sou · GVB360d8 · 2008-01-01 00:00:00 — I A2-scenariet ser man däremot ingen stagnation i produktionsökningen för björk som man gör för gran. Produktionsökningen för sitkagran är i B2-scenariet lägre jämfört med gran i södra och , som i övrigt har en identisk trend som gran (Figur 7). I A2-scenariet är skillnaden lägre jämfört med gran. Skillnaderna mellan sitkagran och gran kan bero på parameteriseringen, där fotosyntesparametrarna för sitkagran inte ger lika hög fotosyntsnivå som för gran och har en annan temperaturresponskurva (temperaturens inverkan på fotosynteshastigheten). Figur 7 Den transienta relativa produktionsökningen för tall, sitkagran och bok för B2- (vänster) och A2-scenariet (höger) i jämförelse med simuleringar med referensklimatet 1961 1990 Eftersom det är osannolikt att utbredningsområdet för sitkagran och bok sträcker sig över 63:e breddgarden, även i ett framtida klimat, redovisar vi inga data ovanför den breddgarden. Boken har ungefär samma produktionsökning som björken i södra och i B2-scenariet (Figur 7), dock med en svag svacka i mitten av seklet. Någon trolig förklaring har vi inte till svackan men kan ha uppkommit av att klimatet har påverkat boken på ett sätt som skiljer sig från de andra trädslagen, vilket i sin tur kan bero på parameteriseringen av bok. I A2-scenariet ökar boken kraftigt med en linjär trend (Figur 7) och är det trädslag som ökar mest i södra och . Produktionsskillnaden mellan B2- och A2-scenariet är högre för tall och bok i A2-scenariet sett över hela simuleringsperioden. Detta gäller även för gran och björk i norra , medan den i södra och är . I simuleringarna har vi använt oss av de transienta simuleringarna och några betydande produktionsnedsättningar vid extrema torrår har inte inträffat. Om extrema torrår inträffar efter varandra skulle det sannolikt ha en stor negativ effekt på produk- tionen. Vidare är parameteriseringen för frisk markvegetationstyp och minskad nederbörd (främst i ) skulle antagligen ha större negativ effekt på produktionen på exempelvis torra sandmarker. Dock är det vanligast att tall växer på dessa marker vilka är mindre känsliga för torka jämfört med gran och lövträdslag. På fuktiga (och blöta) marker är sannolikt den negativa effekten produktionen av minskat nederbördsklimat mindre jämfört med friska marker. Produktionpotential för biobränsle i ett framtida klimat skogsmarksareal är ca har en stående volym på sammanlagt 2600 miljoner m³ och med en årlig tillväxt på drygt 100 miljoner m³. har med andra ord en mycket stor potential att producera och ta ut biobränsle ur skogen. Möjligheterna kommer troligtvis att öka , då tillväxten ökar som en effekt av klimatförändringarna. Den aktuella tillväxten är störst i på 7 10 m³ ha-1, a-1 och minskar gradvis norrut till 2-4 m³ ha-1 a-1 i Väster- och (Figur 8). Figur 8 Aktuella tillväxten (m3 per ha och år) i , , , , , och . Detta går att räkna om till torrsubstans genom att använda sig av olika omräkningsfaktorer (volymfunktioner och Mark- lunds biomassafunktioner), som bland annat används för att skatta nationella förändringar av kolinlagring. Torrsubstans- halten för stam och GROT-andelen för våra tre domi- nerande trädslag gran, tall och björk är omräknat i Figur 9 (de tre översta Figurerna). Torrsubstansproduktionen är ca 3-5 Mg ha-1 a- 1 i och 1-3 Mg ha-1 a-1 i mellersta delar (de tre översta i Figur 9). I ett förändrat klimat, enligt SMHIs B2-scenarie, ökar biomassa- produktion med ca 15 (störst relativ ökning i norr) jämfört med dagens produktion. Använder vi oss av simuleringarna, base- rade på de transienta körningarna med B2-scenariet, kan vi skatta hur torrsubstansproduktionen för stam, GROT och rötter föränd- ras. Ökningen i absoluta tal är ca 0.5 0.9 Mg ha-1 a-1 i norra och 0.4-1 Mg ha-1 a-1 i . Figur 9 Skillnad i torrsubstansproduktion (Mg ha-1 a-1) i B2-scenariet jämfört med dagens klimat av stam (övre Figurer), stam + GROT (Figurer i mitten) och stam + GROT + rötter (nedre Figurer) för gran (vänster), tall (mitten) och björk (höger). Om vi leker med tanken att all merproduktion av stam och GROT kan användas för energiändamål skulle det innebära ca 19.5 Pg (Tabell 1) för hela , vilket motsvarar en energimängd på ca . Om vi ser till den sammanlagda merproduktion för våra nordeuropeiska grannländer i ett förändrat klimat är det lika mycket tillsammans som för , dvs ytterliggare 20 Pg (Tabell 1). Tabell 1 Data för olika länder i norra med avseende på land- och skogsmarksareal, stående volym för barr- och lövträd, samt merproduktion av stamved och GROT (Pg a-1) i ett förändrat klimat enligt B2-scenariet. Stam (Pg a-1) GROT (Pg a-1) Det är högst sannolikt att produktionspotentialen kommer att öka i stora delar av , förutsatt att klimatet i stora drag utvecklar sig i enlighet med scenarier. Om det växer 100 miljoner m3sk så kan den årliga tillväxten öka till över 120 m3sk om vi lyckas utnyttja den ökade produktionspotentialen. Den transienta pro- duktionsökningen är antagligen störst för att sedan avta. Skulle temperaturförändring bli större än i A2-scenariet är det inte säkert att produktionen skulle öka ytterligare, då skillnaden i produktionsökning är relativt liten mellan B2- och A2-scenariet. Nederbördsklimatet har en stor inverkan på produktionen i framförallt . Därför är det viktigt med tillförlitlig- heten i SMHIs scenarier när det gäller denna klimatvariabel. Extrem torka och återkommande torra somrar kan sannolikt leda till betydande produktionsförluster. Torrår i har visat sig leda till tillväxtnedsättningar hos framför allt medelålders och äldre bestånd och gran i sydöstra . Långliggande torkförsök i framför allt , där man leder bort en del av nederbörden vore intressant att starta upp för olika trädslag. När det gäller effekten av hur marken och utbudet av växtnäring kommer att påverkas av ett förhöjt temperaturklimat är det svårt att kvantifiera. Troligtvis kommer det leda till en betydande produktionsökning i framför allt i mellersta och norra delar. En effekt som ett förhöjt temperaturklimat kan ha är att granen blir vanligare i norra , där själva trädslagsbytet inne- bär en produktionshöjning. I kan man säkert köra gran en omloppstid till men det kan bli aktuellt att byta ut granen ifall medeltemperaturen ökar med 2 . Tallen förekommer i flera olika klimat och kommer antagligen klara sig bäst i av alla våra inhemska trädslag om det blir avsevärt torrare. Skogsskötseln kommer sannolikt att förändras på lång sikt i , med kortare omloppstider och anpassningar för att minimera olika skadeverkningar (storm, insekts-, svampan- grepp). och roll som skogsländer och producen- ter av skogsråvara inom EU kommer sannolikt att förstärkas om SMHIs scenarier blir sannspådda, då klimatförhållandena för skogsproduktionen kommer att försämras för stora delar av . Det är högst sannolikt att produktionspotentialen kommer att öka i stora delar av , förutsatt att klimatet i stora drag utvecklar sig i enlighet med scenarier. Om det växer 100 miljoner m3sk så kan den årliga tillväxten öka till över 120m3sk om vi lyckas utnyttja den ökade produktionspotentialen. Effekter av förändrat klimat på produktionsekonomin vid granproduktion I föreliggande kalkylexempel räknar vi med två olika produktions- scenarier, (gran ) respektive (gran norra ) produktionshöjning . Markens bördighet brukar mätas med hjälp av ståndortsindex vilket är den höjd som de högsta träden i beståndet når . En relativt bördig gran- mark, vilken är vanlig i , kan ha ståndortsindex G30 vilket innebär att de högsta träden blir . För en mindre bördig granmark med ståndortsindex G22 blir de högsta träden 22 m . Ståndortsindex kan sedan räknas om till bonitet eller produktionsnivå vilket anger medelproduktion i m³ ha-1 a-1. Genom att beräkna den höjning i ståndortsindex en viss produktionsökning p.g.a. förändrat klimat kan sedan produktionsmodeller användas för att beräkna framtida intäkter och kostnader. Vi har antagit att ökningen av SI sker linjärt (Figur 10). Vid en transient produk- tionshöjning för gran i norra innebär att en G20 blir en G24 (vänster i Figuren). Produk- tionshöjning på för gran i innebär att en G32 blir en G36 (höger i Figuren). Även om produktionen stagnerar i slutet av århundradet för gran i A2-scenariet blir ändå ökningen och har en liten betydelse för framskrivningen av tillväxten i denna analys. För varje beräknas en tillväxt med aktuellt SI som läggs till den tillväxt som ackumulerats . På så sätt fås en gradvis ökning av ståndortsindex och tillväxten. Totalålder (år) Totalålder (år) Figur 10 Klimatkorrigerat ståndortsindex vid produktionshöjning på grund av klimatförändring på respektive . I Figur 11 redovisas effekten av ovanstående klimatkorrigering av SI på gallringars och volymens utveckling för alternativet med en ökning av tillväxten med 23 respektive . Medelproduktionen för det klimatkorrigerade alternativet tillväxtökning för gran i blir högre än för det icke klimatkorrigerade alternativet. I norra blir medelproduktionen högre för gran i norra om tillväxtökningen antas bli (Tabell 2). Anledningen till att den relativa tillväxtökningen för beståndet blir lägre än vad tillväxtökningen anger är naturligtvis att ökningen av tillväxten sker gradvis . Under de första femårsperioderna har man nästan ingen tillväxtökning alls medan bestånden växer betydligt bättre i mitten och under slutet av omloppstiden. Det hade varit lätt att anta att tillväxtökningen skulle bli hälften av den antagna tillväxtökningen men granens tillväxtkurva gör att så inte blir fallet. Dels så är granens omlopps- tid kortare än så de bestånd som vi planterar får aldrig uppleva den antagna produktionsökningen . varierar granens tillväxt på grund av att bestånd i olika utvecklingsfas har olika tillväxt och är som högst vid 30 , det vill säga när effekten av klimatet på tillväxten endast är 30 av vad den kommer att bli . Volym (m3sk/ha) Totalålder (år) Övre höjd (m) Totalålder (år) Figur 11 Volymens utveckling och gallringar för G20, G24, G32 och G36 och för de klimatkorrigerade alternativen respektive ökning av produktionen . Ekonomin påverkades positivt särskilt för det norra alternativet (), där nuvärdet ökade och kassöverskottet jämfört med den ursprungliga produktionsnivån. I det södra alternativet () var ökade nuvärdet och kassaöver- skottet med 16 respektive . Anledningen till att ekonomin påverkades relativt sett mer än produktionen var att tillväxt- ökningen sker sent i beståndets liv och att det då producerades grövre träd. I och med att slutavverkningsbeståndet innehåller grövre träd blir inkomsten per kubikmeter högre eftersom grövre träd betalas bättre. Dessutom är det billigare att avverka grova träd än något klenare. Tabell 2 Medelproduktion, nuvärde och kassaöverskott för G20, G24, G32 och G36 och för de klimatkorrigerade alternativen respektive ökning av produktionen . För kassaöverskott, nuvärden och medelproduktion anges den relativa skillnaden till kontrollalternativet i kursiv stil. Medelproduktion m3/ha år) 6.1 (1.29) 5.4 (1.15) Nuvärde (kr/ha) 15 300 (2.43) 11 200 (1.79) Kassaöverskott (kr/ha) 1 690 (1.27) 1 550 (1.17) Medelproduktion m3/ha år) 13.0 (1.22) 11.6 (1.09) Nuvärde (kr/ha) 51 600 (1.29) 46.200 (1.16) Kassaöverskott (kr/ha) 3 200 (1.13) 3 110 (1.10) Sammanfattningsvis så visar ovanstående simuleringsstudie att produktionen i granskog som planteras blir klart högre än dagens produktion om klimatförändringen medför en kommande produktionsökning på 23 respektive . Ekonomin påverkas ännu mer av en klimatförändring än produktionen beroende på att ökningen av tillväxten i beståndets slutfas medför grövre skog som ger högre intäkter och är billigare att avverka. Effekten på nuvärdet ökar särskilt mycket i norra , vilket på lång sikt bör medföra kraftiga prisökningar på skogsmark. Potentiellt påverkas ekonomin ännu mer av en klimat- förändring än produktionen beroende på att ökningen av till- växten i beståndets slutfas medför grövre skog som ger högre intäkter och är billigare att avverka. Den potentiella effekten på nuvärdet ökar särskilt mycket i norra , vilket på lång sikt skulle kunna medföra kraftiga prisökningar på skogsmark. Risken för vindfällning under ett förändrat klimat har omfattande vindskador rapporterats för Europeiska skogar, med exempelvis 200 milj. m3 skog skadad (UNECE/FAO, 2000). skadades 100 milj. m³ skog (., 2005) varav ca 75 milj. m³ i (Skogs- styrelsen, 2006). Skadorna i uppkom i efter en storm 2005 och uppgick till nästan en hel svensk årsavverkning. Så omfattande skador på skogen har orsakats modernt svenskt skogsbruk av en enda storm (, 2005). Dessutom uppkom skador på kultur- minnen, byggnader, elförsörjningen, telefonnäten och väg- och järnvägstrafiken. Tio dödsfall från uppröjningsarbetet efter stormen och drygt 140 arbetsolyckor har rapporterats (Skogssty- relsen, 2006). Vind är den störningsfaktor som orsakar störst skador inom europeiskt skogsbruk (Schelhaas med flera, 2003). Skadornas omfattning varierar mellan år och situationer men omfattande skador har blivit allt vanligare . Klimatdata från senare tids milda och blöta år (1991–2005) i har jämförts med data från perioden –1990 (, 2006). Man kunde då konstatera att temperaturen ökat med närmare en grad och att nederbörden ökat i så gott som hela landet, om än inte statistiskt säkerställt för landet som helhet. En jämförelse mellan perioden –2002 och perioden –1990 visade att i synnerhet nederbörden hade ökat (+11 %) men också att temperaturen hade ökat, om än mindre påtagligt () (, 2004). Vad gäller vindklimatet har detta varierat i förhållandevis liten omfattning (, 2002; , 2004). Av Figur 12 framgår att det inte blivit vanligare med storm i (, 2002). Figur 12 Antalet dygn med beräknade vindhastigheter överskridande för , 1930-2002. Beräkningarna är baserade på lufttrycksmätningar gjorda i , och . Kurvan visar 10-års medelvärden. Modifierad från , 2002. Att klimatet blivit mildare och blötare minskar skogens stabilitet men kan sannolikt inte ensamt förklara varför det blivit vanligare med vindskador sedan början av perioden. har skogsbruket och därmed skogen förändrats på flera sätt som sannolikt bidrar till att förklara den ökade frekvensen omfattande skadetillfällen (, 2004; , 2006). En bidragande orsak torde vara att den stående volymen skog ökat. Det fanns alltså en ökande volym skog som kunde blåsa ner. Trakthyggesbruket introduce- rades på bred front och utgör nu den domine- rande skogsbruksformen i . I och med detta skapas hygges- kanter som kan exponeras för hög vindhastighet och som skapar turbulens (Saville, 1983; med flera, 2002; Gardiner med flera, 2005). Andelen gran i landskapet har dessutom ökat. Gran är förhållandevis känslig för vind (1975; Peltola med flera, 2000; , 2003; Valinger med flera, 2006). Det är därför sannolikt att skogsbrukets utveckling tillsammans med att klimatet blivit mildare (mindre tjäle) och blötare har medför att skogen blivit mera känslig för vind även om det kanske inte blivit vanligare med storm (, 2004). Att brukandet av skogen har gjort den mera vindkänslig innebär att vi kan påverka risken för vindfällning. Klimatförändringarna kan förväntas påverka risken för vindfäll- ning både direkt genom ett förändrat klimat, t.ex. genom ett ändrat vindklimat och ändrade tjälförhållanden och indirekt genom förändrade tillväxtbetingelser. Hur pass vindkänslig den framtida skogen kommer att vara påverkas av hur vi sköter skogen och vilka trädslag vi väljer. Tillgängliga regionala klimatförändringsscenarier för norra baseras på globala scenarier som ligger centralt inom spännvidden mellan olika klimatmodeller avseende global uppvärmning på tidsskalan (Rummukainen et al., 2004). Klimatet kan alltså tänkas förändras både mer och mindre än vad tillgängliga regionala scenarierna indikerar. Enligt dessa är det framtida vindklimatet för osäkert (Räsäinen et al., 2004), men det kan inte uteslutas att klimatet blir blåsigare. Ett blåsigare klimat skulle öka sanno- likheten för vindfällning om inte skogens känslighet för vindverkan minskas. Dessutom leder ett mildare och blötare vinterklimat till minskad stabilitet genom försämrad förankring av träden i marken, exempelvis genom minskad eller utebliven tjäle. Enligt med flera (2002) registrerades tjäle på ett djup av eller mer under 10 av i skogsmark på (64°14´N/19°46´Ö), , –1996 medan frekvensen av år med tjäle, tjälperiodens längd och mäktigheten av tjäle var större för mark utan skog. Enligt en modell baserad på mätdata från Svartberget och använd för att simulera utvecklingen av tjälföre- komst under ett förändrat klimat förväntas frekvensen av år med tjäle, tjälperiodens längd och mäktighet minska (G. , muntlig information 2007). Andra simuleringsstudier indikerar att tjälperiodens längd minskar för hela under innevarande århundrade men att minsk- ningen av snötäcket i södra ökar sannolikheten för tjäle mitt jämfört med (med flera, 2001). I centrala och norra indikeras det framtida snötäcket bli tillräckligt stort för att tjälens maximala årliga mäktighet ska minska. Beroende på hur stor temperaturökningen blir skulle alltså tjälens mäktighet kunna öka under ett förändrat klimat om snötäckets tjocklek avtar. Dessutom spelar skogens grad av slut- enhet roll för förekomsten av tjäle där stigande slutenhet medför minskad mängd snö på marken och därmed mera tjäle (med flera, 2006). Man kan påverka skogens känslighet för vindverkan genom hur man sköter skogen och genom vilka trädslag man väljer. Den ovan beskrivna förväntade ökningen av potentialen för biomassaproduk- tion skulle kunna medföra att träden blev vindkänsliga vid en lägre ålder. Detta skulle kunna medföra ökad risk för vindfällning genom en förlängd period under vilken träden befinner sig i vindkänslig fas så länge omloppstiden inte förkortas. Ökningen i potentiell biomassaproduktion förväntades bli störst i och skulle kunna leda till större användning av gran i . I så fall förväntas detta leda till ökad sannolikhet för vindfällning om inte skötseln anpassas. Förutom genom omloppstidens längd och genom trädslagsval kan sannolikheten för vindfällning påverkas genom rumslig planering, och genom skötselåtgärder, t.ex. gall- ringsingrepp, vilka kan påverka trädens höjd och form, antal stammar per ytenhet, och rotningsförhållanden. Exempelvis har förkortning av omloppstiden tillämpats i stor skala i för att därigenom minska risken för vindskador. För att skatta inverkan på sannolikheten för vindfällning av ett förändrat klimat för två geografiskt skilda fallstudieområden har ett antal modellstudier genomförts. Utifrån resultaten har diskussions- mässigt ett försök till extrapolering till andra delar av gjorts. Vi har använt oss av en serie datormodeller och regionala klimat- scenariodata framtagna av vid , för att beräkna sannolikheten för vindfällning –2040 och 2071–2100 för två fallstudieområden, ett i norra (Brattåker) och ett i (). Dessutom har vi utifrån resultaten från dessa studier sökt dra paralleller till andra delar av . Beräkningar har gjorts för två fallstudieområden; i samt Brattåker i (Figur 13, Tabell 3). Dess- utom bedömdes framtida riskbild för andra delar av landet. Figur 13 Lokalisering av två fallstudieområden i . Tabell 3 Geografiska data för två fallstudieområden. Storlek (ha) Både skogliga produktionsprognoser och underlag för beslut om skötselåtgärder baseras vanligen på empiriska tillväxtmodeller. Eftersom vi saknar erfarenhet av klimatförändringarna behöver modellerna modifieras eller bytas ut för att inte tappa precision under ett förändrat klimat. Datormodellen The () (med flera, 2005) (se Appendix 3) utvecklades för att stödja utvärdering av olika skogsskötselstra- tegier på landskapsnivå. FTM simulerar yttäckande skogens utveckling i femårssteg med skogsbeståndet som minsta geogra- fiska enhet. I beräkningarna tas hänsyn till potentiell förändring av biomassaproduktionen som beräknats med modellen BIOMASS, vilken beskrivs i appendix 2. FTM har modifierats så att ståndorts- index (SI) gradvis förändras i enlighet med resultaten från BIOMASS-körningarna allteftersom klimatet förändras. På så vis omsattes den potentiella förändringen i biomassaproduktion på grund av klimatförändringarna till potentiell förändring i tillväxt. Beräkningarna som gjorts i denna studie innefattade simulering av framtida skogstillstånd under olika klimatscenarier med hjälp av modellen. De simulerade framtida skogstillstånden utvärderades med avseende på sannolikheten för vindfällning med hjälp av modellen WINDA (, 2004) (se Appendix 4) (Figur 14). WINDA har anpassats för att kunna användas tillsam- mans med klimatscenariodata (, revision inskickad). Figur 14 Flödesschema för de simuleringar och beräkningar av sannolikhet för vindfällning (riskbild) som gjorts för fallstudieområdena och . De regionala klimatscenarierna har tagits fram vid , , med hjälp av deras regionala klimatmodell RCA3 som drivits med data från den globala klimatmodellen ECHAM4/OPYC3 och med återanalyserade och distribuerade observationsdata, ERA40 (Kjellstöm med flera, 2005). Klimatscenarier för två olika utsläppsscenarier, B2 och A2 (Nacicenovic och , 2000) har använts. Klimatscenariodata framtagna av vid med modellsystemet RCA3-ECHAM4/OPYC3 för pixeln över de centrala delarna av respektive fallstudieområde användes i beräkningarna (se Appendix 4). För vardera trädslagen gran, tall och björk togs faktorer för förändring i potentiell biomassaproduktion fram för två olika utsläppsscenarier, B2 och A2. Skogstillstånd baserade på fältinventeringsdata användes som initialt skogstillstånd för respektive fallstudieområde för simule- ringar under med som startår för simuleringarna såväl som för olika klimatscenarier. Genom att specificera skötsel- program beståndsvis och med hjälp av uppdaterade SI i FTM kunde framtida möjliga skogstillstånd genereras för respektive fallstudie- område. För varje skötselprogram specificerades föryngringsmetod, röjningsingrepp, gallringar, och föryngringsavverkning för att efterlikna svensk jägmästartradition. Gallringstidpunkter specifice- rades utifrån gallringsmallar (Anonym, 1985) och vid varje gallringstillfälle gallrades 25–av beståndets grundyta bort. Beståndet slutavverkades när årsmedeltillväxten understeg av den stående volymen. Gall- ringsuttaget i första gallring var något lägre för Brattåker. Skötsel- programmen specificerades för att uppnå trädslagsrena bestånd av tall, gran och björk inför föryngringsavverkning. Målträdslag valdes utifrån trädslaget med störst andel stammar initialt i respektive bestånd. Skötselåtgärderna i respektive simulering begränsades inte av rumsliga överväganden. Inga förändringar i markfuktighetsklass- tillhörighet eller markvegetationsklasstillhörighet antogs . Detta innebär att skötseln i smuleringarna genomfördes enligt samma principer som i dagens situation. De förändringar i skötseln som kunde noteras berodde på de föränd- rade försutsättninger, t.ex. vad gäller SI som skapedes i simule- ringarna. Inga aktiva förändringar av skötselprinciperna t.ex. i syfte att påverka risken för stormfällning genomfördes. Beräkningar beståndsvis av sannolikheten för vindfällning genomfördes med hjälp av den modifierade versionen av WINDA och olika vindklimatscenarier (Tabell 4). Under simuleringarna förekom ingen återkoppling mellan WINDA-utfall och skogstill- ståndet. Alla jämförelser mellan olika klimatscenarier gjordes , d.v.s. 2011–2040 eller 2071–2100. För Brattåker antogs att tjäle i marken under klimat- förhållanden motsvarande perioden –1990 medförde förbätt- rad förankring i marken varför sannolikhetsberäkningarna base- rades på beräknade värden för stambrott. För beräkningar under förändrat klimat och för alla klimatscenarier för baserades beräknade värden på det högsta av sannolikheterna för stambrott respektive rotvälta. Genomförda simuleringar för vardera fallstudieområdet. 2011–2040 och 2071–2100 2011–2040 och 2071 –2100 2011–2040 och 2071 –2100