sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — En deltagare i aktiverande insats är således nästan dubbelt så dyr som en person i etableringsjobb. En reducering av antalet deltagare i program bör därför gott och väl kunna finansiera förslaget om etableringsjobb. Förutom att etableringsjobb är billi- gare, är det dessutom en mer effektiv insats där personen är anställd hos en arbetsgivare. Resonemanget baseras emellertid på att Arbetsförmedlingen kan förmå arbetsgivare att anställa målgruppen med den skattereduk- tion som gäller för etableringsjobb. Arbetsförmedlingen kan inte lika lätt påverka omfattningen av etableringsjobb som förberedande insatser. Via mer arbetsgivarnära kontakter och inledande arbets- praktik bör dock Arbetsförmedlingen kunna intressera arbetsgivar- na för etableringsjobben. Erfarenheterna av anställningsstöden antyder att subvention- erade anställningar är väl så effektiva för arbetssökande utan A-kassa, som arbetssökande med A-kassa. Olyckligtvis är det dock jämförelsevis få arbetssökande som saknar kassamedlemskap som har fått tillgång till de anställningsstöd som finns . Det finns med andra ord stora effektivitetsvinster att hämta genom att rikta etableringsjobben till arbetssökande som är nytillträdande på arbetsmarknaden. Förslaget föreslås finansieras genom AMV: s anslag för Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader (22:3). Enligt AMS var kostnaderna för SIUS-konsulenterna totalt 132 mil- joner kronor och hade en omfattning på drygt 300 konsulenter. Vid en omfattning av 800 mentorer där alla redan är anställda på företagen som den enskilde praktiserar på skulle kostnaden över- slagsvis kunna beräknas till cirka 13 miljoner kronorTPF1FPT. Rehabilitering genom arbete i socialt företag Att de arbetsmarknadspolitiska insatserna utvecklingsanställning och trygghetsanställning i högre grad riktas till sociala arbets- kooperativ medför inga nya kostnader utan föreslås finansieras inom AMV:s befintliga resurser. Arbetsförmedlingarnas uppdrag att i samverkan med lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU) och kommunerna inventera sociala företag och utveckla metoder och rutiner ska betraktas som ett projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning enligt § 31 32 förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program och föreslås finansieras inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. föreslås avsättas för detta ändamål. Det förhöjda anordnarbidraget föreslås finansieras genom en omfördelning inom anslaget 22:4, Lönebidrag och m.m. under utgiftsområde 13. Huvudmannaskapet för de insatser som riktas till unga med försörjningsstöd ska tydliggörs i socialtjänstlagen Den föreslagna förändringen av 4 kap. 4 § SoL innebär inga nya ekonomiska konsekvenser för samhället i sin helhet. Det har inte varit möjligt för utredningen att fullt ut analysera de ekonomiska konsekvenserna av förslaget, men det torde inte innebära någon ändring i kostnadsfördelningen mellan stat och kommun eftersom det endast klargör den gällande ansvarsfördelningen. finansierar staten vissa arbetsmarknadsinsatser som kommunerna enligt avtal kan vara utförare av. Förslaget innebär att kommunerna inte längre ska kunna ta på sig ett ansvar för arbetsmarknadsåtgärder med stöd av socialtjänst- lagen, utan de insatser som kommunen ska erbjuda ska 1TP PT = * /timme = . Utbildning 5 000 * 1 000 = . vara kompetenshöjande insatser av social karaktär. Det hindrar inte att Arbetsförmedlingen även ska kunna köpa tjänster av kommunen som ett komplement till de statliga. Förbättrade möjligheter till finansiell samordning De ekonomiska merkostnaderna för förslaget är av begränsad omfattning. Vad vi föreslår är en förbättrad möjlighet att använda de resurser som finns till en finansiell samordning. Vårt för- slag innebär att en möjlighet skapas att avsätta av sjukpenninganslaget till finansiell samordning. Eftersom de långa sjukfallen står för en stor del av sjukpenningkostnaderna bör ett effektivt arbete med samordnade rehabiliteringsinsatser enligt vårt förslag kunna innebära kostnadsminskningar för sjukförsäk- ringen för denna grupp. Vi föreslår vidare att avsätts för att utveckla arbetsledare i de olika myndigheterna och ge dessa förutsättningar att genomföra intentionerna i lagstift- ningen. Dessa kostnader föreslås finansieras av anslagspost 21 under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. när det gäller de statliga myndigheterna. Tanken är att kom- munerna och hälso- och sjukvården ska bidra med en lika stor andel. Förbättrad rehabilitering för personer med ekonomiskt bistånd Förlaget innebär i korthet att får ett uppdrag att tillsammans med AMS, Kommuner och Landsting samt företrädare för primärvården samarbeta kring personer som saknar sjukpenninggrundande inkomst. Förslaget innebär inga nya kost- nader utan innebär att ur utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, anslag 19:1, Sjukpenning och rehabilitering m.m. anslagspost 20 Köp av arbets- livsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. avsätts till denna uppgift. Den föreslagna finansieringen motsvarar de medel som Försäk- ringskassan använde för köp av aktiva rehabilite- ringsinsatser, enligt prop. 2006/07:1. Bedömning av arbetssökandes kompetens Förslagen bedöms inte kosta berörda myndigheter något utöver de befintliga ekonomiska ramarna. Utvecklingen av statistiska modeller pågår redan på IFAU och AMS och ryms inom de båda myndigheternas förvaltningsanslag. Detsamma gäller utveckling av ett arbetsförmågeverktyg. Detta behöver dock utvecklas och anpassas enligt de riktlinjer som vi har föreslagit. Vi bedömer dock att detta kan ske inom befintlig ekonomisk ram. Validering kan i detta sammanhang jämställas med arbetsmark- nadspolitiska program. Det är rimligt att regeringen lämnar ut- rymme för valideringsinslag i arbetsmarknadspolitiken och överger de mindre effektiva förberedande insatserna. Finansieringen av valideringsinsatser ryms inom befintligt anslag för Köp av arbets- marknadsutbildning, 22:3 och aktivitetsstöd, 22:2. Utredningen föreslår att det ska införas en s.k. förvärvsstimulans. Det innebär att delar av en inkomstökning ska undantas vid bedömning av rätten till ekonomiskt bistånd. I förslaget finns en följsamhet mellan kostnader och intäkter. Lite grovt kan det sägas att det är först när det uppstår intäkter som det uppstår kostnader. Låga kostnader är förknippade med låga intäkter och höga intäkter med höga kostnader. Taket för förvärvsstimulansen innebär dock en dämpning av kostnaderna vid höga intäkter. Detta förhållande gör att det råder ett intimt för- hållande mellan kostnader och intäkter som innebär att föränd- ringen i stort sett är finansierad. I det följande beskrivs resultaten av beräkningar med olika nivåer på bruttolöneökningar och sannolikheter. Vid en antagen bruttolöneökning på för av de hushåll till vilka förvärvsstimulansen kan utgå råder balans mellan kostnader och intäkter med, som mest, enstaka miljoners avvikelse. Den disponibla inkomsten per konsumtions- enhet och månad (DISPKEM) för de hushåll som får bruttolöne- ökningen ökar med eller . En alternativ beräkning med en bruttolöneökning på 2 000 kro- nor , och med ett antagande att samtliga berättigade hushåll får del av den, ger resultatet att kostnaderna överstiger intäkterna med . DISPKEM stiger med i genomsnitt eller ungefärligen . I det tredje beräkningsalternativet har av de berättiga- de hushållen fått en bruttolöneökning på . Intäkterna överstiger kostnaderna med . Ökningen av DISPKEM ligger vanligen på runt 1 300 kro- nor eller . Det fjärde alternativet är en bruttolöneökning med för samtliga till förvärvsstimulansen berättigade hushåll. Intäkterna överstiger kostnaderna med . Ökningen av DISPKEM ligger på eller . I princip är det möjligt att betrakta förvärvsstimulansen som en investering. Investeringen är lönsam om intäkterna som ett resultat av investeringen är större än kostnaderna. På grund av bristen på kunskapsunderlag har vi gjort en be- gränsad form av investeringskalkyl. Summan av ändrade kostnader av ekonomiskt bistånd, bostadsbidrag, BTP och äldreförsörjnings- stöd som blir följden av förvärvsstimulansen vid en löneökning för berörda hushåll, utgör förvärvsstimulansens kostnader (inves- teringen) i jämförelse med bidrag vid samma löneökning utan förvärvsstimulansen. Som förvärvsstimulansens intäkter har vi be- traktat de ökade skatteintäkter samhället får som ett resultat av de ökade lönerna. För beräkningarna har använts SCB:s data Hushållens Ekonomi (HEK) förhållanden. Skälet är att HEK innehåller intervjudata vilket innebär att undersökningen ger det mest till- förlitliga underlaget för beskrivning av hushållens sammansättning. Dessutom ger HEK simuleringsmöjligheter, särskilt när det gäller inkomstskatter och ekonomiskt bistånd, i den s.k. FASIT- modellen. Förvärvsstimulansen ska ge incitament till ökad arbetstid. FASIT-modellen innehåller i grunden inga möjligheter att göra beräkningar om beteendeförändringar, vilket leder till att det inte är möjligt att direkt beräkna effekterna av förvärvsstimulansen. att ändå få någon uppfattning om förvärvsstimulansens effekter har försök gjorts att beräkna hur stora löneökningarna måste bli för att den offentliga sektorns intäkter ska bli åtminstone lika stora som de högre kostnaderna för det ekonomiska biståndet. Därför har ett schablonmässigt antagande gjorts av en given bruttoinkomstökning för personer som haft ekonomiskt bistånd . Denna bruttolöneökning beskattas i programmet till hushållsnivå och dras vid beräkning av ett ekonomiskt bistånd av inkomsten så realistiskt det har varit möjligt med tanke på att ettårsdata har använts. På detta sätt fås resultat för såväl skatte- intäkter som ändrade bidrag, särskilt ekonomiskt bistånd, men också t.ex. bostadsbidrag. I beräknings- och simuleringssyfte finns det en mängd olika möjliga nivåer för ökningen av bruttolönen. Målsättningen för beräkningarna har varit att nå ett nollresultat, i meningen att den offentliga sektorns kostnader inte ska överstiga intäkterna. En slumpvariabel har skapats som sedan gör det möjligt att göra be- räkningar utifrån olika sannolikheter. De förändringar i inkomst- förhållanden som denna simulering leder till förs därefter vidare i beräkningsprogrammet. Slumpinslaget innebär att varje körning av den skapade beräkningsmodellen leder till något olika resultat. Idealiskt skulle en större mängd körningar göras och redovisningen bestå av medelvärden och avvikelsemått. En sådan ansats är dock mycket tidskrävande. Istället har vi valt att göra ett antal körningar av modellen vars resultat legat till grund för de värden som slut- ligen har legat till grund för de ekonomiska resultaten. En individuell nettoinkomst räknas fram för varje individ. Denna nettoinkomst är summan av arbets- och kapitalinkomst samt skattepliktiga transfereringar minus summan av skatter. Den nya individuella nettoinkomsten, dvs. efter förvärvsstimulans, minus den tidigare nettoinkomsten ligger sedan till grund för beräk- ningarna. Därefter förs denna skillnad vidare till hushållsdelens modul av ekonomiskt bistånd och är den direkta grunden för för- värvsstimulansen. I modellens ekonomiska biståndsdel införs slut- ligen förvärvsstimulansens regler så långt det är möjligt. I modellen finns data över hur många månader ett hushåll har fått ekonomiskt bistånd, men däremot inte hur dessa månader har fördelat sig . Vi har valt ut hushåll som har haft minst sex månaders beroende av ekonomiskt bistånd. Inkomster från ungdomars feriearbete Utredningen föreslår att ungdomar som arbetar under vissa förutsättningar ska få behålla sina inkomster. Beräkningarna visar att kostnaderna för det ekonomiska biståndet ökar med . Vi väljer att redovisa detta intervall eftersom det statistiska urvalet där det förekommer såväl ferieinkomster som ekonomiskt bistånd är litet, endast 27 hushåll. I gruppen är variationen i båda dessa variabler stor, vilket gör beräkningens resultat osäkert. Sammantaget blir resultatet uppräknat till en population på knapp 6 500 hushåll med såväl ferieinkomster som ekonomiskt bistånd att beloppet för ferieinkomster i genomsnitt var . För att göra en beräkning av kostnaderna för denna förändring har vi använt uppgifter i SCB:s data Hushållens Ekonomi (HEK) för . För att aktualisera beräkningarna har vi skrivit fram data till förhållanden. Vid beräkningarna har arbetsinkomster för personer bestämts vara ferieinkomster. Vi har dragit ferie- inkomsterna från hushållens disponibla inkomster för att få fram korrigerade disponibla inkomster. Sedan har vi jämfört de korri- gerade disponibla inkomsterna med de tröskelnivåer som berättigar till ekonomiskt bistånd. Därefter har det nya ekonomiska biståndet räknats fram. Förslag i förhållande till utbildningen Utredningen menar att de förändringar som föreslås ligger inom det nuvarande ansvaret som kommunerna har för utbildningen. Den försöksverksamhet som föreslås bör bedrivas utifrån de ekonomisk medel som redan finns hos de olika myndigheterna. För att komma i gång borde det finnas möjlighet att erhålla medel till vissa extrakostnader som kan uppstå under en initial fas. Reg- eringen föreslår i budgetpropositionen för att avsätts för utvecklingsinsatser 2007 samt beräknar att 20 miljoner avsätts åren och . De borde finnas möjlighet att använda delar av dessa för denna försöksverksamhet. Större kunskaper om enskilda med ekonomiskt bistånd Vår uppfattning är att genom en ekonomisk prio- ritering kan fullfölja det utvidgade uppdrag som vi föreslår inom detta område, utan att tillföras ytterligare medel. Sammanfattning av de ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag Utredningen föreslår ett antal förändringar som i huvudsak inte bedöms innebära nya kostnader för samhället. Nya kostnader tillkommer dock för ungdomars extraarbete . Dessa beräknas till . I över hälften av kommunerna tillämpas redan den princip som vi föreslår, varför de reella nya kostnaderna blir . Utredningen föreslår att de ökade kostnaderna finansieras genom medel som är avsatta under anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Anslaget omfattar bl.a. medel till utveckling av socialt arbete och bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer. I budgetpropositionen för föreslår regeringen att ska anvisas på detta konto, vilket innebär en ökning i förhållande till 2005 med . När det gäller förvärvs- stimulansen, beroende på effekt, är det i huvudsak kommunerna som får de skatteintäkter det kan bli fråga om. En utgångspunkt för utredningen har varit att utredningens mål- grupp ska få det stöd som den behöver med hjälp av de ordinarie samhällsstrukturerna. Våra förslag syftar därför till att förtydliga det ansvar som olika huvudmän har för utredningens målgrupp. Det innebär bl.a. ett förtydligande av AMS:s och Försäkrings- kassans ansvar för personer som inte har kvalificerat sig för A-kassa respektive inte omfattas av sjukförsäkringssystemet. Det innebär även att kommunernas aktiveringsinsatser inom arbetsmarknads- området ska minska och att de insatser som kommunerna erbjuder enligt socialtjänstlagen uteslutande ska vara av social karaktär. För den enskilde innebär förslagen dels förbättrade ekonomiska incitament att gå från bidrag till arbete och även att de ny- tillträdande på arbetsmarknaden i högre grad kommer att erbjudas arbetsgivarnära insatser och förbättrade möjligheter att kunna matchas mot lediga jobb. I utredningen har vi identifierat att det ekonomiska biståndet är olika för kvinnor och män. De flesta som har ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet är män, vilket innebär att vi har haft ett särskilt fokus på denna grupp. För ensamstående deltidsarbetande kvinnor med barn som redan har ett arbete, men där lönen inte räcker till för den försörjningsbörda den enskilde har, behövs andra förändringar än de som föreslås i denna utred- ning. De förslag som finns i denna utredningen riktar sig i stor utsträckning till ungdomar och utrikes födda, vilket innebär att förslagen har betydelse för såväl ungdomspolitiken som integra- tionspolitiken. 31.1Förslag till lag om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för etableringsjobb 1 och 2 § § Förslaget kommenteras närmare i avsnitt 17.3 Etableringsjobb för nytillträdande arbetssökande – komplement till Nystartsjobb. Det är angeläget att stimulanssubventionen kan komma arbets- givarna till del . Metoden med kreditering av arbetsgivarens skattekonto används redan för bl.a. arbetsmarknads- stöd, rederistöd och nystartsjobb. Vi anser att ett belopp mot- svarande den subvention som arbetsgivaren är berättigad till för etableringsjobb och som beslutats av handläggande myndighet bör betalas ut till arbetsgivaren genom att krediteras på sådant skattekonto som har upprättats för mottagaren enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Den handläggande myndigheten bör lämna de uppgifter som behövs för att kunna utföra krediteringen. Regeringen får i förordning närmare utforma reglerna för den framtida administrationen av etableringsjobben samt också ange de närmare förutsättningarna för etablerings- jobben. Den nu föreslagna lagen införs därför att kreditering på skattekonto är en sådan form för tillgodoförande av ett belopp som behöver framgå av lag. 31.2Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Förändringen i paragrafen innebär att den finansiella samordningen också ska syfta till att hitta nya former av insatser. Nya kombinationer av insatser ska kunna prövas. Syftet är att stimulera kreativa lösningar för personer som är i behov av samordnade insatser från flera aktörer. Även de som inte bedöms kunna återfå full arbetsförmåga ska kunna få del av aktiva insatser för rehabilitering. Om man tar bort kravet att fyra parter måste vara överens om en finansiell samordning ges de inblandade parterna en större frihet. Det öppnar upp för nya möjligheter av samverkan för de parter som vill delta. Flexibiliteten blir större. En part som inte vill delta kan inte längre hindra att en samordning sker. Förändringen innebär att två eller tre parter kan samverka kring ett gemensamt projekt, utan krav på att en viss part obligatoriskt måste delta. Vad insatserna ska bestå i liksom vilken målgrupp som ska bli föremål för insatserna bestäms av parterna för den finansiella sam- ordningen. De parter som är bäst lämpade att hjälpa den enskilde ska också vara de som ges möjlighet att samverka runt den aktuella målgruppen. När det är dagens fyra myndigheter som samverkar kvarstår finansieringen som oförändrad. Om i stället två eller tre parter samverkar får de komma överens om den mest ändamålsenliga finansieringsmodellen. 31.3Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 22 kap. 5 a § kan finna det angeläget att enskilda personer med diffusa ohälsoproblem utreds av . En utredning kan klargöra vilka rehabiliteringsinsatser som behöver sättas in och leda till att den enskilde får rehabilitering enligt bestämmelserna i 22 kap. AFL. är redan enligt befintlig lagstiftning ålagd att i arbetet med rehabilitering samarbeta med bl.a. . I paragrafen införs ett nytt incitament för att efter initiativ påbörja en rehabiliteringsutredning utan dröjsmål. anses vara en rimlig tid. För att den enskildes personliga integritet inte ska kränkas, förutsätter detta att den enskilde gett sitt medgivande till att hans eller hennes ärende skickas över till . Syftet med paragrafen är att en person som är beroende av ekonomiskt bistånd ska kunna få sina behov av rehabiliteringen utredda i ett tidigt skede så att åtgärder för att bryta beroendet av ekonomiskt bistånd kan vidtas . En utredning kan också komma att visa att den enskilde även fortsättningsvis bör hänvisas till 31.4Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 4 kap. 1 a § Rätten att räkna av inkomst enligt denna paragraf ska avse alla ökade inkomster en enskild bidragstagare har genom arbete, oavsett hur stor ökningen är. Rätten tillkommer bidragstagare som inte arbetat men som börjar arbeta. Också bidragstagare som ökar sin faktiskt arbetade tid och bidragstagare som byter arbete och får högre lön ingår i den avsedda målgruppen. Normala löneökningar i ett befintligt arbete ska dock inte medföra att bestämmelsen kan tillämpas. Utredningens föreslagna åtgärd är tänkt att göra det mer attraktivt att gå från ett beroende av ekonomiskt bistånd till arbete och även att öka arbetstiden. Denna effekt ska kunna uppnås även om det som erbjuds är ett arbete eller ett deltidsarbete. Med arbete avses i detta sammanhang ett avlönat arbete från en arbetsgivare, med eller utan ett anställningsstöd. Alltså omfattas exempelvis de kommande nystartsjobben, löne- bidragsanställningar och andra former av anställningsstöd av denna förändring. Regeln gäller dock inte vid deltagande i ett arbetsmark- nadsprogram med aktivitetsersättning. Bestämmelsen ska endast gälla för de personer som av eller längre varit i behov av ekonomiskt bistånd. Den enskilde ska bara kunna nyttja denna förmån om det finns ett behov av ekonomiskt bistånd i hushållet. ska kunna bortse från de ökade arbetsinkomsterna en person arbetar, dock högst . Det innebär att om man är be- roende av ekonomiskt bistånd efter att ha arbetat och erhållit förvärvsstimulans, kommer den disponibla inkomsten att minska. Arbete ska upplevas som ekonomiskt lönsamt för den enskilde, även om bidragsberoendet inte kan brytas. Även ett kortvarigt arbete eller ett deltidsarbete gör dock att den enskilde ökar sin anknytning till arbetsmarknaden. 4 kap. 1 b § Föräldrar är skyldiga att försörja sina barn fram till dess de fyller . Om barnet studerar på gymnasienivå gäller den skyldigheten till dess att barnet fyllt . Enligt de gällande rekommendationerna från bör barnets egen inkomst endast ligga till grund för den del av det ekonomiska biståndet som gäller barnet, och barnet bör alltid få disponera en del av sin inkomst för egen räkning.TPF1FPT Detta gäller särskilt när det rör sig om inkomster från feriearbete.TPF2FPT Hur stor del som på detta sätt får disponeras av barnet avgörs från fall till fall, utifrån barnets behov.TPF3FPT varierar det mellan landets kommuner hur stor del av den intjänade inkomsten som får behållas utan att det ekonomiska biståndet till familjen minskas.TPF4FPT Ur rättsäkerhets- och rättvise- synpunkt anser utredningen att en enhetlig regel för detta bör finnas och anges direkt i lagtexten. Prisbasbeloppet räknas fram utifrån ändringarna i det allmänna prisläget, enligt lag (1962:381) om allmän försäkring. Enligt de gällande bestämmelserna anges detta av utvecklingen av kon- sumentprisindex, KPI, och fastställs för varje helt kalenderår.TPF5FPT Pris- basbeloppet för är 39 700 kr.TPF6FPT Utredningen anser att ett halvt prisbasbelopp är en rimlig nivå, eftersom barns och ung- domars inkomster sällan uppgår till några större belopp. Med inkomster menas ferieinkomster som kan vara inkomster av arbete , normalt sett men även under högstadiet. Det kan bl.a. röra sig om arbete under längre lov samt helgarbete under skolterminerna. 1TP PT Se vidare SOSFS 2003:5, s. 19. 2TP PT Ibid. 3TP PT Ibid. 4TP PT (203), Sommarjobb och socialbidrag 2003 en kartläggning av kommuner- nas regler. 6TP PT Ibid. Begreppet barn används i FN:s konvention om barns rättig- heter om en individ som ännu inte fyllt 18 år.TPF7FPT Utredningen har valt att tala om barn och ungdomar och menar då hemmaboende ungdomar i grund- och gymnasieskolan som lever i hushållsgemenskap med en av eller båda sina föräldrar. 4 kap. 4 § Ändringarna innebär att de insatser som socialnämnden får begära att den som uppbär ekonomiskt bistånd ska delta i, ska anvisas av Arbetsförmedlingen när det gäller praktik eller andra arbetsmarknadsinsatser. Dessa insatser ska syfta till att stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. ska enligt denna paragraf samråda med innan beslut fattas.