sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — I ett första steg etablerades en intern kom- mitté för att förbereda en bred globaliseringsstrategi som skulle skapa för att behålla och stärka ekonomins långsiktiga konkur- rensförmåga i en allt mer globaliserad omvärld. Denna kommitté leddes av statsministern, med ekonomiministern, finansministern, utbildningsministern och vetenskapsministern som fasta medlem- mar. Därefter tillsattes ett Globaliseringsråd som, förutom den interna ministerkommittén, hade bred representation från närings- livet, fackföreningsrörelsen, och olika delar av utbildnings- och forskningsvärlden. uppgift var att bidra till en globaliseringsstrategi som skulle kunna uppnå ett antal högt ställda mål för den danska ekonomiska utvecklingen. De fyra övergripande målen är att ska bli: En ledande forskningsnation. De sammanlagda FoU-insatserna ska uppgå till av BNP . Ett ledande entreprenörsamhälle. ska vara ett av de länder där flest tillväxtföretag skapas. Ett utbildningsland i världsklass. Eleverna i ska vara bland de bästa i världen i läsning, matematik och naturve- tenskap. av ungdomsgeneration ska slutföra gymna- siet, och hälften ska fortsätta till en högre examen. Världens mest konkurrenskraftiga ekonomi . Resultatet av arbete – globalise- ringsstrategi Fremgang, Fornyelse og Tryghed – presenterades och har i stor utsträckning omsatts i konkreta politiska åtgärder. Sammanlagt omfattar strategin omkring 350 reformför- Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft slag som presenteras under 14 olika rubriker (, 2006). Några av de viktigaste förslagen kan sammanfattas under de tre första målen för den danska globaliseringsstrategin. För att bli en ledande forskningsnation föreslås ökade resurser men också ökad konkurrens och starkare koppling mellan resultat och finansi- ering. Universiteten ges större självständighet vad gäller rekryte- ring, lönesättning och andra beslut, som kraven på genomströmning ökar. Entreprenörskap ska uppmuntras genom att den offentliga byråkratin förenklas, tillgången på offentligt riskkapital stärks, och samarbetet mellan offentliga och privata riskkapitalbolag underlättas. Olika former av entreprenörskap ska finnas med i folkskolans och gymnasiets läroplaner. På utbild- ningsområdet läggs stor vikt på förslag för att skapa världens bästa grundskola som en bas för framtida satsningar på yrkesutbildning, högre utbildning och forskning. Det danska beslutet att lyfta behovet av en stark globaliserings- och innovationspolitik till den högsta politiska nivån markerade inte bara att frågan var prioriterad, utan har också bidragit till att de nödvändiga finansiella resurserna gjorts tillgängliga. För perioden –2012 har anslagits för strategins genomförande (, 2007). har Globa- liseringsrådets sätt att arbeta haft en positiv påverkan på besluts- processerna i den danska politiken. Det är utredningens mening att kan lära från våra nor- diska grannländer. Den dialog som skapats genom det svenska har breddat beslutsunderlagen och gjort det möjligt att få med många av de centrala intressegrupperna på ett systematiskt och strukturerat sätt. Utredningen ser en roll för permanent Globaliseringsråd med uppdrag att formulera en svensk strategi för att möta de utmaningar och tillvarata de möjligheter som den globala ekonomin erbjuder. 4.5Sammanfattning: Styrkor och svagheter i svenskt företagsklimat För framtida svenska exportframgångar är ett gott företagsklimat avgörande. Då skapas förutsättningar för existerande företag att växa och för nya företag att startas och utvecklas till framtida exportörer. Företagsklimatet bestämmer den långsiktiga konkur- renskraften hos svenska företag på internationella marknader. Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft Detta avsnitt har analyserat svenskt företagsklimat i ett jämförande perspektiv med syfte att identifiera styrkor och svagheter för exportföretag: ligger bra till i kvantifierbara, eller hårda, delar av före- tagsklimatet. Det gäller faktorer såsom produktivitet, forskning och utveckling, utbildningsnivå och öppenhet mot omvärlden. Den övergripande tillväxtmiljön måste bedömas som god. Förutsättningarna för att äga och driva företag tycks dock vara sämre än den övergripande tillväxtmiljön. Undersökningar indi- kerar att attityderna till entreprenörskap är mer negativa än i jämförbara länder. Här antyds en förklaring till den svenska paradoxen, förutsättningar och attityder begränsar framväxten av nya företag trots goda övergripande tillväxtförutsättningarna. Svenska skatter skapar höga skattekilar jämfört med många andra mogna ekonomier, trots att reformer gjort att inte längre ligger högst. Detta minskar individers incitament för att starta och driva framgångsrika företag. Bland grundförutsättningarna noterar utredningen att det finns brister i infrastruktur som skapar höga kostnader att nå utländska marknader. En tydligare långsiktig strategi för energi- politiken är önskvärd, i synnerhet för att skapa större förutsäg- barhet för den basindustri som står för en stor del av export. Utredningen har också lyft fram betydelsen av ytterligare refor- mer av regelverk för att möjliggöra ökat entreprenörskap inom till exempel vård och omsorg. Detta skulle skapa förutsättningar för framväxt av framtidens exportföretag. Arbetsmarknad och utbildningssystem står inför framtida utma- ningar gällande förmågan att trygga en välutbildad och flexibel arbetskraft och skapa förutsättningar för morgondagens entre- prenörer. Den största utmaningen rör näringspolitikens mjuka sidor; for- merna för att utveckla näringspolitiken i samverkan mellan olika aktörer. Utredningen ser ett behov av en tydlig internationalise- ringsstrategi och ökad integration mellan offentliga insatser. I synnerhet gäller det integration av den generella näringspoliti- ken och arbetet med att underlätta företagens tillväxt på inter- nationella marknader. Ett permanent Globaliseringsråd kan fylla Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft I följande kapitel där analysen av exportfrämjandet fördjupas kommer utredningen återkomma till denna diskus- sion. Svenska företags långsiktiga konkurrenskraft bygger på innova- tionskraft baserad på förstklassig forskning och utveckling. Denna kan stärkas genom målmedveten satsning på forskning inom strategiska områden, stärkt uppbyggnad av industriforsk- ningsinstitut och strategiska FoU-program. 5Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov Föregående kapitel har betonat behovet av ett gott företagsklimat som en nödvändig förutsättning för exportframgångar och framtida tillväxt på utländska marknader. I detta kapitel analyserar utred- ningen motiven till och behovet av främjande – offentliga insatser för att stimulera svenska företags internationella expansion, utöver den allmänna näringspolitiken. Offentligt främjande bör motiveras både utifrån teoretiska hän- syn och företagens behov av insatser. Några starka motiv har redan noterats i den kvantitativa analysen av svensk exportutveckling. I Kapitel 1 noterades till exempel att inte lyckats anpassa sin exportstruktur till det globala tillväxtmönstret. En delförklaring till minskningen av globala exportmarknadsandelar är att exporten till närområdet varit starkt dominerande. Vissa snabbväx- ande regioner, till exempel , hade ingen stor andel av den svenska exporten , och exporten till denna del av världen har heller inte vuxit lika snabbt som exporten i sin hel- het. Främjandeinsatser kan därför vara nödvändiga för att förbättra svenska företags möjligheter att ta del av utvecklingen och tillväx- ten på de mest dynamiska marknaderna. Kapitel 3 pekade på några orsaker till att exportens geografiska fördelning är ojämn, med oproportionerligt stor vikt för grannländerna. Det finns fasta kost- nader för export som varierar beroende på destinationsland. För- utom transportkostnader ingår kostnader för att skaffa information och kunskap om marknadsförhållanden i länderna. Ju längre bort från destinationen ligger, desto mer kostsamt är det att skaffa den nödvändiga informationen. Ju mindre företaget är, desto svårare är det att motivera de fasta kostnaderna. Främjandet kan bidra till att sänka trösklarna för export, i synnerhet för mindre företag som inte har egen expertkunskap. Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov De första avsnitten nedan diskuterar motiven för främjande ur ett teoretiskt perspektiv och främjandets potentiella samhällseko- nomiska nytta. Därefter redogörs för några av de uppfattningar om främjande som utredningen mött vid intervjuer med företag. Dessa rör i första hand behovet av främjandeinsatser. Det avslutande avsnittet sammanfattar utredningens bild av behovet av främjande. En grundläggande princip för denna diskussion bör noteras redan här: med termen främjande syftar vi på insatser som avser att korrigera olika typer av marknadsmisslyckanden och marknadsim- perfektioner. Utredningen förordar inte exportsubventioner eller direkta produktionsstöd för exporterande företag. 5.1Principiella motiv till främjande Exportfrämjandeinsatser och andra typer av offentligt främjande av företagens internationalisering bör motiveras utifrån förekomsten av marknadsmisslyckanden – situationer där ett samhällsekono- miskt optimalt utfall inte uppnås enbart genom privata aktörers nyttomaximerande agerande. Förekomsten av ett marknadsmiss- lyckande är dock inte en tillräcklig grund för att motivera statliga åtaganden. Det är även viktigt att det offentliga främjande utformas så att det både tillfredställer företagens behov och ger ett samhälls- ekonomiskt effektivt utfall. Det förekommer ett antal olika marknadsmisslyckanden som skapar särskilda inträdeshinder till utländska marknader. De främsta motiven för offentliga främjandeinsatser är misslyckanden och imperfektioner på marknaden för information. Dessa har att göra med förekomsten av kollektiva varor, externaliteter och asym- metrisk information. Dessutom finns det situationer där mark- nadsmisslyckanden beror på att det helt enkelt saknas fungerande marknader, till exempel vid statliga uppköp och projektexport. Det faktum att är en liten öppen ekonomi skapar ytterligare motiv för främjande. Företag som vill agera på utländska marknader har ett stort infor- mationsbehov. För att lyckas krävs kunskap om de potentiella utländska kunderna, deras preferenser och betalningsvilja. Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov rensen på den utländska marknaden måste analyseras för att väl- grundade beslut om långsiktiga investeringar ska kunna tas. Det krävs även kunskap om handelrestriktioner – tullar, kvoter, pro- duktregleringar – och andra regelsystem: skatter, miljöregler, poli- tiska överväganden och kulturella normer är några exempel. Dessa kunskaper kan sammantaget benämnas exportmarknadskunskap. Det är uppenbart att kostnaden för att införskaffa den nödvän- diga exportmarknadskunskapen kan vara mycket hög. Kostnaden för informationen är i princip också oberoende av hur mycket företaget avser att sälja på marknaden – för att bli framgångsrik behöver både stora och små företag ungefär samma typ av kunskap. Kunskapen är en fast kostnad, vilket innebär att det finns omfat- tande skalfördelar. Det företag som kan fördela den fasta kostna- den över en stor försäljningsvolym kan hålla ett lägre pris än det företag som bara säljer lite: varje såld vara eller tjänst måste då täcka en stor del av de fasta kostnaderna. Medan stora företag kan motivera de kostnader som är relaterade till att anställa exportspe- cialister och andra experter har små och medelstora företag sällan de resurser som krävs för att investera i den nödvändiga kunskapen. Även om det typiska småföretaget skulle kunna finansiera inve- steringen i exportmarknadskunskap är det inte troligt att det skulle vara lönsamt: kostnaden skulle fortfarande överstiga den nytta eller vinst som ett litet företag skulle kunna generera på en enskild exportmarknad. Kunskap och information har emellertid en annan viktig egen- skap. När den väl finns tillgänglig förbrukas den inte, utan kan användas utan att nödvändigtvis tappa sitt värde.TPF1FPT Denna egenskap gör kunskapen till en kollektiv vara. På en helt oreglerad marknad är det troligt att det produceras för lite kollek- tiva varor (eller inga alls, om kostnaden är högre än nyttan för det största enskilda företaget). Detta marknadsmisslyckande kan kor- rigeras genom offentliga insatser, där en utvald aktör – en främjan- deorganisation – införskaffar kunskapen och fördelar den till olika användare. Även om kostnaden för att samla in kunskapen översti- ger nyttan hos det enskilda företaget kan exportinformationen prissättas på ett sådant sätt att många företag väljer att köpa kun- 1TP PT Det finns naturligtvis kunskap som är privat till sin natur, i bemärkelsen att den konsumeras efter att använts första gången. Detta kan till exempel gälla specifik kunskap om affärsmöjligheter på enskilda marknader: när ett företag väl har mutat in en guldfyndighet har kunskapen om guldfyndigheten inget (eller mycket begränsat) kommersiellt värde för andra företag. Däremot är kunskapen om hur man fyller i en importdeklaration i fortfarande värdefull efter att det första förtaget använt kunskapen. Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov Med tillräckligt många användare kommer den totala sam- hällsekonomiska nyttan att överstiga kostnaden. Dessa argument motiverar offentliga insatser för att främja export och internatio- nalisering. Med tanke på att exporterfarenhet leder till fördjupade kunskaper om exportmarknaden i fråga är behovet av insatser på företagsnivå temporärt: framgångsrika exportörer kommer att bygga upp sin egen exportmarknadskunskap. Liknande argument gäller för exportkompetens, med vilket kun- skap om företagande och svenska regelsystem som krävs för de företag som avser att börja exportera. Första gångerna ett företag ska exportera krävs det investeringar i kunskap om marknadsfö- ring, organisation, skatteregler, distributionssystem och andra för- utsättningar som inte är relaterade till destinationsmarknaden, utan snarare den svenska näringsmiljön. Eftersom kostnaden för de rele- vanta kunskaperna inte är relaterade till hur mycket företaget exporterar, utan snarare om företaget exporterar, handlar det om fasta kostnader som kan utgöra ett hinder för småföretagens inter- nationalisering. Den viktigaste offentliga främjandeinsatsen på detta område är förmodligen regelförenklingar – de formella krav som ställs på exportörer bör inte vara mer komplicerade än vad som är nödvändigt. Dessutom kan främjandeinsatser inriktas på att lära ut nödvändig exportkompetens till företag utan tidigare export- framgångar. Framgångsrik export och internationalisering kräver också att företagets potentiella utländska kunder har tillräcklig information om vad företaget har att erbjuda. Även på detta område finns marknadsmisslyckanden som kan motivera offentliga ingrepp. Kunskap om i största allmänhet och om enskilda svenska företags varor och tjänster påverkar förväntningarna vad gäller andra svenska företag: det finns starka positiva externaliteter. Till exempel kan en angenäm erfarenhet från ett besök på skapa en positiv attityd till svenska möbler eller kanske svensk design i allmänhet, oavsett om varorna säljs av eller inte. Dessa posi- tiva externa effekter är särskilt påtagliga på bransch- och sektors- nivå – de som främst gynnas av ett svenskt miljöteknikföretags framgångar är andra svenska miljöteknikföretag. Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov När enskilda företag beslutar om investeringar i marknadsföring tar de inte hänsyn till externaliteter, utan ser enbart till de fördelar de kan internalisera, det vill säga omsätta till egen vinst. Att andra svenska företag också gynnas påverkar inte den företagsekono- miska kalkylen. Det enskilda företagets beslut bygger istället på principen att investeringar i utländsk marknadsföring endast är motiverad så länge som intäkterna som skapas tack vare mark- nadsföringen är högre än kostnaderna för densamma. Från ett nationellt perspektiv riskerar dock den sammanlagda marknadsfö- ringen av svenska varor och tjänster att bli för liten. Ytterligare investeringar skulle inte vara lönsamma för det enskilda företaget, men de skulle kunna vara lönsamma för landet , eftersom de kan bana väg för andra svenska företag. Faktum är att den idealiska marknadsföringen från ett samhällsekonomiskt perspektiv skulle fokusera på styrkor och kunskaper som är gemensamma för bran- schen eller sektorn, snarare än de enskilda företagens begränsade utbud av varor och tjänster. Därmed har denna typ av sektorsvis informationsspriding på utländska marknader karaktären av en kol- lektiv vara, där det finns anledning att överväga offentliga åtagan- den rimligtvis i samverkan med branschsammanslutningar. Den offentliga sektorn har en roll för att i samverkan med företag och företagarorganisationer koordinera insatser för kunskapsspridning om sektorer där svenska företag besitter särskild kompetens. 5.1.3Asymmetrisk information och risk En annan typ av marknadsmisslyckande rör finansieringen av före- tagens internationella expansion. Även här förekommer informa- tionsmisslyckanden. På grund av ofullständig och asymmetrisk information är banker och andra finansiärer ofta ovilliga att finansi- era utlandsverksamhet (Rothschild & Stiglitz, 1976). De har inte tillgång till tillräckligt med information för att på ett rättvisande sätt bedöma riskerna i utlandsaffärer, och kan därför vara ovilliga att erbjuda finansiering till rimliga villkor. Detta gäller både den specifika affärsrisk som är involverad i varje transaktion och den politiska risk som rör främmande marknader. Svårigheten att finan- siera utlandsaffärer tenderar att vara än större för nya exportörer och små företag, då dessa bedöms som mer riskfyllda. Om varje finansiell institution har ett begränsat antal kunder med efterfrågan på denna typ av svårbedömda krediter är det troli- Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov gen inte lönsamt för den enskilda långivaren att investera i den kunskap som skulle krävas för rimliga riskbedömningar. I en sådan situation är det inte troligt att marknaden erbjuder goda finansie- ringsmöjligheter även när de underliggande affärsmöjligheterna är goda. Marknadsmisslyckanden av detta slag kan motivera offentliga åtaganden för finansiella tjänster. Detta omfattar både exportkre- diter och exportkreditgarantier. Syftet med de offentliga insatserna är inte att subventionera exportföretag, utan snarare att korrigera misslyckandena på informationsmarknaden genom att koncentrera ansvaret för den nödvändiga kunskapsutvecklingen till en offentlig aktör. Kostnaderna för att utveckla kapaciteten för riskbedöm- ningar kan dessutom täckas utan tillskott från statsbudgeten om den offentliga kredit- eller garantigivaren har en tillräckligt stor volym. Avsaknaden av öppna, konkurrensutsatta marknader är ytterligare en typ av marknadsmisslyckande som företag kan möta i samband med internationella affärer. Svenska företag som verkar i länder med stort statligt inflytande över näringslivet, till exempel transi- tionsekonomier, eller inom branscher där staten är en stor kund, till exempel krigsmateriel eller infrastruktur, kan ha behov av ett offentligt åtagande för en dörröppnarfunktion. Detta är situationer där offentliga insatser kan vara nödvändiga för att affärsmöjligheter över huvudtaget ska öppna sig för svenska företag. Dörröppnar- funktionen handlar om att bereda företag och företagarorganisa- tioner tillgång till personer, organisationer och arenor dit enbart företag med offentlig uppbackning släpps in. En särskild typ av dörröppnarfunktion gäller stöd till projektex- port. Projektexport utgörs av affärer där stater, multilaterala eller bilaterala utvecklingsinstitutioner har ansvar för upphandling eller deltar med finansiering och rådgivning. 5.1.5Näringspolitik i en liten öppen ekonomi Ett särskilt motiv för ett offentligt åtagande för att främja interna- tionell näringsverksamhet följer av den svenska ekonomins begrän- sade storlek. I en liten öppen ekonomi som den svenska är det Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov orimligt att begränsa näringspolitikens ambitioner till att enbart beröra företagens inhemska affärer. För att det svenska näringslivet ska kunna utveckla nya dynamiska företag som har förutsättningar att mäta sig med de starkaste konkurrenterna på världsmarknaden måste internationalisering vara ett grundläggande mål i den gene- rella näringspolitiken. I den mån näringspolitiken innehåller kom- ponenter som avser att främja företagens tillväxt måste dessa mål omfatta internationell tillväxt. En konkret slutsats av detta är bland annat att näringspolitiken bör samordnas med landets handelspolitiska målsättningar. En av de viktigaste åtgärderna för att underlätta det svenska näringslivets internationalisering under det senaste årtiondet har varit medlem- skapet i EU. Harmoniseringen av regelsystem och i synnerhet det ömsesidiga erkännandet av tekniska krav och föreskrifter har redu- cerat kostnaderna för att nå ut på den inre marknaden. Fortsatta ansträngningar för att säkra den fria rörligheten och den inre marknadens effektivitet, motverka byråkratisering och nationella särregler och minska diskrimineringen i offentlig upphandling är viktiga uppgifter för framtiden. Det arbete som genomförs av på dessa områden är inte enbart en del av det svenska handelsfrämjandet utan bör också ses som en viktig del av näringspolitiken. Kunskaperna om EU och den gemensamma marknaden är emellertid bristfälliga, både bland svenska myndigheter, företag och andra intressenter (, 2005). De åtgärder som är nödvändiga för att stärka kunskaperna om den inre marknaden och bidra till att flera företag ser EU som sin hemmaplan utgör ett tyd- ligt exempel på kopplingarna mellan näringspolitiken och export- och internationaliseringsfrämjandet. På samma sätt finns det motiv för att de svenska målsättningarna i multilaterala sammanhang, till exempel WTO-förhandlingarna, bör kombineras med informa- tionsinsatser som syftar till att minska näringslivets kostnader för att förstå förutsättningarna på främmande marknader. 5.2Företagens behov av främjande I detta avsnitt analyseras behovet av främjande ur ett företagsper- spektiv Inledningsvis studeras en företagsekonomisk modell för företagens internationalisering. Därefter redogörs för de synpunk- ter företag framfört i samband med möten med utredningen. Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov För en fördjupad analys av företagens behov av främjande är det önskvärt att utgå från den internationaliseringsprocess genom vil- ken små inhemska företag utvecklas till större multinationella företag. Figur 5.1 ger en stiliserad bild av företagets internationali- seringsprocess, baserad på den så kallade Uppsalamodellen (och , 1977). Modellen utgår från observationen att företag i varierande grad deltar i den internationella ekonomin. Företag genomgår en lärandeprocess när de går från att vara foku- serade på den inhemska marknaden till att göra allt större åtagande på internationella marknader. Figur 5.1 Uppsalamodellen för företagets internationaliseringsprocess Baserad på och , 1977. Det första steget när företag väljer att gå ut på internationella marknader är ofta att etablera närvaro genom en oberoende repre- sentant. Det kan vara i form av handelsagenter som mot ersättning säljer företagets varor eller tjänster. hade handelshus en viktig roll i att representera företag på utländska marknader. Främjande av handel och investeringar: Motiv och behov skiljde sig från handelsagenter genom att de även erbjuda finansie- ringslösningar.