sou · GVB398 · 2008-01-01 00:00:00 — Doktorsexaminerade som var i avsaknad av sysselsättning har minskat från år . Slutligen kan man också se att andelen ej registrerade, vil- ket vi alltså kan ta som indikation på andelen utvandrade, har ökat från 2004. Vi ska återkomma till denna sista kategori. Bilaga 6 SOU 2007:98 Sysselsättning bland doktorsexaminerade /99 (procent) 2.2Doktorernas anställning inom högskolan I figur 3 visas doktorernas anställning inom högskolan uppdelat på vetenskapsområde för perioden . Det är tydligt hur de som disputerat inom humaniora eller samhällsvetenskap i högre utsträckning har fått arbete inom högskolan, än vad som är fallet för andra vetenskapsområden. Medicinare är den kategori med lägst andel som har arbete inom högskolan, därefter stiger respektive andel för naturvetare, teknologer, och övriga områden. kan en annan trend utläsas av kurvorna i figur 3. Andelen humanister och samhällsvetare som arbetar inom högsko- lan ökar efter examen, för att först efter fyra- börja minska. Det ter sig antagligen inte orimligt att man någon tid efter sin examen lyckas få tjänst som lärare eller lyckas inleda forskning, genom att man fått eget anslag eller genom att man kommer med i forskningsprojekt som andra bedriver. finner en andel av dessa ändå alternativa sysselsättningar utanför högskolan. Intressant nog förefaller en annan logik vara gällande inom medicin, naturvetenskap och teknologi. Inom dessa områden minskar andelen som har arbete inom högskolan efter examen, i något fall ganska kraftigt, för att hamna på en nivå eller åter öka. En förklaring kan vara kulturskillnader och skillnader i attityd mellan humaniora-samhällsvetenskap, och de olika naturveten- skapliga områdena. Möjligen är man inom hum-sam från arbetsgi- varens sida mindre benägen att helt avsluta relationen med en nydisputerad kollega efter fullgjord forskarutbildning, som man inom dessa områden från arbetstagarens sida är mindre benägen att söka sig utanför högskolan, delvis på grund av den mindre externa arbetsmarknaden för dessa grupper. Man håller sig kvar på institutionen, helt enkelt. Inom medicin, naturvetenskap och teknologi har man en större alternativ arbetsmarknad och man är kanske mindre blödig när det kommer till att släppa ansvaret för de nyexaminerade doktorerna. De har hur som helst inte förespeg- lats en fortsättning vid institutionen när de antogs till forskarut- bildningen, något som ofta nog ligger inbäddat i relationen arbets- givare-arbetstagare inom hum-sam, om än outtalat. Åtminstone kan detta ha varit fallet under de undersökta åren, men situationen inom hum-sam förändras sannolikt i riktning mot att bli mer lik den som råder inom de naturvetenskapliga områdena. Varför kurvorna åter vänder upp inom naturve- tenskap och övriga områden, på marginalen också inom medicin, teknikvetenskap, är oklart. Kvar vid svenskt universitet i någon befattning av de sammanlagt 1985 personer som doktorsexaminerades i 98/99, uppdelat på kön, år och vetenskapsområde. (kv=105 m=165) (kv=110 m=259) (kv=87 m=314) (kv=68 m=101) (kv=26 m=11) Antalet som fått tjänst inom högskolan har växlat mellan 704 och 619 (se tabell 2). Figur 4 visar de tjänstekategorier som doktorerna har haft inom högskolan. Anställningarna har indelats i sju katego- rier: forskarstudent och gäst- och timlärare annan forskande och undervisande personal arvodister och administrativ personal doktorernas tjänstekategorier inom högskolans från 4,8%5, 2,1, 2,1, 1,1, Forskarstudent och gäst- och timlärare Annan forskande och undervisande personal Arvodister och administrativ personal Figur 4 visar helt naturligt på en rörelse mellan de olika tjänsteka- tegorierna . Tjänstekategorierna lektorer och professorer och forskarassistent ökar procentuellt som Forskarstudent och gäst- och timlärare, Adjunkt, forskande och undervisande personal och Teknisk personal minskar. Doktorerna som har erhållit en tjänst som Arvodister och administrativ personal ligger på en andel. Siffrorna förklaras av att doktorerna successivt erhåller de tjänster som de strävar efter, oftast som lek- torer, och också som forskarassistenter, medan de mera tillfälliga anställningarna som timlärare, arvodister eller annan forskare och undervisande personal minskar . Beträffande kategorin lek- torer och professorer är det självklart så att den absoluta huvuddelen av de som erhållit någon av dessa tjänster har blivit lektorer, inte professorer. Det förekommer dock, men normalt tar det ytterligare innan man kunnat meritera sig tillräckligt för att bli befordrad till professor, eller söka en utlyst tjänst som professor. Föreliggande data ger oss dock inte möjlighet att dela upp denna tjänstekategori. Möjligen ska det ses som ett problem att så många som en fem- tedel och uppemot en fjärdedel efter sin examen fortfa- rande har dylika tillfälliga anställningar. Efter en så pass lång tids- period borde å ena sidan lärosätet i fråga ha bestämt sig för om man vill anställa personen eller ej, på fast tjänst, och å andra sidan borde individen ha hunnit meritera sig för att komma ifråga för ett lekto- rat eller en forskarassistenttjänst. Skillnaderna när det gäller fördelning mellan män och kvinnor som är kvar inom högskolan är små (Figur 3). Inom kategorin övriga finns en viss skillnad efter examen, 1999-2001, för att sedan snabbt jämnas ut och helt försvinna 2004. Det över- gripande resultatet är att män och kvinnor i lika hög grad stannar kvar inom högskolan efter examen. Figur 5 visar de tjänstekategorier som doktorerna har haft inom högskolan fördelat per kön. I det här fallet har anställningarna indelats i tre kategorier: grupp 1 avser professorer, lektorer och adjunkter, grupp 2 avser forskarassistenter, gäst- och timlärare, grupp 3 omfattar annan forskande och undervisande personal, AT-personal med undervisning/forskning samt arvodister. Två viktiga resultat kan utläsas ur Figur 5. För det första visar figu- ren att en högre andel kvinnor är kvar inom högskolan än vad som är fallet för män. Män har alltså i högre grad fått arbete utanför högskolan efter sin examen. För det andra inleder både kvinnor och män ofta med tidsbegränsade eller tillfälliga anställningar inom grupp 3 direkt efter examen, men därefter minskar denna andel och andelen fasta tjänster (grupp 1) ökar. Mot slutet av mätperioden, 2004, är skillnaden mellan andelen kvinnor i grupp 3 och grupp 1 större än motsvarande skillnad för män, vilket inne- bär att kvinnorna varit mer framgångsrika när det gäller att beträda anställningar inom grupp 1, alltså fasta tjänster av olika slag. Samti- digt har många, både män och kvinnor, anställningar inom grupp 2, och denna kategori ökar också svagt . Fördelning av doktorernas tjänstekategorier per kön inom högskolan 11,0%10, 8,9, Doktorernas anställning utanför högskolan Figur 6 redovisar andelen doktorsexaminerade /99 som har varit anställda utanför högskolan, fördelade på följande åtta branscher: Finansiell verksamhet och företagstjänster Personliga och kulturella tjänster Övriga och ej specificerade verksamheter Figur 6 visar på två förändringar : andelen som arbetar inom Tillverkning och utvinning ökar år för år, som andelen som har varit sysselsatta inom Utbildning och forsk- ning minskar . Den bild som framkom i figur 2 och figur 3 kompletteras och nyanseras därmed något. gäller övriga branscher är inte förändringen . Procentuell fördelning av doktorernas anställning utanför högskolan Finansiell verksamhet och företagstjänster Personliga och kulturella tjänster Övrig och ej spec verks. Figur 7 redovisar samma sak, andelen doktorsexaminerade /99 som har varit anställda utanför högskolan, fördelade på samma åtta branscher, men dessutom fördelat på vetenskapsom- råde. Mängden data i figuren blir ganska stor men det kan vara en poäng att se hur olika branscher spelar olika roll för de disputerade, beroende på vilket vetenskapsområde man kommer från. Inte oväntat är det naturvetare och teknologer som i hög utsträckning söker sig till tillverkningsbranscherna, medan bran- scher som offentlig förvaltning respektive finansiella verksamheter och företagstjänster lockar till sig en stor andel samhällsvetare. Den sistnämnda branschen är också viktig för naturvetare och teknolo- ger. Den sjunkande andel som har anställning inom utbildning och forskning kan hänföras till samtliga vetenskapsområden. Notera att inom området medicin arbetar inom vård- och omsorg, en bransch där många tjänster innehåller forskning eller där arbetsuppgifterna ofta är forskningsnära. doktorsexaminerade /99 fördelade på skapsområde och yrkessektor, Naturvetenskap (n=406) Medicin (n=640) Finansiell verksamhet och företagstjänster Personliga och kulturella tjänster Övrig och ej spec verks. En andel av de som examinerats efter genomgången forskarutbild- ning finns sedan inte registrerade i sysselsättningsregistret. Vi beskrev tidigare att det är rimligt att anta att de antingen är avlidna eller har emigrerat. Då antalet avlidna inte är särskilt stort torde flertalet har emigrerat, med avsikt att stanna utomlands en . Förvisso har vi inte exakta uppgifter på antalet avlidna. En del av de som ej är registrerade kan vara personer som har sitt ursprung i ett annat land och som genomfört sin forskarutbild- ning i , och som sedan antingen återvänt till sitt gamla hem- land eller flyttat vidare till ett tredje land men utan avsikt att åter- vända till . En annan grupp kan vara individer med sitt ursprung i som haft för avsikt att bosätta sig permanent i ett annat land. Det är svårt att ha en uppfattning om hur stora dessa respektive grupper är. Flertalet som saknas i registren är förmodligen ändå personer som ganska kort efter sin doktorsexamen söker sig utomlands för att på ett eller annat sätt genomföra en så kallad postdoc vid ett annat lärosäte. En fortsatt forskarkarriär förutsätter i många fall att man fullgjort en sådan postdoc-period utomlands; detta är regel inom stora delar av medicin och naturvetenskap, och blir allt vanli- gare inom teknologi och också vissa samhällsvetenskaper. Ofta för- sörjer man sig genom ett eller flera stipendier, eller genom medel från utlandet. Mera sällan har man en anställning vid ett svenskt lärosäte som medger att man arbetar utomlands. Den totala andelen doktorer som ej är registrerade har varierat mellan , ca 200-300 indivi- der. Figur 8 visar en fördelning på vetenskapsområden. Fördelning av antalet doktorsexaminerade /99 som inte finns i sysselsättningsregistret, per vetenskapsområde (procent i förhållande till antal inom respektive vetenskaps- område) M edicin (n=640) Några saker kan kommenteras i Figur 8. Det första rör fördel- ningen på vetenskapsområden. Vi ser att humaniora och samhälls- vetenskap uppvisar mindre andelar som saknas i registret än natur- vetenskap, teknikvetenskap och medicin. Eftersom traditionen att åka utomlands på postdoc är mindre utvecklad inom de först- nämnda områdena är detta fullt rimligt och kan tas som ett belägg för att de ej registrerade verkligen är en indikation på migration i form av postdoc-vistelser. För det andra ser vi hur antalet som inte är registrerade ökar ganska kraftigt efter examen för att sedan börja avta eller plana ut. Detta är också rimligt; man får normalt lov att åka på postdoc efter sin examen, beroende på finansiär. Ganska många åker ut direkt efter att man är klar med forskarutbildningen, men många åker under nästföljande år eller året där på också. Det normala är att man stannar ute i ett eller . Endast ett fåtal stannar på postdoc . Genomsnittet enligt en tidigare studie var 20 månader för män och 17 månader för kvinnor.TPF1FPT Denna tidigare studie visade också på en ökad medvetenhet om de negativa effekter som en utlandsvistelse över kommer ha avseende sjukpenning och föräldrapenning. Intensifie- rad information om dessa förhållanden, från framför allt Försäk- ringskassan och SULF, förefaller ha bidragit till detta. som STINT drev sitt postdoktorsprogram (avslutades ) märktes en nedgång i antalet sökande, och denna trend har fortsatt sedan övertog programmet. har antalet doktorsexaminerade ökat år för år. Sammantaget genomför alltså en mindre andel av en årskull en postdoc i utlandet än under 1990- talets senare hälft. Om vistelserna dessutom har blivit kortare är en fråga att gå vidare med. Det som är märkligt med linjerna i figur 8 är att andelarna som inte är registrerade inte minskar , eller . Vore det så att dessa individer är på en högst lång postdoc vilken de oftast har påbörjat året efter sin examen, så borde de börja återvända ungefär efter examen. Vi vet att detta är en årskull /99. bör många ha påbörjat sin postdoc och bör de börja komma tillbaka till , defi- nitivt , och det finns starka incitament för att registrera sig som återigen boende i (sjukpenning, föräldra- penning etc.). Men, staplarna är inte mindre utan till och med marginellt större än föregående år. Detta talar för att kategorin ej registrerade inte är så enkel att tolka som att de flesta av dem har åkt på en normal postdoc. För att säkert kunna avfärda detta eller överhuvudtaget bringa större klarhet i frågan måste en längre tidsserie till, och eventuellt också fördjupade kom- pletterande studier. Resemönstret kan exempelvis vara annorlunda än vad som beskrivits ovan, man kanske stannar vid den utländska institutionen en liten tid efter att själva postdoc-stipendiet tagit formellt slut, man kanske i hög grad erhåller tillfällig anställning där eller på annat sätt förlänger vistelsen. Det kan också vara så att 1TP PT (2003): Effekter av postdoktorala utlandsvistelser, 2003:29. andelen utländska personer som läser en forskarutbildning i är större än vad vi nu antagit och att dessa sedan lämnar utan avsikt att komma tillbaka. Detta skulle givetvis påverka stati- stiken. Själva antalet individer är på det hela taget rimligt, 200-300. I den tidigare refererade studien hävdas att antalet möjligheter att åka på postdoc utomlands torde uppgå till 350-400 , och möjligen något färre under det tidiga 2000- talet. Många av dessa åker ändå på högst tolv månaders utlandsvis- telse, och anmäler aldrig detta och avförs heller inte ur registren. Att antalet är lägre i registren än vad som uppskattats i den tidigare studien är därmed rimligt. Ej registrerade doktorsexaminerade /99 fördelat per vetenskapsområde (procent i förhållande till antal inom respektive vetenskapsområde). Ej registrerade doktorsexaminerade /99 De data för årskullen doktorsexaminerade 1998/99 som presenteras här ger vid handen en grupp högutbildade individer, nära två tusen personer, som i hög utsträckning erhållit arbete inom eller utanför högskolan efter sin examen. Kvinnorna har stannat innanför hög- skolan i något högre utsträckning än män, och humanister och samhällsvetare i högre utsträckning än de från andra vetenskapsom- råden. finns dock en rörelse mot övrigt arbetsliv även inom dessa vetenskapsområden. Naturvetare och teknikvetare har ofta funnit sin sysselsättning inom tillverknings- och utvinnings- branscher, medan medicinare i mycket hög utsträckning arbetar inom vård och omsorgsyrken. Finansiella verksamheter är också en viktig sektor för flertalet liksom forsknings- och utbildningsrelate- rade yrken, oavsett vilket vetenskapsområde man doktorerat inom. En mindre andel, några procent, var ej sysselsatta efter sin examen, men andelen minskar . Data ger vissa indikationer på att det finns skillnader i beteende, yrkesval och karriär dels mellan män och kvinnor, dels mellan humaniora och samhällsvetenskap å ena sidan, och andra veten- skapsområden å andra sidan. Data säger ingenting om orsakerna till detta; åtskilliga mera kvantitativa uppgifter krävs och därtill för- djupade kvalitativa studier för att kunna utröna dessa indikationer vidare. Det kan handla om kulturella skillnader områden emellan, eller om skilda förutsättningar för män respektive kvinnor samt för individer med olika utbildningsbakgrund. Det finns mycket skrivet om detta på andra håll. Vi har i de föregående avsnitten fördjupat oss något i frågan om en eventuell migration till utlandet. Det är troligt att ett flertal av de som saknas i registren har lämnat för någon form av postdoc-vistelse utomlands, men det finns också frågetecken i datamaterialet som inte helt stämmer med vad man skulle kunna förvänta sig givet vad vi vet om formerna för postdoc-vistelser utomlands. Kanske innehåller kategorin ej registrerade i hög grad också utländska forskarstuderande som genomfört sin utbildning i men som sedan lämnar landet utan avsikt att komma till- baka. Även beträffande denna fråga krävs fördjupade studier för att närma sig ett svar. Gräddfil eller B-lag? Undersökning av anställningsformen biträdande lektor från enkät och intervjuerUT ........................................ på den akademiska karriären?UT ........................... att meritera sigUT........................................ prövning och övergången till ny om jämställdhet och mobilitetUT............... 1 Anställningsformen biträdande lektor Föreliggande rapport är resultatet av ett uppdrag från Befattnings- utredningen (U2006:08) till av utbildning och forskning, . Rapporten presenterar en utvärdering av för- söket med anställningsformen biträdande lektor och utgör en del av det underlag som samlar in om denna anställningsform. har 110TPF1FPT personer innehaft anställning som biträ- dande lektor, enligt lärosätenas egna uppgifter. Flera av dessa anställningar pågår i skrivande stund fortfarande. När det gäller fördelning på lärosäten har och Kungl. Tek- niska högskolan klart fler biträdande lektorer än övriga lärosäten, 24 stycken vardera. Därefter följer , och med cirka hälften så många. Sammanlagt ytterligare ett tjugotal biträdande lektorat finns spridda bland några av de övriga lärosätena, men flertalet av de övriga lärosätena har inte alls använt anställningsformen. Det finns därmed en grupp lärosäten som använt anställningsformen biträ- dande lektor flitigt, en grupp som använt den i något eller några enstaka fall, samt en grupp som inte alls använt den. Det står klart att det framför allt är universiteten som använt anställningen, och bland dem främst de stora och äldre universiteten. Det mera fåta- liga eller obefintliga användandet kan hänföras framför allt till de nyare universiteten och till högskolorna, även om undantag finns. Det är för det första intressant att ställa ett antal frågor till det dryga hundratal individer som har eller har haft anställning som biträdande lektor, och söka ta reda på hur de uppfattar anställ- ningsformen ur en rad olika aspekter. Detta har skett genom en webbenkät med tiotalet frågor. För det andra är det intressant att höra vad man anser på lärosätena. Vad tycker man om anställ- ningsformen? Varför har man använt den, respektive inte använt den? Är det i det senare fallet något speciellt som gör att man inte valt att använda den? Hur tänker man ? För att söka svar på dessa frågor, bland andra, har personalcheferna vid femton av högskolorna och universiteten telefonintervjuats. Vi har valt ut lärosäten med många, några respektive inga biträdande lektorer, och vi har valt både gamla och stora universitet, nyare universitet, 1TP PT I själva verkat har uppgifter om 111 individer lämnats, men för en individ har det inte gått att få fram kontaktuppgifter, och enkäten har riktats till 110 personer. Andra sammanställningar utgår också från dessa 110 personer. stora och små högskolor, geografiskt spridda och med olika veten- skaplig profil. I det följande presenteras resultaten av webbenkäten samt tele- fonintervjuerna. De senare redovisas inte lika detaljerat som enkät- resultaten utan bidrar till en allmänt fördjupad förståelse och bildar underlag till tolkningar, resonemang och reflektioner. Avslutnings- vis presenteras ett antal överväganden mot bakgrund av vad som framkommit i enkäten och i samtalen med lärosätenas personal- chefer. 2 Resultat från enkät och intervjuer Vi har använt ett webbaserat enkätverktyg varigenom svarsindivi- derna fått ett e-brev, utskickat från kansli, innehållandes en introducerande text och en bifogad länk. Motta- garna kan genom denna länk komma till en hemsida med enkäten där de fyller i svaren och därefter klickar på skicka in mina svar. Genom detta förfarande är individerna anonyma för utredarna då de inte kan spåras upp i efterhand och kopplas till de avgivna sva- ren. Vissa av bakgrundsvariablerna som besvaras är dock av den karaktär att man med god kunskap om dessa individer skulle kunna dra slutsatser om vem som svarat, bland annat eftersom populatio- nen är relativt liten. Resultaten redovisas endast på en högt aggre- gerad nivå och därigenom utesluts denna möjlighet för läsarna. Enkäten skickades ut till samtliga individer som har eller har haft anställning som biträdande lektor i . Det är med andra ord en totalundersökning. Antalet biträdande lektorer uppgick till 110 stycken varav 81 besvarade enkäten. Det ger en svarsfrekvens på . Av de 81 individer som besvarat enkäten är kvinnor och män. Detta motsvarar i stort fördelningen över examinerade doktorander (SCB 2007a) och också fördelningen bland forskarassistenter på landets lärosäten. Fördel- ningen bland landets lektorer är dock skevare då är kvinnor och män (SCB 2007b). Detta samman- hänger antagligen med en högre medelålder inom lektorskåren. Det är känt att det tidigare varit en överrepresentation av män inom det svenska forskningssystemet, och en allt kraftigare sådan ju högre upp i hierarkierna man kommer. Detta förhållande är under lång- sam förändring genom att allt fler kvinnor väljer en akademisk kar- riär, och därefter också fortsätter till de högsta positionerna. Åldersfördelningen bland de biträdande lektorer som besvarat enkäten spänner . Medelåldern är (median ). Samtliga svarande har en doktorsexamen vilken i genomsnitt var gammal vid svarstillfället, eller gammal när de tillträdde tjänsten som biträdande lektor. Om inte annat anges skiljer sig inte kvinnor och mäns svar åt mer än marginellt. 2.1Start på den akademiska karriären? Det ovanstående – att man i genomsnitt haft en doktorsexamen när man tillträdde anställningen som biträdande lektor – säger något om ifall anställningsformen har använts som entrétjänst till den akademiska karriären. Tillskapandet av en sådan tjänst har varit ett av syftena med biträdande lektor. I dagslä- get finns annars inte någon entydig entrétjänst i det svenska syste- met, utan ett flertal olika kortare eller längre, mer eller mindre säkra anställningar tjänar som inledning på den akademiska karriä- ren efter doktorsexamen. Lektorstjänsten är tänkt som en mellan- tjänst vilken efter meritering kan leda till den högsta nivån, profes- sor. Adjunkt fungerar emellanåt som entrétjänst men bruket av denna anställningsform är varierande och på många håll försöker man komma bort ifrån den. Genom att de personer som är eller har varit biträdande lektorer i genomsnitt verkligen är i början av den akademiska karriären före- faller anställningen i huvudsak ha använts som en startpunkt och en entrétjänst. Vi frågade om de biträdande lektorernas syn på anställningen som ett försök att skapa en bättre ingång i den akademiska karriä- ren. Den absoluta merparten av de biträdande lektorerna instäm- mer i att anställningen varit lyckad i detta avseende. Räknar vi kumulativt har erhållit anställning som biträdande lektor mer eller mindre direkt efter doktorsexamen, , , , och . Tiden mellan doktorsexamen och anställning som biträdande lektor har upptagits av varierande anställningar och sysslor. På frå- gan Vad var din sysselsättning mellan disputation och anställning som biträdande lektor? är svaren relativt jämt förde- ladeTPF2FPT mellan timlärare/vikarie, forskarassistent, postdoc utom- lands och annat. Endast ett fåtal har haft anställning som adjunkt (). Ett intressant förhållande är att av de 44 personer som svarat annat har över hälften uppgett att de arbetat som forskare i någon form.