sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Till detta skall läggas att insamlingen, jämfört med dagens begränsade urval, tar att genomföra samt ger ökade administrativa kostnader för skolorna och en ökad arbets- belastning för lärarna. Det är dock oklart vilka kostnader som ingår i kost- nadsberäkning , och den förefaller väl tilltagen. Troli- gen ingår engångskostnader för t.ex. utveckling av insamlings- verktyg och databaser. Enligt SkolverketTPF53FPT kostar totalinsamlingen av resultat på de nationella proven i årskurs 9 , en insamling som omfattar endast drygt 1 700 skolor. Kost- naderna för dagens urvalsinsamling av resultat på proven i årskurs 5 uppges till , exklusive kostnader vid och för huvudmän/skolor. En totalinsamling skulle troligen bli dy- rare än totalinsamlingen av resultat på de nationella proven i årskurs 9, eftersom antalet skolor med årskurs 5 är betydligt större (knappt 3 900 skolor /06). Ett komplement till en utvidgad urvalsinsamling, om total- insamlingar bedöms som för kostsamma, kan vara att kommuner som inte ingår i urval erbjuds att på egen bekostnad ansluta sig till insamlingen. Deltagande kommuner behöver då inte själva bygga upp en administration för insamling, kvalitets- kontroll och produktion av resultatinformation från proven. Denna ordning tillämpades tidigare med urvalsinsamlingar av resultat på årskurs 9-proven. Lärare bör använda de diagnostiska prov och bedömnings- material som tillhandahålls i de tidigaste årskurserna för att ge en bild av kunskapsutvecklingen när det gäller elevernas läs- och skrivutveckling samt matematikutveckling. Bedömningsmaterialen bör som vara frivilliga att använda för lärare. 3.5.4Användning av underlag för utvecklingssamtal Minst en gång per termin skall lärare, elev och förälder i ett så kallat utvecklingssamtal behandla elevens lärande i förhållande till samt- liga mål i läroplanen och kursplanerna. Det gäller enligt Skol- verketTPF54FPT såväl de övergripande läroplansmålen som mål att sträva mot och mål att uppnå i läroplan och kursplaner. 53TP PT Uppgift från , , 54TP PT (2005) Den individuella utvecklingsplanen, allmänna råd och kommentarer Mina skolbesök liksom erfarenheter från utbild- ningsinspektionTPF55FPT visar att utvecklingssamtalen främst ägnas åt ele- vens personliga utveckling och mognad, dvs. hur eleven är och uppför sig, medan informationen om elevens kunskapsutveckling är mer begränsad och vag. När kunskaper behandlas ägnas intresset främst åt ämnena svenska, engelska och matematik. Lärare jag mött hävdar att skälet till att informationen om elevens kunskaper är vag till en del beror på en skolkultur där man som lärare vill vara snäll och inte döma elever, som man tagit fasta på att ele- verna skall få utvecklas i sin egen takt – ett synsätt som ibland kan stå i strid med kursplanernas mål att uppnå. Det var denna utveck- ling införandet av individuella utvecklingsplaner skulle stävja, ge- nom att tydligt ange att utvecklingsplanerna ska avse hur elevens kunskaper skall utvecklas mot målen utifrån en objektiv bedöm- ning av elevens dokumenterade kunskaper i förhållande till kun- skapskraven. Utvecklingssamtalen skall behandla alla ämnen, i alla årskurser, något som kräver en dokumentation av hur eleven utvecklasTPF56FPT. Om underlaget för bedömningen av elevernas kunskaper dokumenteras på ett systematiskt sätt är det möjligt att, efter lokala beslut om vad och hur, på skolnivå sammanställa den information man kommit överens om för analys och slutsatser om i vilken mån eleverna ut- vecklas mot de nationella målen. Till skillnad från de nationella proven som endast täcker vissa årskurser och vissa ämnen kan man härigenom får information om måluppfyllelsen under hela grund- skoletiden, i alla dess ämnen och årskurser. En förutsättning för detta är naturligtvis att dokumentationen följer de nationella anvis- ningarna och inte innehåller sekretessbelagd eller på annat sätt in- tegritetskänslig information. Enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. skall varje kommun och varje skola upprätta en kvalitetsredovisning. Redovisningen skall innehålla en bedömning av i vilken utsträckning de nationella målen har förverkligats. Jag bedömer att sammanställningar av viss information från lärares lö- pande dokumentation av elevernas kunskapsutveckling bör vara ett naturligt och viktigt underlag för skolors och huvudmäns kvalitets- redovisning. 55TP PT (2005) 2004, Sammanställningar och analyser av inspektionsresultaten, nr 266 56TP PT (2005) Den individuella utvecklingsplanen, allmänna råd och kommentarer 3.5.5Uppföljning av alla mål Med det förändrade målsystem jag föreslår bedöms kriteriet att samtliga nationella mål skall vara uppföljningsbara kunna uppfyllas. Ambitionen är att å ena sidan renodla kursplanens mål till att avse elevernas kunskapsutveckling i enskilda ämnen, å andra sidan göra skolans ansvar för att eleverna når kunskapskraven i kursplanerna tydligt. Min bedömning är att det är följdenligt att det i författning före- skrivs att varje skola och kommun i sitt löpande kvalitetsarbete skall analysera och dokumentera i vilken utsträckning de nationella kunskapskraven nås. Detta är också något som föreskrivs i förord- ningen om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. (1997:702). Ett naturligt underlag för en sådan redovisning är, ut- över den information som kan erhållas från provsystem och be- tygssystem, sammanställningar av dokumentation som bildar un- derlag för utvecklingssamtal och individuella utvecklingsplaner. konstaterar i en analysTPF57FPT att de nationella proven inte fungerar särskilt väl för bedömning av kunskapsnivå och kunskaps- utveckling då proven mer är till för att stödja lärare i deras tolkning av mål och betygskriterier och därmed främja en rättvis och likvärdig betygssättning. borde därför, menar verket, prioritera deltagande i de internationella undersökningarna PIRLS och framför att utveckla egna nationella instrument för att pröva läsförståelse bland grundskoleelever på övergripande natio- nell nivå. Beslutet stöds av att visat att de internationella studierna väl överensstämmer med de svenska kursplanerna i det som mäts i proven. Jag delar bedömning att det är viktigt att kunna vär- dera svenska elevers kunskaper även i ett internationellt perspektiv. Då det som prövas i de internationella studierna dock endast utgör delar av de nationella målen som fastställts i kursplanerna måste informationen kompletteras med annat underlag som mått på gra- den av måluppfyllelse. Till exempel prövar PIRLS elevers läs- utveckling, men inte andra mål i kursplanen för svenska. 57TP PT (2006) Med fokus på läsförståelse, aktuella analyser, 3.5.7En utökad insamling av statistik på individnivå bör övervägas Ryggraden i det nationella uppföljningssystemet är basdata om verksamhetens organisation och uppgifter om elever och lärare. För del, till skillnad från gymnasieskolans, är elev- statistiken inte individbaserad utan samlas in på gruppnivå. Det in- nebär att skolorna rapporterar in antalet elever i olika årskurser, hur många som är flickor och pojkar, uppgift om eventuellt annat modersmål än svenska etc., men det saknas information om vilka elever som går i vilken skola och därmed information om elev- sammansättningen i olika skolor. Det är först i samband med den individbaserade insamlingen av elevers slutbetyg från årskurs 9 som uppgift om elevernas personnummer hämtas in. Det är alltså först när elever lämnat som det finns information tillgänglig om elevunderlaget i skolor och kommuner, t.ex. när det gäller an- delen nyinvandrade elever eller bakgrundsinformation som föräld- rarnas utbildningsnivå – båda exempel på faktorer som till en del kan förklara skillnader i måluppfyllelse mellan skolor. Att ha en god kunskap om de förutsättningar olika skolor arbe- tar utifrån är viktigt när det kommer till att prioritera och fördela resurser mellan skolor, en kunskap som förhoppningsvis huvud- männen har men som jag befarar inte alltid är systematiserad och inte heller används strategiskt. Enligt uppgift från an- vänder en del huvudmän verktyg SALSATPF58FPT som ett av flera underlag vid fördelning av resurser mellan skolor. Det var också avsikten. Enligt information på webbplats är ett syfte med modellen att kommuner och skolor genom att ta hänsyn till skolors elevsammansättning kan få en annan utgångspunkt för diskussion och analys av deras förutsättningar, processer och re- sultat. Att basera beslut om framtida resursfördelning utifrån samman- sättningen bland elever som redan lämnat skolan förefaller inte helt meningsfullt, men kan förstås utifrån behovet av instrument för huvudmännens prioritering av resurser mellan skolorna. Om den årliga elevstatistiken i stället samlades in på individnivå, med per- 58TP PT SALSA = Arbetsverktyg för Lokala SambandsAnalyser, en statistisk modell med vilken man kan analysera kommuners och skolors betygsresultat när viss hänsyn tagits till skolors elevsammansättning (variablerna kön, föräldrars utbildningsnivå samt utländsk bakgrund). sonnummer, ges en aktuell information om de elever som går i de olika skolorna. Exempelvis skulle statistiken därmed kunna ge be- sked om hur stor rörligheten är mellan olika skolor . I av resultat på ämnesproven i årskurs 5 vå- ren 2006 är de totalt 6 400 eleverna identifierbara så att resultaten kan följas upp i årskurs 9-proven. Urvalet är dock för litet för att resultaten ska vara representativa på lägre nivå än nationellt och på gruppnivå sett till kön och utländsk bakgrund. Det kan vara önsk- värt om underlaget skulle kunna användas för så kallade value ad- ded-studier, att kunskapsutvecklingen i mellan olika årskurser kan beskrivas och följas. Dagens begränsade urval medger endast att man kommer att kunna göra jämförelser med resultat på ämnesprov i årskurs 5 och senare provresultat och slut- betyg för den grupp elever som ingått i urvalen. konstaterar, i ett försök att med hjälp av befintlig statistik beräkna samband mellan skolors resurser och resultat, att den information som kan erhållas från det nationella upp- följningssystemet inte är tillräcklig: Vid jämförelser mellan skolor är försiktighet påkallad då uppföljnings- systemet inte innehåller heltäckande information om enskilda skolor. Det är med de data som är tillgängliga svårt att urskilja skolans bidrag till elevernas studieresultat. Detta är en brist i den nationella upp- följningen av skolors resultat. För att analysera skoleffekter krävs en mer ingående information om exempelvis elevernas initiala kunskaper samt en möjlighet att följa elevernas skolgång. Det är därför angeläget att t ex satsa på utökade provdatainsamlingar för att möjliggöra så kal- lade value added-beräkningar där skolans bidrag eller effekt på elever- nas resultat kan utvärderas. Genom en value added-ansats skulle man också kunna komma ett steg närmare kunskapen om samband mellan olika skolfaktorer och elevernas resultat.TPF59FPT Om insamlingen av resultat på ämnesproven i årskurs 5 (6) utökas till fler, kanske alla, skolor kan kunskapsutvecklingen i grund- skolan mellan avstämningstillfällena i årskurs 5 (6) och 9 följas på ett bättre sätt. På nationell nivå skulle skillnader i måluppfyllelse mellan olika elevgrupper liksom mellan olika delar av landet och 59TP PT (2005) Att mäta skolors relativa effektivitet – En modellanalys baserad på resurser och resultat, dnr 2004:1464 skolor kunna uppmärksammas som underlag för åtgärder för en ökad likvärdighet i . På huvudmanna- och skolnivå ger en samlad åtkomst till resultatinformation om egna och andras re- sultat förbättrade möjligheter till analys och bedömning av priori- terade åtgärder. I regeringens uppdragTPF60FPT till att föreslå mål att uppnå och obligatoriska nationella prov i svenska och matematik för årskurs 3 anges att skall förbereda en nationell utvär- dering av elevernas måluppfyllelse i svenska och matematik i årskurs 3, i samband med att de nationella proven börjar användas . Det innebär att det i vart fall i dessa ämnen kommer att finnas tillgång till uppgifter om elevers resultat vid av- stämningstillfället i årskurs 3. En debatt om lämpligheten att samla in ytterligare resultat- uppgifter på individnivå för yngre elever kan förutses. Vinsterna av en individbaserad insamling av elevstatistiken måste även ställas mot en utökad uppgiftslämnarbörda . Att begära in fler uppgifter skulle kunna innebära en ökad administrativ börda för uppgifts- lämnarna något myndigheterna snarare är ålagda att minska. Å andra sidan kan skolor och huvudmän dra nytta av att staten ombe- sörjer statistik som är kvalitetssäkrad och jämförbar mellan enhe- ter. En parallell kan dras med betygsstatistiken, som insamlas på individnivå, där skolor och huvudmän såsom uppgiftslämnare har tillgång till det egna underlaget för statistiken men är mycket kri- tiska till att det tar så att ge dem tillgång till sin statistik. skall enligt sitt regleringsbrev för budgetåret 2007TPF61FPT genomföra en förstudie i syfte att modernisera det nationella upp- följningssystemet. Studien skall bland annat omfatta en analys av hur verket tillsammans med SCB kan finna former för en för- enklad, kvalitetssäkrad och moderniserad uppgiftsinsamling inom utbildningssektorn, där särskild vikt skall läggas vid förslag som kan bidra till en snabbare publicering av statistiken. Enligt uppgiftTPF62FPT utreder för- och nackdelar med en even- tuellt utökad insamling av elevuppgifter på individnivå när det gäller . 60TP PT Uppdrag till att föreslå mål att uppnå och nationella prov i årskurs 3 (U2006/9851/S) 61TP PT Regleringsbrev för avseende (U2006/9555//G (delvis)) 62TP PT Minnesanteckning från samtal med , , Det finns mycket att vinna på att införa en individbaserad insam- ling av uppgifter om eleverna i då det kan bidra till såväl ett förstärkt lokalt kvalitetsarbete som till analyser av lik- värdigheten i ett nationellt perspektiv. För gymnasieskolan samlas all information om elever och resul- tat in på individnivå. Den administrativa kostnaden för insamlingen av elevuppgifter hålls nere då den samordnats med skolors rappor- tering av elever till , , som un- derlag för utbetalning av studiemedel. På motsvarande sätt har in- samlingen av elevers slutbetyg från gymnasieskolan samordnats med Verket för högskoleservice, sker på individnivå ger möjligheter till nationella och regionala/lokala ana- lyser av elevströmmar inom och mellan program och skolor, liksom skillnader i resultat och slutförande mellan studievägar, grupper av elever liksom mellan olika skolor och huvudmän. Denna infor- mation är ett väsentligt underlag för de diskussioner som förs om likvärdigheten i gymnasieskolans utbildning och hur den kan för- bättras. Det bör noga övervägas att även för centralt samla in uppgifter om elever på individnivå, på så sätt som redan görs när det gäller elevers resultat på nationella prov i årskurs 9 och slut- betyg. En individbaserad uppgiftsinsamling i kombination med en utökad insamling av resultat i tidigare årskurser, bedömer jag för- bättrar möjligheterna att följa kunskapsutvecklingen i . Att samla in elevstatistik med personnummer gör det möjligt att uttala sig om skolors effektivitet, att följa elevgrupper genom skol- systemet och att få aktuell kunskap om de förutsättningar skolor arbetar med när det gäller elevsammansättningen. En insamling av denna typ måste dock ställas mot den ökade administrativa börda en sådan insamling genererar liksom ökade kostnader för insam- ling. Det kräver också att man kan hantera en eventuell rädsla för en ökning av centralt insamlade personuppgifter med de möjlig- heter det ger till samkörningar. 63TP PT Dock har det enligt visat sig vara inte helt enkelt att med detta förfarande kvalitetssäkra uppgifterna. 4Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Jag skall med utgångspunkt i mina förslag om ett förändrat mål- system analysera konsekvenserna för samtliga verksamheter som omfattas av Lpo 94, dvs. , övriga obligatoriska skol- former, förskoleklassen och fritidshemmet, samt beakta samtliga dessa skol- och verksamhetsformers behov. Detta avsnitt innehåller bakgrundsmaterial med fakta om dessa verksamheter som underlag för min konsekvensanalys samt bedömningar av vilka justeringar som bör övervägas. I avsnittet behandlas även konsekvenser för Lpf 94. Det bör utredas hur särskolans samt träningsskolans behov av kursplaner bäst kan tillgodoses. I utredningen bör även ingå att utreda hur ett eventuellt betygssystem för särskolan bör se ut. Det bör övervägas hur särskolans resultat bättre kan belysas genom att i styrdokumenten för särskolan ange utvärderingsbara mål. Utbildningen i särskolan syftar enligt skollagen till att ge utveck- lingsstörda barn och ungdomar en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. Till den obligatoriska sär- skolan räknas grundsärskolan och träningsskolan. skall enligt skollagen ha tio årskurser. Elever som slutfört årskurs 9 har rätt till fortsatt utbildning i årskurs 10. I grundsärskolan går elever med en lindrig utvecklingsstörning. Eleverna undervisas ungefär i samma ämnen som elever, Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 men ämnenas innehåll och omfattning anpassas till varje elevs förut- sättningar. Därför upprättas också en individuell studieplan för varje elev. På samma sätt som i skall läraren i en framåtsyftande individuell utvecklingsplan skriftligt sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven skall nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna. Eleverna i träningsskolan har en utvecklingsstörning som inne- bär att de inte kan tillgodogöra sig undervisningen i grund- särskolan. I stället för enskilda ämnen rymmer träningsskolans kursplan fem undervisningsområden som tillsammans skall ge ele- verna förutsättningar för en god utveckling. De fem områdena är estetisk verksamhet, kommunikation, motorik, vardagsaktiviteter och verklighetsuppfattning. Enligt särskoleförordningen (1995:206) skall det finnas en kurs- plan för varje ämne i grundsärskolan och för varje ämnesområde i träningsskolan. I kursplanen anges de mål som undervisningen skall sträva mot, de mål som eleverna i grundsärskolan skall ha uppnått i slutet av det femte och det nionde skolåret och de mål som ele- verna i träningsskolan skall ha uppnått i slutet av det nionde skol- året. Strukturen är alltså densamma som för kurs- planer. Om en elev i grundsärskolan, eller elevens om vårdnads- havare begär det, skall betyg sättas som i . I förekommande fall kan betyg sättas i slutet av höstterminen i årskurs 10 i ämnen som inte har avslutats och när ett ämne har avslutats. Betyg skall sättas i grundsärskolans ämnen i skalan Godkänd respektive Väl godkänd. Betygssteget Mycket väl godkänd finns inte i särskolan. Enligt den nationella statistiken gick 22 000 elever i särskolan hösten 2005.TPF1FPT 4.1.2Bakgrunden till dagens bestämmelser Det ingick inte i arbete att behandla särskolan. I stället tillsattes en särskild arbetsgrupp inom Utbildnings- departementet och med utgångspunkt i förslag utarbetade arbetsgruppen en departementspromemoria (Ds 1992:129) om läroplan för specialskolan och den obligatoriska sär- 1TP PT (2006) Officiella Statistik – Riksnivå, del 2 2006, Barn, elever och personal, nr 277 Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Arbetsgruppen föreslog en gemensam läroplan för grund- skolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Lpo 94 anger särskilda mål att uppnå för särskolan respektive träningsskolan. Dessa mål uttrycker skolans ansvar för vad ele- verna, efter sina individuella förutsättningar, skall ha uppnått när de lämnar särskolan respektive utvecklat i träningsskolan. Före Lpo 94 hade grundsärskolan inga egna kursplaner. I stället skulle kursplaner gälla i tillämpliga delar. Däremot hade träningsskolan egna kursplaner. Enligt arbetsgruppens upp- fattning var det viktigt att såväl grundsärskolan som träningsskolan har egna kursplaner. Dessa bör ges en sådan utformning att det tydligt framgår att sär- skolan är en egen skolform. Träningsskolans nu gällande kursplaner utgör en god grund för att utveckla träningsskolans kursplaner enligt den struktur som föreslår. Någon mer djupgående analys av särskolans behov av egna kurs- planer än det ovan citerade finns inte i departementspromemorian. I läroplanspropositionenTPF2FPT föreslog regeringen att den nya läro- planen (Lpo 94) även skulle gälla för särskolan. Regeringen be- dömde att kursplaner skulle fastställas av regeringen medan särskolans kursplaner skulle fastställas av . I läroplanspropositionen fördes en diskussion om betyg i sär- skolan. Enligt den tidigare läroplanen (Lsä 90) skulle betyg inte ges i särskolan. Regeringen föreslog dock att elever i grundsärskolan skulle få betyg om de begärde det och betygen skulle sättas i rela- tion till målen i särskolans kursplaner. Enligt förslaget skulle betyg ges i skalan otillräckliga kunskaper, Godkänd och Väl godkänd. Jag har inte funnit något beredningsunderlag som anger motiven till regeringens förslag. beslutade med anledning av utbildningsutskottets behandling av propositionen Betyg i det obli- gatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85) om en ändring av sitt ti- digare beslutTPF3FPT som innebar att betygsstegbeteckningen otillräckliga kunskaper togs bort. 2TP PT En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan (prop. 1992/93:220) 3TP PT betänkande 1993/94:UBU1 med anledning av proposition 1992/93:220 Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 4.1.3Utredning om särskolan m.m. tillsattes en parlamentarisk kommitté – – med uppdrag att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning (dir. 2001:100). överlämnades slutbetänkandet För oss tillsammans – om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98). Kommittén bedömer i sitt slutbetänkande att de kommunala huvudmännen måste ta ett större ansvar för den övergripande planeringen och utvärderingen av utbildningen och föreslår därför en nationell utvecklingsinsats för att stödja kommunerna i detta arbete. Kommittén menar att elever i särskolan behöver få utmaningar i sitt lärande, precis som alla andra elever. För att utveckla elevernas olika förmågor och kvaliteter är det då nödvändigt med tydliga mål, olika undervisningsmetoder och variation i lärandet, vilket också underlättar lärandet i heterogena grupper. Vidare föreslår kommittén att grundsärskolan blir en egen skol- form som innefattar såväl den nuvarande grundsärskolan som trä- ningsskolan. I grundsärskolan skall man kunna läsa ämnen enligt både grundsär- skolans och kursplaner för ämnen och grundsärskolans kursplaner för kunskapsområden. Begreppet kunskapsområde ersätter det tidigare begreppet ämnesområde. Syftet är att varje elev skall kunna få en studiegång som är anpassad till just hans eller hennes be- hov och förmågor. Alla elever i grundsärskolan skall få ett intyg över genomgången utbildning. På begäran kan elever i grundsärskolan få betyg. Ett betygsdokument skall kunna innehålla betyg från såväl grundsärskolan som och betygsskalan skall vara tregradig med Godkänt (G), Väl godkänt (VG) och Mycket väl godkänt (MVG). I en skrivelseTPF4FPT till skriver regeringen bland annat att kvaliteten i utbildningen bör stärkas, t.ex. genom en ökad sam- verkan mellan skolformerna och ökade specialpedagogiska kun- skaper på alla nivåer i skolan, och betonar att kvaliteten inom sär- vux bör utvärderas, bl.a. med hänsyn till de nationella styr- dokumentens ställning och funktion. I behandling av skrivelsen (bet. 2005/06:UbU23) behandlades inte särskolans kursplaner. 4TP PT Kvalitet och samverkan – om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning 2005/06:151)