sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — anlöper fem snabbfärjor och två konventionella färjor från . Godset från och till Born- holm går dels direkt till Köge i , dels via den fasta för- bindelsen över via . får stora volymer import- varor från via och använder hamnen för för- sörjning av insatsvaror till monteringsfabriken av bussar i . Det finns också planer för containerlinje på sträckan – –. De nödvändiga volymerna saknas dock för till- fället för att etableringen ska komma till stånd. Hamnen har fyra roro-lägen och två färjeterminaler. Ett av färje- lägena har dessutom spåranslutning och betjänar den interna- järnvägstrafiken som har två dagliga anlöp. Hamnen garanterar 7,2 meters djupgående. Järnvägs- och väganslutningarna till hamnen är tillfredsställande, E65 går direkt till och det finns också möjlighet att ta sig till E4 via östra . Godstrafiken på järnväg störs ringa av per- sontrafiken till , det är kapacitetsbrist mellan och . är en sammanslagning av hamnför- valtningen och Ystads stuveri AB. Bolaget ingår i koncernen , som ägs av kommun. Hamnbolaget arrenderar marken av kommunen och en viss del av överskottet avsätts i en särskild hamnfond. Hamn är en bulkhamn som också hanterar containrar och hyr ut magasin. Bulkhantering står för av den totala hanterade volymen. Inom hamnområdet finns flera företag etab- lerade, bl.a. , Svenska Lantmännen, Knauf Danogips, , och Kristianstads- ortens . planerar Absolut att fördubbla sin produktion i . Med tanke på att ca 80 pro- cent av dessa volymer transporteras med sjötransport kommer detta att innebära ökade volymer i hamnen. Hamnen har en reguljär containerlinje till /med anlöp . Linjen opereras av Teamlines. Hamnens kaj är . Maximalt vattendjup är . mellan och håller dålig kvalitet, vil- ket begränsar hamnens möjligheter till järnvägstransporter. Dock går det blocktåg mellan och . Hamnbolaget och ägs av kommun () och privata intressenter (). Samarbete mellan hamnarna i Det finns inget formaliserat samarbete mellan hamnarna i . Hamnarna deltar via sin branschorganisation i arbetet i Regionala för och . Målsättningen med godstransportrådet är att utveckla dialogen med industri, speditörer och godstransportköpare för att hitta gemen- samma plattformar och skapa effektivare transportlösningar med olika trafikslag. I ledningsgruppen ingår förutom hamnrepre- sentanter även representanter för trafikverken, samt företag från och . CMP, hamn, hamn och har alla lämnat in ansökningar till Europeiska sjömotorvägspro- grammet: CMP:s ansökan handlar om utbyggnad av den norra hamndelen. Transnationella partners i projektet är Stadt och Köpen- hamns kommun. Hamns ansökan handlar om planer för förbättrade landanslutningar till hamnen. Ingen transnationell partner finns dock i ansökan pga. för kort beredningstid. Hamns ansökan handlar om investeringar i hamnen med hinterlandanslutningar till och . Trans- nationella partners är hamnen i och trafikministerierna i Mecklenburg–. ansökan handlar om utbyggnad i hamnen och i hinterland i och Swinousjcie. Transnationella partners i ansökan är Swinousjcie hamn tillsammans med Polferries och , dvs. de två färjerederier som opererar på linjen Swinousjcie–. Slutligt beslut om vilka projekt den kommer att stödja kommer tidigast . Beredningsprocessen pågår med som ansvarig myndighet. Fakta om hamnarna i Nedan presenteras i tabellform statistik om hamnarna i . SCB och Hamnar är statistikkälla om inget annat anges. Godsomsättning total över kaj (tusen ton) -23,6 Godsomsättning olja (tusen ton) % av total gods- Godsomsättning containrar (antal TEU) % förändring 2005–2006 Godsomsättning enheter (tusen ton) % av total gods- SOU 2007:58 Bilaga 2 Icke enhetsgods (tusen ton) % av total gods- Antal motorfordon export och import Nettoomsättning (tkr) -2,7 SOU 2007:58 Bilaga 2 Omsättning per anställd i hamnen (tkr) 12TP PT avser stuveribolaget. 13TP PT avser stuveribolaget. (, och ) Viktiga utvecklingsområden i det regionala utvecklings- arbetet ligger mellan tättbefolkade områden såväl i söder som i norr. Länet har också haft en befolkningsökning . Befolkningsökningen är koncentrerad till kust- området medan de inre delarna har haft en sämre utveckling. näringsliv är mycket mångfacetterat, länet är inte be- roende av vare sig någon särskild bransch eller något storföretag. Detta avspeglas i att ligger på tredje plats i landet vad gäller småföretagens andel av den totala sysselsättningen. Den spridda näringslivsstrukturen innebär därtill att utvecklingen är stabil och att sällan drabbas av strukturkriser och stora företags- nedläggningar. är småföretagen inte alltid så kunskapsintensiva och utbildningsnivån på arbetskraften i länets näringsliv ligger under riksgenomsnittet. Emellertid består stora delar av den stora in- flyttningen till av välutbildad arbetskraft, vilket kan ba- lansera utvecklingen. För att möta framtida utmaningar formulerar det regionala till- växtprogrammet för 2004–2007 behovet av koncentration av insatser. Tre insatsområden prioriteras: tillväxtområdena hälsoteknik, upplevelsenäring och livsmedel. Samtliga tre tillväxtområden bygger på de specialkompetenser och tillgångar som finns i . Exempel på detta är kustmiljöer för upplevelsenäringen, kulturtillgångar i form av kurortstradition för hälsoteknik och möjligheter att utveckla näringslivsstruktur i livsmedelsbranschen genom att satsa på företagande som förädlar finns nämligen en stor livsmedelsproduktion i Hal- land men få företag som förädlar denna. Vision – Det goda livet utgör grunden till det fort- satta utvecklingsarbetet i länet. Visionen antogs av Västra Göta- landsregionens regionfullmäktige . Visionen består av tre delar: Hållbar utveckling handlar om ekonomi, sociala frågor och miljö, och alla beslut som tas i regionen ska beakta samtliga dessa di- mensioner. De fyra generella perspektiv som ska genomsyra allt handlar om den gemensamma regionen, jämställdhet, integration och internationalisering. Huvuddelen av utvecklingsarbetet kommer att inriktas på de fem fokusområden som definieras i visionen: ett livskraftigt och hållbart näringsliv ledande i kompetens och kunskapsutveckling infrastruktur och kommunikationer med hög standard en god hälsa. Genomförandet av visionen utförs av den aktör som har ansvar för det aktuella området. Mål, strategier och åtgärder följs upp av oberoende utvärderare och uppföljning sker . Beträffande fokusområdet som handlar om infrastruktur och kommunikationer handlar formuleringarna om att är främsta transportregion och att investeringar i infra- struktur har avgörande betydelse – inte bara för regionens näringsliv utan även för näringslivet i nationen som helhet. Effek- tiva och säkra godstransporter tillsammans med snabb och säker kollektivtrafik har stor betydelse för tillväxt och utveckling. Länet eftersträvar att vara ett internationellt transportnav och att infrastrukturutbyggnaden ska bidra till hållbar tillväxt och kon- kurrenskraft för länet. Det regionala tillväxtprogrammet för –2007 – Hållbar värmländsk växtkraft – pekar på att ett gott ledarskap är en förutsättning för att fler mer välutbildade värmlänningar bidrar till en kompetensdriven tillväxt inom näringslivet. Fem insatsområden identifieras i tillväxtprogrammet: Kompetensen utgör navet i tillväxtarbetet. DessaT T fem insatsområden bygger i sin tur på ett femtontal strate- gier, och man har även identifierat ca 200 åtgärder och projekt. Det finns dock inte resurser att genomföra allt, därför måste en priori- tering ske och denna sker utifrån ett antal ledstjärnor: Infrastrukturfrågor i det regionala utvecklingsarbetet I länstransportplanen för –2015 pekas minskade pendlingstider ut som en central åtgärd. är ett pend- lingslän med stora flöden, inte minst från i norra läns- delen till . Transportplanen innehåller regionala priori- teringar enligt följande: Utbyggnaderna i huvudstråket längs kusten måste fullföljas genom ett snabbare färdigställande av för gods och persontransporter. De öst-västliga stråken mellan kust och inland måste utvecklas. De kompletterar huvudstråket längs kusten. Trafikeringen måste utvecklas. Detta gäller kollektivtrafik såväl som godstrafik på järnväg. Tillgängligheten till inklusive måste för- bättras, dels genom att flygplatskapaciteten i an- passas till efterfrågan, dels genom mer direkt järnvägstrafik via främst och . Den ekonomiska planeringsramen för perioden i är . De nord-sydliga kommunikationerna på vägsidan i är utomordentliga med E6 som viktigaste transportlänk. Be- träffande förbättringar av kommunikationer i öst-västlig inriktning med anknytning till hamnarna är följande projekt värda att nämna: – vägarna 26, 25 och 117 (den s.k. tvärleden ––) hamn – vägarna 154 och 150, förbifart i hamn – vägarna 41 och 153. Ombyggnad av med en ny sträckning förbi påbörjas , vilket för- bättrar tillgängligheten för tung trafik. Färdigställande av utbyggnaden av till dubbelspår är en förutsättning för att uppnå de regionala prioriteringarna. färdigställs etappen genom , medan etappen genom kvarstår. Därefter är dubbelspåret komplett. Den regionala infrastrukturplanen för –2015 beslutades av regionfullmäktige för . Den totala planeringsramen för perioden är ca . Av dessa är ca 3,3 miljarder avsatta till väginvesteringar i 38 projekt. Förutom de transportpolitiska målen har utgångspunkt- erna för urvalet varit att: tillgängligheten till Hamn och flygplats säkerställs vägförbindelser som binder samman och vidgar större ar- betsmarknadsregioner kommer till stånd angelägna investeringar är exempelvis vägar med hög trafik- belastning i kombination med låg standard. Det finns inga särskilda prioriterade projekt som har hamnens be- hov i fokus. Flera viktiga projekt finns däremot i de nationella planerna Dessutom kommer exempelvis den beslutade Partihalls- förbindelsen och utbyggnaden av väg 155 bidra till förbättrad fram- komlighet i vägtransportnätet som helhet, vilket i sin tur kommer att öka tillgängligheten till Hamn. Den ekonomiska ramen som finns angiven i Länsplan för regional transportinfrastruktur i för perioden –2015 är . I planen anges viktiga stråk för länet, där järn- vägarna –samt –pekas ut till- sammans med vägarna E18 samt vägarna 26 och 45. Dessa genom- gående kommunikationsstråk anser man vara allra viktigast för . Viktiga är också de större vägar som utgår ifrån . An- knytningen till där det finns potential för ökning av miljövänliga godstransporter direkt ut i finns också angivna i planen. I planen nämns den särskilda överenskommelse som gjorts med hjälp av en statlig förhandlingsman för Vänersjöfarten. Det finns förhoppningar i länsplanen att överenskommelsen ska bidra till för- bättrade konkurrensvillkor för sjöfarten och att arbetet i det nya näringslivsrådet för ska sträva efter samverkan mellan järnvägs- och vägtransporter. I planen anges en ny ringväg runt som ett önskvärt projekt men det finns inte med i planen. Denna ringväg skulle av- lasta och underlätta tillgängligheten till hamnen. Gemensamma utgångspunkter för hamnverksamhet – stora transportflöden inom länet är en transportintensiv region, i och med läget mellan två stora befolkningskoncentrationer. Omfattande genomfartstrafik och närheten till stora marknader medför en snabb utveckling av transportarbetet. Därför är transportnäringen en växande bransch, och flera företag har etablerat centrallagerverksamhet i . Vad som är viktigt att betänka i dessa sammanhang är att är ett utsatt område för bl.a. försurning och övergödning. Därför måste transportexpansionen ske hand i hand med miljö- förbättrande åtgärder. Enligt rapporten i HallandTPF14FPT finns en bild att mycket av transportarbetet i länet är transittrafik. Detta är delvis felaktigt, menar man i rapporten, eftersom inomlänstrafiken uttryckt i totalt transportarbete är dubbelt så stor som transittrafiken. kommer det mer gods till än vad som går från . Intressant att konstatera är att flödena till och från och är procentuellt sett större av länens totala flöden jämfört med flödena från och till och . och är således mer beroende av in- frastruktur än och . Även har haft representation i SydSams program- beredning för infrastruktur. De stråk som rör i denna ut- redning är E6/samt ett antal öst-västliga tvärför- bindelser, bl.a. Tvärleden mellan och . och – industri- och transportregion och näringslivsstruktur ställer tydliga krav på väl fungerande och kostnadseffektiva godsflöden. Av na- turliga skäl är godstransportflödena i regionen i hög grad kon- centrerade till Hamn; här finns också den största träng- selproblematiken. Det finns också en önskan om att förstärka tran- sportstråk väster om för transporter till och från Berg- slagen för att avlasta infrastrukturen kring . har till regeringen lämnat ett sam- manhållet regionalt underlag för infrastrukturen inför infrastruk- turplaneringen 2010–2019. I detta underlag anges att ett effektivt, tillgängligt transportsystem är viktigt för regionens utveckling som transport- och industriregion. Tillgängligheten till Hamn är angelägen. 14TP , 2007. Bilaga 2 SOU 2007:58 I hamnområdet finns det enda reparationsvarvet på Viktig trähamn med expansionsplaner på con- Ingår i West Seaports, störst i landet på hantering av sågade trävaror näst största hamn mätt i godshantering Petroindustrins hamnar, tredje störst på gods- hantering över kaj i Ingår i West Seaports; hanterar bulk- Sju kajer i ett bolag Hamn ligger vid utloppet av . Inom hamn- området finns terminal- och hamnverksamhet, varvsindustri samt lagring och distribution av jordbruksprodukter. De större verk- samheterna i hamnen är Lantmännen som importerar foder från egen kaj i hamnen, IMERYS som importerar bulkvaror till pappers- industrin och Falkvarv som är ett reparationsvarv. IMERYS och Lantmännen har stora fabriker i . Även har verksamhet på hamnområdet och om- lastar drycker från Carlsbergs bryggeri i till tåg; av godsomsättningen i hamnens kombiterminal är rela- terad till Carlsberg. Verksamheten ligger mitt i . Godset som hanteras över kaj består mestadels av jordbruks- och skogsbruks- produkter, sågade trävaror samt stål- och mineralprodukter. Upp- tagningsområdet omfattar närområdet, inland och västra delarna av . Det finns planer för en vindkraftspark i havet utanför Falken- berg, vilket kommer att innebära transporter över kaj i hamnen. Lantmännen och IMERYS har egna industrikajer i hamnen. arrenderar en kaj med roro-ramp men Lantmännens kaj används också vid behov. Reparationsvarvet har verksamhet i hamnen. Det finns ett behov av att omstrukturera hamnen och det finns förslag på att om- lokalisera reparationsvarvet för att förbättra hanteringen. Repara- tionsvarvet kan inte ta emot större fartyg än vad som görs , och det finns därmed har därmed begränsade möjligheter att ut- vecklas. På hamnområdet finns järnvägsspår med koppling till . Önskade anslutningar till hamnen utgörs av ett triangelspår och en ny sträckning av industrispåret norr om ham- nen och ny rangerbangård. Väganslutningen till E6, E20 och vägar mot inre fungerar tillfredsställande. Det finns stora behov av förbättringar på sjösidan, mest för att reparationsvarvet ska kun- na ta in större fartyg. Det finns därför behov av att förbättra och bredda hamninlopp, farled och vändplats. Även vid en flytt av re- parationsvarvet behövs farledsförbättringar. bedriver hamnverksamhet och tredjepartslogistik i Hamn. Stuveri- och terminal- verksamheten har bedrivits i privat regi , och invest- eringar i kranar och annat som gjorts av företaget har effektiviserat hanteringen i hamnen. är klassad som TEN A-hamn och som riks- intresse av . Hamnen är belägen i utlopp, utanför tätort. har ett antal företagsetableringar inneburit större underlag för hamnen. Exempel på viktiga nyetableringar är en maltfabrik som producerar närmare huvud- sakligen på export samt Biltemas centrallager avseende varor från till den nordiska marknaden. Biltema planerar dessutom att bygga ytterligare två lager inom hamnområdet – ett för bil- vårdsprodukter och ett för varor som importeras från . Hamnen är en fullservicehamn som hanterar såväl containrar, rullande enheter, oljor, stål och bilar som traditionellt styckegods och bulk. I övrigt är huvudsakligen en trähamn, kör 20 järnvägsvagnar till hamnen och en översjö- transport till angör . Hamnen hanterar 2–3 containeranlöp . Fullt utbyggd kommer hamnen att hantera varor till Biltema motsvarande 7 000 TEU. Bland annat går containertrafik med Biltemas varor till . Hamnen har fyra roro-ramper och ett antal kranar för att han- tera lolo-gods. Det maximala vattendjupet är . I hamnen finns stora terminalytor med rangerbangård och E6/E20 i nära anslutning (). Kommunen planerar också en ny direkt anslutning från E6, den s.k. Södra infarten. Arbetet med detaljplan pågår. Till ansluter industrispår till kaj – anslutningen är . inåt landet, Halm- stad–Nässjö-banan, är enkelspårig och icke elektrifierad. har inga planer på att elektrifiera banan . hamn drivs av ett bolag, och som ägs av kommun () och i övrigt av näringslivet. Hamn är en TEN–A-hamn som är utsedd till riksintresse enligt . Hamnen har en färjeterminal som opereras av . Färjorna går till och med färjorna kommer av det gods som går över kaj i hamnen. Hamnen har sin bas inom skogs- och stålindustrin med skogs- relaterade godsslag, huvudsakligen sågade trävaror, pappersmassa, massaved och sågtimmer. Hamnen är störst i landet på hantering av sågade trävaror. Det huvudsakliga flödet av skogsprodukter kom- mer från som ägs av och Vida- koncernens sågverk i . Delvis går dessa transporter via järnväg. Det finns också containerhantering i hamnen; består denna av två linjeanlöp . Hamnen har en färjekaj med roro-ramper. Man hanterar stycke- gods och olja på separata kajer. Maximalt djupgående är men man har planer på muddring ner . Anslutningarna till hamnen är hyggliga, med E6 i närheten. Väg 153 som går i västlig riktning in i är däremot bristfällig. Hamnen planerar att bygga en kombiterminal på hamnområdet. Det finns även planer på en ny godsbangård i , där anslut- ningen ska gå via en järnvägstunnel under centrala . Anslutningen till är tillfredsställande, däremot finns det mycket att göra på Viskadalsbanan med sträckning från till . Bland önskade åtgärder är möjlighet till högre axeltryck. har prioriterat banan som en möjlig sträck- ning för avledningstrafik från Västra stambanan och Västkust- banan. Hamnområdet förvaltas av den kommunala förvaltningen. Ter- minal , som ägs av () via moderbolaget , hyr större delen av an- läggningen genom förvaltningsavtal. hyr också en mindre del av anläggningen av kommunen för sin färjetrafik. Samarbete mellan hamnarna i I konkurrerar hamnarna ofta om samma gods på en lokal marknad. Mellan Hallandshamnarna finns därför inte något eta- blerat samarbete . Jämfört med de stora hamnkoncentra- tionerna i och är godsomsättningen i Hallandshamnarna relativt blygsam. Dock är avstånden så korta att om man betraktar som ett hamnområde omsätter ham- narna tillsammans mer gods än Hamn.TPF15FPT Det geografiska läget gör att söker sig söderut för samarbete och norrut. Hamn samverkar således med och hamnar inom ramen för West . Avtalet slöts 1999 och tanken bakom var att skapa ett komplett västsvenskt hamnkoncept som kan klara allt typer av gods. I praktiken har varje hamn specialiserat sig på en egen nisch i förhållande till de andra samarbetshamnarna. har till följd därav koncentrerat sig på containerhantering medan och tar hand om torrbulk och styckegods. Enligt uppgift från Terminal West har detta bidragit till en volymökning för ham- nen med 10–. Samarbetet omfattar också möjlighet att TP PT Godsflöden i , , 2007. låna ut personal mellan hamnarna för att hantera arbetstoppar. har ännu inte på samma sätt något etablerat sam- arbetsavtal. är en TEN–A-hamn som är utsedd av att ha särskilt riksintresse. Industrikajen är största oljehamn. I hanteras så gott som enbart olja. De stora råoljetankfartygen lossar sina laster från de olika oljeproducerande delarna av världen och efter raffineringen skickas de färdiga olje- produkterna ut i produkttankfartyg. kom av oljan till Preemraffs raffinaderier i och från , från och ca 4 från . Övriga länder står för . av den olja som producerades i raffinaderiet 2005 exporterades. Den mängd drivmedel som är möjlig att raffinera i Preemraff begränsas av tillstånd enligt till . Raffinaderiet har expanderat i ökad produktionskapacitet. Det planeras också för en större investering i en s.k. coker för uppgradering av tyngre eldningsoljor till fordonsbränsle (diesel). Detta kommer att innebära en ökning av fartygstransporter till och från raffinaderiet samt mer transport av produkter till och från . I finns ett kluster av petrokemisk industri som är beroende av leveranser av oljeprodukter från (se vidare beskrivning av ). Alla kajanläggningar ägs av men farleden och vattenområdet är en del av allmänna hamn. fusionerades raffinaderibolagen med . (För information om omkring- liggande infrastruktur hänvisas till beskrivningen av hamn.) Hamn är utsedd TEN A-hamn och har riksintresse en- ligt . Hamnen hanterar containerberett gods, roro, olja, fordon och passagerare. I hamnen finns också logistik- och lagerverksamhet samt järnvägsverksamhet. Hamnen har regelbunden linjetrafik till ett antal europeiska de- stinationer och är framför allt den enda hamnen i med transoceana anlöp av containerfartyg. Denna trafik fraktar containrar från . är en stor omlastningshamn för transitgods som varken har som start- eller slutdestination. Ett exempel på denna nya roll är att Hamn fungerar som omlastningshamn för SECU-boxar (specialbyggda containrar) från ; hamnen hanterade tidigare mest svenska boxar som kom med båt eller tåg till för omlastning. I lastas boxarna om till större fartyg som fortsätter i en slinga till Zeebrügge i och Tibury eller i Stor- . Hamnen har åtta hamndelar – Arendalshamnen, Skandia- hamnen, Älvsborgshamnen, , , Rya- hamnen, Innerhamnarna och Cityvarvet som tillsammans har 151 kajer. Vid oljekajerna är det maximala vattendjupet och i container/roro-hamnarna . I den inre hamnen är det maximala vattendjupet . Tillsammans med har Hamn genom- fört betydande farledsförbättringar och muddringsarbeten. Sjö- fartsverket har bidragit och Hamn av den totala investeringsvolymen på . Arbetet stod färdigt . Hamnen har etablerat 22 järnvägspendlar till orter i och , enligt konceptet kallat RailPort. Denna verksamhet ex- panderar oavbrutet och planen är att ha etablerat 31 pendlar, varav två till och resten till orter i . Det är huvudsakligen containrar som transporteras på dessa pendlar. För att åstadkomma detta har en bangård anlagts i hamnen och elek- trifiering av har skett, till en del finansierat av hamnen. Angelägna förbättringsområden just nu är väg 155 och nära an- slutningar ut till hamnen samt en ny kombiterminal utanför hamn- området. Det finns även behov att förbättra trafiksituationen i som helhet och därmed också tillgängligheten Exempel på vägar som behöver förbättras är E6, E20 samt . Hamn är ett aktiebolag . Bolaget äger hamnterminalernas mark och delar av marken där logistikcentrum finns. Bolaget ägs (), och bolaget äger i sin tur i . Hamn är en TEN–A-hamn och är utsedd till riksintresse av . Hamnen är också reservhamn för Vänertrafiken vid hinder i . Från hamnen transporteras främst skogs- produkter, och virket kommer till största delen från och . Sammanlagt tar emot virke från 69 orter i och . Av exporten är ca två tredjedelar papper, ca en tredjedel virke och en liten andel övrigt. Importen via hamnen är pappersmassa, krita och diverse produkter. Balansen i flödena över kaj är drygt ut och drygt in. Hamnen hanterar såväl containrar som bulk. Hamnen har linjetrafik som dellastas i med destinationer i och . Dessa linjer opereras av Torline. Sam- skip opererar en linje mellan och tyska hamnar, går från till och Stavangerske går till . Krita kommer från och massalossning m.m. kommer från olika ursprungshamnar runt om i världen.