sou · GWB374 · 2008-07-04 00:00:00 — Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Delegationen mot felaktiga utbetalningar Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Betänkande av Delegationen mot felaktiga utbetalningar SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en delegation med uppdrag att utgöra ett samverkansorgan för åtgärder mot felaktiga utbetalningar från de offentliga försäkrings- och bidrags- systemen. I uppdraget ingick också att lämna förslag till enhetliga metoder för att på en övergripande nivå mäta omfattningen av oegentligheter samt lämpliga mål och resultatindikatorer för arbetet med att minska sådana företeelser. förordnades vice överåklagare till att vara ord- förande i delegationen. anställdes som huvud- sekreterare. Hon entledigades och ersattes av , sekreterare . Som sekreterare anställdes också (), () samt (). anställdes som kanslisekreterare (). En förteckning över delegationens ledamöter och experter bifogas. Delegationen har antagit namnet Delegationen mot felaktiga utbetalningar (FUT-delegationen). Delegationen har tidigare redovisat följande rapporter: Från risk till mål och resultat Orsaker till felaktiga utbetalningar av ekonomiskt bistånd från kommunerna Riskhantering inom trygghetssystemen – vägledning från FUT-delegationen Anmälan vid misstanke om brott mot trygghets- systemen – vägledning från FUT-delegationen Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetal- ningar från trygghetssystemen Vem fuskar och varför? Om attityder till bidragsfusk i Vad kostar felen? Omfattning av felaktiga utbetal- ningar från trygghetssystemen Rapport 8: Hur tryggar vi trygghetssystemen i ? Orsaker, omfattning, attityder och kontroller – en jämförelse mellan de nordiska länderna Hur tryggar vi trygghetssystemen? Varför söks inte anvisad plats? Delegationen överlämnar sitt betänkande Rätt och riktigt – Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2008:74). Uppdraget är härmed slutfört. Förteckning över delegationens ledamöter och experter Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) 1 lades ned, efter regeringens beslut . finns delar av verksamheten vid andra myndigheter. Bland annat har , i samarbete med länsstyrelserna, tagit över ansvaret för flykting- mottagandet. 2 Migrationsfrågorna, som tidigare hanterades av UD, flyttades över till efter regeringsskiftet . Förslag till lag om ändring i bidragsbrottslagen (2007:612) ................................................................................ 2Förslag till lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från 3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:761) med instruktion för Området felaktiga utbetalningar och delegationens Förutsättningar för arbetet...................................................... 2.1Välfärdssystemen är inte utformade för att underlätta kontroll och hindra felaktiga utbetalningar............................ 2.2Underlagen för bedömning av omfattningen av felaktiga utbetalningar behöver förbättras............................................. Det finns en alltför hög acceptans för bidragsfusk ................ Kontrollarbetet måste effektiviseras ....................................... Regeringens styrning 2006....................................................... Utvecklingen av regeringens styrning..................................... Riskhantering och gemensamma riskanalyser ........................ Underlag om felaktiga utbetalningar ...................................... Kontroll av kontrollverksamheten .......................................... 3.7.1 Regeringens styrning av samordnade Mål för informationsinsatser...................................... Myndigheternas, kommunernas och Gällande förordningar angående kontroller ......................... Ytterligare åtgärder bör vidtas............................................... 4.3.1 Information, utbildning och samverkan.................... 4.3.2 Ett utvecklat IT-baserat handläggarstöd ................... 4.3.3 Insatser för att förhindra och upptäcka interna Förslag till regeländringar .......................................... Förbättrade uppgifter om inkomst ....................................... 5.1.1 Månadsvisa uppgifter om löner på individnivå ......... 5.1.2 Gemensam funktion för utbetalningskontroll innan utbetalning från välfärdssystemen................... 5.1.3 Särskild skattekontroll i fler branscher ..................... 5.2 Förbättrade uppgifter om boende......................................... 5.2.1 får besluta om bosättningskontroll i 5.2.2 Folkbokföringen får direktåtkomst till uppgifter i 5.3 Kontroll av förmögenhet....................................................... 5.3.1 Skärpta krav på den sökande att lämna uppgifter 5.4Underrättelseskyldighet för kommunerna vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ..................................... Bekämpning av bidragsbrott ................................................. 5.5.1 Utvecklingen av anmälda bidragsbrott...................... 5.5.2 Införande av administrativa sanktioner..................... 5.5.3 Bekämpa bidragsbrott med skattebrott 5.5.4 Tillämpningsområdet för bidragsbrottslagen och underrättelseskyldigheten bör utvidgas .................... Enhetliga inkomst-, boende och tidsbegrepp ...................... Riktlinjer vid utformning av välfärdssystem ........................ Hur delegationens arbete bör föras vidare ................... En beredning inrättas............................................................. Uppföljning och utvärdering................................................. 8.1Förslaget till lag om ändring i bidragsbrottslagen (2007:612) .............................................................................. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från Kommunikationsstrategi för att minska felaktiga Delegationen mot felaktiga utbetalningar inrättades . Syftet med delegationen har varit att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. I arbetet har deltagit representanter för totalt 16 myndigheter och organisationer som antingen administre- rar och kontrollerar utbetalningar från välfärdssystemen eller ingår i kontroll- och rättskedjan. Uppdraget för det myndighetsgemensamma arbetet har varit att fungera som ett forum för samverkan. I detta ingick att förebygga och förhindra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Dele- gationen har den verkat kartlagt felaktiga utbetal- ningar och genomfört ett antal samverkansprojekt. Delegationen har identifierat en rad orsaker till felaktiga utbe- talningar. Myndigheterna och organisationerna har granskat sig själva och utbetalningarna de gör. Välfärdssystemen är olika vad gäller regler och syften. De utbetalande myndigheterna är olika. Ändå är orsakerna till att utbetalningarna blir fel påfallande lika. Orsakerna till att en felaktig utbetalning sker är till exempel en felaktig uppgiven inkomst, förmögenhet, bostad eller förmåga, men även slarv, okunskap och tidsbrist. Delegationen har utifrån de orsaker som leder till felaktiga utbetalningar uppskattat omfattningen av felaktiga utbetalningar. Av de som betalas ut från väl- färdssystemen bedöms i genomsnitt betalas ut fel- aktigt. Bedömningen inkluderar mörkertal, dvs. fel som i regel inte upptäcks. Totalt uppskattas de felaktiga utbetalningarna omfatta 18–. Hälften av dessa är avsiktliga fel från sökanden, den andra hälften oavsiktliga fel från sökande respektive myndigheter. Därutöver kan interna oegentligheter förekomma. Delegationen har också ställt orsakerna till felaktiga utbetal- ningar mot de kontroller som myndigheterna planerar att vidta . Resultatet visar att många orsaker som leder till fel kommer att kvarstå trots de kontroller och åtgärder som är plane- rade. Delegationen har därutöver kartlagt allmänhetens och handläg- gares attityder till bidragsbrott. Av resultaten framgår att en rela- tivt hög andel av allmänheten har en acceptans för bidragsbrott. Handläggare och allmänhet upplever att bidragsbrotten är omfat- tande. I detta betänkande lämnar delegationen förslag till åtgärder för att minska såväl oavsiktliga som avsiktliga felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Åtgärderna kan främst kategoriseras inom riskhantering, kommunikation, kontroll och sanktion. Delega- tionen menar att dessa åtgärder sammantaget resulterar i ett effektivt arbete för att fortsatt minska felaktiga utbetalningar. Åtgärderna innefattar regeringens styrning och myndigheternas åtgärder. Åtgärdsförslagen mynnar även ut i förslag till ett antal regelförändringar. Regeringens styrning av myndigheterna kring felaktiga utbetal- ningar behöver bli tydligare. För att regeringen ska kunna följa utvecklingen och utifrån detta kunna sätta in nödvändiga åtgärder, behövs ett underlag kring omfattningen av felaktiga utbetalningar. Delegationen föreslår att regeringen följer utveck- lingen med hjälp av indikatorer samt uppdrar till utbetalande myn- digheter och tillsynsmyndigheter att bidra med underlag utifrån enhetlig statistik, sambearbetningar och omfattningsstudier. Alla myndigheter ska genomföra en riskanalys för att identifiera och värdera risker för felaktiga utbetalningar. Även arbetslöshets- kassor och kommuner bör genomföra sådana. Det är också av vikt att en riskanalys sker i gränssnitten mellan myndigheter och orga- nisationer, där det kan vara oklart var den enes ansvar tar slut och den andres tar vid. Delegationen föreslår att det blir en uppgift för att leda och hålla samman en sådan analys. Regeringen bör bli tydligare kring målet att felaktiga utbetal- ningar inte ska få förekomma. Det bör förtydligas till att myndig- heterna ska säkerställa att endast den som är berättigad till en ersättning också får den. En åtgärd för att minska felaktiga utbetalningar är att använda sig av kommunikation. Det kan vara att öka kunskap kring regel- verk och omfattning, förenkla blanketter och ge målgruppsanpas- sad information, men även att påverka attityder till bidragsbrott. Regering bör på ett nationellt plan använda samordnade kommuni- kationsinsatser som ett medel att minska felaktiga utbetalningar. Handläggningen av ärenden består till stor del i att kontrollera de uppgifter som sökande lämnat in. Dessa kontroller är dock inte tillräckliga eftersom de felaktiga utbetalningarna uppgår till bety- dande belopp. Efterkontroller är också viktiga för förmånstagaren då en oavsiktlig felaktig utbetalning som inte upptäcks kan innebära återbetalningsplikt. Hälften av alla felaktiga utbetalningar är oavsiktliga fel från sökande respektive myndighet, arbetslöshetskassa eller kommun. Inom gällande regelverk kan flera insatser göras för att begränsa dessa fel. Till exempel genom att göra det enklare för den sökande att göra rätt samt förbättrad information till allmänheten (enklare blanketter, lättillgänglig och mer enhetlig information om regel- verk m.m., handläggarstöd för muntlig information etc.) Även utbildning av och förhållandena för handläggarna kan förbättras då flera oavsiktliga fel beror på tidsbrist, slarv eller okunskap. Vad gäller avsiktliga fel är dessa svåra att bara åtgärda inom rådande regelverk. En av de stora felorsakerna bedöms vara att det i många fall saknas direktåtkomst till uppgifter som handläggarna kan kontrollera. Delegationens bedömning är därför att utveckling av samverkan/elektroniskt informationsutbyte med andra organisa- tioner är av stor vikt. Delegationen bedömer även att myndigheter, arbetslöshetskassor och kommuner bör vidareutveckla de rade handläggarstöden med inbyggda kontroller. Efterkontroller är viktiga för att fånga upp felen och är samti- digt en måttstock för kontrollarbetet. Det är också av stor vikt att kontrollerna blir kostnadseffektiva, dvs. att myndigheterna och organisationerna letar där de flesta fel uppstår, men även ser kost- naden för kontroller i förhållande till de inbesparade beloppen. Det finns ett stort gap mellan de bedömda och de upptäckta felaktiga utbetalningarna. Ytterligare åtgärder behöver vidtas så att gapet minskar, bedömningarna blir säkrare och upptäckterna fler. Interna oegentligheter, dvs. att handläggare begår avsiktliga fel, förekommer. Myndigheter, arbetslöshetskassor och kommuner bör därför regelbundet genomföra risk- och sårbarhetsanalyser av interna oegentligheter och hålla dem aktuella. Förslagen till regeländringar syftar till att undanröja de vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar. Myndigheternas åtgärder räcker till en viss gräns, därefter krävs att regelverket ändras. De vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar är som tidigare nämnts fel uppgiven inkomst, förmögenhet, bostad eller förmåga. I många fall beror en felaktig utbetalning på fel uppgiven inkomst. Genom att arbetsgivaren lämnar månadsvisa inkomst- uppgifter per anställd till , kan dessa hämtas direkt av myndigheterna. Det bli enklare för den enskilde som slipper lämna inkomstuppgifter som grund för sin ansökan och handläggningen blir snabbare. Vidare bör en gemensam utbetalningskontroll inrättas som alla utbetalningar från välfärdssystemen passerar innan de betalas ut och som kan ge utslag om det finns en dubbelutbetal- ning. Delegationen föreslår att en utredning tillsätts för fram- tagande av en sådan gemensam utbetalningskontroll. En annan vanlig felorsak är svartarbete som förmåns- tagaren erhåller ersättning. har rätt att göra särskild skattekontroll i vissa branscher. Delegationen föreslår att denna skattekontroll utvidgas till att omfatta även byggbran- schen och att det bör utredas om kontrollen ska utökas till fler branscher. Att den sökande medvetet eller omedvetet uppger en felaktig adress, är ytterligare en vanlig orsak till fel. Delegationen föreslår därför att ska få fler möjligheter att kontrollera en persons folkbokföring. I och med slopandet av förmögenhetsskatten har möjligheten att kontrollera förmögenhet försämrats. Flera förmåner grundar sig på förmånstagarens förmögenhet. Därför bör kravet på den sökande skärpas när det gäller uppgifter om förmögenhet. Delega- tionen anser att om förmögenhet ska ligga till grund för rätten till förmåner måste det finnas möjlighet att på ett effektivt sätt genomföra kontroller, vilket inte är fallet . Begreppen tid, inkomst och boende är ofta grundläggande vid ansökan om ersättning. Däremot skiljer sig definitionen och innebörden av begreppen åt, vilket orsakar flera oavsiktliga fel- aktiga utbetalningar. Delegationen föreslår att en utredning får i uppdrag att se över och föreslå enhetliga begrepp för bostad, inkomst och tid i olika välfärdssystem. Det finns mycket kunskap om vad som kan orsaka fel- aktiga utbetalningar. Denna kunskap bör tas tillvara när nya väl- färdssystem ska utformas eller befintliga system ändras. Delega- tionen ger förslag på riktlinjer som kan användas just i detta syfte. Ytterligare regeländringar behövs för att effektivisera bekämp- ningen av bidragsbrott. Antalet brottsanmälningar som gäller bidragsbrott har ökat. En del av dessa rör mindre belopp. För att avlasta rättsväsendet bör en utredning tillsätts för att utreda en administrativ sanktionsavgift, liknande den som finns på område. Vad gäller nuvarande lagstiftning finns det skäl att utvidga denna på ett par punkter. Delegationen bedömer att det inte finns till- räckliga skäl till att undanta kommunernas socialtjänst från lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen. Lagen bör även utvidgas till att omfatta ersättningar till arbetsgivare. Bidragsbrottslagen bör utvidgas till att omfatta ersättningar från välfärdssystemen till arbetsgivare och vårdgivare. Behovet av fortsatt samordning kvarstår Delegationen har varit ett samverkansorgan och en mötesplats för de berörda myndigheterna och organisationerna. I delegationens direktiv finns angivet att en utgångspunkt för delegationens arbete är att dess mandat och roll inte ska permanentas. Delegationen har därför också haft i uppdrag att lämna förslag till hur arbetet kan föras vidare i ett längre perspektiv. Ett behov av samordning och gemensam plattform kvarstår, inte minst måste samordningen mellan departementen i förbättras avsevärt. skulle en samordnings- och analysfunktionen fylla en viktig upp- gift. Delegationen föreslår därför att en beredning för samordning och analys inrättas i . Beredningen föreslås verka och ha som huvudsakliga arbetsuppgifter samordning, analys och kommunikationsinsatser. Beredningen ska därefter utvärderas. Betänkandets förslag i korthet För att få en överblick över förlagen i betänkandet sammanfattas dessa nedan i punktform. Regeringen beslutar om införande av månadsuppgifter om lön på individnivå. Alla arbetsgivare ska omfattas av uppgiftsläm- nandet. Månadsuppgiften kompletteras med uppgifter om arbetstid och frånvarotid. De utbetalande myndigheterna, arbetslöshetskassorna och kommunerna får direktåtkomst till vissa uppgifter i systemet för månadsuppgifter. rätt att genomföra särskild skattekontroll i vissa branscher utvidgas till att omfatta även byggbranschen. ges, för bedömningen av folkbokföringen, rätt att göra förfrågan hos den person folkbokföringen avser eller någon annan som kan antas lämna nödvändiga uppgifter, och besöka den person folkbokföringen avser. Uppgifter i beskattningsverksamhet får behandlas för bosättningskontroll inom folkbokföringen. Kravet på den sökande skärps när det gäller uppgifter om förmögenhet. Underrättelseskyldigheten vid felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen utvidgas till att omfatta kommunernas social- nämnder. Tillämpningsområdet för bidragsbrottslagen utvidgas till att omfatta sådana bidrag och ersättningar till arbetsgivare som utgör ekonomiskt stöd för anställning av enskild person och som Arbetsförmedlingen beslutar om samt bidrag och ersätt- ningar till vårdgivare som utgör ersättning för utförd tandvård och som beslutar om. Tillämpningsområdet för lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen utvidgas till att omfatta bidrag och ersättningar till arbetsgivare som utgör ekonomiskt stöd för anställning av enskild person och som Arbetsförmedlingen beslutar om. Regeringen tillsätter utredningar inom följande områden: införande av en gemensam funktion för utbetalningskontroll där utbetalningarna från välfärdssystemen passerar innan de betalas ut, införande av en administrativ sanktionsavgift vid överträdelser mot lagstiftningen om välfärdssystemen, en mer enhetlig utformning av tidsbegrepp, inkomstbegrepp och boendebegrepp i olika välfärdssystem. Därutöver föreslås att behovet av särskild skattekontroll i ytterligare branscher utreds. Regeringen ger uppdrag till myndigheterna enligt nedan. ska leda och samordna systemövergrip- ande riskanalyser samt utveckla ett kontrollvärderingsinstru- ment. och de regionala samverkansorganen inom myndighets- samverkan mot ekonomisk brottslighet ska i ökad utsträckning se till att företrädare för utbetalande myndigheter, arbetslöshets- kassor och kommuner erbjuds att delta i projekt som är av betydelse för bekämpande av bidragsbrott. ska, i samband med rapport till regeringen om den ekonomiska brottsligheten, redovisa i vilken utsträckning bidragsbrott har hanterats av de regionala sam- verkansorganen Arbetsförmedlingen, CSN, , och ska genomföra omfattningsstudier . Arbetsförmedlingen, CNS, , Migrations- verket, IAF och ska redovisa statistik om felaktiga utbetalningar. SCB ska genomföra vissa sambearbetningar av register. Statskontoret ska utvärdera arbetet mot felaktiga utbetalningar . Inom ramen för sitt myndighetsuppdrag bör myndigheter, arbetslöshetskassor och kommuner vidareutveckla de IT-baserade handläggarstöden med inbyggda kontroller, genomföra risk- och sårbarhetsanalyser och vidta åtgärder för att förhindra interna oegentligheter, utveckla kostnadseffektiva kontrollmetoder och göra uppföljningar av kontrollverksamhetens kostnadseffektivitet, satsa på utbildning av handläggare, samt förenkla blanketter så att det är lätt att fylla i rätt uppgift. Delegationen föreslår att det övergripande målet för felaktiga utbetalningar ska ha följande lydelse: Myndigheter, arbetslöshets- kassor och kommuner ska säkerställa att utbetalning från välfärds- systemen endast sker till den som är berättigad till ersättning och bidrag. Felaktiga utbetalningar ska inte förekomma En tidsbegränsad beredning mot felaktiga utbetalningar bör inrättas i . Beredningen arbetar till och med för att sedan omprövas. lag om ändring i bidragsbrottslagen (2007:612) Härigenom föreskrivs att 1 § bidragsbrottslagen (2007:612) ska ha följande lydelse. och lån för personligt ändamål och lån för personligt ändamål av enskild person och som Arbetsförmedlingen beslutar om, ersättning för utförd tandvård och som beslutar om. Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån felaktigt betalas ut eller betalas ut med ett för högt belopp, döms för bidragsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån enligt 1 § första stycket eller bidrag och ersättningar enligt 1 § andra stycket felaktigt har beslutats eller betalas ut felaktigt eller med ett för högt belopp, döms för bidragsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärds- systemen ska ha följande lydelse. bidrag, ersättningar och lån för bidrag, ersättningar och lån för miska förmåner) som enligt lag miska förmåner) som enligt lag av enskild person och som Arbetsförmedlingen beslutar om. gäller dock inte i Om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp, ska underrättelse om detta lämnas till den myndighet eller organisation som har fattat beslutet. Har förmån beslutats efter överklagande ska under- rättelse i stället lämnas till den myndighet eller organisation som följer av 1 §. Underrättelseskyldigheten gäller inte om det finns särskilda skäl. Om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån enligt 1 § första stycket eller bidrag och ersättningar enligt 1 § andra stycket har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp, ska under- rättelse om detta lämnas till den myndighet eller organisation som har fattat beslutet. Har förmån beslutats efter över- klagande ska underrättelse i stället lämnas till den myndighet eller organisation som följer av 1 §. Underrättelseskyldigheten gäller inte om det finns särskilda skäl. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2007:761) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2007:603) med instruktion för ska ha följande lydelse. ningen och utveckla god redo- ningen och utveckla god redo- visningssed i staten, visningssed i staten, istrativa värden för varje myndig- istrativa värden för varje myndig- och dokumenten i den ekono- och dokumenten i den ekono- staten som helhet, staten som helhet, tionssystem för budgetering och