sou · GVB398 · 2008-01-01 00:00:00 — Flödet från högskolan till det omgivande samhället och omvänt antas balansera varandra vad gäller professorer, medan det antas finnas ett visst nettoutflöde till det omgivande samhället när det gäller forskarassistenter, lektorer och disputerade forskare. Rekryteringen till kliniska lektorer och professorer inom medi- cinområdet antas i huvudsak ske via anställningar vid universi- tetssjukhusen och inte via forskar- eller forskarassistentanställ- ningar. En illustration av rekryteringsvägarna i nuvarande befattningsstruktur Givet ovanstående förenklingar kan vi få en bild av de närmaste årens rekrytering och pensionering av högskolans lärare i nuva- rande befattningsstruktur, sammanfattad i nedanstående figur. Många pilar har uteslutits för enkelhetens skull, exempelvis de som avser flöden till och från kategorin postdoktorer i utlandet; bilden är avsedd att vara översiktlig. Grön färg illustrerar tillsvidarean- ställning och ljusrosa färg visstidsanställning, i enlighet med Befatt- ningsutredningens modell. Följande figur ska främst ses som en översikt. Detta under- stryks av att de ändringar i lagen om anställningsskydd (LAS) som 7TP PT Jämför , G., Effekter av postdoktorala utlandsvistelser, 2003:29. Den genomsnittliga postdoktorstiden i utlandet med stöd från är . infördes rimligen kommer att innebära förändringar av högskolans lärarrekrytering, något som figuren inte tar hänsyn till. Lärare i högskolan 2006, förväntande pensioneringar i genomsnitt 2007–2016, samt en förenklad bild av övriga perso- Låt oss se närmare på figur 1. Antalet forskarassistentanställningar (2006) är 980, dvs. knappt 250 rekryteras och samma antal avslutar sin anställning . Om vi antar att 200 av dessa fort- sätter i högskolan, dvs. att utflödet till omgivande samhället (c) är 50 , behövs ytterligare knappt 400 rekryteringar det närmaste decenniet för att täcka det behov – 540 professo- rer/lektorer och 35 disputerade forskare – som uppstår till följd av pensionsavgångarna. Forskarassistentanställning (250 ) är således inte den dominerande rekryteringsvägen, utan många fler rekryteras genom anställning som forskare (a) eller (visstidsanställd) lektor (b). Inom den kliniska delen av medicinområdet råder en speciell situation. Det närmaste decenniet pensioneras cirka 110 lek- torer/professorer inom medicinområdet enligt data från NU-databas. Utredningen av den kliniska 8TP PT Källa: NU-databas, juni resp. . De angivna antalen avser individer. Området övrigt/gemensamt är exkluderat. forskningen har beställt data från SCB om rekrytering och återväxt inom svensk klinisk medicinsk forskning.TPF9FPT Utgående från dessa data och från uppgifter från , och kan en uppskattning göras att knappt hälften, drygt 50 , av de lektorer/professor som pensioneras inom medicinområdet är inom den kliniska delen och således att drygt hälften, knappt 60 , är inom den prekliniska delen.TPF10FPT Inom klinisk medicin antar vi att rekryteringen till lektor och professor går via anställningar vid universitetssjukhusen; pilen märkt (b) inom klinisk medicin går således inte från doktorsexamen till lektor/professor utan har en utsträckning i tiden över . Genomsnittsåldern vid anställning som lektor/professor är också högre inom klinisk medicin än inom preklinisk medicin. Varje läsare kan göra sina egna uppskattningar av storleken på de olika flödena i figur 1. Om vi antar att cirka en tiondel av de dis- puterade forskarna antingen anställs som lektorer eller lämnar högskolan och att de förra är betydligt fler än de senare, får vi resultatet att cirka 150 (d) forskare anställs som lektorTPF11FPT och att det blir ett nettoutflöde om cirka 90 (e) från denna grupp. Vidare måste utflödet från lektorskategorin uppskattas; vi antar att cirka 150 (f) lektorer (nettoutflöde) lämnar hög- skolan. Resultatet blir att knappt 300 (a) doktorer rekryteras till forskaranställning och att cirka 350 (b) rekryteras till lektorsan- ställning (varav cirka 50 inom klinisk medicin via anställningar vid universitetssjukhus). Vidare lämnar cirka 1 800, cirka 2/3, av de nyexaminerade doktorerna högskolan för det omgivande samhället förutsatt dessa antaganden. Fördelningen av lärare/forskare mellan olika kategorier skiljer sig väsentligt mellan humanistisk-samhällsvetenskapligt område och övriga vetenskapsområden. I figur 2 nedan illustreras, med samma 9TP PT Där framgår att bland anställda inom högskolan som disputerat vid medicinsk fakultet kommer 390 personer med läkarexamen och 90 med annan vårdexamen (avrundat till tiotal) att avgå med pension det närmaste decenniet. Ett stort tack till Utredningen av den kliniska forskningen - förslag till åtgärdsplan. 10TP PT hade en något större andel kliniker bland professorer/lektorer som pensioneras . Ett stort tack till de tre universiteten. 11TP PT Medicinområdet och särskilt SLU har en stor andel disputerade forskare. Därför antas andelen forskare som rekryteras till lektor/professor inom dessa områden vara lägre än inom övriga områden. antaganden som i ovanstående figur, det humanistisk-samhällsve- tenskapliga området, medan figur 3 illustrerar det naturvetenskap- liga området. Humaniora-/samhällsvetenskaplärare i högskolan 2006, förväntande pensioneringar i genomsnitt 2007–2016, samt en förenklad bild av övriga personalflödenTPF12FPT annan forskande/undervisande personal Mer än hälften av högskolans alla lektorer är anställda inom huma- niora och samhällsvetenskap (detsamma gäller för adjunkter). Området står för nästan hälften av de förväntade pensionsavgång- arna, men har mindre än en fjärdedel av högskolans totala antal forskarassistenter och disputerade forskare. Den övervägande rekryteringsvägen inom området blir således direkt till (visstidsan- ställd) lektor (b i figur 2). Med samma antaganden som ovan lämnar knappt 20 (e) disputerade forskare högskolan medan knappt 40 (d) blir lektorer. 12TP PT Källa: NU-databas, juni resp. . De angivna antalen avser individer. Området övrigt/gemensamt är exkluderat. Bilaga 8 SOU 2007:98 Cirka 10 forskarassistenter lämnar högskolan medan 45 anställs som lektorer. Netto cirka 80 (f) lektorer lämnar högskolan. Resultatet blir att cirka 60 (a) nyexaminerade doktorer rekryteras till forskaranställning medan cirka 250 (b) rekryteras till lektorsanställning. Knappt 300, mindre än hälften, av de nyexaminerade doktorerna lämnar högskolan. Den senaste femårsperioden ökade dessutom antalet lärare inom området, vilket ytterligare bör ha minskat andelen doktorer som gick till det omgivande samhället (se Förändringar av antalet lärare i högskolan 2001–2006 nedan). Det naturvetenskapliga området visar upp en helt annan fördel- ning mellan de olika lärarkategorierna. Naturvetenskaplärare i högskolan 2006, förväntande pensioneringar i genomsnitt 2007–2016, samt en förenklad bild av övriga personalflödenTPF13FPT annan forskande/undervisande personal 13TP PT Ibid. SOU 2007:98 Bilaga 8 Inom det naturvetenskapliga området dominerar rekrytering till anställning som forskare och forskarassistent över direkt anställ- ning som (visstidsanställd) lektor. Med samma antaganden som ovan lämnar cirka 12 (e) disputerade forskare högskolan medan cirka 25 (d) blir lektorer. Cirka 10 forskarassistenter lämnar högskolan medan 50 anställs som lektorer. Cirka 15 (f) lektorer lämnar hög- skolan. Resultatet blir att cirka 40 (a) nydisputerade doktorer rekryteras till forskaranställning medan endast cirka 10 (b) rekryteras till lektorsanställning. Cirka 300, dvs. knappt 3/4, av de nyexaminerade doktorerna lämnar högskolan. Givet de antaganden som använts är andelen nydisputerade som stannar i akademin störst – mer än hälften – inom humaniora-sam- hällsvetenskap. Inom medicin, naturvetenskap och teknik stannar endast en av fyra, eller färre, i akademin. Inom det teknikvetenskapliga området finns (2006) 1 050 pro- fessorer, 1 420 lektorer, 65 disputerade adjunkter, 260 forskar- assistenter och 440 disputerade forskare. Åren 2002–2006 utfärd- ades i snitt 660 doktorsexamina . Det närmaste decenniet kommer cirka 100 lektorer/professorer och cirka 7 disputerade forskare att pensioneras . Med ovanstående antaganden liknar rekryteringsbilden den inom det naturvetenskapliga området, med undantag för att rekryteringsvägen direkt till (visstidsanställd) lektor (b) är ungefär lika vanlig som till forskaranställning (a), vardera cirka 50 . Inom det medicinska området finns (2006) 1 030 professorer, 920 lektorer, 70 disputerade adjunkter, 200 forskarassistenter och hela 980 disputerade forskare. Åren 2002–2006 utfärdades i snitt 840 doktorsexamina . Det närmaste decenniet kommer cirka 110 lektorer/professorer, varav cirka 50 inom klinisk och cirka 60 inom preklinisk medicin, samt cirka 10 disputerade forskare att pensioneras . Med ovanstående antaganden liknar rekryte- ringsbilden inom preklinisk medicin den inom det naturvetenskap- liga området, med undantag för att andelen disputerade forskare är större. Rekrytering till lektor/professor inom klinisk medicin antas huvudsakligen ske via anställningar vid universitetssjukhus. SLU skiljer sig från övriga områden genom att kategorin dispu- terade forskare dominerar tydligt. Vid SLU fanns hela 403 i fanns 203 professorer, närmaste decenniet kommer cirka 15 lektorer/professorer och cirka 8 disputerade forskare att pensioneras . Ett exempel – doktorsexaminerade /99 har beställt data från SCB om anställ- ningsförhållandena –2004 för dem som tog doktorsexamen /99.TPF14FPT Figuren nedan visar anställningarna i högskolan för denna årskull doktorer. Den första anställningen (inom hög- skolan) är oftast lektorsanställning eller anställning som forskare. 1998/99 (totalt 1 985), skolan 1999–2004 annan forsk o und Det bör observeras att postdoktorer i utlandet ingår i gruppen ej vid högskolan i figur 4. Datamaterialet visar stora skillnader mellan vetenskapsområdena när det gäller andelen doktorsexaminerade 1998/99 som inte var anställda 2004: inom humaniora-samhälls- vetenskap, inom medicin, inom naturvetenskap, inom teknikvetenskap och vid SLU. 14TP PT Se Anaya-Karlsson&Melin, Den postdoktorala perioden för doktorsexaminerade /99, Arbetsrapport 2007:60, . med uppskattningen ovan att nyexaminerade inom humaniora- samhällsvetenskap i större utsträckning än inom andra vetenskaps- områden stannar inom högskolan.TPF15FPT Högskolekarriären 1999–2004 för de doktorsexaminerade läs- /99 liknar i stora drag illustrationerna i figurerna 1, 2 och 3 ovan. Medicinområdet skiljer sig från andra områden genom att sjuk- vården är den överlägset största avnämaren av doktorsexaminerade. Drygt 200 av de doktorsexaminerade har läkarexamen och ett mindre – men ökande – antal har annan grundexamen inom vård och omsorg.TPF16FPT En mycket stor andel av dessa anställs inom sjukvår- den. Figur 5 visar i vilka verksamhetsområden de doktorsexamine- rade inom medicinområdet 1998/99 var anställda perioden 1999- 2004. Finans verks., företagstjänst Personliga kulturella tj. Övrig och ej spec. verks. 15TP PT Se också 2007:56 R. Siffrorna i rapporten är dock inte jämförbara med ovan presenterade siffror. 16TP PT hade 199 och hade 242 av de doktorsexaminerade läkarexamen eller motsvarande. Alla utom 1 respektive 4 av dessa disputerade inom medicinskt område. hade 65 och hade 94 av de disputerade inom medicinskt område annan grundexamen inom vård och omsorg. Se , Forskarutbildningen i . Variation i volym, effektivitet och kostnader . Det bör observeras att postdoktorer i utlandet ingår i gruppen ej i register i figur 5. Det är således ungefär dubbelt så många av de examinerade inom medicinområdet 1998/99 som anställdes inom vård och omsorg som inom högskolan. En illustration av en alternativ struktur och dimensionering för rekrytering I den nya anställningsstruktur som föreslås av Befattningsutred- ningen införs en ny tvåårig postdoktorsanställning. avskaffas forskarassistentanställningen och ersätts med anställning som biträdande lektor med rätt till prövning för befordran till den nya anställningen biträdande professor. De nya LAS-reglerna som infördes medför rimligen att antalet visstidsanställda forskare och lektorer kommer att minska väsentligt. En förutsättning för att de nya rekryteringsvägarna ska fungera är att universitet och högskolor använder sig av de nya anställ- ningsformerna. Nedan följer en illustration av en ny karriärväg, med antagande om oförändrat antal läraranställningar totalt sett, men där de nya anställningarna används. Syftet är att ge exempel på hur fördelningen mellan de olika lärarkategorierna skulle kunna vara för att en karriärväg postdoktor–biträdande lektor–biträdande professor–professor skulle bli den dominerande rekryteringsvägen. För den nya anställningsstrukturen görs i denna PM följande förenklande antaganden. Anställningstiden för postdoktorer antas vara i genom- snitt. Cirka 2 av 3 biträdande lektorer antas anställning bli befordrade till biträdande professorer. Resterande tredjedel antas bli lektorer eller lämna högskolan. Cirka 3 000 av 7 000 lektorer anställda (2006) antas bli befordrade till biträdande professorer. Antalet biträdande pro- fessorer antas sedan vara . Detta antal påverkar dock inte rekryteringsflödena. Anställning som postdoktor är tidsbegränsad till utan möj- lighet till förlängning, annat än vid föräldraledighet etc. På grund av de nya LAS-reglerna måste lärosätet på ett tydligare sätt än bestämma sig för vilka de vill anställa efter postdoktorstiden. denna illustration är fördelningen dimensionerad så att en tredjedel av postdoktorerna tänks lämna högskolan efter postdoktorstiden, dvs. vi gör även följande antagande. Cirka 2 av 3 postdoktorer antas efter den tvååriga anställningens slut få anställning som biträdande lektorer, eventuellt efter ytterligare en postdoktorstid utomlands. Resterade tredjedel antas lämna högskolan. Vi kan med ovanstående antaganden göra en ny illustration av rekryteringen av lärare i högskolan. Dagens rekrytering till forskaranställning respektive visstidsanställning som lektor begränsas med de nya LAS-reglerna. Det bör därför vara naturligt för högskolan att, i stället för ett antal av dagens forskar- anställningar, använda postdoktorsanställningar och anställningar som biträdande lektor. Likaså kan anställning som biträdande lektor användas i stället för många visstidsanställningar som lektor. Med oförändrat antal läraranställningar försöker vi göra en dimensionering utifrån dessa utgångspunkter för att visa på möjligheten till en tydligare rekryteringsväg. Rekryteringen av professorer/lektorer inom klinisk medicin antas dock oförändrat huvudsakligen ske via anställningar vid universitetssjukhus. I illustrationen anges postdoktorer i utlandet för sig avskilt från postdoktorsanställningar. En postdoktorsvistelse utomlands kan förekomma före eller efter en postdoktorsanställning vid ett svenskt universitet/högskola, men kan också ensam vara en väg till exempelvis biträdande lektor. Kategorierna ej disputerad adjunkt och ej disputerad annan forskande och undervisande personal utelämnas i figurerna nedan. Högskolan totalt – illustration av möjliga rekryteringsvägar vid oför- ändrat antal lärare (som )TPF17FPT (1000 fr. fo-ass. 100 forskare) 330 Bitr. I ovanstående illustration har 1 200 forskaranställningar omvand- lats till postdoktorsanställningar i linje med utredningens mål att dessa blir de vanligaste anställningarna i högskolan direkt efter doktorsexamen. Dimensioneringen är sådan att 600 nyblivna doktorer ska få dessa anställningar (eventuellt efter postdoktorsvistelse i utlandet). En tredjedel av dessa antas lämna högskolan efter anställningen. Rekryteringsbehovet p.g.a. pensioneringar är 540 professo- rer/lektorer . Dimensioneringen ovan innebär 2 000 biträ- dande lektorsanställningar, vilket tänks ge cirka 330 biträdande professorer och knappt 90 lektorer . Utöver dagens knappt 1 000 forskarassistenter har i bilden ovan 100 forskaranställningar och 900 (visstids-)lektorsanställningar omvandlats till biträdande lektorsanställningar. Denna anställningsform ger rätt till prövning för befordran till biträdande professor. Därmed blir vägen via post- doktor och biträdande lektor den dominerande karriärvägen. Det återstående rekryteringsbehovet täcks i denna illustration genom att ett antal nyexaminerade doktorer rekryteras direkt till biträ- dande lektorsanställning (120 doktorer) respektive visstids- 17TP PT Källa: NU-databas, juni resp. . De angivna antalen avser individer. Området övrigt/gemensamt är exkluderat. anställning som lektor (drygt 200 doktorer). Av de sist nämnda 200 doktorerna är drygt 50 inom klinisk medicin som via anställningar vid universitetssjukhus efter rekryteras till lektors-/professorsanställning. Figur 7 och 8 illustrerar möjliga dimensioneringar för de nya karri- ärvägarna inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området respektive det naturvetenskapliga området. Humanistisk-samhällsvetenskapligt område – illustration av möjliga rekryteringsvägar vid oförändrat antal lärare (som )TPF18FPT (220 fr. fo-ass. I ovanstående illustration har 420 forskaranställningar använts till postdoktorsanställningar i linje med målet att dessa blir de vanli- gaste anställningarna i högskolan direkt efter doktorsexamen. Dimensioneringen är sådan att 210 nyblivna doktorer ska få dessa anställningar (eventuellt efter postdoktorsvistelse i utlandet). Eftersom området har ett så stort antal lektorer jämfört med antalet forskare och forskarassistenter blir det fortfarande ett ansenligt antal som rekryteras direkt till anställning som biträdande 18TP PT Ibid. lektor (85 doktorer) respektive lektor (80 doktorer). En tredjedel av postdoktorerna antas lämna högskolan efter anställningen, vilket innebär att något färre av de nydisputerade lämnar högskolan direkt än vad som är fallet (jfr figur 2 ovan). Rekryteringsbehovet p.g.a. pensioneringar är 250 professo- rer/lektorer . Dimensioneringen ovan innebär 900 biträdande lektorsanställningar, vilket tänks ge 150 biträdande professorer och 45 lektorer . Utöver dagens 220 forskarassistenter har i bilden ovan 680 (visstids-) lektorsanställningar använts till biträ- dande lektorsanställningar. Naturvetenskapligt område – illustration av möjliga rekryteringsvägar vid oförändrat antal lärare (som )TPF19FPT (230 fr. fo-ass. I ovanstående illustration har 200 forskaranställningar använts till postdoktorsanställningar i linje med målet att dessa blir de vanli- gaste anställningarna i högskolan direkt efter doktorsexamen. Dimensioneringen är sådan att 100 nyblivna doktorer ska få dessa anställningar (eventuellt efter postdoktorsvistelse i utlandet). Rekryteringsbehovet p.g.a. pensioneringar är 70 profess- orer/lektorer . Dimensioneringen ovan innebär 320 biträ- dande lektorsanställningar, vilket tänks ge 50 biträdande pro- fessorer och 20 lektorer . Utöver dagens 230 forskar- 19TP PT Ibid. assistenter har i bilden ovan 90 (visstids-) lektorsanställningar använts till biträdande lektorsanställningar. Förändringar av antalet lärare i högskolan 2001–2006 Rekryteringsbehovet påverkas självfallet av ökningar eller minsk- ningar av antalet lärare i högskolan. Vi har i ovanstående resone- mang valt att anta att antalet lärare håller sig nivå. Detta är emellertid inget självklart antagande. Statistiken över antalet anställda 2001–2006 visar en tydlig ökning av antalet lärare , utom vad gäller antalet forskarassistenter, som minskade , se figur 9. Antalet lärare i högskolan, individer, 2001–2006TPF Ökningen av antalet lärare var särskilt tydlig inom humanistisk- samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Så gott som hela den totala ökningen av antalet lektorer (877 lektorer) berodde på ökningen inom detta område (849 lektorer, en ökning ). Antalet professorer ökade med 340 (ökning) och även antalet forskarassistenter i området ökade med 44 (ökning). Figur 10 visar utvecklingen –2006 för humanistisk-samhällsvetenskap- ligt område. 20TP PT Ibid. Humaniora-samhällsvetenskap – antalet lärare i högskolan, indi- vider, 2001–2006 kan vi konstatera att högskolans expansiva fas när det gäller grundutbildningens omfattning sedan andra halvan av 1990- talet och hittillsvarande del av nu ser ut att avstanna. Även forskarutbildningens omfattning har börjat stabilisera sig eller rent av att minska, såväl vad gäller antalet nybörjare som anta- let examina. Nya satsningar på ökad kvalitet i grundutbildningen och satsningar på forskningen inom högskolan kan dock innebära att antalet disputerade lärare ökar och därmed rekryteringsbehovet. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. + engelsk översättning.