utsträckning detta uppfattas som ett problem. Alla intervjuade bolag verkar tycka att samverkan mellan AP- fonderna på det nationella planet angående CSR är ett bra förslag. Någon menar att AP-fonderna säkert skulle bli vassare då, och någon menar att man blir bättre ju mer man delar med sig, och att CSR inte är en konkurrensskyddad fråga i företagssfären (där man däremot ofta har rundabordssamtal och andra gemensamma forum) så det borde inte heller vara det för finansaktörer. Slutsatser om AP-fondernas inverkan på portföljbolagen Studien visar att AP-fonderna har en marginell direkt påverkan på portföljbolagens arbete med etik och miljö. Inget bolag kunde ge ett exempel på att AP-fonderna påverkat bolaget att arbeta annor- lunda eller mer med frågorna. Däremot upplever en del bolag att AP-fonderna har en påtaglig inverkan på informationsgivningen, exempelvis på vilket sätt man anger mål för olika aspekter av sitt CSR-arbete samt att vara mer transparent i sin hållbarhetsrapport. Betydelsen av detta ska inte underskattas, då uppföljning och trans- parens är ett nödvändigt led i ett konstruktivt hållbarhetsarbete, som det är anmärkningsvärt att så lite av synpunkterna tycks gälla det mer konkreta arbetet. Det kan möjligen vara en mognadsfråga där många bolag ännu är i en fas av att bygga upp en adekvat rapportering vilket senare kan komma att bli etablerat och mer fokus från investerare kan då istället läggas på det bakom- liggande arbetet. Studien visar att trots att AP-fonderna har en margi- nell direkt inverkan på portföljbolagens arbete med etik och miljö så kan de ha en betydande indirekt påverkan, inte minst genom att förstärka det omvärldstryck som finns på bolagen att arbeta aktivt med etik och miljö. Viktigast av allt är troligen att AP-fonderna tillsammans med andra investerare ger tyngd åt frågorna internt i bolagen, vilket kan bidra till att CSR kan komma att spela en mer central och strategisk roll i bolaget än det annars skulle ha gjort. Rekommendationer till AP-fonderna och till kommittén Rekommendationer till AP-fonderna: Om AP-fonderna vill ha en större direkt inverkan på port- följbolagens arbete med etik och miljö så bör man utvidga fokus från transparens till att också utmana företagen att sätta högre mål för sitt arbete eller att adressera nya frågor (såsom vattenfrågor om det inte varit på agendan tidigare, osv) och på andra sätt se på sin roll inte bara som informationsinhämtare och analytiker utan även som en aktiv part i att stimulera arbetet. Om AP-fonderna vill ha en större inverkan på portföljbolagens arbete med etik och miljö så bör man tillsätta resurser till att träffa fler bolag. AP-fonderna träffar en handfull företag trots att deras portföljer oftast är betydligt större. Man bör även överväga, i den mån de omfattas av portföljen, att träffa mindre bolag och mindre erfarna bolag, då dessa sannolikt har störst utväxling av AP-fondernas synpunkter, och då AP-fon- derna kan få mest utväxling på sitt engagemang. Om AP-fonderna vill ha en större inverkan på portföljbolagens arbete med etik och miljö så bör man söka involvera fondför- valtarna i att ta upp CSR-frågor i sina möten med bolagen i en större utsträckning. Det skulle dels kunna ge mer tyngd till frågorna men även sätta CSR i ett strategiskt och affärsdrivande sammanhang på ett tydligare sätt. Om AP-fonderna vill ha en större inverkan på portföljbolagens arbete med etik och miljö så bör återkoppling ges till bolagen i större utsträckning . Rekommendationer till Kommittén: Om ett syfte med kravet att AP-fonderna skall ta hänsyn till miljö och etik i sina placeringar är att AP-fonderna ska vara ett led i att förbättra företags arbete med miljö och etik så bör kravet fortlöpa, då AP-fonderna tydligtvis har en inverkan på portföljbolagens arbete, om än oftast indirekt eller över- gripande. För ökad effektivitet och inverkan på portföljbolagen i fråga om miljö och etik bör AP-fonderna ges möjlighet att samverka kring CSR på det nationella planet, på liknande vis som sker genom Etiska Rådet för utländska placeringar. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 2008_SOU register S-format.indd 2 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt.