sou · GWB362 · 2008-06-03 00:00:00 — Utvärdering av ()1997–2004, Forsk- ningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, 2004. av statlig verksamhet, Rapport 1, 2005. utvärdering av miljömål Miljömålen: nu är det bråttom!, 2008. Ett fristående utvärderingsorgan för utvecklingssam- arbetet, rapport på uppdrag av , 2004. , P., , J-E., Schick, A. Relationen mellan och myndigheterna, , 1:a uppl., 2002. Mundebo, I. Hur styrs staten?, doktorsavhandling vid , 2008. EU-prioriteringar för att nå miljömålen, rapport 5250, 2002a Framtidsstudier inom : vilka miljöfrågor lyfts fram?, rapport 5733, 2007a Kartläggning m.m. av strandskyddsbestäm- melserna, rapport 5185, 2002b. Kommunernas miljömålsarbete, rapport 5653. internationella arbete, rapport 5355, 2004a. Pröva eller inte pröva? : förslag till ändringar i för- ordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, rapport 5353, 2004b. Redovisning av mål för kompe- tensförsörjning 2003, Dnr 299-4150-02P redovisning av regeringsuppdrag JU2002/4715/PP, 2003. Svenska miljöprioriteringar i EU 2007-2009, rapport 5619, 2006. Tillsyn med framsyn: tillsyns- vägledning 2007-2009, rapport 5675, 2007b. Utblick-2 2007: om EU och internationellt arbete, Dnr 120-7101-07 U, 2007c. utredning (Dnr 800 4491-07), , D. FOI, Globala utmaningar och kunskapsluckor på miljöområdet, Manus 2007d. Viktiga miljöfrågor inför det svenska ord- förandeskapet i EU 2009: bedömning av möjliga insatser, rapport 5800, 2008. Årsredovisning 2001-2007 samt 94/95. , M. Eckerberg, K. Environmental Policy Integration in Practice: Shaping Institutions for Learning, Earthscan, 1:a uppl., 2007. , M., Eckerberg, K., , Å. Environmental Policy Integration and Changes in Governance in Swedish Energy and Agriculture Policy over two Decades, Ecologic: , 2007. Tre handlingsvägar för , Glesbygds- verket och ITPS, Dnr. N2007/7145/. Riese, B. Redovisning av uppdrag som förhandlingsman om miljö- garantin i bolagiseringen av . Premfors R., . , Liber, 1:a upplagan, 2007. Miljögifter från avfallsförbränningen – hur fungerar tillsynen?, RiR 2005:4. Miljömålsrapporteringen – för mycket och för lite, RiR 2005:1. Regeringens styrning av , RiR 2006:2. Salino, P., Faugert, S. Miljömålen – allas ansvar? Utvärdering, 2004. Hälsofrågor, en självklar del av miljöarbetet – Området hälsa i den fördjupade utvärderingen av de svenska miljömålen, 2007 (Artikelnr 207-103-8). Statskontoret Myndigheternas ledning och organisation, rapport 2004:9. geologiska undersökning Objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, rapport (dnr 04-2222/2008). kommuner och landsting Jäv och beroende, enkät om miljö och hälsoskydd i kommunerna 2007, SKL 2007. för svensk klimat- och miljöforskning, rapport 3:2008. , Å. regleringsbrev – ett SMART styrbe- slut? ur Processer i – sex fallstudier, Score Rap- portserie 2001:9. för miljö och utveckling Vår gemensamma framtid, red. , Prisma och , 1:a uppl., 1988. 2008:21: Stranden – en värdefull miljö. 2005:23: Ett förnyat strandskydd. 2007:28: Koncentration av länsstyrelseverksamhet. Miljövårdsberedningen Tillväxt och miljö i globalt perspektiv, Promemoria 2007:1. 1980/81:92, Ändring i miljöskyddslagen (1969:387). 1981/82:130, Förslag till ny vattenlag m.m. 1987/88:85, Miljöpolitiken inför 90-talet. 1990/91:90, En god livsmiljö. 1997/98:45, Miljöbalk, Del 1. 1997/98:45, Miljöbalk, Del 2. 1997/98:145, Svenska miljömål – miljöpolitik för ett hållbart . 2000/01:130, Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier. 2004/05:150, Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag. 2006/07:1, Budgetpropositionen . 2006/07:95, Ett utvidgat miljöansvar. 2007/08:78, En effektivare förvaltningsstruktur inom politik- områden med strategisk betydelse för nationell och regional konkurrenskraft. 2007/08:100, ekonomiska vårproposition. Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens skrivelse 2001/02:173: En samlad naturvårdspolitik. SOU 1978:80: Bättre miljöskydd I. SOU 1987:32: För en bättre miljö. SOU 1990:88: internationella miljösamarbete: Nya mål och möjligheter. SOU 1991:32: uppgifter och organisation. SOU 1993:27: Miljöbalk. SOU 1996:103: En skärpt och samordnad miljölagstiftning för en hållbar utveckling. SOU 2004:23: Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2004:100: Tillsyn: förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. SOU 2006:39: Ett utvidgat miljöansvar. SOU 2007:10: Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:75: Att styra staten – regeringens styrning av sin förvalt- ning. SOU 2007:79: Tre nya skolmyndigheter. SOU 2007:89: Rovdjuren och deras förvaltning. SOU 2007:107: Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. SOU 2007:111: En ny instansordning för mål enligt Plan- och bygg- lagen. SOU 2008:9: Transportinspektionen: En myndighet för all trafik. SOU 2008:31: Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering – handläggningsregler. SOU 2008:48: En utvecklad havsmiljöförvaltning. Direktiv /60/EG, Om upprättande av en ram för gemen- skapens åtgärder på vattenpolitikens område (Celex 32000L0060). Direktiv /108/EG, Om ändring av direktiv /96/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (Celex 32003L0108). Direktiv /35/EG, Om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (Celex 32004L0035). Direktiv 2000:62: Tydligare och effektivare statlig tillsyn. Direktiv 2006:123: Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation. Direktiv 2007:30: Översyn av svensk kemikalielagstiftning. Direktiv 2007:94: Ny instansordning för vissa miljöbalks- och PBL- ärenden samt ett samordnat dömande vid miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna. Direktiv 2007:125: En ny fiskelagstiftning. Direktiv 2007:138: Utredning av administration, organisering och kontroll av jordbruksstöden. Direktiv 2007:166: Myndighetsstrukturen inom livsmedelskedjan. Direktiv 2007:184: Tilläggsdirektiv till (M 2007:04). Fördjupad prövning av verk- Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall analysera verksamhet och redovisa ett underlag för regeringens fördjupade prövning. Utredaren skall, på grundval av en genomgång och analys av verksamhet, resurser och resultat och mot bak- grund av en omvärldsanalys, belysa behovet av att förändra myndighetens verksamhet när det gäller inriktning, mål och priori- teringar. Utredaren skall även belysa behovet av förändringar avseende de råd som finns inom myndigheten. Vidare skall utredaren belysa möjliga rationaliseringar och effektiviseringar, liksom eventuella behov av förändringar i ansvar och regeringens styrning av verksamheten. Utredaren skall lämna förändringsförslag i den mån sådana behövs. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Enligt sin instruktion (SFS 2001:1096) är central förvaltningsmyndighet på miljöområdet och skall vara pådrivande och samlande i miljöarbetet. Verkets arbete skall syfta till att främja hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimen- sionen. Därvid skall de av fastställda miljökvalitetsmålen och strategierna för att uppnå dessa vara vägledande. verket skall bidra med underlag och expertkunskap för det arbete på miljöområdet som regeringen bedriver nationellt och inter- nationellt. har ett övergripande ansvar för miljömålsfrågor och ansvarar för samordning, utveck- ling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om tio av de sexton miljökvalitetsmålen. skall vidare vägleda, samordna, följa upp och utvärdera miljö- och till- synsarbetet i förhållande till andra myndigheter och vid behov före- slå åtgärder för miljömålsarbetets, tillsynsarbetets och det övriga miljöarbetets utveckling. ansvarar för att samordna arbetet inom ramen för strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Inom verket finns en särskild nämnd, , och ett antal råd. Vissa fungerar som beslutsorgan medan andra är samverkans- och samrådsorgan. har nya råd knutits till verket. Miljömåls- rådet och Rådet för investeringsstöd inrättades , , Rådet för avfallsfrågor , Rådet för tilldelning av utsläppsrätter och . De sakanslag som disponeras av har mer än tredubblats . har ett antal övriga författningsreglerade upp- gifter, bl.a. inom områdena tillsyn och normgivning. Vidare har verket särskilda uppgifter i EU-arbetet och internationellt. har till följd av förändringarna inom För- svarsmaktens grundorganisation fått i uppdrag att utlokalisera 60 årsarbetstillfällen till . De verksamheter som lokaliseras till är skötsel och förvaltning av skyddade områden, friluftsliv och fysisk planering, drift och utveckling av styrmedel inom delar av miljöskyddsområdet, strategiska utvärderingar och analyser samt rovdjursforskning. Inom ramen för de 60 årsarbets- tillfällena ryms även det administrativa stöd som dessa verksam- heter kräver. redovisade ett underlag för för- djupad prövning (dnr M1999/5076/A). har arbetet på miljöområdet utvecklats. Delmål för miljöarbetet har beslutats av och en ny struktur för arbete med miljömål har införts. Enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.4) anger en gemensam målbild riktningen för arbetet i ett mål- och resultatstyrningssystem med syfte att uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle. Ekonomiska och rättsliga styrmedel med som central lagstiftning, marknadsbaserade styrmedel och frivilliga åtaganden bildar till- sammans med myndigheternas arbete utgångspunkten och en stomme för miljöarbetet i den nya strukturen. har sektorsansvaret för miljön och ekologiskt hållbar utveckling utvecklats. Sex myndigheter har ansvar för var sitt miljökvalitetsmål och ansvarar för tio. Arton myndigheter har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet. Behovet av samarbete och samordning i miljöarbetet har ökat. Arbetet inom EU liksom det internationella miljöarbetet blir allt viktigare för att genomföra den svenska miljöpolitiken. Behov av fördjupad prövning Förutsättningarna för att utöva sin roll som central förvaltningsmyndighet på miljöområdet har således för- ändrats . Att vara pådrivande och samlande i miljöarbetet innebär ett omfattande samarbete med andra myndig- heter på såväl central som regional nivå. Många av dessa myndig- heter har axlat viktiga roller i genomförandet av miljöpolitiken och flera av myndigheterna har sektorsansvar för miljön och ekologiskt hållbar utveckling. Den nya strukturen för arbete med miljömål ger förutsättningar för utvecklade arbetssätt och ett effektivare miljö- arbete. arbete med att genomföra miljöpolitiken innebär bland många andra uppgifter att ansvara för miljöövervak- ning, att bevaka tillämpning och att utfärda före- skrifter samt allmänna råd och annan vägledning. Arbetet har betydelse för bland annat myndigheter och näringsliv och efter- frågan på insatser är stor. Vidare skall verket bidra med underlag och expertkunskaper för det arbete på miljöområdet som regeringen bedriver nationellt och internationellt. Arbetet inom EU och internationellt har ökat i omfattning Behovet av samarbete med och stöd till myndigheter och andra aktörer har ökat och arbetet har blivit mer komplext i takt med att ambitionerna på miljöområdet höjts. Verkets uppgifter ställer höga krav på kompetens och samordning inom myndigheten. I sitt budgetunderlag har anfört att ökade resurser behövs för att klara verksamheten med bibehållen ambitionsnivå och kvalitet inom verkets hela ansvars- område, bland annat till följd av att förväntningarna på verkets medverkan i arbetet nationellt, i EU och internationellt har fortsatt att öka. anser i sin granskning av regeringens styrning av (RiR 2006:2) att regeringen i vissa viktiga avseenden inte förmått ge goda förutsättningar för att genomföra miljöpolitiken. pekar bl.a. på till- strömningen av regeringsuppdrag och EU-arbetet. Regeringen bedömer att en fördjupad prövning av Naturvårds- verkets verksamhet behöver genomföras för att ge underlag för en effektivare styrning av myndigheten. Utredaren skall analysera verksamhet, resurser och resultat och redovisa ett underlag för regeringens fördjupade prövning. Underlaget skall bl.a. innehålla en genomgång och analys av verksamhet jämfört med de uppgifter verket har enligt författning, enligt regleringsbrev och andra regeringsbeslut samt i EU-arbetet och internationellt, en analys av resurser, beträffande såväl ekonomi som kompetens och andra förutsättningar för verket att fullfölja sina uppgifter, och en analys och bedömning av om verkets hittillsvarande verksamhet och arbetssätt varit och är effektiva i förhållande till verkets uppgifter. Utredaren skall vidare göra en omvärldsanalys som belyser möjlig- heter och hinder för en effektiv verksamhet . Myndigheternas ansvars- och uppgiftsfördelning inom miljö- området skall särskilt studeras. betänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) skall vara ett underlag. Vidare skall utredaren hålla sig underrättad om arbetet i (Fi 2006:08) och Styrutred- ningen (Fi 2006:07). På grundval av sin genomgång och analys av verksamhet och mot bakgrund av omvärldsanalysen, skall utredaren belysa behovet av att förändra myndighetens verksamhet när det gäller inriktning, mål och prioriteringar. Utredaren skall även belysa behovet av förändringar avseende de råd som finns inom myndigheten. Vidare skall utredaren belysa möjliga rationali- seringar och effektiviseringar, liksom eventuella behov av föränd- ringar i ansvar och regeringens styrning av verk- samheten. Utredaren skall lämna förändringsförslag, inklusive förslag till författningsändringar, i den mån sådana behövs. Utredaren skall bedöma de långsiktiga budgeteffekter som förändringarna kan för- anleda samt föreslå finansiering för eventuella förslag. Samhälls- ekonomiska konsekvenser av förslag skall redovisas. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner, bl.a. näringslivsorganisationer. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Tilläggsdirektiv till Utredningen om Natur- vårdsverket (M 2007:02) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en utredare i uppdrag att analysera verksamhet och redovisa ett underlag för regeringens fördjupade prövning (dir. 2007:40). Utredaren ska enligt direktiven redovisa sitt uppdrag till regeringen . Utredaren ska redovisa uppdraget . uppgifter enligt lagar och förordningar I denna bilaga görs en genomgång av de arbetsuppgifter som är ålagda direkt i författningstext. En sådan genomgång kan bara ge en förenklad verklighetsbeskrivning. Den missar uppgifter som framgår indirekt i form av hänvisningar m.m. Den kan av givna skäl inte heller återspegla den verkliga tidsåt- gången för en kategori, som ju kan variera avsevärt beroende på faktorer som uppgiftens komplexitet, hanteringstid, massmedialt intresse osv.TPF1FPT Vidare har arbetet med de olika bidragsförord- ningarna lämnats utanför.TPF2FPT Utredningen menar emellertid att en genomgång som denna ändå ger ett slags grunduppfattning av vad som förväntas av från lagstiftarens sida. är nationell förvaltningsmyndighet på miljöom- rådet och ska vara pådrivande och samlande i miljöarbetet (1 § för- ordningen (2007:1052) med instruktion för , NV-instruktionen). Förutom i instruktionen, regleras verkets arbetsuppgifter i en mängd författningar på miljöområdet. 1TP PT På tar arbetet med de tio miljömålen och den internationella rapporteringen en stor del av resurser i anspråk utan att detta blir särskilt tydligt i redogörelsen. Bara den senare uppgiften uppges ta i anspråk. Även arbetet med att ta fram nya föreskrifter för implementeringen av EU:s s.k. ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) är omfattande. 2TP PT T.ex. förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag, förordningen (2003:133) om statsbidrag till friluftsorganisationer och förordningen (2003:262)om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram. av dessa är av givna skäl och dess förordningar. Även jaktlagstiftningen och lagen (2004:1199) om handel med utsläpps- rätter genererar många uppgifter. Samtliga dessa regelverk är till stora delar präglade av EG-rätten och de internationella konventionerna på miljöområdet. närmare uppgifter framgår av 2–6 §§ NV- instruktionen. Här klargörs att verket ska bidra med underlag och expertkunskap i regeringens arbete på miljöområdet, nationellt och internationellt. Myndigheten ansvarar för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information för tio av miljömålen. har även ett övergripande ansvar för samtliga miljömålsfrågor. Detta uttrycks i instruktionen genom följande, vida formuleringar. vägleda, samordna, följa upp och utvärdera miljö- och tillsyns- arbetet i förhållande till sektorsmyndigheterna och andra centrala, regionala och lokala myndigheter och vid behov före- slå åtgärder för miljöarbetets utveckling, bevaka allmänna miljövårdsintressen i mål och ärenden som handläggs hos myndighet och i domstol och därvid följa hur tillämpas, ansvara för genomförandet av miljöövervakning samt beskriva och analysera miljötillståndet och miljöutvecklingen, se till att kunskaperna om miljön och miljöarbetet görs tillgäng- liga och bevaka att miljöaspekterna blir en integrerad del inom alla sektorer i samhället, bevaka och verka för att avfallshanteringen är miljömässigt god- tagbar och effektiv för samhället, som den är enkel för konsumenterna, finansiera miljöforskning till stöd för verkets arbete, för statens räkning förvärva värdefulla naturområden, följa olika styrmedels effektivitet för att nå miljökvalitetsmålen, och analysera och väga in samhällsekonomiska, juridiska och internationella aspekter i fråga om åtgärder inom miljöområdet, bidra med analys-, metod- och kompetensstöd i det regionala tillväxt- och utvecklingsarbetet avseende miljöfrågor, se till att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas, svara för frågor om jakt och vilt enligt jaktlagstiftningen samt ha ett övergripande och samordnande ansvar vad gäller omgiv- ningsbuller. ska även medverka i det internationella miljö- arbetet, inbegripet det som bedrivs inom ramen för det globala utvecklingsarbetet. Man ska också svara för den internationella rapporteringen inom sitt ansvarsområde. Slutligen regleras i NV-instruktionen verkets organisation i så måtto att vissa särskilda organ anges som obligatoriska, nämligen tre beslutsorgan och sju rådgivande organ. Av de bestämmelser som reglerar dessa organ (10–33 och 35 §§ NV-instruktionen) framgår indirekt ytterligare arbetsuppgifter för verket. Så är t.ex. kanslifunktionerna för samtliga råd och placerade på . (1998:808, MB) är en utpräglad ramlagstiftning. Balkens syfte är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer kan leva i en hälsosam och god miljö. Målsättningen är vidare att skydda människors hälsa och miljön samt att värdefulla natur- och kulturmiljöer ska skyddas och vårdas och den biologiska mångfalden bevaras. Vidare tar balken sikte på att mark och vatten används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hus- hållning tryggas samt att återanvändning och återvinning med material, råvaror och energi främjas (1 kap. 1 §). är tillämplig på alla verksamheter och åtgärder av någon betydelse som kan påverka dessa skyddsintressen, oavsett om det är större näringsverksamheter över tiden eller privatpersoners dagliga beteende (2 kap. 1 §). har 33 kapitel, uppdelade i sju avdelningar. Fem avdelningar innehåller gemensamma bestämmelser; avd. I: Över- gripande bestämmelser, 1–6 kap.), Avd. IV: Prövning av mål och ärenden (16–25 kap.), Avd. V: Tillsyn (26–28 kap.), Avd. VI: Påföljder (29 och 30 kap.) samt Avd. VII: Ersättning och skadestånd (31–33 kap.). Till dessa kommer två avdelningar som gäller särskilda frågor. Avd. II: Skydd av naturen (7 och 8 kap.) och Avd. III: Bestämmelser om särskilda verksamheter (9–15 kap.). har ett fåtal bestämmelser där det direkt framgår sådana arbetsuppgifter som lagts på . De som ändå finns har med miljöbeslutsprocesser att göra. Så ska myndig- heter som upprättar en plan eller ett program på nationell nivå samråda med Naturvårdsverket.TPF3FPT Därutöver finns några rent processuella bestämmelser, varav den grundläggande ges i 22 kap. 6 §.TPF4FPT Här framgår att ska föra talan för att till- varata miljöintressen och andra allmänna intressen. Därutöver anges i att ansökningshandlingar ska sändas till Natur- vårdsverket,TPF5FPT att verket vid tillståndsprövningen av en verksamhet kan begära att tillåtlighetsfrågan hänskjuts till regeringenTPF6FPT och att verket kan begära omprövning enligt 24 kap.TPF7FPT Till detta kommer att utpekas som en av de myndigheter som utövar tillsyn under miljöbalken.TPF8FPT Verkets roll som nationell myndighet med ansvar för tillsynsvägledning utvecklas i den s.k. tillsynsför- ordningen (nedan).TPF9FPT Uppgifter enligt förordningar under vida tillämpningsområde och dess utpräglade ramka- raktär nödvändiggör preciseringar genom underliggande författ- ningar. Ett femtiotal förordningar sorterar under balken.TPF10FPT I 42 av dessa finns uttryckligen nämnt att ska utföra vissa arbetsuppgifter. Den följande genomgången av arbetsupp- gifter för är upplagd med utgångspunkt i fem av avdelningar. I den fjärde om prövningen av mål och 3TP PT 6 kap. 13 § MB. 4TP PT 22 kap. gäller ansökningsmål i miljödomstol, men genom en hänvisning i 19 kap. 5 § gäller paragrafen även vid tillståndsprövningar i kommuner och länsstyrelser. 5TP PT 22 kap. 4 § MB. 6TP PT 21 kap. 7 § MB. 7TP PT 24 kap. 7 § och 24 kap. 13 § MB. I detta sammanhang bör nämnas att enligt 6 § NV- instruktionen får väcka grupptalan enligt 32 kap. MB. 8TP PT 26 kap. 3 § MB. 9TP PT F (1998:900) om tillsyn enligt . 10TP PT En lista över dessa finns på Tillsyns- och föreskriftsrådets hemsida (). ärenden och den sjunde om ersättning och skadestånd finns inga förordningar av intresse. Avd. I Övergripande bestämmelser Första avdelningen innehåller regler om balkens mål och tillämp- ningsområde (1 kap.), allmänna hänsynsregler (2 kap.), regler om hushållning med mark- och vattenområden (3 och 4 kap.), miljö- kvalitetsnormer (5 kap.) och miljökonsekvensbeskrivningar (6 kap.). Hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. MB ska tillämpas vid prövning av tillstånd och ändrad markanvändning enligt balken och en rad näraliggande författningar (2 kap. 6 § andra stycket MB).TPF11FPT Regleringen bygger på att vissa områden anges som skydds- värda eller t.o.m. av riksintresse för olika ändamål. Områdena kan vara intressanta dels för olika verksamheter och åtgärder (t.ex. jord- och skogsbruk, industriproduktion, energiproduktion, kom- munikationer och mineralbrytning), dels för skyddsändamål (t.ex. naturvård och kulturmiljövård). Enligt förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden ska Naturvårds- verket inom ramen för sitt verksamhetsområde ha uppsikten över hushållningen av mark- och vattenområden.TPF12FPT Vidare har man till uppgift att informera länsstyrelserna om de områden som är av riksintresse för naturvård, kulturmiljövård och friluftsliv samt vattenförsörjning och avfallshantering.TPF13FPT Under 5 kap. MB om miljökvalitetsnormer och miljökvalitets- förvaltning sorterar fem förordningar.TPF14FPT Regleringen bygger i stor utsträckning på EG-direktiv och i detta sammanhang spelar Natur- vårdsverket en central roll. Många av de uppgifter som man har blivit tilldelad rör nationell informationshantering, dvs. att ta emot information från de operativa tillsynsmyndigheterna, att upprätta register av olika slag eller annars göra informationen tillgänglig för 11TP PT (1987:10, PBL), väglagen (1971:948, VägL), lagen om byggande av järnväg (1995:1649, JärnvägsL), lag om vissa rörledningar (1978:160, RörL). 12TP PT 1 § F (1998:896). § F (1998:896).