sou · GWB311 · 2008-02-28 00:00:00 — Stöd från högskolorna har behandlats i avsnitt 3.6. Som en begränsning i kapitalförsörjningsförordningens före- skrifter regleras här att högskolorna har rätt att ekonomiskt stödja studentkårer och nationer. Detta kan ske antingen genom subven- tioner eller direkta bidrag. 6.5Förordningen (1993:221) för Se avsnitt 6.4, 1 kap. 7 §. Se avsnitt 6.4, 1 kap. 11 §. Se avsnitt 6.4, 1 kap. 13 a §. Förordningen ersätter studerandeförordningen. För studentkårer och nationer finns föreskrifter i högskolelagen. För fakultets- föreningar saknas särskilda föreskrifter. Förordningen gäller endast för studentkårer vid de statliga hög- skolorna och inte vid de högskolor som har andra huvudmän, som t.ex. , och i . Paragrafen ersätter delvis de nuvarande bestämmelserna i 2 och 23 §§ studerandeförordningen. Beslut om ställning som studentkår har behandlats i avsnitt 3.2.3. Paragrafen anger hur ansökningsförfarandet går till. Ansökan om att få ställning som studentkår måste vara skriftlig. Samman- slutningen ska bifoga sina stadgar och eventuellt ytterligare hand- lingar som kan behövas som underlag för högskolans beslut. Sådana handlingar kan innehålla uppgifter om t.ex. verksamhetsområde och medlemsantal. I paragrafen regleras den prövning som högskolans styrelse har att göra när en studentsammanslutning ansöker om att få ställning som studentkår. De krav som sammanslutningen ska uppfylla har behandlats i kommentaren till 4 a kap. högskolelagen. Endast den sammanslutning som uppfyller de krav som nämns kan få ställning som studentkår. Några andra förhållanden än de som nämns får högskolan inte ta hänsyn till. Högskolan får således inte beakta t.ex. om samman- slutningen är effektiv, samarbetsvillig eller uppskattad inom hög- skolan. Ett beslut att ge en sammanslutning ställning som studentkår är begränsat till tre verksamhetsår. När de tre åren närmar sig sitt slut måste studentkåren lämna in en ny ansökan om ställning som studentkår inför den kommande treårsperioden, om kåren vill fort- sätta att ha denna ställning. I annat fall upphör ställningen som studentkår automatiskt vid utgången av treårsperioden. Det finns möjligheter för högskolan att under pågående treårs- period besluta att en studentkår inte längre ska ha denna ställning. Detta regleras i 7 §. Indirekt godkänns i vart fall delar av stadgarna i samband med beslutet om ställning som studentkår. Något särskilt beslut om godkännande av stadgarna behöver därför inte fattas. Någon skillnad i sak gentemot reglerna i studerandeförordningen är dock inte avsedd. En bestämmelse om godkännande av ändrade stadgar finns i 6 §. Om en studentkår, utan att det har samband med en ansökan som avses i 3 §, ändrar sådana bestämmelser i stadgarna som nämns i 4 a kap. 7 § högskolelagen, ska de nya bestämmelserna godkännas av högskolans styrelse. När en ansökan om att få ställning som studentkår ges in behöver inte stadgarna godkännas genom ett särskilt beslut. Ett beslut enligt denna paragraf kan högskolans styrelse delegera till rektor, se 8 §. Vidare kan beslutet överklagas till för högskolan, se 13 §. Huvudregeln, som framgår av 5 §, är att ett beslut om att en sammanslutning ska ha ställning som studentkår gäller i tre verk- samhetsår. I vissa fall, som uttömmande räknas upp i denna para- graf, kan dock denna ställning upphöra . Det är fråga om situationer då studentkåren inte längre lever upp till de krav som ställs på den, t.ex. genom att inte uppfylla de krav som ställs i 4 a kap. 1–8 §§ högskolelagen eller genom att inte lämna uppgifter om verksamhet och medlemsantal till högskolan. Om en student- kårs medlemsantal sjunker så kraftigt att representativiteten kan ifrågasättas kan det också vara skäl att frånta kåren denna ställning, likaså om en ändring av stadgarna inte godkänns och kåren inte lägger fram ett nytt förslag till stadgeändring. Slutligen kan ställ- ningen som studentkår upphöra om kåren själv begär det. Representativiteten ska bedömas enbart på grundval av antalet medlemmar. I en situation då en studentkår har mycket få medlem- mar kan det bli aktuellt att övergå till det alternativa förfarandet för att utse studentrepresentanter, dvs. val bland alla berörda studen- ter. Om det uppstår en situation där det finns en annan samman- slutning inom samma verksamhetsområde som har ett högre medlemstal än den sammanslutning som redan har ställning som studentkår, är detta däremot inte skäl att frånta studentkåren dess ställning. Ett sådant skifte kan göras endast vid utgången av en treårsperiod. Beslut att en studentkår inte längre ska ha sådan ställning kan överklagas till , se 13 §. Paragrafen är ny och anger att beslut om godkännande av ändringar i stadgarna enligt 6 §, utan samband med beslut om ställning som studentkår, kan delegeras till rektor. Enligt 4 a kap. 8 § tredje stycket högskolelagen kan regeringen delegera rätten att meddela föreskrifter om studentkårernas redo- visning. I aktuell paragraf delegeras denna rätt till respektive hög- skola. Paragrafen motsvarar 16 § studerandeförordningen. Den främsta uppgift en studentkår har är att utse student- representanter i högskolans organ. De organ som det är fråga om nämns i 3 kap. 9 § andra stycket högskoleförordningen. Det är endast en studentsammanslutning som har getts ställning som studentkår som har denna rätt. Om en högskola har mer än en studentkår får kårerna komma överens om hur representanter i de organ som omfattar mer än en studentkårs verksamhetsområde ska utses. Det är framför allt hög- skolans styrelse och andra centrala organ som det då är fråga om. Om kårerna inte kan enas, har högskolans styrelse rätt att bestämma hur representanterna i berört organ ska utses. Kårerna måste dock först ges tillfälle att komma överens och först när detta misslyckas träder högskolans rätt in. En person som utses att vara studentrepresentant i ett högskole- organ har i denna sin egenskap en skyldighet att företräda alla studenter och inte bara dem som är medlemmar i studentkåren. En studentrepresentant får alltså i enskilda ärenden inte göra skillnad på studenter beroende på om de är medlemmar i studentkår eller inte (se avsnitt 3.2.1). Det kan uppkomma en situation då det vid en högskola eller en del av en högskolas utbildningsområde inte finns någon studentkår. Detta kan bero på att högskolan enligt 7 § har beslutat att den studentkår som tidigare fanns inte längre ska ha sådan ställning eller på att det aldrig har funnits någon studentkår inom ett visst verksamhetsområde. I en sådan situation ska istället högskolan ordna val bland alla studenter inom det berörda verksamhets- området för att utse studentrepresentanter. ska besluta om föreskrifter för hur detta val ska gå till. De beslut som kan överklagas är beslut enligt 4 § att ge en studentsammanslutning ställning som studentkår, liksom beslut att inte ge sådan ställning. Även beslut enligt 7 § att en studentkår ska upphöra att ha denna ställning kan överklagas. Vidare kan beslut rörande godkännande av stadgar enligt 6 § överklagas. Bestämmelser om hur beslut överklagas finns i 22–25 §§ förvalt- ningslagen (1986:223). Regeln i 22 a § förvaltningslagen om över- prövande instans gäller dock inte, då bestämmelserna i denna för- ordning gäller före förvaltningslagen, se 3 § nämnda lag. Enligt förvaltningslagens regler får ett beslut överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot. Överklagandet ska göras skriftligt och ska ges in till den myndighet som meddelade beslutet, dvs. högskolan, från den dag då klaganden fick del av beslutet. Högskolan har att pröva om överklagandet har kommit in i rätt tid och, om så är fallet, över- lämna överklagandet, tillsammans med övriga handlingar i ärendet, Är överklagandet för sent inkommet, ska högskolan avvisa det. Enligt ett uttalande av lagrådet (se prop. 1983/84:30, s. 172 f.) behövs inga övergångsbestämmelser med innehåll att man redan före bestämmelsernas ikraftträdande får pröva frågor om t.ex. tillstånd att bedriva viss verksamhet enligt de nya bestämmelserna och meddela sådant tillstånd att gälla . Det bör därför utan särskild övergångsbestämmelse vara möjligt att en ansökan om att få ställning som studentkår ges in och prövas före förordningens ikraftträdande och att en sammanslutning som fått sådan ställning utser studentrepresentanter, som dock tillträder sina uppdrag tidigast den dag denna förordning träder i kraft. 6.7Förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning Undantaget från förbudet mot att ingå hyresavtal för bostads- lägenhet i syfte att upplåta lägenheten i andra hand utvidgas till att avse alla studenter vid lärosätet, inte bara utländska studenter inom utbytesprogram. Bestämmelsen innebär att en statlig högskola kan hyra bostadslägenheter för att sedan hyra ut dem i andra hand till studenter vid lärosätet. 6.8Förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.4. Studentkårerna behöver kunna få uppgifter om studenters registrering på kurser för att kunna avgöra om en viss person har rätt att vara medlem i en studentkår. Anledningen till detta är att endast studenter har rätt att vara medlemmar i en studentkår, enligt 4 a kap. 1 § högskolelagen. Med den föreslagna bestämmelsen ges studentkårerna möjlighet att från högskolan få ut de uppgifter som behövs. Avveckling av kår- och nationsobligatoriet En särskild utredare skall föreslå hur en avveckling av kår- och nationsobligatoriet kan genomföras. Utredaren skall utifrån en kartläggning av konsekvenserna av obligatoriets avveckling föreslå nödvändiga åtgärder för att säkerställa och stärka ett modernt studentinflytande och en god studiesocial verksamhet vid univer- sitet och högskolor samt beakta de ekonomiska konsekvenserna för berörda aktörer. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Rätten att inte tillhöra en sammanslutning är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Genom förordning (1983:18) om studeran- dekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor tvingas dock alla studenter till medlemskap i den studentkår som finns vid lärosätet. Ett obligatoriskt förenings- medlemskap är felaktigt utifrån grundläggande demokratiska principer. Studenter skall liksom andra vuxna få välja vilken förening de vill tillhöra eller understödja. För regeringen är det därför angeläget att kår- och nationsobligatoriet, som omfattar studenter vid statliga universitet och högskolor, avvecklas och ersätts av moderna former för ett stärkt studentinflytande. För en avveckling av obligatoriet talar även det generellt sett låga deltagandet i kårvalen, som undergräver studentkårernas Ett frivilligt medlemskap bör stärka legitimiteten för studentkårernas åtaganden, men också vitalisera studenternas engagemang och kårernas verksamhet. Införandet av nya former för studentinflytande skall leda till att detta utvecklas och stärks. Historik och nuvarande reglering Obligatoriet har sina rötter i studentnationerna i och . Nationerna bildades efter förebilder som funnits i sedan medeltiden. infördes nations- obligatorium vid . Studentkårerna i och bildades respektive 1867 på initiativ av nationerna och med dem som huvudmän. Av universitetsstatuter (1908:135) framgår det då gällande nationsobligatoriet och att nationerna tillsammans bildar studentkåren. Kår- och nations- obligatoriet har , med framväxten av fler universitet och högskolor, skiljts åt. Enligt nu gällande bestämmelser i högskolelagen (1992:1434) får regeringen meddela föreskrifter om skyldighet för studenterna vid högskolorna att tillhöra särskilda studentsammanslutningar. Sådana föreskrifter återfinns i förordningen (1983:18) om studerande- kårer, nationer och studentföreningar vid universitet och hög- skolor. Med studentföreningar avses fakultetsföreningarna vid . Enligt förordningen skall den som studerar vid en statlig högskola vara medlem i den studerandekår som finns vid högskolan. Den som studerar vid en högskola skall också vara medlem i en nation eller annan studentförening som finns vid högskolan och som den studerande hade varit skyldig att tillhöra enligt de föreskrifter som gällde före . Av förordningen framgår också att studerandekårer, nationer eller andra studentföreningar får ta ut avgifter av de studerande som är medlemmar. En studerandekår skall ha till ändamål att främja medlemmarnas studier och vad som har sammanhang med studierna. Det är stu- derandekåren som utser och entledigar företrädare för de studeran- de i de organ vid högskolan där företrädare för de studerande har rätt att ingå. En studerandekår har också, enligt högskoleförord- ningen (1993:100), rätt att i anslutning till högskolans årsredo- visning lämna en redogörelse för kårens syn på högskolans utveck- ling och resultat. Ett antal statliga utredningar har utrett frågan om kårobligatoriet. beslutade att obligatoriet skulle avskaffas (prop. 1993/93:169, bet. UbU 1992/93:14, rskr. 1992/93:363). av kårobligatoriet lämnade förslag till hur ett avvecklande av obligatoriet praktiskt skulle genomföras och redovisade kostnader för avvecklingen i betänkandet Avveckling av den obligatoriska anslutningen till studentkårer och nationer (SOU 1994:47). 1994 beslutade emellertid att behålla obligatoriet. gav den dåvarande regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över förordningen om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor (dir. 2005:36). Utredaren lämnade betänkandet För studenterna - om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar (SOU 2006:36). Inriktningen på arbetet var dock att endast göra vissa förändringar i den gällande ordningen med obligatoriskt medlem- skap. Studentkårernas, nationernas och studentföreningarnas verksamhet Studentkårerna, nationerna och studentföreningarna spelar en viktig roll inom högskoleväsendet. Kårernas verksamhet brukar delas upp i utbildningsbevakande verksamhet och studiesocial verksamhet. Genom dem kanaliseras det studentinflytande som har stor betydelse för lärosätenas kvalitetsutveckling. Studentkårerna utser inte bara studentrepresentanter utan bidrar också genom utbildning och administrativt stöd till att utveckla represen- tanternas arbete. Vissa studentkårer har uppgifter som rimligen borde ses som naturliga för respektive lärosäte i deras eget arbete för att utveckla kvaliteten i utbildningen. Vidare tar studentkårerna ett stort studiesocialt ansvar genom att bevaka och driva studenters rättigheter. stöd till enskilda studenter, sköter mottagning av nya såväl nationella som internationella studenter samt bedriver bostads- förmedling, idrottsverksamhet och kontaktskapande verksamhet. Betydelsefull studiesocial verksamhet bedrivs även av nationerna i och och studentföreningarna vid . Nationernas verksamhet har djupa historiska rötter och är av stort kulturhistoriskt värde. Inför ett avskaffande av obligatoriet är det därför viktigt att säkerställa att angelägna uppgifter och värdefull verksamhet som utförs av kårerna, nationerna och studentföreningarna kan leva vidare under andra former. Särskilda områden att beakta Många av de förslag som presenterats i tidigare utredningar kan ligga till grund för de åtgärder som krävs vid ett avvecklande av obligatoriet. Utvecklingen inom högskolan, med bl.a. förstärkt studentinflytande, en avsevärt större och mer heterogen student- population och nya roller för såväl universitet och högskolor som studentkårer innebär emellertid att tidigare analyser behöver vidareutvecklas. Studenternas rätt till inflytande över utbildningen är lagstadgad i 1 kap. 4 a § högskolelagen. är det kårerna som organiserat mycket av den formella studentrepresentationen som finns inom högskolan. Även utan ett obligatoriskt medlemskap i studentkårerna är det enligt regeringens mening mycket viktigt att ett aktivt och demokratiskt studentinflytande kan utövas med väl fungerande representationsrätt i beslutande och beredande organ. Det är angeläget att studenter har ett reellt inflytande över beslut vid lärosätena som berör dem. Studenterna spelar också en viktig roll för kvalitetsutvecklingen vid universitet och högskolor genom att både delta i och kritiskt granska utbildningen. Detta förutsätter strukturer vid universitet och högskolor som kan identifiera företrädare för studenterna utifrån krav om demokrati, represen- tativitet, kontinuitet, självständighet och oberoende. Ett väl fungerande studentinflytande kan vidare kräva stöd i olika former från respektive lärosäte för att kunna fullgöras på rimliga premisser. Det är därför viktigt att avvecklingen av obligatoriet åtföljs av insatser för att ersätta detta med former för ett modernt och reellt studentinflytande. Det är möjligt att en avveckling av obligatoriet medför såväl skatterättsliga följder som minskade medlemsintäkter för kårerna, nationerna och studentföreningarna. Detta kan i sin tur påverka möjligheterna att bedriva studiesocial verksamhet. Särskilt kan de finansiella förutsättningarna att äga eller hyra samlingslokaler påverkas. En avveckling av obligatoriet kan även ha konsekvenser för hanteringen av kårers, nationers och studentföreningars tillgångar och skulder liksom för studenternas bostadssituation. En särskild utredare skall föreslå hur en avveckling av kår- och nationsobligatoriet kan genomföras. Utredaren skall utifrån en kartläggning av konsekvenserna av obligatoriets avveckling föreslå nödvändiga åtgärder för att säkerställa, stärka och utveckla student- inflytandet och en god studiesocial verksamhet vid universitet och högskolor samt även beakta de ekonomiska konsekvenserna för berörda aktörer. I uppdraget ingår att ta fram förslag till hur studentrepre- sentanter i beslutande och beredande organ inom högskolan skall utses. Utredaren skall kartlägga konsekvenserna av ett avvecklande av obligatoriet för kårers, nationers och andra studentföreningars studiesociala verksamheter samt lämna förslag till hur funktioner av stor betydelse för studenterna skall kunna bedrivas utan ett obligatorium. Frågan om hur samlingslokaler, studentbostäder och andra tillgångar, liksom eventuella skulder, skall hanteras skall särskilt beaktas. I uppdraget ingår även att kartlägga de ekonomiska konse- kvenserna som ett avskaffande får för kårer, nationer och andra studentföreningar, universitet och högskolor samt för staten. Om utredaren finner att särskilda uppgifter bör övergå till andra organ, skall utredarens förslag innefatta en kostnadsberäkning i denna del. Om förslagen innebär kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, skall kommittén föreslå en finansiering. Utredaren skall utarbeta nödvändiga författningsförslag. I utredningens uppdrag ingår dock inte att föreslå ändringar av grundlag. Utredaren skall under arbetet samråda med universitet och högskolor, studentkårer, nationer och andra studentföreningar samt med andra berörda myndigheter. I så stor utsträckning som möjligt skall utredaren utgå från tidigare utredningars arbete. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Förteckning över obligatoriska studentsammanslutningar vid statliga högskolor Consensus - Hälsouniversitetets studentkår Bilaga 2 SOU 2008:11 studentkår (f.d. Studentkåren vid Musik- 1TP PT studentkår var en obligatorisk studentkår t.o.m. . gick i upp i och dess studenter tillhör därför nu universitets studentkår. Studentkåren är här redovisad som tillhörande för att synliggöra att kårens tidigare studenter nu hör till detta lärosäte. 2TP PT Försvarshögskolan omfattas av högskolelagen , varvid dess studentkår blivit en obligatorisk sammanslutning. SOU 2008:11 Bilaga 2 Studentkåren vid filosofiska fakulteten vid Lin- Studentkåren vid och Insti- tutet för högre reklamutbildning Utbildningsvetenskapliga studentkåren vid Göte- nation nation nation nation nation nation nation nation Västgöta nation nation Skånelandens nation Blekingska nationen nation nation Helsingkrona nation nation nation Lunds nation nation nation Sydskånska nationen nation Västgöta nation Här återges enkäten till studentkårerna. Enkäterna till nationerna och fakultetsföreningarna var i stort sett likalydande, förutom att frågor rörande studentmedverkan inte ställdes. Utredningen önskar få del av studentkårens 2.senaste bokslut och årsredovisning samt Utredningen vill också ha uppgifter om a)antalet kårmedlemmar, b)terminsavgiften och eventuella andra avgifter, c)antalet av kåren utsedda ledamöter i beslutande och beredande organ inom högskolan/, i förekommande fall med fördelning på styrelsenivå, fakultetsnivå (motsvarande) och institutionsnivå. Kostnader för vissa verksamheter Utredningen arbetar med utgångspunkten att företrädare för de studerande i olika organ även efter obligatoriets avveckling ska utses av studentsammanslutningar, om dessa har som ändamål att bevaka och medverka i utvecklingen av utbildningen och förut- sättningarna för studier vid respektive högskola/universitet. Vi vill mot denna bakgrund ha en uppskattning av kårens kostnader för verksamhet som stöder studentrepresentanterna eller på annat sätt är relaterad till studentinflytandet i högskolans/organ. I tidigare utredningar har termen utbildningsbevakning an- vänts för den berörda verksamheten. Det är med vårt synsätt inte bara fråga om bevakning utan också om medverkan i utvecklings- och kvalitetsarbete. Det handlar inte heller bara om själva utbild- ningen utan även om arbetsmiljön och andra förutsättningar för studierna, i den mån dessa behandlas i högskolans/beslutande och beredande organ. Även verksamhet inom berörda sakområden som en kår bedriver eller finansierar tillsammans med andra kårer – lokalt, regionalt eller nationellt – bör innefattas. Kostnadsuppskattningen bör så långt möjligt göras med för- delning på a) löner och arvoden, b) lokaler, c) drift i övrigt och d) bidrag till lokal, regional eller nationell samorganisation. Verk- samhet som rör forskarutbildningen bör om möjligt särredovisas. Inom det studiesociala området fullgör studentsammanslutningar uppgifter som principiellt kan ses som angelägenheter för respektive högskola/universitet och som i vissa fall kompletterar insatser som görs av lärosätet. Vi avser här inte sociala aktiviteter av generellt slag som restaurang- och klubbverksamhet utan insatser för stöd och service till enskilda såsom mottagning av nybörjare, annan information och rådgivning, insatser för psykisk och fysisk hälsa och förmedling av bostäder. Om kåren har kostnader för sådan studiesocial verksamhet, önskar utredningen en uppskattning av dessa, så långt möjligt med fördelning på olika slags stöd eller service och på a) löner och arvoden, b) lokaler och c) drift i övrigt. Utredningen ser gärna att kåren utöver de direkta kostnaderna uppskattar omfattningen av de insatser inom de nu berörda slagen av verksamhet som görs av ideellt arbetande kårmedlemmar. Insatserna redovisas då lämpligen omräknade till helårsverken. Utredningen önskar en heltäckande bild av kårens tillgångar liksom av eventuella engagemang i stiftelser, bolag etc. Om kåren direkt eller indirekt äger studentbostäder, i vilken form är kåren engagerad? I det fall bostäderna ägs av en annan juridisk person, bör senaste bokslut och årsredovisning för denna bifogas och vid behov kommenteras. Vilket är taxeringsvärdet för berörda fastigheter/ lägenheter? Finansieras driften av bostäderna på annat sätt än genom hyresintäkter? Om kåren direkt eller indirekt äger kårhus eller motsvarande samlingslokaler, i vilken form är kåren engagerad? I det fall lokaler- na ägs av en annan juridisk person, bör senaste bokslut och årsredovisning för denna och bifogas och vid behov kommenteras. Vilket är taxeringsvärdet för berörda fastigheter eller lokaler? Hur är i förekommande fall den sammanlagda lokalytan fördelad mellan samlingslokaler och andra ändamål som kontor och affärsverk- samhet? Hur finansieras driften av lokalerna och vad kostar den?