sou · GVB334 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt 2 a kap. 9 § andra stycket skollagen skall kommunen genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats i förskola eller fritidshem på grund av att de behöver särskilt stöd i sin utveckling. Kommunen skall också verka för att barnen utnyttjar den anvisade platsen och informera föräldrarna om verk- samheten och syftet med denna. Vidare framgår av 2 a kap. 8 a § skol- lagen att barn skall erbjudas plats i förskola från och med höstter- minen det år då de fyller samt att kommunen skall informera föräldrarna om verksamheten i förskolan och syftet med denna. Genom den föreslagna bestämmelsen i 7 § andra stycket framgår att kommunerna inte är skyldiga att bedriva uppsökande verksamhet för att ta reda på om barn i familjer som håller sig undan verkställig- het av avvisnings- eller utvisningsbeslut är berättigade till plats i för- skola eller fritidshem. Bestämmelsen innebär också att kommunerna inte är skyldiga att informera föräldrarna till dessa barn om verk- samheten i förskolan eller syftet med denna. Bestämmelsen motiveras närmare i avsnitt 6.4.3 och 6.4.4. För en definition av begreppet barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Ändringen innebär att bestämmelsen i andra stycket upphävs. Upp- hävandet är en följd av vårt förslag att även barn i familjer som har fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd och som håller sig undan verkställighet av det till avslagsbeslutet fogade beslutet om avvisning eller utvisning skall ha rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg enligt förordningen. Införandet av en rätt till ut- bildning m.m. för dessa barn har motiverats utförligt i avsnitt 5.5. För en definition av begreppet barn som håller sig undan verkstäl- lighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. 12.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2002:118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. I ett nytt femte stycke införs en bestämmelse som innebär att be- stämmelserna i första–fjärde styckena om ersättning till kommuner och landsting för kostnader för utbildning för bl.a. asylsökande barn inte gäller såvitt avser barn som håller sig undan verkställighet av be- slut om avvisning eller utvisning, utan att ersättning för kostnader för utbildning för sådana barn i stället regleras särskilt i 6 a §. För en definition av begreppet barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. I ett nytt andra stycke införs en bestämmelse som innebär att bestäm- melserna i första stycket om ersättning till kommuner för kostnader för plats i allmän förskola för bl.a. asylsökande barn inte gäller såvitt avser barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning, utan att ersättning för kostnader för förskoleverk- samhet för sådana barn i stället regleras särskilt i 6 a §. För en defini- tion av begreppet barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Bestämmelsen, som är ny, reglerar hur staten skall kompensera kom- munerna för de kostnader som uppstår genom att det införs en rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn i famil- jer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller ut- visning. De närmare skälen för förslaget framgår av avsnitt 10.6. För en definition av begreppet barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Av första stycket framgår att kommunernas kostnader skall ersättas genom statsbidrag. Genom regleringen i andra stycket fastslås inledningsvis att re- geringen i förordning skall fastställa det totala belopp med vilket statsbidrag skall utgå. Som framgår närmare av avsnitt 10.6.1 och 10.6.2, bör kommunerna så långt möjligt kompenseras fullt ut för de kostnader som uppstår. Vid beräkningen av det totala stats- bidraget bör regeringen därför utgå ifrån de verkliga kostnaderna för utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, med ut- gångspunkt från statistik. Dessa belopp bör därefter multipliceras med det uppskattade antalet barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning i respektive åldersgrupp. Av bestämmelsens andra stycke framgår också att det totala belopp som regeringen fastställer skall fördelas mellan landets kommuner i proportion till antalet asylsökande barn i respektive kom- mun. Av 2 § följer att det ankommer på att besluta om och betala ut ersättningen till de enskilda kommunerna. De när- mare skälen härför framgår av avsnitt 10.6.4. Ändringen är endast av redaktionell karaktär. Särskilt yttrande av experten Flyktingmottagning är ett odelat statligt ansvar. Kostnader för att införa en reglerad rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg för barn och ungdomar som håller sig undan verk- ställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, s.k. gömda barn, måste därför finansieras fullt ut av staten. Den av utredningen föreslagna modellen för statens ersättning till kommunerna – ett specialdestinerat statsbidrag – får enligt min mening konsekvenser för kommunerna som inte kan accepteras. Beloppets storlek kommer att låsas in i en ram, och kan därmed inte anpassas till faktiskt antal elever, flyktingströmmar eller till de verkliga kostnaderna. Statsbidraget skall utbetalas till kommunerna i proportion till antalet asylsökande barn som vistas i respektive kommun. Detta innebär att i de fall gömda barn söker sig till en verksamhet i en kommun som inte har asylsökande barn så utgår ingen ersättning. Utredningens förslag omfattar endast barn som fått ett verkställ- bart beslut om utvisning eller avvisning. Barn som aldrig har ansökt om uppehållstillstånd, s.k. papperslösa barn, omfattas däremot inte av lagregleringen. Som utredningen konstaterar kan personalen i skolan inte göra närmare efterforskningar om elevens identitet och status i asylprocessen. Kommunerna måste därför enligt utredningen godta en uppgift från barnets vårdnadshavare om att barnet har ansökt om uppehållstillstånd. Detta innebär att kommunerna i praktiken blir skyldiga att tillhandahålla utbildning m.m. även till barn som inte ingår i kostnadsberäkningarna som ligger till grund för statens ersättning till kommunerna. Enligt min mening bör en särskild ersättning betalas ut efter ansökan med faktiskt belopp för varje individ som ges utbildning m.m. på motsvarande sätt som gäller för s.k. diplomatbarn. Där- igenom kompenseras de kommuner som faktiskt tar emot barn och Särskilt yttrande av experten dessutom kan större hänsyn tas till förändringar i flyktingström- marna. Även landsting skall kunna få ersättning efter ansökan för elever som mottagits i gymnasieskolan. Om anonymitetsproblemen vid ett sådant ansökningsförfarande inte går att lösa praktiskt, får staten helt enkelt godta kommunens eller uppgift om antal elever som har mottagits. Jag delar utredningens förslag att ersättningsbeloppet bör beräknas utefter de verkliga kostnaderna för utbildningen m.m. Vid beräk- ningen av dessa kostnader måste dock enligt min mening beaktas att flertalet barn som utredningen avser har behov av särskilt stöd, bl.a. är särskilda förberedelseklasser i särskilda lokaler vanligt. Många mår psykiskt dåligt och särskilda resurser krävs för att ge dem stöd. Vidare måste kostnader för särskolan beräknas särskilt. Den nuvarande förordningen om statlig ersättning för asylsök- ande m.fl. bygger på ett ansökningsförfarande. Det torde bli krång- ligt att införa olika modeller för ersättningen beroende på var i asyl- processen eleven befinner sig i. Utredningens val av ersättnings- modell samt det faktum att nuvarande reglering i asylersättningsför- ordningen bygger på schablonbelopp som inte alls täcker kommu- nernas verkliga kostnader, visar på nödvändigheten av en översyn av hela förordningen om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Förutsättningarna för att reglera rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn och ungdomar som undanhåller sig verkställighet av ett En särskild utredare skall utreda förutsättningarna för att reglera en rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn och ungdomar som undanhåller sig verkställighet av ett avvis- nings- eller utvisningsbeslut. Utredaren skall därvid se över vilka verksamheter och huvudmän som bör omfattas av en reglering. I uppdraget ingår bl.a. att utreda hur ett regelverk kan utformas och om eventuella förändringar av skol- och utlänningslagstift- ningen samt andra författningar som styr de aktuella verksam- heterna kommer att behövas. Utredaren skall ta ställning till om ett sådant regelsystem är förenligt med tillämpliga sekretessbestäm- melser och bestämmelserna om underrättelse-, uppgifts- och anmälningsskyldighet till såväl polisen som eller om några författningsändringar kan behövas. I detta ingår att överväga om det behövs särskild reglering av polisens arbete med verkställig- het av avvisnings- och utvisningsbeslut. Även situationen för per- sonalen i skolan och i övriga verksamheter skall ses över. Avslutningsvis skall formerna för statens ersättning till kom- munerna ses över. Redovisningen av uppdraget skall ske . Enligt förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. har asylsökande barn och ungdomar m.fl. tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsendet på i huvudsak samma villkor som gäller för barn och ungdomar bosatta i (beträffande begreppet bosatt se folk- bokföringslagen [1991:481]). Med utbildning inom det offentliga skolväsendet avses utbildning i förskoleklass, grundskola, obliga- torisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymna- siesärskola. Vidare skall dessa barn, enligt den nämnda förordningen, er- bjudas förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på samma villkor som barn som är bosatta i . Enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. har kommunerna rätt till ersättning för bl.a. kostnader för utbildning av dessa barn och ung- domar. Om ansökan om uppehållstillstånd avslås och förenas med ett beslut om avvisning eller utvisning, gäller rätten till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg fram till dess att beslutet verkställs. Den som håller sig undan ett avvisnings- eller utvisningsbeslut så att det inte kan verkställas har inte rätt till utbildning, förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg enligt 9 § förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Med stöd av 6 kap. 2 § andra stycket grundskoleförordningen (1994:1194) och 11 kap. 7 och 8 §§ gymnasieförordningen (1992:394) har kommuner, under där närmare angivna förutsättningar, möjlig- het att ta emot barn och ungdomar i och gymnasie- skolan, även om de inte är bosatta i . Dessa bestämmelser möj- liggör för kommunerna att ta emot barn och ungdomar, som undan- håller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, i eller gymnasieskolan. Någon skyldighet att ta emot dessa barn och ungdomar föreligger dock inte. Sekretessen för uppgifter om enskildas personliga förhållanden inom skolan och skolbarnsomsorgen regleras i 7 kap. 9 § sekretess- lagen (1980:100). Uppgifter hos psykolog och kurator omfattas av stark sekretess. En sådan uppgift får lämnas ut endast om det står klart att den enskilde inte lider men av utlämnandet (7 kap. 9 § första stycket). Inom den elevvårdande verksamheten i övrigt samt i ärenden om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier är presumtionen att uppgifterna är offentliga. I sådan verksamhet kan uppgifterna endast hemlighållas om det kan antas att den enskilde lider men om uppgifterna röjs. Inom skolområdet gäller det sekretess för uppgift om enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskildas personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att eleven eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Sistnämnda bestämmelse har tillkom- mit för att förhindra personförföljelse och trakasserier. Inom skol- hälsovården gäller samma sekretess som inom hälso- och sjukvården (7 kap. 1 § sekretesslagen). Denna sekretess är lika stark som hos psykologer och kuratorer och hindrar generellt att uppgifter om personliga förhållanden, bland annat namn på vilka som har varit i kontakt med skolhälsovården, lämnas ut. En sekretessprövning skall dock göras i varje enskilt fall. Inom förskoleverksamheten råder samma starka sekretess som inom hälso- och sjukvården samt hos psykologer och kuratorer. När det gäller skolbarnsomsorgen råder samma sekretessgrad som inom skolan i övrigt, d.v.s. en svagare sekretess än inom förskoleverksamheten (7 kap. 9 § sjunde stycket). Bestämmelser om tystnadsplikt för personalen i fristående skolor och annan enskilt bedriven verksamhet finns i 2 a kap. 18 §, 2 b kap. 11 § och 9 kap. 16 a § skollagen (1985:1100). Av 14 kap. 1 § sekretesslagen följer att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) är bl.a. myndig- heter vars verksamhet berör barn och ungdom och anställda hos sådana myndigheter skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Det före- ligger också en skyldighet att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredningen om ett barns behov av skydd. Enligt 6 kap. 2 § utlänningsförordningen (1989:547) är skolstyr- elsen skyldig att anmäla till polismyndigheten när en utlänning första gången skrivs in i eller, om han eller hon inte tidigare varit elev i , tas in i gymnasieskolan. Detta gäller dock inte den som har eller visar att han eller hon har sökt uppe- hållstillstånd i eller den som är undantagen från skyldig- heten att ha uppehållstillstånd. I 8 kap. 11 § utlänningslagen (1989:529) anges vilka myndigheter som skall se till att beslut om avvisning eller utvisning verkställs. Enligt 8 kap. 17 § samma lag får lämna över ett avvisnings- eller utvisningsärende för verkställighet till polismyn- digheten, om den som skall avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Utformning av ett regelverk En särskild utredare skall utreda förutsättningarna för att reglera en rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn och ungdomar som undanhåller sig verkställighet av ett avvis- nings- eller utvisningsbeslut. Utredaren skall därvid se över vilka verksamheter och huvudmän som bör omfattas av en reglering. I uppdraget ingår att utreda hur ett regelverk kan utformas och om eventuella förändringar av skol- och utlänningslagstiftningen samt andra författningar som styr de aktuella verksamheterna kommer att behövas. Tillämpning av bestämmelser som reglerar verksamheten eller utbildningen Utredaren skall överväga hur de bestämmelser som reglerar verk- samheten eller utbildningen skall kunna tillämpas, t.ex. när det gäller utbildningens innehåll och skyldighet att samverka med andra myndigheter, bestämmelser om mottagande till utbildningar och rätt att fullfölja olika utbildningar, skolskjuts, modersmåls- undervisning, särskilt stöd, kontakter med hemmet samt samarbete med vårdnadshavarna. Regelsystemets förenlighet med tillämpliga bestämmelser Vidare skall utredaren överväga om det regelsystem som föreslås är förenligt med tillämpliga bestämmelser om offentlighet, sekretess, tystnadsplikt, underrättelse-, uppgifts- och anmälningsskyldighet samt övriga kontakter med andra myndigheter, särskilt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), och 6 kap. 2 § utlänningsförordningen (1989:547) eller om några författningsändringar kan behövas. Utredaren skall undersöka vilka praktiska problem som i övrigt kan uppstå för personalen och hur dessa skulle kunna lösas. Utredaren skall redovisa en beräkning av statens ersättning till kommunerna och lämna förslag till hur ersättningen för dessa barns och ungdomars utbildning m.m. bör lämnas. Utredaren skall undersöka om ersättningen t.ex. skall regleras genom nivåjustering av anslaget Kommunalekonomisk utjämning, genom den schablon- ersättning som ges för de asylsökande barnens skolgång eller genom ett separat sidoordnat system. Målet för ersättningen till kommu- nerna bör vara att åstadkomma god träffsäkerhet och låg admini- strationskostnad för såväl kommunerna som staten. I samband med detta skall utredaren lämna förslag på hur statistik skall samlas in som kan ligga till grund för utformning av ersättningssystemet. Utredaren skall se över polisens arbete kring verkställighet av av- visnings- och utvisningsbeslut. Utredaren skall beakta andra typer av ärenden, t.ex. verkställighet av vårdnadsmål och tvångsomhän- dertagande enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Utredaren skall även beakta det arbete som pågår inom med att utforma föreskrifter och allmänna råd för polisens arbete med verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. Utredaren skall, utöver vad som ovan närmare beskrivits, överväga om det fordras några ytterligare åtgärder för att reglera dessa barns och ungdomars utbildning. Utredaren skall föreslå de författningsändringar som bedöms nödvändiga och andra åtgärder som regleringen ger anledning till. I sitt arbete skall utredaren beakta det beredningsarbete som pågår i Utbildnings- och med anledning av förslag till en ny skollag (SOU 2002:121). Utredaren skall även, där så är relevant, beakta hur andra euro- peiska länder har reglerat rätt till utbildning för barn och ungdomar som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvis- ningsbeslut och hur dessa länder har löst de eventuella praktiska tillämpningsproblem som uppstått. Utredaren skall presentera en konsekvensanalys av vad föreslagna författningsändringar och andra eventuella åtgärder kan innebära för såväl staten som kommunerna. Konsekvenserna skall kostnads- beräknas och förslag till finansiering skall lämnas. I det fall för- slagen eller ambitionshöjningar innebär ökade kostnader för kom- munerna skall finansieringsprincipen tillämpas. Där så är relevant skall också konsekvenserna för det enskilda barnet belysas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.