sou · GWB3100 · 2008-11-17 00:00:00 — Med avsiktligt fel avses fel orsakat av en medveten handling i avsikt att obehörigen tillskansa sig ersättning. Närmare 60 välfärdssystem omfattas av delegationens arbete, varav 16 har djupstuderats och ytterliga 30 har studerats översikt- ligt. Djupstudien gällde assistansersättning, tandvårdsersättning, sjuk- och aktivitetsersättningar, sjukpenning, bostadstillägg till pensionärer, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, underhålls- stöd, bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, löne- bidrag, anställningsstöd, studiemedel, ersättning till asylsökande och ekonomiskt bistånd. Från de djupstuderade välfärdssystemen utbetalades enligt dele- gationen totalt . Dele- gationen har gjort bedömningen att beta- lades ut på felaktiga grunder . Beloppet motsvarar 6– av de totala utbetalningarna. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott dock stort och uppgår till 3–, vilket motsvarar felaktiga utbetalningar på mellan och . Följande välfärdssystem bedöms ha störst andel felaktiga utbe- talningar: ekonomiskt bistånd (18,), tillfällig föräldra- penning (13,), assistansersättning (10,), för- äldrapenning (9,) och ersättning till asylsökande (8,7 pro- cent). De fem välfärdssystem som beloppsmässigt har störst felaktiga utbetalningar är sjuk- och aktivitetsersättning (4 510 miljoner kro- nor), sjukpenning (), föräldrapenning (), ekonomiskt bistånd () och assistansersättning (). Beträffande de 30 välfärdssystem som översiktligt har studerats, och ur vilka det under vart och ett av utbeta- lades , görs bedömningen att de felaktiga utbetalningarna uppgick till . Delegationen gör den sammanfattande bedömningen att de fel- aktiga utbetalningarna från samtliga de välfärdssystem som ingått i studien uppgår till . Delegationen gör vidare den bedömningen att fördelningen mellan avsiktliga och oavsiktliga fel från sökande kan anges till respektive . Resterande utgörs av oavsiktliga fel från myndigheter. FUT-delegationen har i sin undersökning beaktat befintliga uppgifter om felaktiga utbetalningar, inklusive sådana slumpmässiga kontroller som genomförts av respektive myndig- het(som underlag för bedömningen ingår bl.a. de undersökningar som redovisas nedan i avsnitt 6.1.2–6.1.4). Mörkertalet bedöms vara stort t.ex. vad gäller svartarbete och s.k. skenseparationer. Undersökningarna grundar sig därför också på skattningar som experter gjort vid myndigheterna i fråga om förekomsten av t.ex. svartarbete och felaktig folkbokföring. Vad beträffar arbetslöshets- ersättning grundar sig bedömningen också på Brottsförebyggande rådets (BRÅ) rapport med a-kassa (2007:23) om förekomsten av att någon arbetar svart som han eller hon uppbär arbetslöshetsersättning. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott En större undersökning av brott mot välfärdssystemen genom- fördes av dåvarande () som hade fått i uppdrag av regeringen att kartlägga omfattningen av fusk med förmåner och bidrag av social karaktär samt ersättningar vid arbetslöshet. Undersökningen omfattade för- tidspension, arbetslöshetsersättningar, bidragsförskott och under- hållsbidrag, bostadsbidrag samt sjukpenning. RRV bedömde att felaktiga utbetalningar på grund av fusk, överutnyttjande och systembrister uppgick till totalt 5–i dåva- rande penningvärde. 6.1.3Myndigheternas redovisningar 2007 och 2008 , dåvarande (), () och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har , på rege- ringens uppdrag, redovisat sina bedömningar av omfattningen av felaktiga utbetalningar. har lämnat motsvarande rapport även . har redovisat sin bedömning avseende felaktiga utbetalningar i en rapport den 15 februari 2008.1 Redovisningen avser ett antal utvalda förmånsslag nämligen aktivitetsstöd, assi- stansersättning, underhållsstöd, bostadsbidrag och bostadstillägg till pensionärer, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, sjuk- ersättning, sjukpenning, arbetsskadelivränta och underhållsstöd samt en uppskattning av övriga förmåner. har avstått från att försöka precisera den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar inom välfärdssystemen. Med felaktiga utbetalningar avses i rapporten såväl oavsiktliga fel som avsiktliga fel från de försäkrades sida och fel orsakade av myndigheten. Oegentligheter från egen personal ingick inte i studien. 1 Svar på regeringsuppdrag , dnr 40113-2007. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott bedömningar omfattar endast sådana fel- aktigheter som kunnat identifieras i slumpmässiga kontroller. I rapporten konstateras dock att ett mörkertal finns när det gäller de förmåner som med hänsyn till sin konstruktion är svåra att kontrollera, som t.ex. assistansersättning, sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. felskattningar omfat- tar inte heller svartarbete och odeklarerade inkomster. – gjordes cirka 74 miljoner utbetalningar. Det sammanlagda beloppet var . Slumpmässiga kontroller gjordes i ett antal ärendeslag. Dessa svarade för av de totala utbetalningarna. – kontrollerads 15 000 ut- betalningar i den slumpmässiga kontrollen. Av dessa gick 857 vidare till utredning på grund av att någon misstänktes ha fått ersättning som han eller hon inte hade rätt till. Av dessa var 517 färdigutredda när rapporten skrevs och det är de som använts som underlag för beräkningarna. I 221 ärenden konstaterades fel- aktiga utbetalningar, varav 54 har polisanmälts. De 340 ärenden som inte var färdigutredda har antagits generera samma andel fel- aktiga utbetalningar och polisanmälningar som de utredda fallen. redovisar i rapporten skattningar av omfatt- ningen av felaktiga utbetalningar per förmån, baserat på de genom- förda slumpmässiga kontrollerna. Skattningarna redovisas i tabell 6.1. SOU 2008:100 Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott bedömning av omfattning av felaktiga 1 109 2 599 Källa: om felaktiga utbetalningar och brott mot socialförsäkringen – omfattning, risker och information. Enligt bedömningar i den nämnda rapporten kan de felaktiga utbetalningarna – som framgår av tabellen – sam- manlagt uppskattas ligga i intervallet 1,1 . De misstänkta brotten mot socialförsäkringen har av Försäkrings- kassan antagits ligga i intervallet 0,3 . Av IAF:s redovisning till regeringen framgår följande.2 Enligt IAF saknas det underlag för att kunna bedöma den totala omfattningen av felaktigt utbetald arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetskassorna upptäcker och återkräver felaktigt utbe- tald ersättning i en omfattning som när rapporten skrevs uppgick till av den totalt utbetalda ersättningen. Omfatt- ningen av upptäckta felaktiga utbetalningar hade ökat jämfört med . 2 IAF:s rapport till regeringen . Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott 2006 återkrävdes felaktigt utbetald arbetslöshetsersättning till ett belopp om jämfört med och . Mot bakgrund av de möjliga orsaker till felaktiga utbetalningar som beskrivs i rap- porten, och det mörkertal som finns när det gäller arbetslös- hetsersättning som utgått till personer som haft bl.a. svarta inkomster, bedömer IAF att de faktiska felaktiga utbetal- ningarna ligger på en väsentligt högre nivå. I rapporten redovisar IAF indikatorer på att arbetslöshets- kassorna skärpt kontrollen av försäkringsreglerna och enligt vad IAF anför är det sannolikt att mörker- talet kan ha minskat. pekar IAF på att regelsystemens utformning har betydelse för felens omfattning, såsom omfattande och komplicerade krav på uppgifter som ska lämnas i arbets- givarintyg. Arbetsförmedlingen (tidigare AMS) Dåvarande () anförde i återrappor- tering till regeringen bl.a. följande. Inom () genomförs bedömningar av riskerna för felaktiga utbetalningar på olika sätt. Bedömningarna görs dels genom traditionell riskanalys där systematiska risk- värderingar och prioriteringar genomförs, dels med iakttagelser från interna och externa granskningar, med stöd av interna upp- följningar och erfarenheter i organisationen. Genomförda kontroller bygger enligt AMS i allt större utsträck- ning på sådana analyser och ingår i olika kontrollplaner som även dessa är under uppbyggnad inom AMV. AMS insatser kan delas upp på handläggning inför beslut och kontroller efter beslut. Kontroller efter beslut är enligt vad AMS anför omfattande och av skiftande karaktär. Kontroller genomförs såväl inför som efter utbetalningar för att undvika felaktiga utbetal- ningar. Fel som upptäcks under handläggningsprocessen utreds och åtgärdas. Det innebär enligt AMS att kontroller och rutiner samt information förändras vid behov när eventuella systemfel upptäcks. AMS gör bedömningen att felaktiga utbetalningar är av ringa omfattning, eftersom antalet faktiskt upptäckta fel efter utbetal- ning är få. Omfattningen skiljer sig inte mycket utan Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott är relativt stabil. Som grund för sin bedömning redovisar AMS statistik över återkrav avseende anställningsstöd inkl. utbildnings- vikariat och offentligt skyddat arbete, köp av arbetsmarknadsut- bildning m.m., lönebidrag och bidrag till m.m. Av de belopp som totalt utbetalades i dessa tre kategorier återkrävdes , respektive . CSN redovisade i en rapport till regeringen omfattningen av de felaktiga utbetalningar som kan styrkas med underlag baserat på statistikuppgifter och stickprovskontroller. Studiemedel betalas ut i förskott. Besluten baseras på den studerandes avsikter och planer att studera. De studerande gör en rad antaganden i samband med sin ansökan om studiemedel, exempelvis om vilken utbildning, och i vilken takt han eller hon kommer att studera och om vilka inkomster han eller hon kommer att ha. Sådana antaganden från den studerande som ligger till grund för ansökan kan bara kontrolleras i mycket begränsad omfattning. Den studerandes förhållanden kan föränd- ras. Det kan då visa sig i efterhand att det beviljade beloppet var för stort. Förskottsutbetalningar innebär därför att det inte är möjligt att vid utbetalningstillfället kontrollera om den studerande har rätt till hela det utbetalda beloppet. CSN redovisade också statistik över återkrav av studiemedel. Av de belopp som totalt utbetalades som studiemedel återkrävdes . Detta motsvarade av utbetalt belopp. Förutom återkrav, som innebär konstaterade felaktiga utbetal- ningar, redovisade CSN resultatet av den granskning av före- komsten av fel och fusk inom studiestödet som genomfördes . CSN fann då, vid stickprovskontroll, att av de sökande inte hade rätt till tilläggslån på grund av att deras inkomst var för låg (tilläggslån ges till personer som före studierna hade höga inkomster). Om andelen fel skulle vara densamma skulle det innebära att betalats ut felaktigt. Vid samma undersökning granskades även före- komsten av intygsförfalskningar och felaktiga uppgifter inom beviljandet av studiemedel för studier utomlands. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott ställdes att det med 95 procents säkerhet kunde finnas felaktiga uppgifter i mellan av ärendena. Den ekono- miska risken är enligt CSN svårbedömd men kan uppgå till miljon- belopp. 6.1.4Omfattningen av brott i särskilda förmånsslag och dess föregångare () har genomfört ett flertal undersökningar avseende omfattningen av utbetalningar som kan misstänkas bero på brott. Undersökningarna har avsett särskilt utvalda förmånsslag. genomförde en riktad kontroll av aktivitetsstöd. Resultatet redovisades i Rapport om felaktiga utbetalningar inom aktivitetsstödet (). Kon- trollen visade att av de kontrollerade hade lämnat uppgifter i försäkran för aktivitetsstödet som helt eller delvis inte överensstämde med uppgifter från anordnaren. Det innebar enligt vad som anfördes i undersökningen att av det totala antalet utbetalda dagar grundat sig på felaktiga uppgifter. Mot denna bakgrund beräknades att felaktiga utbetalningar i aktivitets- stödet beräknat på ett helår skulle uppgå till mellan 54 miljoner och . En motsvarande kontroll gjordes 2004 och visade liknande resultat. genomförde bl.a. det dåvarande RFV ett projekt med syfte att klarlägga och ange omfattningen av fusk inom sjukpenningförsäkringen. Studien redovisas i rapporten i sjukpenningförsäkringen (). I undersökningen prövades tre olika metoder för att få belägg för eventuellt fusk: hembesök, jämförelser av registeruppgifter avseende taxerad inkomst samt uppföljning av impulser, exempelvis anonyma anmälningar. Endast med den sistnämnda metoden fann RFV misstänkt fusk som ledde till polisanmälan. I slutrapporten anges att det kan ha funnits flera orsaker till att det inte gick att belägga fusk i någon större omfattning, bl.a. att metoderna för att undersöka omfattningen var otillräckliga. –2005 genomfördes särskilda kontroller för att bedöma omfattningen av fusk i den tillfälliga föräldrapenningen. I dessa undersökningar uppskattades att 6 av den till- fälliga föräldrapenningen betalades ut på felaktiga grunder. I den senaste av dessa undersökningar bedömde att av SOU 2008:100 Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott det sammanlagda beloppet på som betalades ut i tillfällig föräldrapenning , hade eller betalats ut felaktigt. Av de totalt 877 500 föräldrar som använde den tillfälliga föräldrapenningen uppskattades att 138 000 hade lämnat felaktiga uppgifter som lett till minst en felaktig utbetalning. I rapporten tillades att det är rimligt att anta att en viss del av dessa felaktiga utbetalningar berott på oavsiktliga fel från arbetsgivare eller föräldrar. Försäkrings- kassan hänvisade till tidigare undersökningar där föräldrar och arbetsgivare getts möjlighet att korrigera felaktigheter, vilket lett till att ärenden där det skett felaktiga utbetalningar minskat med cirka en tredjedel. har vidtagit omfattande kontrollåtgärder avseende tillfällig föräldrapenning och senare studier tyder på att andelen felaktiga utbetalningar sjunkit. , lämnade (), på uppdrag av FUT-delegationen, en rapport avseende missbruk av tillfällig föräldrapenning för vård av barn. IFAU använde sig i studien av en informationsmetod där vissa individer på förhand informerades om att de skulle kontrolleras särskilt. Metoden kompletterades med kontroller hos, utöver arbetsgivare, barnomsorg, skolor och arbetslöshetskassor. Enligt studien var omfattningen av fusk i samband med utbetalning av tillfällig föräldrapenning betydligt större än vad tidigare undersökningar visat. Resultatet av undersökningen tydde på att av all utbetald ersättning härrörde från vad som benämns överutnyttjande (definierat som bidragsfusk eller miss- tänkta brott), vilket motsvarade felaktiga utbetalningar av tillfällig föräldrapenning för vård av barn med . På uppdrag av FUT-delegationen har BRÅ och genomfört en undersökning av fusk med arbetslöshetsersättning i kombination med vitt eller svart arbete eller studier (Fusk med a- kassa – Motiv, omfattning och åtgärder, rapport 2007:23). Rappor- ten bygger på telefonintervjuer med 1 691 personer som uppburit arbetslöshetsersättning och 12 djup- intervjuer med personer som själva fuskat eller har kunskap om någon som fuskat. betalades ut i arbetslöshets- ersättning. BRÅ och beräknar att av detta belopp betalats ut felaktigt till följd av att den arbetslöse arbetat svart. Det motsvarade 4–av Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott den totalt utbetalda ersättningen. En tredjedel av de personer som har intervjuats i BRÅ:s och undersökning har dock uppgett att de tror att mellan av dem som har fått arbetslöshetsersättning fuskar. Dessa antaganden saknar stöd i studien där uppgett att de själva fuskat med arbets- löshetsersättningen och arbetat svart. Även om siffran tros vara en underskattning finns det enligt BRÅ och inte belägg för att fusk förekommer i den omfattning som intervjupersonerna tror. Den spridda uppfattningen är enligt för- fattarna till rapporten ett problem eftersom upplevelsen av att många fuskar underlättar det egna fusket. Den som personligen känner någon som fuskar tenderar också att själv fuska. Av intervjupersonerna tror att en av orsakerna till att det betalas ut felaktiga ersättningar är att folk fuskar. BRÅ:s och slutsats är att många har uppfattningen att kontrollen är bristfällig och att upptäcktsrisken är låg. Det finns intervju- personer som menar att de enbart tar tillbaka sina egna pengar och att fusk med arbetslöshetsförsäkringen är mindre allvarligt än annat fusk och, som det uttrycks i rapporten, för att inte tala om oärliga politiker. Enligt författarna till rapporten leder dessa föreställ- ningar till att legitimiteten för välfärdssystemen minskar. Det leder i sin tur till att det finns risk för att förtroendet för samhället påverkas och därmed risk för minskad laglydnad. Uppgifter om antalet polisanmälningar och lagföringar kan ge en viss uppfattning om i vilken omfattning det förekommer felaktiga utbetalningar. I avsnitt 6.1.3 har utredningen redovisat vissa upp- gifter om antalet polisanmälningar och lagföringar vad avser bedrä- gerier mot och bidragsbrott. I detta avsnitt redovisas uppgifter om hur antalet polisanmälningar och lag- föringar utvecklats . BRÅ är statistikansvarig myndighet för brottsstatistiken. Sta- tistik om polisanmälningar avseende bedrägerier riktade mot väl- färdssystemen har fram endast funnits avseende bedrägeri mot . I och med införandet av bidragsbrottslagen (2007:612) kommer sta- tistik framöver att finnas avseende bidragsbrott mot Försäkrings- kassan, kommuner, Arbetslöshetskassorna och Arbetsförmed- Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott lingen samt bidragsbrott mot övriga i lagen angivna myndigheter (PPM, CSN och ).3 Även för statistik över brottsmisstankar och lagföringar. I viss utsträckning har de utbetalande myndigheterna själva uppgifter om antalet polisanmälningar. De uppgifter som redovisas från de sistnämnda myndigheterna är hämtade från FUT-delega- tionens ? (rapport 7) . för statistik över händelser som anmälts och registrerats som brott hos polis, tull och åklagare i landet. En dramatisk ökning av antalet anmälningar avseende brott riktade mot har skett . Nedan redovisade uppgifter avser bedrägeri, grovt bedrägeri och bedrägligt beteende samt bidragsbrott som har bedömts som ringa, bidrags- brott av normalgraden och grovt bidragsbrott mot Försäkrings- kassan. Tabell 6.2 Antal polisanmälningar avseende bedrägeri och bidragsbrott mot , åren 1998 2007 Källa: BRÅ:s officiella statistik. BRÅ för också statistik över antalet misstänkta personer. I statistiken redovisas de personer som efter avslutad utredning av polis, tull eller åklagare bedömts vara skäligen misstänkta för brott under ett kalenderår. Tabellen nedan avser skäligen misstänkta för bedrägeri mot . 3Beslut om införandet av nya brottskoder och borttagande av befintlig brottskod för bidragsbrott. 4I antalet anmälningar ingår såväl bedrägeri som bidragsbrott riktade mot Försäk- ringskassan. 5I antalet anmälningar ingår såväl bedrägeri som bidragsbrott riktade mot Försäk- ringskassan. Uppgiften är preliminär och avser första och . Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott SOU 2008:100 Antal misstänkta för bedrägeri mot Källa: BRÅ:s officiella statistik. har i årsredovisningen för redovisat följande uppgifter avseende bekämpningen av bidragsbrott. Cirka 10 000 brottsmisstankar som avser bedrägeri mot Försäk- ringskassan kom in till . inkom cirka 3 500 brottsmisstankar.6 Det har alltså skett en ökning med cirka 6 000 anmälningar. Enbart inkom 3 500 brottsmisstankar. inkom cirka 100 brotts- misstankar som avser den nya bidragsbrottslagen. Merparten av anmälningarna härrör från . Även vad som i årsredovisning benämns som antalet lagförda brottsmisstankar för bedrägeri mot Försäk- ringskassan har ökat. Med lagföringar avses att någon blivit åtalad, att ett strafföreläggande har utfärdats eller att åtalsunderlåtelse har meddelats. Antalet lagföringar för nu aktuell brottslighet var 1 2007, medan de uppgick till 2006. Motsvarande siffra för var 640. I en gemensam rapport från , och redovisas bland annat statistik över polisanmälningar.7 Redovisningen visar att antalet anmälningar om misstänkta brott inom socialförsäkringen har ökat kraftigt . Till kom det in 817 brottsmisstankar avseende bedrägeri mot Försäk- ringskassan . 6Åklagarmyndighetens siffror om brottsmisstankar avser endast de brott där en åklagare är förundersökningsledare, där det finns en misstänkt person och där åklagaren fattar beslut om åtal. Varje person som är misstänkt för ett brott utgör en brottsmisstanke. Ett ärende kan innehålla en eller flera misstänkta som var och en kan vara misstänkta för ett eller flera brott. 7Redovisning av uppdrag avseende gemensam strategi för att bekämpa bidragsbedrägerier, . Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott och 2007 var 1 580 respektive 5 485. har alltså antalet anmälningar ökat med . Antalet hos Försäk- ringskassan registrerade polisanmälningar avseende misstänkt brott var 749 samt 851 respektive 3 126 under motsvarande perioder . Antalet anmälningar per förmån redovisas i diagram 6.1. Diagram 6.1 anmälningar avseende misstänkt brott –2007 uppdelat på förmånsgrupper Källa: Redovisning av uppdrag avseende gemensam strategi för att bekämpa bidragsbedrägerier, , , , . Av diagrammet framgår att en särskild kontrollinsats av tillfällig föräldrapenning resulterade i en mycket stor ökning av antalet polisanmälningar. Den särskilda kontrollen innebar att Försäk- ringskassan gjorde en slumpmässig kontroll av ärenden före utbetalning. kontrolle- rades av ärendena. Fr.o.m. kontrollerades av ärendena på det sättet. genomförs den särskilda kontrollen inom ramen för den ordinarie handläggningen. fattade åklagare beslut rörande 2 468 brotts- misstankar avseende bedrägeribrott mot Försäkringskassan.8 Beslut 8 Observera att siffran avser beslut om misstankar. På s. 16 finns uppgifter om antalet inkomna brottsmisstankar. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott om lagföring fattades i 873 fall (). Antalet fall där beslut om lagföring fattades hade då ökat med jämfört med de två föregående åren. Resterande fall avskrevs till följd av bevisproblem () eller med motiveringen att den anmälda gärningen inte var brottslig, brottet var preskriberat eller annan motivering (). Lagföring innebär här att åklagare beslu- tar om åtal alternativt utfärdar strafföreläggande. Att antalet lagföringar inte ökat lika kraftigt som inflödet av anmälda brotts- misstankar beror till stor del på att ärendebalansen hos polis och åklagare har ökat kraftigt. Av senare framtagen statistik från framgår att tillfällig föräldrapenning var det förmånsslag som var föremål för flest åtal respektive strafförelägganden såväl som 2007. Fördelningen av åtal respektive strafföreläggande på olika förmåns- slag framgår av nedanstående diagram. Diagram 6.2 Åtal/strafföreläggande, Antalet fällande domar inklusive godkända strafförelägganden av- seende brott mot var enligt myndighetens egen statistik 2007. Motsvarande siffra för var 169. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott Polisanmälningar från övriga myndigheter och organisationer Enligt statistik från har kommunerna (januari ) lämnat in 328 anmälningar avseende brott enligt bidrags- brottslagen. har arbetslöshetskassorna gjort 368 anmälningar avseende sådana brott. Övriga myndigheter, som inte särredovisas i statistiken, har lämnat in 27 polisanmäl- ningar. FUT-delegationen har presenterat en rapport om vilka attityder till och värderingar avseende bidragsfusk och felaktiga utbetalningar som finns i samhället (Vem fuskar och varför – Om attityder till bidragsfusk i , rapport 6). Rappor- ten bygger bl.a. på såväl kvalitativa undersökningar (djupintervjuer) som kvantitativa undersökningar riktade till allmänheten.