sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — Hur mycket av denna potential som faktiskt kommer att utnyttjas beror enligt LRF:s energiscenario på en rad faktorer, bl.a. branschens egen effektivitet och initiativförmåga, samhällets ekonomiska styrmedel samt den internationella konkurrensen. Avgörande säger man blir avsättningsmöjligheterna på marknaden. Största delen av den tillkommande sysselsättningen (se tabell 16.2) härrör, enligt LRF, från utbyggnad av anläggningar. Denna är visserligen tillfällig till sin natur, men LRF menar att eftersom utbyggnaden bedöms fortsätta i jämn och något snabbare takt än fram (och kanske även därefter) blir resultatet en stadigvarande sysselsättning i byggnadsindustrin och hos dess underleverantörer. När det gäller bränsleproduktion och konti- nuerlig drift kommer cirka 3 000 nya arbetstillfällen från skogs- bruket. Den större delen av nytillkomna arbetstillfällen rör tran- sporter och värmeverk samt indirekt sysselsättning i tidigare led. Tabell 16.2 Sysselsättningseffekt av ökad biobränsleanvändning i årsarbets- tillfällen (åa) Utbyggnad av värme-, el- och Bränsleproduktion och drift av Källa: LRF, 2005, Sysselsättningseffekter av ökad användning av bioenergi. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi Arbetskraftsbehovet uttryckt i årsarbetstillfällen per producerad och utnyttjad TWh anges i LRF:s PM till följande. Tabell 16.3 Arbetskraftsbehovet i årsarbetstillfällen per producerad och utnyttjad TWh bioenergi Trädbränslen (grot) Pellets (till småhus) Källa: Reidius, , LRF, 2005, Sysselsättningseffekter av ökad användning av bioenergi. Dessa arbetskraftsbehov inkluderar skörd, transporter, underhåll av maskiner och fordon, administration, hantering i värmeverk samt indirekt sysselsättning i tidigare led. För trädbränslen och träpellets utgör arbete i skogsbruket drygt 100 åa per TWh. De angivna talen är medeltal och variationerna anges vara stora eftersom de har ett starkt samband med anläggningsstorlek, hur produktionen är organiserad m.m. I rapporten har även (i tillägg till tidigare sysselsättningseffekter) beräkningar gjorts kring det investeringsbehov som blir resulta- tet av en utbyggd biobränsleanvändning enligt LRF:s scenario. 2010 beräknas investeringsbehovet uppgå till och för åren 2011 2020 ökar behovet till . Relationen mellan investeringar och syssel- sättning har beräknats till följande: Investeringar i SNI 40-41 El, gas och vatten 1,03 personer per investerad miljon kr 0,61 personer per investerad miljon kr Investeringar i SNI 24 Kemisk industri 0,82 personer per investerad miljon kr 0,63 personer per investerad miljon kr Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi (fotnot 2) ligger till grund för de beräkningar som görs i LRF:s PM (fotnot 4). Å andra sidan används scenarier från LRF och SVEBIO som bas för de räkneexempel som redovisas i rapporten om vilka sysselsättningseffekter en framtida storskalig bioenergianvändning skulle kunna innebära. I dessa räkneexempel antas av den fysiska tillgången på biobränsle bli utnyttjad. har bedrivit forsknings- och utveck- lingsarbete inriktat på bioenergi. Åren 1989 1997 gick utvecklings- arbetet under namnet Projekt . I detta arbete har sam- arbete bedrivits mellan och , SLFTPF7FPT och Skogsägarna. Studien som redovisas i rapporten visar sysselsättningseffekten från såväl direkt produktion av biobränsle och energiomvandling till värme och el som den indirekta sysselsättningseffekten som är resultatet av investeringar och annan verksamhet i anslutning till produktionsapparaten. En sekundär effekt, beroende på det ökade kapitalflödet ingår också i slutresultatet. Sammanfattningsvis räknar rapportförfattaren med att den största sysselsättningseffekten i produktionsledet blir om man använder avverkningsrester vilket skulle ge cirka 290 åa per TWh. Övriga biobränslen ligger i spannet 80 280 åa per TWh. För om- vandlingsledet (pelletsproduktion m.m.) ligger motsvarande spann på 200 300 åa per tillkommande TWh. När det gäller sysselsättningseffekterna av att odla energigrödor i jordbruket konstaterar man i rapporten att bilden är betydligt mer komplicerad än för skogsbränslen och torv m.m. Förutom de rena biprodukterna (halm m.m.) och grödorna (salix, rörflen m.fl.) finns även biogas och andra biodrivmedel. För dessa saknades mycket av den dokumentation som krävdes för en tillförlitlig analys vid rapportens tillkomst. En annan faktor som enligt författaren kom- plicerar bilden är att många av dessa produkter redan ingår i jord- brukets sysselsättningscykel eller ersätter någon annan verksamhet som t.ex. spannmålsodling. För att hantera detta har man bara inkluderat den tillkommande sysselsättningseffekten av odling av energigrödan jämfört med traditionell odling, detta kallas bas- sysselsättning. För halm beräknas den till 180 åa och för Salix 145 åa per TWh. Den tillkommande sysselsättningseffekten för rörflen och halm beräknas till 180 åa per TWh. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi Till bassysselsättningen skall enligt rapportförfattaren läggas till- kommande sysselsättning i förädlingsledet (direkt, indirekt syssel- sättning och transporter). För brikettillverkning beräknas denna till 140 åa per TWh, för pellets till 220 åa per TWh och för pulver till 200 åa per TWh. När det gäller biogas har man i studien utgått ifrån tre gårdsanläggningar i och en anläggning i . I genomsnitt ger dessa anläggningar en sysselsättning på 200 åa per TWh. För etanoltillverkningen har man använt en normalkalkyl för etanoltillverkning från spannmål med en produktionsenhet på 50 000 m3P /årP (=295 GWh) och anger att detta skulle tillföra 165 åa per TWh. I rapporten nämns endast sysselsättningseffekten av importerade bränslen med två meningar: Här betraktar vi sysselsätt- ningseffekten som försumbar även om en viss inverkan på transport- sidan kan förmärkas. Dock minskar naturligtvis sysselsättningen från inhemska bränslen genom importen. I rapporten uppmärksammas den sysselsättningsminskning på andra områden som konverteringen till biobränslen medför. Kon- verteringen är främst av två slag: 1.konvertering från oljeeldning till biobränsle 2.konvertering från direkteluppvärmning eller komplettering med biobränsle. Totalt beräknas sysselsättningen på oljesidan minska med cirka 3 000 åa 2020. På elsidan beräknas det inte ske någon sysselsättningsminskning eftersom denna hantering ändå måste finnas i nuvarande eller ökande omfattning. Slutligen redovisas i rapporten den totala sysselsättningseffekten för bränsleproduktion inklusive förädling samt bränsleanvändning (se tabell 16.4). Total sysselsättningseffekt för bränsleproduktion Källa: , , Biobränslenas totala sysselsättningseffekt, Stiftelsen , (s. 29). Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi Totalsiffran skall dock reduceras med cirka 3 000 åa till följd av minskad sysselsättning genom bortfallande produktion av främst olja i nuvarande och framtida anläggningar. Dessutom skall even- tuell export minska totalsiffran. 1998 då rapporten skrevs importe- rades biobränslen vilket innebar en minskning med cirka 500 600 arbetstillfällen enligt . Den verkliga syssel- sättningseffekten av den prognostiserade ökningen av biobränsle- användningen blir, enligt författarna, följaktligen cirka 30 000 års- arbeten. I rapporten hänvisas också till en EU-studie avseende tillgång och användning av trädbränslen för åren 1995 2020 som enligt det höga (optimistiska) alternativet prognostiserar 40 700 och i det (pessimistiska) 28 500 årsarbetstillfällen. Dessutom, tillägger författaren, räknar EU-ekonomerna med att primärt skapade arbetstillfällen ger en multiplikatoreffekt genom ökad kapitalomsättning. Denna faktor mellan slutlig sysselsättning och primär anses av olika bedömare vara mellan 1,5 och 2,0. Räknat med den lägre faktorn kommer den slutliga sysselsättningseffekten att bli 45 000 årsarbeten, motsvarande cirka 650 årsarbeten per tillkommande TWh. Räknat med den högre faktorn ger det 60 000 arbetstillfällen. 16.1.3Bioenergi i Väst projektrapport 1998:16 rapport (fotnot 1), som främst är inriktad på skogs- bränsle, har som utgångspunkt att bioenergi genererar sysselsätt- ning och syftet är därför att beskriva denna effekt och de bränsle- system som används för uttag av bränslet. Sysselsättningseffekten som beskrivs sägs vara ekonomiskt bärkraftig och av direkt karaktär. Den indirekta sysselsättningen är inte medräknad i rapporten som främst berör trädbränslen (inklusive Salix) för upp- värmning. Biodrivmedlens effekt på sysselsättningen är inte in- kluderad i rapporten. För att få en rättvisande bild av hur mycket sysselsättning som uppstår genom användningen av biobränslen görs i rapporten en jämförelse med vad ett fossilt bränsle skulle ha skapat om det använts istället. Därför har man gjort beräkningar utifrån ett hypo- tetiskt oljesystem där värmeverk baserar hela sin nuvarande energi- produktion på olja. I detta system skapas sysselsättningen vid Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi depåerna, i samband med transport av olja och vid förbränning av olja vid värmeverk. Tabell 16.5 Sysselsättningseffekt av ett oljesystem åa*/TWh Källa: i , Bioenergi i Väst projektrapport 1998:16, Bioenergins sysselsätt- ningseffekter, Examensarbete utfört vid () vid SLU. Detta system skapar enligt rapporten betydligt färre årsverken än ett motsvarande system baserat på biobränslen. Nedan följer en sammanställning av årsverken per TWh för hela bränslekedjan och förbränning i värmeverk. Sysselsättningseffekt av vissa bränslen och bränslekedjor i Källa: i , Bioenergi i Väst projektrapport 1998:16, Bioenergins sysselsätt- ningseffekter. Det som i rapport kan sägas beröra jordbruket är i huvudsak Farmarenergi, där energiskog (eller Salix) på behandlas. För att börja med Salix så säger man i rapporten att det i värmeverk ger upphov till totalt 74 årsverken per TWh. Om man analyserar Salixkedjan så läggs det under en omloppstid ner per hektarTPF8FPT. Arealen skördas sex gånger och det är vid skördetillfället som den största arbetsinsatsen görs. Uträkningen bygger på en hög mekaniseringsgrad. 8TP PT , 1992. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi arbete som uppstår i anslutning till skörd ingår även arbete för ogräsbekämpning, gödsling, administration samt flytt mellan olika objekt och förmedling. Under en omloppstid beräknas skörden uppgå till per hektar. Ytterligare resonemang och beräkningar kring Salix kontra ettåriga grödor återfinns i slutet av detta avsnitt. Farmarenergi har sin upprinnelse i jordbruksomläggningen . Då var tanken att jordbrukarna skulle bli lokala värmeleverantörer och på så sätt få en försörjning efter det att jordbruket avreglerats. Farmarenergianläggningar ägs och drivs i regel av en grupp lantbrukare som har åtagit sig att leverera värme, baserad på biobränsle, till exempelvis bostadsområden och större fastigheter såsom skolor och vårdcentraler. Storleken varierar men det handlar mestadels om små pannor 0,35 0,4 MW. Det bränsle som används är i regel skogsbränsle (grotflis och massaved) men även biprodukter från lokala sågverk används. Den anknytning som Farmarenergi har till jordbruket har inte haft sin grund i val av biobränsle utan att det handlar om ett sätt för lantbrukare att skapa alternativ sysselsättning i en vikande jordbrukssektor. kan det emellertid bli aktuellt att även biobränslet pro- duceras inom jordbruket. Farmarenergi är arbetsintensivt jämfört med mer storskalig förbränning och den största skillnaden i arbetsåtgång finner man vid förbränningen. Sysselsättningseffekten vid småskalig förbränning av oförädlade trädbränslen anges i denna rapport till 133 åa/TWh medan det vid storskalig förbränning åtgår 90 åa/TWh. Förbränning av förädlade trädbränslen vid storskalig förbränning kräver endast cirka 45 åa/TWh. Slutsatsen som dras i rapporten är att Farmarenergi är en intressant lösning för småskalig produktion av värme med bioenergi eftersom skötsel av en liten panncentral ger högre sysselsättningseffekt per TWh i jämförelse med storskalig förbränning i värmeverk. Enligt rapporten bedöms arbetskraftsbehovet för produktion av förädlade bränslen sjunka (detta skrevs ). En ökning av produktionen bedömdes ske inom befintliga produktionsanläggningar med befintlig personal. Teknisk utveckling och nya systemlösningar tros även komma att minska arbetskraftsbehovet. Däremot bedömde författaren att en ökad marknad för pellets till privatkunder skulle skapa en högre sysselsättningseffekt eftersom det då skulle handla om mindre leveranser till fler kunder vilket skapar transportbehov. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi Uhlin och Thampapillais rapport (fotnot 3) är i huvudsak en studie av andra samhälls- och privatekonomiska effekter än just sysselsätt- ning som användningen av trädbränsle för värmeproduktion ger upphov till. På grund av den uppmärksamhet sysselsättningsfrågan har fått i debatten valde emellertid författarna att även analysera denna aspekt. Man konstaterar inledningsvis att fjärrvärmens organisation är synnerligen avgörande för arbetskraftsbehovet. Mindre fjärrvärme- verk som är automatiserade och organisatoriskt länkade till en huvudanläggning kräver inte stora arbetsinsatser. En sådan orga- nisation ger cirka 0,06 fler arbetstillfällen per GWh levererad värme i trädbränslekedjan jämfört med oljekedjan (se tabell 16.7). I det fall flisningen sker centralt istället för ute i skogen minskar skillna- den med 0,005 0,01 årsverken. Denna siffra är lägre än det som framförts i tidigare rapporter om biobränslenas sysselsättnings- effekter. anger en direkt arbetsinsats på cirka 0,27 årsverken per GWh för samma sorts trädbränslekedja medan anger siffran 0,176. Trots dessa högre siffror har enligt Uhlin et al båda de tidigare rapporterna bortsett ifrån skillnaden i arbetsbehov i leden efter värmeverket. Jämförelsen i tabell 16.7 är, enligt Uhlin et al, ungefärlig och ofullständig eftersom arbetsinsatserna för byggande av värmeverk, tillverkning av olje- pannor, rör, installationer etc. inte är med. Mycket talar enligt för- fattarna för att det småskaliga systemet med hela värmean- läggningar i enskilda hushåll genererar mer arbete just på dessa delar än de storskaliga fjärrvärmesystemen. Därför är även siffran 0,06 fler sysselsatta per GWh troligen en överskattning såväl regio- nalt som nationellt. Detta gör de tidigare rapporterna än mer miss- visande enligt Uhlin et al. SOU 2007:36 Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi Beräkningar av arbetsinsatser per GWh levererad värme i två olika leveranskedjor för uppvärmning (eget oavlönat arbete) Service och underhåll av distribution c) a)För biobränsle lika med normalfallet av kedjan flisad GROT fram till värmeverk och för olja regional transport via oljetankbil. b)Arbetsinsats i värmeverk respektive i hemmen för värmeproduktion. c)Kulvertsystem och värmeväxlare i hemmen respektive oljepannor i hemmen. Källa: Uhlin, och , , 2001, beräkningar baserade på intervjuer med värmeverken i , , och respektive S A E Trading samt 2 panninstallatörer. Rapporten fortsätter med en analys av de inkomsteffekter som nya jobb vid en övergång till uppvärmning med trädbränsle skulle medföra och vad det skulle betyda för indirekta arbetskrafts- effekter. Rapporten redovisar en sysselsättningsmultiplikator på 2, dvs. 6 nya direkta arbetstillfällen resulterar totalt i 12 arbets- tillfällenTPF9FPT. Kritik mot tidigare rapporter I Uhlin et al fördjupas diskussionen ytterligare med följande tre invändningar mot tidigare rapporter: 1.Teknikutvecklingens effekter ofta underskattade Staten, kommunerna, företagen och enskilda hushåll har enligt författarna tydligt visat att ekonomin spelar stor roll i valen av värmelösningar. Biobränslen med låga företagsekonomiska kost- nader föredras. Bränslet utgör ofta betydligt av de totala kostnaderna för värmeproduktion vilket understryker vikten av bränslevalen för att minimera kostnaden. 9TP PT Multiplikatoreffekt: Förutom den ökade sysselsättningen t.ex. vid en ny industrilokalise- ring tillkommer som regel en positiv multiplikatoreffekt; nya arbetstillfällen inom tillverk- ningsindustrin på grund av tillkomsten av nya underleverantörer och inom servicesektorn på grund av det ökade behovet av bostäder, utbildning m.m. Omvänt ger en nedläggning upp- hov till en negativ multiplikatoreffekt. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi sin tur, menar författarna, att bränslen med låga arbetsinsatser prioriteras. har den starkt ökande efterfrågan på bio- bränslen kunnat tillgodoses genom bränslen förknippade med en låg arbetsinsats såsom sågspån, bark, rivningsvirke m.m. Men detta kommer inte att räcka till . 2.Underlåtenhet att studera nettoeffekterna Tidigare studier har enligt Uhlin et al fokuserat på de nya arbets- tillfällen som skapas av bioenergianvändningen och inte studerat effekterna på befintliga verksamheter. finns det alternativa sätt att förmedla energi på som också skapar sysselsättning varför det i många fall handlar om en omfördelning av arbetstillfällen mellan delsektorer, enligt författarna. Att å ena sidan hävda det positiva i att skapa jobb och å andra sidan argumentera för en bättre konkurrensförmåga är i många fall motsägelsefullt menar man i rapporten. Det kan i detta avseende finnas en skillnad mellan regionala och nationella intressen. Hög sysselsättningseffekt är ofta detsamma som höga kostnader, hävdar författarna. Ekonomin talar då emot sysselsättningsargumentet. För biobränslen i allmänhet får man i debatten en känsla av att argumentationen går ut på att alternativ med just stor sysselsätt- ning är att föredra. Argumentet bygger på att även om det framförda alternativet är dyrare än befintligt skall biobränslets miljöfördelar och sysselsättningseffekt uppväga dess företagseko- nomiska brister. Rapportförfattarnas invändning mot detta är att de samhällsekonomiska vinsterna på något sätt även måste realise- ras ekonomiskt. En satsning på alternativ med hög sysselsättning kräver, för att vara gynnsamt för regionen, ett kontinuerligt nationellt ekonomiskt stöd. Denna logik menar man är i många fall inte hållbar eller fullt ut genomförbar. Om högre sysselsättning ger högre kostnader riskerar den regionalekonomiska effekten i form av ökad sysselsättning motverkas av den lägre konsumtion som högre priser medför, sammanfattar man. De direkta och indirekta sysselsättningseffekterna kan inte göras lönsamma eftersom de är beroende av priset på energiproduktion. Om biobränslet måste ha ett pris som överstiger alternativen innebär detta att det inte finns full egen betalningsförmåga för arbetskraft. Denna ekvation blir enligt Uhlin et al sämre ju mer direkt sysselsättning som framkallas. Staten måste då subven- Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi tionera, via regionalpolitiska argument, denna betalningsbrist. Värdet av biobränslet, menar författarna slutligen, kan inte baseras enbart på dess sysselsättningseffekt eller andra fördelar, utan måste jämföras med de kostnader staten får för andra alternativa insatser för att skapa sysselsättning. 16.2Europeiska kommissionens syn på sysselsättningseffekterna presenterades i en bilaga till för biobränslenTPF10FPT en analys över konsekvenserna av en ökad produktion och användning av bioenergi. Sju områden pekas ut som de viktigaste varav den direkta och indirekta sysselsättningseffekten är ett. Kommissionen konstaterar att biobränslen kan få en positiv eko- nomisk påverkan, lokalt och regionalt i i-länder, men antagligen en större påverkan i utvecklingsländer. Detta antas till största del påverka landsbygden eftersom det är här tillgången på råvara finns och där den största delen av produktionen kommer att ske. Kommissionen drar emellertid slutsatsen att eftersom biobränslen är dyrare än fossila bränslen så kommer en ökad användning av dessa att innebära fördyringar för samhället och ökade offentliga utgifter. Den största effekten vad gäller den direkta sysselsättningen kommer enligt kommissionen att tillfalla landsbygden. Den direkta sysselsättningseffekten av egen produk- tion (inte import) har i the Biomass Action PlanTPF11FPT beräknats till i genomsnitt 8 100 heltidsarbeten per 1 Mtoe (miljon ton olje- ekvivalenter) eller 687 arbetstillfällen per TWh. En tysk under- sökningTPF12FPT sätter sysselsättningseffekten för att producera biodriv- medel till 16 000 per 1 Mtoe eller 1 360 per TWh. I det spanska nationella programmet kommer man till 26 000 per Mtoe eller 2 200 per TWh. Genom att extrapolera dessa resultat kommer kommissionen fram till slutsatsen att om man byter ut av EU:s förbrukning av fossila bränslen så kommer det att innebära 10TP PT COM (2006) 34 final Commission Staff Working Document, to the Commu- nication from the Commission; An EU Strategy for Biofuels, Impact Assessment. 11TP PT KOM (2005)628 slutlig, Handlingsplan för biomassa. Kommissionen anger det möjligt att öka användandet av biomassa för energiändamål (med nuvarande teknologi) till totalt 149 Mtoe inom EU25. Detta är konsistent med EU:s övriga mål om förnybar energi, förnybar el och förnybara drivmedel . Handlingsplanen innehåller åtgärder för att uppnå scenariot. 12TP PT Volkwirtschaftliche Aspekte einer in . IFO-Institut für Wirtschaftsforchung- 2nd /Sept. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi mellan 45 000 och 75 000 nya arbetstillfällen. De flesta av dessa skulle ligga på landsbygden. En annan studieTPF13FPT visar enligt kom- missionen på att om EU:s scenario för förnybar energi kommer att uppfyllas så innebär det en nettotillväxt på 424 000 arbetstillfällen inom bioenergisektorn. Kommissionen drar även slutsatsen att den största direkta syssel- sättningseffekten kommer att ske inom produktionen av biodrivmedel och den lägsta effekten när biobränslen används för uppvärmning. Kommissionen tror även att en ökad användning av biobränslen kan vara positivt för jord- och skogsbruk i och med att det öppnar nya marknader. Man bedömer emellertid att denna effekt kommer att behövas för att möta nergången inom dessa sektorer varför den totala sysselsättningseffekten inte nödvändigt behöver bli positiv. Kommissionen påpekar att detta till stor del beror på om biomassan kommer att produceras via ettåriga eller fleråriga grödor eftersom en kort omloppstid kräver en större arbetsinsats. För jordbrukets del bedömer kommissionen att (base- rat på förhållandena i StorbritannienTPF14FPT) 2 5 arbetstillfällen skapas eller upprätthålls för varje biodrivmedel som produceras. Kommissionen tar även upp effekter på den indirekta syssel- sättningen och kommer här med något mer pessimistiska ton- gångar. Man säger att om en ökad användning av biobränslen är för- enad med högre ekonomiska kostnader kan detta indirekt få nega- tiva effekter på den allmänna ekonomiska situationen och därmed sysselsättningen. Detta skulle bero på fördyringen av drivmedel i samhället. I jämförelse med fossila bränslen kan ändå utvecklandet av biodrivmedel i det långa loppet ha en positiv inverkan på sam- hällsekonomin och därmed jobbskapandet. Man konstaterar även att export av ny teknologi kan ge ytterligare tillskott. Denna fördel tror man emellertid är begränsad vad gäller första generationens drivmedel men att den kan bli betydande för andra generationens teknologi. Kommissionen har med hjälp av den s.k. QUEST-modellen beräknat de indirekta sysselsättningseffekterna till mellan minus 40 000 och plus 15 000 arbetstillfällen. Utfallet beror delvis på hur högre energipriser påverkar löner och arbetslöshetsersättningar. 14TP PT The Impacts of Creating a , report by , bv. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi Antagandet att produktion av bioenergi skulle kunna innebära positiva effekter för sysselsättningen särskilt på landsbygden har lyfts fram som ett bärande motiv för en satsning på bioenergi- produktion i jordbruket.