sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Permanent förändring Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningdynamik Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på utarbetas inom under ledning av Strukturenheten. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier, vilka presenteras som bilagor till . Av det kommande huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. I denna bilaga studeras sysselsättningsdynamik till följd av strukturomvandling. Omfattningen av neddragningar och nedlägg- ningar samt om vissa branscher eller företag är överrepresenterade analyseras. Därutöver undersöks konsekvenser för olika grupper av arbetstagare till följd av neddragningar i verksamheten. av en projektgrupp vid (ITPS). I projektet har , och medverkat. Arbetet har följts av en referensgrupp bestående av: (produktansvarig RAMS, SCB), (fil. dr. ), (VD ) (tidigare , fil. ) och (prognoschef /Arbetsförmedlingen). , och (samtliga ) har också följt arbetet. Ansvaret för bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar helt på bilagornas författare. kontaktpersoner har varit departements- sekreterare och kansliråd . Särskilt tack riktas till och för hjälp med redigering av manus. Kansliråd, Projektledare bilagor Strukturomvandling är både en förutsättning för och en följd av ekonomisk tillväxt. I vilken takt arbetstillfällen skapas och för- svinner beror på faktorer som teknisk utveckling, efterfråge- förändringar, konkurrensförhållanden och möjlighet att bedriva internationell handel med olika typer av varor och tjänster. Struk- turomvandlingen bidrar till att resurserna används där de värderas högst. Därmed blir den totala inkomsten högre än vad den annars hade blivit. Eftersom arbetskraft inte är perfekt rörlig mellan företag och branscher, kommer varje omställning innebära en kostnad på kort sikt. För företag som vill expandera innebär det att produktionen och intäkterna blir lägre än önskvärt om företaget inte kan rekrytera personal. Företag som vill genomföra neddragningar i personalstyrkan får betala en del av kostnaden för omställningarna genom uppsägningstider och avgångsersättningar. kan omställning medföra kostnader för de individer som berörs, t.ex. i form av arbetslöshet, försämrad inkomstutveckling, utbildningskostnader och kostnader för geo- grafisk flytt eller ökad pendling. Fördelningen av kostnaderna mellan individer, företag och samhället bestäms av lagar, avtal och utformningen av trygghetssystemen på arbetsmarknaden. Syftet med denna bilaga till är att ge en övergripande bild av hur långsiktiga strukturella faktorer påverkar näringslivets dynamik och hur detta inverkar på de individer som arbetar på en föränderlig arbetsmarknad. Globalisering är en faktor som bidrar till strukturomvandling. Betydelsen av globalisering för sysselsättningsdynamiken har diskuterats mycket ; framför allt finns oro för att arbetstillfällen försvinner ut ur landet. Av denna anledning studeras globaliseringens betydelse för sysselsättningsdynamiken och sannolikheten för neddragningar. I många studier analyseras en Bilaga 7 till LU 2008 enskild aspekt på arbetsmarknadens dynamik, t.ex. omsättningen på arbetskraft eller neddragningar. I denna rapport studeras effekter av arbetsmarknadens dynamik på flera nivåer. Specifikt studeras arbetsmarknadens dynamik på branschnivå, arbetsställe- nivå och individnivå, med samma data och . Detta ökar möjligheten att generalisera resultaten i jämförelse med tidigare studier. På branschnivå studeras antalet skapade och försvunna arbets- tillfällen i förhållande till sysselsättningen i branschen, den s.k. sysselsättningsdynamiken. Den är ett mått på omställnings- takten inom branschen och avser såväl ökningar som minskningar av arbetsstyrkan. Syftet med att studera sysselsättningsdynamiken är att få en översiktlig bild av omfattningen av omflyttningar på arbetsmarknaden, som även inkluderar nyskapade arbetstillfällen. Därefter studeras de faktorer som inverkar på sannolikheten att ett arbetsställe gör en neddragning, dels faktorer som råder på arbets- stället i fråga, men också förhållanden inom den bransch företaget är verksamt. På individnivå studeras vilka som var sysselsatta på de arbetsställen som har gjort en neddragning, och hur deras sysselsättningsutveckling och inkomstutveckling ser ut på kort sikt. Rapporten bidrar till att öka kunskapen om de kostnader på individnivå som är förknippade med förändringar på arbetsmark- naden till följd av strukturomvandling. Den största förändringen i sysselsättningsstrukturen har varit den kraftiga expansionen av syssel- sättningen i tjänstesektorn. Efterfrågan på varor har ökat, men har den tekniska utvecklingen i kombination med ökad globalisering i varuproduktionen förändrat arbetskraftsbehovet i de varuproducerande branscherna. Ökad frihandel och minskade transportkostnader har skapat nya marknader och gett tillgång till nya varor och tjänster. Ökade inkomster och relativprisföränd- ringar, tillgång till nya varor och tjänster samt ändrade preferenser har förändrat efterfrågans sammansättning. Det totala antalet arbetade timmar i näringslivet har minskat, som antalet arbetade timmar i offentlig sektor har ökat –2000. Antalet arbetade timmar i den privata tjänstesektorn har ökat med och som andel av Bilaga 7 till LU 2008 det totala antalet arbetade timmar i näringslivet har tjänstesektorn fördubblats . har antalet arbetade timmar i tillverkningsindustrin nästan halverats, och svarar nu för av den totala arbetstiden i ekonomin. En del av denna förändring kan förklaras av att företag inom tillverknings- industrin numera ofta låter tjänsteföretag utföra tjänster som tidigare låg inom den egna verksamheten, t.ex. transporter, städning och ekonomi m.m. Majoriteten av de sysselsatta i arbetar numera inom tjänstestektorn. Handel, hotell och restaurang är den största privata tjänstebranschen, följd av finansiella och övriga företagstjänster. och det tidiga har sysselsättningen expanderat särskilt kraftigt inom branschen övriga företagstjänster. En viktig utveckling och in har varit den ökade globaliseringen. Globalisering är ett begrepp med flera dimensioner. I denna rapport studeras enbart omfattningen av internationell handel och andelen sysselsatta i internationella företag i näringslivet. Både den internationella handeln och andelen sysselsatta i internationella företag har ökat kraftigt under . Några viktiga förklaringar är den tekniska utvecklingen, som möjliggjort handel inom branscher som var skyddade från internationell konkurrens och ändrade valuta- och kapitalregleringar som inneburit ökade direktinvesteringar. Handelskvoten har efter övergången till en flytande växelkurs ökat från av BNP . ökade antalet sysselsatta i internationella företagTPF1FPT med , och andelen av de sysselsatta i näringslivet i som arbetade i internationella företag ökade från år 2003. Den kraftigaste ökningen av sysselsatta i internationella företag har skett i tjänsteproducerande branscher. Tillverkningsindustrin är dock fortfarande den bransch som har den högsta andelen syssel- satta i internationella företag. är företag med verksamhet och sysselsatta i flera länder och kallas även ibland multinationella företag. Bilaga 7 till LU 2008 Nyföretagandet viktig faktor för sysselsättningsdynamiken I runda tal skapas mellan 250 000 och 300 000 arbets- tillfällen i näringslivet och ungefär lika många arbetstillfällen för- svinner, vilket motsvarar en årlig sysselsättningsdynamik på mellan av de sysselsatta i näringslivet. forskning visar att sysselsättningsdynamiken är i stort sett stabil över tiden och att sysselsättningsdynamiken i är jämförbar med andra länder. Sysselsättningsdynamiken är högre i tjänstesektorn än i varu- sektorn, och lägst inom tillverkningsindustrin. Sysselsättnings- dynamiken är högst inom finansiella och övriga företagstjänster, som är en bransch med högt nyföretagande och relativt låg kapital- intensitet. Sysselsättningsdynamiken i en bransch antas bero på branschförhållanden som företagsdynamik, nationell företags- struktur och konkurrensvillkor. På branschnivå är nyföretagandet en viktig faktor som påverkar sysselsättningsdynamiken. Syssel- sättningsdynamiken är högre i branscher med ett högt inslag av nyföretagande, både till följd av att det skapas många arbetstill- fällen i nya företag, men också för att en stor andel av de nya företagen läggs ned . Sysselsätt- ningsdynamiken är lägre i branscher med hög kapitalintensitet, även om man beaktar att nyföretagandet är lägre i kapitalintensiva branscher. Generellt sett är kapitalintensiteten högre i varuprodu- cerande företag än i tjänsteproducerande företag. Sysselsättnings- dynamiken är hög i branscher där en stor andel av de sysselsatta arbetar i små företag, som är vanligare i tjänstesektorn. Globaliseringen har relativt liten inverkan på sysselsättnings- dynamiken i jämförelse med t.ex. omfattningen på nyföretagandet i branschen. Två olika mått på globalisering används i denna rapport, dels förekomst av internationell handel (dvs. export och import), dels andel sysselsatt i internationella företag. Dessutom beaktas både nivå och förändring på dessa mått. Globaliseringens nivå har störst betydelse på sysselsättningsdynamiken i varuproducerande näringar. Varuproducerande näringar med en hög andel export och import har en något lägre sysselsättningsdynamik än branscher där export och import är mindre omfattande, men denna effekt är inte statistiskt säkerställd. Andelen sysselsatta i internationella företag har ingen betydelse för sysselsättningsdynamiken i de varu- producerande näringarna. Bilaga 7 till LU 2008 Förändringen i globaliseringsgrad, har störst betydelse inom tjänstesektorn. I tjänstebranscher där den internationella handeln har ökat, är sysselsättningsdynamiken lägre. Däremot ökar syssel- sättningsdynamiken i tjänstebranscher där andelen sysselsatta i internationella företag har ökat. Branschens globalisering har liten betydelse för neddragningarna Neddragningar, ett begrepp som här också omfattar nedläggningar, är konjunkturberoende i betydligt större utsträckning än syssel- sättningsdynamiken Det förekommer neddragningar under alla skeden av konjunkturcykeln, men de är mer vanligt förekommande under lågkonjunktur än under högkonjunktur. I genomsnitt berörs av arbetskraften i näringslivet av neddragningar , vilket är en relativt vanlig omfattning i ett internationellt perspektiv. Under den kraftiga recessionen omfattades av de sysselsatta i näringslivet av ned- dragningar. har andelen varierat mellan . Både den branschmässiga variationen i neddragningar och den totala omfattningen av neddragningar beror i stor utsträckning på hur begreppet neddragning definieras. Med den vidaste definitio- nen av neddragning kan man konstatera att de allra flesta neddrag- ningar är mycket små, berör i första hand mycket små arbetsställen, och utgörs av enstaka individer. Sådana neddragningar är snarare en del av den normala sysselsättningsdynamiken än en neddragning av verksamhet på grund av konkurrensskäl. I denna studie definieras en neddragning som en minskning av arbetsstyrkan med . Denna gräns sätts för att minska problemet med att frivillig rörlighet ingår som en del av måttet på neddragning. Neddragningar är vanligast inom transport och kommunikation samt finansiella och övriga företagstjänster. En neddragning drabbar dock i genomsnitt fler personer inom tillverkningsindu- strin, där arbetsställena är störst. Neddragningar är också mer före- kommande i storstadsregioner. Det finns inga tendenser till att neddragningar är geografiskt fördelade på något annat systematiskt sätt. Sannolikheten att göra neddragningar är större i företag än i äldre företag. Detta beror förmodligen på att nystartade företag genomgår en anpassningsprocess efter att företagets kon- Bilaga 7 till LU 2008 kurrenskraft provats på marknaden, vilket är konsistent med att yngre företag har högre sysselsättningsdynamik. Inom branscher med högt nyföretagande är sannolikheten för neddragningar större även för äldre företag och arbetsställen. Arbetsställen inom inter- nationella företag har högre sannolikhet att göra en neddragning än andra arbetsställen. Ju fler anställda som finns i företaget och ju högre förädlingsvärde per sysselsatt, desto lägre är sannolikheten att ett företag som består av ett arbetsställe gör en neddragning. På arbetsställen som tillhör företag som består av flera arbetsställen har förhållanden på arbetsstället, t.ex. personalsammansättning, större betydelse för sannolikheten att observera en neddragning. Exempelvis är sannolikheten för en neddragning högre om en stor andel av de sysselsatta har enbart förgymnasial utbildning. Globaliseringen har totalt sett en liten påverkan på sannolik- heten för en neddragning. Globaliseringens betydelse för risken för neddragningar är liten i jämförelse med betydelsen av omfattningen av nyföretagande i branschen. Mer globaliserade branscher karaktä- riseras av något lägre sannolikhet för neddragningar. Det finns däremot inte något tydligt säkerställt samband mellan neddrag- ningarnas storlek och branschens globaliseringsgrad. arbetslösa arbetar på arbetsställen som gör neddragningar Neddragning på arbetsställenivå innebär friställningar på individ- nivå. För att begränsa individens kostnader vid friställning är det viktigt att de snabbt finner ett nytt arbete och att villkoren i det nya arbetet, till exempel lön, uppfattas som likvärdiga eller bättre än det förra arbetet. När omställningens potentiella kostnader studeras, fokuseras här på tre faktorer: Vilka arbetar på de arbets- ställen som gör neddragningar? Vilka är det som friställs vid ned- dragningarna? I vilken utsträckning arbetar de som blev friställda efter neddragningen, och hur utvecklas inkomsten för dem? Att individen är friställd definieras i rapporten som en individ som lämnat anställning på ett arbetsställe som gjort en neddrag- ning. Året efter neddragningen var av de friställda anställda i annat företag, och resterande var inte syssel- satta (arbetslösa eller utanför arbetskraften). Tidigare studier visar att friställningar är vanligare bland män, lågutbildade och personer Bilaga 7 till LU 2008 med kort anställningstid, vilket överensstämmer med resultaten i denna studie. Män har en lägre risk att vara sysselsatta på arbetsställen som drar ned, men högre risk att bli friställda givet att de är sysselsatta på ett arbetsställe som drar ned. Kvinnor och utlandsfödda har större risk att vara anställda på arbetsställen som gör neddrag- ningar, men lägre risk att bli friställda. Lågutbildade har både högre risk att arbeta på ett arbetsställe som drar ned och att bli friställda givet att de arbetar på ett arbetsställe som drar ned. En möjlig för- till att olika grupper har olika sannolikhet att arbeta på arbetsställen som drar ned kan vara att individer med starkare ställning på arbetsmarknaden lämnar arbetsstället innan ned- dragningen. Detta leder till att personer med svagare ställning på arbetsmarknaden och individer med stor företagsspecifik kompetens, t.ex. individer med lång anställningstid, blir kvar på arbetsstället. Risken att bli friställd, givet att man är anställd under neddragningsåret, beror därefter i hög utsträckning på yrkesroll och anställningstid. De som varit arbetslösa, eller inte var sysselsatta året innan neddragningen (nyanställda), har både högre risk att vara anställda på arbetsställen som gör neddragningar och större risk att bli friställda vid neddragningen. Denna grupp har även högre risk att inte vara sysselsatt direkt efter neddragningen såväl som året efter. Friställda som åren innan neddragningen varit arbetslösa och som blivit arbetslösa efter friställningen har även längre arbetslös- hetstid än friställda som inte varit arbetslösa åren innan neddrag- ningen. Ett alternativt mått på hur kostnaderna för neddragningen fördelas mellan grupper är skillnader i inkomst. undersök- ningar visar på både betydande och långsiktiga löneförluster till följd av friställningar. Europeiska studier finner i allmänhet att friställningar leder till förhållandevis begränsade effekter på löne- nivån, medan studier på amerikanska data finner mer betydande löneeffekter. Friställningens effekt på lönen tycks bero på institu- förhållanden på arbetsmarknaden. I länder med mindre omfattande anställningstrygghet är det mindre vanligt med arbets- löshet efter friställning, men arbetslöshetsperioderna varar . I länder med decentraliserade löneförhandlingssystem, låg facklig organisationsgrad och stor lönespridning observeras stora löneför- luster till följd av neddragningar. Skillnader i inkomst mellan grupper efter neddragningar och friställningar beror i stor Bilaga 7 till LU 2008 utsträckning på skillnader i förvärvsarbete mellan grupper. De deskriptiva resultaten i denna rapport liknar resultatet från tidigare forskning på europeiska förhållanden. Friställda har lägre median- inkomst och sämre inkomstutveckling efter neddragningen än de som inte har friställts, en skillnad som i stor utsträckning beror på skillnader i arbetslöshet. Bland dem som är förvärvsarbetande efter friställningen är skillnader i inkomst små mellan friställda och icke friställda. Omställningsavtalen får ökad betydelse för tryggheten på arbetsmarknaden Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden har delvis till uppgift att fördela kostnaderna för strukturomvandlingen mellan individ, företag och samhälle och är ett policyområde som är nära förknippat med omställningar på arbetsmarknaden. Trygghets- systemen är en del av de institutionella förhållanden på arbets- marknaden som påverkar omställningen vid friställningar. Det svenska trygghetssystemet utgörs av anställningstrygghet, omställningstrygghet och inkomsttrygghet. Trygghetssystemet omfattar både allmänna system – lagar, offentlig service och allmänna försäkringar – och avtalade system, som gäller anställda inom ett visst avtalsområde. Anställningsskyddet innebär att en anställd har rätt att bli varslad om uppsägning minst en månad i förväg. Dessutom har individen rätt till uppsägningstid upp beroende på anställningstid. Företagen betalar lön under varsel- och uppsäg- ningstid om individen inte hittar nytt arbete. För den som har blivit arbetslös och är medlem i en arbetslös- hetskassa betalar arbetslöshetsförsäkringen ut ersättning mot- svarande av tidigare inkomst upp till ett givet högsta belopp. Över hälften av de sysselsatta har inkomster som leder till att ersättningsnivån från arbetslöshetsförsäkringen understiger av tidigare inkomst. Flera omställningsavtal är utformade så att företagen betalar avgångsersättning i form av tillägg till arbetslöshetsersättningen för dem som har inkomster som är för höga för att få av tidigare inkomst via arbetslöshetsförsäkringen. De stora variationerna i omställningsavtalens villkor gör att anställningsskyddet och inkomstskyddet är svåra att överblicka. Bilaga 7 till LU 2008 förändringar som skett pekar mot en utveckling där kostnaderna för neddragningar i högre utsträckning kommer att betalas av berörda företag och individer i form av högre avgångs- ersättningar för företagen och att individerna via försäkringar genom fackföreningarna bär en större andel av försäkringsansvaret. Sysselsättningsdynamik och neddragningar tycks huvudsakligen bero på nationella förhållanden och en ökad globalisering har endast begränsad betydelse. Nationella konkurrensförhållanden i branschen, till exempel nyföretagande och mängden små företag, är av störst betydelse för sysselsättningsdynamik och sannolikheten att ett företag i branschen gör en neddragning. Effekten av globalisering är relativt liten och inte entydig, utan vissa aspekter av globaliseringen är förknippad med lägre sysselsättningsdynamik och lägre sannolikhet för neddragning, medan andra aspekter är förknippade med högre sysselsättningsdynamik och högre risk för neddragning. Om utvecklingen går mot mer nyföretagande och fler små företag, är det sannolikt att sysselsättningsdynamiken och omställningsbehoven i ekonomin kommer att öka. Globaliseringen och ökad internationell konkurrens har en dämpande effekt på sysselsättningsdynamiken. Utifrån detta resultat förmodas att ökad globalisering av tjänstesektorn troligen kommer att leda till lägre sysselsättningsdynamik i sektorn på lång sikt. Sysselsättnings- dynamiken förmodas dock att förbli hög när branscherna globaliseras. Individerna verkar bära en relativt stor del av kostnaderna vid neddragningar i form av förhöjd risk för arbetslöshet, snarare än lägre lön i ett nytt arbete. Även efter kontroll för bransch återstår skillnader mellan grupper i sannolikheten att arbeta på ett arbets- ställe som gör en neddragning och risken att bli friställd vid ned- dragningen. Den hårdaste drabbade gruppen är de som varit arbetslösa innan friställning, dvs. med kort anställningstid, samt individer med enbart förgymnasial utbildning. Individerna i dessa grupper har både högre sannolikhet att vara sysselsatta på arbets- ställen som gör neddragningar och högre sannolikhet att bli friställda vid neddragningen samt större sannolikhet att inte vara i arbete efter neddragningen. Bilaga 7 till LU 2008 Individer som varit arbetslösa eller inte sysselsatta innan neddragningen har en särskilt svag position. Tidigare studier visar på betydande långsiktiga effekter till följd av friställningar, vilket kan bero på att tidigare friställda har större risk att vara sysselsatta på arbetsställen som gör neddragningar, och att deras korta anställ- ningstid gör dem särskilt utsatta vid neddragningar. Turordnings- reglerna på den svenska arbetsmarknaden kan ge upphov till ute- stängningseffekter, och det är värt att studera om turordnings- reglerna ger upphov till utanförskap på arbetsmarknaden och vad detta får för konsekvenser för framtida inkomst, kanske främst för yngre. Syfte och innehåll..................................................................... Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Globaliseringen bidrar till strukturomvandling ..................... Utvecklingen 1950–2005 ......................................................... 28H .3.1 Förändringens kostnader för individen....................... Globalisering – omfattning och innebörd....................... Ökad ekonomisk integration .................................................. Olika indikatorer för att mäta globalisering........................... 316H .3.2 Andelen sysselsatta i internationella företag............... Ökning av handel och internationella företag........................ Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsdynamik på branschnivå ........................ Sysselsättningsdynamik 1986–2004 ........................................ Sysselsättningsdynamik på branschnivå ...................... .1.2 Sysselsättningsdynamik på regional nivå..................... Vad påverkar sysselsättningsdynamiken på branschnivå? 42 H .3 Sysselsättningsdynamik på branschnivå 2003/2004 ............... Konkurrens och sysselsättningsdynamik .................... Neddragningar på arbetsställenivå................................ Neddragningar 1986–2004....................................................... Definitioner och utgångspunkter – vad är en .2.1 Bortfallsanalys till följd av urvalets utformning.......... Neddragningar fördelade på branschnivå ............................. Regional fördelning av neddragningar .................................. Vad påverkar företagets neddragningsbeslut? Konkurrens, arbetsställets egenskaper och risken för