sou · GVB323 · 2008-01-01 00:00:00 — Genomförande av tredja penningtvättdirektivet Genomförande av tredje penningtvättsdirektivet Betänkande av Utredningen om åtgärder mot penningtvätt och terrorismfinansiering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen dåva- rande statsrådet att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att se över frågor om vilka åtgärder som behöver vidtas för att ytterligare effektivisera bekämpningen av penning- tvätt och terrorismfinansiering. Med stöd av detta bemyndigande förordnades hovrättsrådet som särskild utredare. Som sakkunniga förordnades kanslirådet , enhetschefen , kanslirådet , chefsjuristen samt numera chefsjuristen . Som experter förordnades statistikern , chefsjuristen och myndighetschefen . Chefen för förordnades som sakkunnig . Kam- maråklagaren förordnades som expert från och försäkringsjuristen som expert från . Juristen förordnades som sakkunnig . Som sekreterare anställdes från numera hov- rättsrådet . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv. Utredningen antog namnet Utredningen om åtgärder mot pen- ningtvätt och terrorismfinansiering. Härmed överlämnas utredningens betänkande (SOU 2007:23) Genomförande av tredje penningtvättsdirektivet. Särskilda yttranden har avgetts av och . Penningtvätt kan angripas med straffrättsliga metoder och regel- verk. Eftersom penningtvätt syftar till att på olika sätt dölja ur- sprunget till illegala tillgångar finns starka skäl att använda det fi- nansiella systemet för att kunna använda medlen i den legala eko- nomin via investeringar eller konsumtion. Det är viktigt att skydda stabiliteten hos det finansiella systemet mot sådana förfaranden. Därför finns regler av administrativ art som innehåller krav på fö- retag, såväl inom den finansiella sektorn som utanför, att kontrol- lera sina kunder, granska misstänkta transaktioner och rapportera dessa till Finanspolisen. Detta betänkande innehåller förslag till regler av sistnämnda slag. Det tredje penningtvättsdirektivet, 2005/60/EG, bygger, liksom tidigare direktiv, i huvudsak på de rekommendationer som utfär- dats av Financial Action Task Force (FATF). Det har tillkommit bl. a. som en följd av önskemål om att regleringen på gemenskaps- nivå skall stå i samklang med utvecklingen inom FATF, där re- kommendationerna blev föremål för en omfattande revidering och utvidgning av tillämpningsområdet. Detta var i sin tur en del av händelseutvecklingen efter . Penningtvättsdirektivet har det utökade syftet att förhindra fi- nansiering av terrorism. Utredningens uppgift har varit att se över vilka åtgärder som be- höver vidtas för att ytterligare effektivisera bekämpningen av pen- ningtvätt och terrorismfinansiering genom att 1) genomföra direk- tivet 2005/60/EG, 2) genomföra vad som därutöver krävs för att uppfylla de 40 FATF- rekommendationerna inklusive den special- rekommendation (nr VI) som gäller alternativa betalningsförmedlare samt överväga lämpligheten av en nationell databas (rekommendation nr 19), och slutligen 3) kartlägga myndighetssamverkan på området. De administrativa åtgärder som syftar till att företagen inte skall medverka till transaktioner som innebär penningtvätt, återfinns i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt. Straffstadgandena som träffar förfaranden som kan utgöra penningtvätt återfinns i och på annat håll i strafflagstiftningen. Lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslig- het i viss fall m.m. (finansieringslagen) genomför FN-konventio- nen om bekämpning av finansiering av terrorism. Förutom straff- rättsliga bestämmelser innehåller den lagen även bestämmelser för verksamhetsutövare inom den finansiella sektorn, motsvarande dem som finns i penningtvättslagen, rörande gransknings- och rap- porteringsplikt m.m. Lagen (1999:163)om penningtvättsregister innebär att den som omfattas av penningtvättslagen kan föra regis- ter över de uppgifter som lämnats till Finanspolisen på grund av misstanke om penningtvätt. Ett riskbaserat förhållningssätt och känn din kund Det tredje penningtvättsdirektivet har en riskbaserad utgångs- punkt. Det innebär att direktivet i grunden utgår från att riskerna skiljer sig åt mellan olika länder, kunder, verksamhetsområden och att förändringar i olika hänseenden kan ske över tiden. Resurserna skall användas där behoven finns. Kraven som ställs på dem som omfattas av bestämmelserna be- står i att de skall ha tillräckliga rutiner och tillräcklig kunskap för att kunna bedöma om en situation innebär en risk för penningtvätt eller terrorismfinansiering, och att sedan agera därefter. De risk- områden som finns eller som uppstår är verksamhetsutövarna själva de bästa analytikerna av, eftersom de bäst känner sin verksamhet och sina kunder. Begreppet Känn din kund används inom den finansiella sektorn, men blir i praktiken nu tillämpligt för alla som omfattas av penningtvättslagen. Penningtvättslagen behålls i sina huvuddrag. Lagens rubrik ändras till lagen (1993:768 om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Syftet med lagen utökas till att förhindra att finansiell verksamhet och annan näringsverksamhet utnyttjas för penning- tvätt eller finansiering av terrorism. Med finansiering av terrorism avses den brottslighet som anges i finansieringslagen. Finansie- ringslagens samtliga bestämmelser som rör fysiska och juridiska personers förebyggande åtgärder återges i penningtvättslagen. Det utökade syftet med penningtvättslagen gäller alla verksamhets- utövare som omfattas av den lagen. Bestämmelserna i penningtvättslagen om granskning, uppgifts- skyldighet och meddelandeförbud kvarstår. I vissa hänseenden görs förtydliganden. Uppgifter till Finanspolisen skall lämnas utan dröjsmål efter granskning. Om det inte går att underlåta att utföra en transaktion, eller om underlåtenheten skulle försvåra utred- ningen, får uppgifter dock lämnas i efterhand. Meddelandeförbudet skall inte hindra att information ges till en tillsynsmyndighet om att uppgifter lämnats till Finanspolisen, om det finns behov av den informationen. De särbestämmelser som gällt för advokater och godkända och auktoriserade revisorer (24-timmarsfristen) tas bort. Ytterligare aktörer kommer att omfattas av regelverket. Det gäller verksamhet som består i att yrkesmässigt tillhandahålla bok- föringstjänster, dvs. en ganska stor grupp. Dessutom tillkommer s.k. bolagsbildare, dvs. verksamhet som består i bildande av bolag eller andra juridiska personer eller försäljning av nybildade aktie- bolag. Ett generellt krav på att verksamhetsutövaren skall ha rutiner för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt finns re- dan , liksom att de anställda skall erhålla behövlig information och utbildning för ändamålet. Dessa krav lyfts nu fram än mer. Därutöver innehåller lagen nya, mer detaljerade, regler om vad känn din kund innebär; kunden skall identifieras, det skall vara klart vad affärsförbindelsen syftar till och affärsförbindelsen skall också följas upp. I vissa fall får man dock förlita sig på att en tredje part utfört kontroller av kunden. Känn din kund innebär att man skall känna även den kund som inte är den som framträder, den person som i lagen kallas den verkliga huvudmannen. Det är den fysiska person som ytterst äger eller kontrollerar kunden eller den fysiska person för vars räkning någon annan person handlar. Innebörden är att, när det gäller juri- diska personer, ägarskapsförhållande och kontrollstruktur skall framstå som klara. Kunden skall enligt huvudregeln kontrolleras innan affärsförbindelsen eller den enstaka transaktionen genomförs. Konsekvensen av att en kund inte kan identifieras på ett tillräckligt tillförlitligt sätt är att affärsförbindelsen inte skall inledas eller den enstaka transaktionen inte utföras. Vissa kunder bör man känna särskilt väl Lagstiftningen blir differentierad på det sättet att vissa situationer och personer pekas ut som - typiskt sett - innebärande hög risk. Särskilda, skärpta, krav skall gälla för kunder som man inte träffar öga mot öga (distanskunder), vid gränsöverskridande korrespon- dentbankförbindelser och vid affärsförbindelser eller enstaka trans- aktioner med personer i politiskt utsatt ställning bosatta utomlands (Politically Exposed Person, s.k. Vissa kunder och produkter anses inte behöva de kontroller som annars gäller i lagen. Det gäller dels kreditinstitut m. fl. aktörer, vilka är undantagna . Nya undantag görs för börs- noterade företag och svenska myndigheter. Undantag görs också för en del produkter; livförsäkringar, pensionsförsäkringar, vissa pensionsavtal och elektroniska pengar. Misstänkta transaktioner skall dock alltid anmälas, oavsett lägre krav. Förslag som berör behandling av personuppgifter Den nuvarande penningtvättsregisterlagen tas in i penningtvätts- lagen. Gallringstiden förlängs till , i stället för nuvarande . Förslagen i sin helhet innebär ett ökat behov av användande av elektroniska systemstöd för vissa större företag. Avvikelser från personuppgiftslagen görs i lagen. Användande av databaser för att utröna om en person är en tillåts, och identitetshandlingar skall, även om de innehåller känsliga personuppgifter, kunna lagras elektroniskt. Integritetsskyddsfrågor bör ges fortsatt uppmärksamhet framöver och ytterligare lagstiftningsåtgärder kan erfordras. Finanspolisens roll är betydelsefull när det gäller informations- spridning till tillsynsmyndigheter och återkoppling till enskilda som lämnat uppgifter. Möjligheter till elektronisk anmälan finns, men bör ställas som krav framöver för kunna förbättra möjlig- heterna att hantera informationen och utföra ett effektivt analys- arbete. finns möjligheter att ta fram statistikuppgifter av högre kvalitet än vad som är fallet. En förutsättning är att berörda myndigheter ställer relevanta krav på informations- systemen och att det ställs ekonomiska och personella resurser till förfogande. På kortare sikt bör Finanspolisen kunna sammanställa de uppgifter som erfordras enligt direktivet. Det är ändamålsenligt att berörda branscherna involveras i arbe- tet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Detta skulle kunna ske i samrådsorgan för branscher och myndigheter. De när- mare formerna bör och kan berörda myndigheter själva avgöra, i samråd med berörda branscher. Vidare bör en nationell strategi för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism övervägas. Innehållet i en sådan lämnas emellertid öppen. En tänkbar fråga att ta upp är möjligheterna att begränsa kontanthandeln. Ett stort antal myndigheter är på olika sätt involverade i bekäm- pandet av penningtvätt och finansiering av terrorism: Åklagar- myndigheten, , /Finans- polisen, , , , , (), , , och Lotteriinspektionen. Deras samverkan, och även egna arbete, presenteras genom redovisning av ett arbete som utförts av arbetsgrupp som har i uppdrag att bereda vissa frågor rörande åtgärder mot penningtvätt. Tillsynen bör öka såväl inom som utanför det finansiella sektorn. Godkända och auktoriserade revisorer och fastighetsmäklare bör stå under tillsyn av respektive Fastighetsmäklar- Kasinon bör vara föremål för tillsyn från Lotteri- inspektionen. Övervakningen av att kraven enligt penningtvätts- lagen uppfylls utövas av beträffande advokater och biträdande jurister. åläggs tillsynsuppgifter enligt penningtvättslagen beträffande viss icke-finansiell verksam- het: skatterådgivare, revisorer som inte är auktoriserade eller god- kända, vissa oberoende jurister, tillhandahållare av tjänster till bo- lag, handel med och auktionsförsäljning av värdefull lös egendom i de fall betalning sker kontant till höga belopp (och däröver). får dessutom ett särskilt samord- nings- och informationsansvar i förhållande till övriga tillsyns- myndigheter och blir ett nav i arbetet med att bekämpa penning- tvätt och finansiering av terrorism. Tillsynsmyndigheterna bör ge- nom vägledning skapa förutsättningar för att ändamålet med lag- stiftningen skall kunna tillgodoses. Tillhandahållare av vissa tjänster till bolag (bolagsbildare) skall underkastas registreringsplikt. Övriga verksamhetsutövare som ställs under tillsyn skall omfattas av en allmän tillsyn. En ny lag som reglerar tillsyn för dessa föreslås. Lagen (1996:1006) om an- mälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet kompletteras med bestämmelser om möjlighet till platsbesök, vilket möjliggör en effektivare tillsyn. En central databas för transaktioner över ett visst belopp? Utredningen har övervägt FATF:s rekommendation nr 19 som handlar om lämpligheten i att inrätta en central databas dit finansi- ella institutioner kan rapportera transaktioner över ett visst belopp, dvs. utan att det finns misstanke om penningtvätt eller finansiering av terrorism. Utredningen har funnit att det kan finnas skäl för en sådan, men kommit till slutsatsen att det inte finns tillräckliga skäl att föreslå en sådan. I stället bör man avvakta utfallet av de riktade åtgärder man nu genomför i form av t. ex ökad tillsyn. Den ökade tillsynen innebär ökade åtaganden för staten. Företag får nya administrativa bördor för bl. a. identitetskontroll av sina kunder och fler företag ställs under tillsyn. Kunderna, dvs. får i större omfattning förete identitetshandlingar och tillhanda- hålla uppgifter till företagen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt dels att lagens rubrik skall ha följande lydelse, dels att 3 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 1 § skall betecknas 1 a §, nuvarande 4 a § skall betecknas 4 d § och nuvarande 13 a § betecknas 13 § och ha föl- jande lydelse, dels att 1, 2, 2 b, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 9 b , 11, och 12 § samt rubri- kerna före 3, 4, och 12 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 , 4 a – 4 d , 7 a , och 15– 23 § samt närmast före 4 a, 4 b, 4 c , 4 e , 6, och 15 § nya rubriker av följande lydelse. Denna lag innehåller bestäm- melser som syftar till att förhindra att finansiell verksamhet och annan näringsverksamhet utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Med penningtvätt avses i denna lag sådana åtgärder med avse- ende på egendom som har förvärvats genom brott, som kan med- föra att denna egenskap hos egendomen fördöljs, att den brottslige får möjlighet att undandra sig rättsliga påföljder eller att återskaffandet av egendomen försvåras, samt sådana åtgärder som innefattar förfogande över och förvärv, innehav eller brukande av egendomen. Med penningtvätt avses även åtgärder med annan egendom än som avses i första stycket, om åtgärderna är ägnade att dölja att någon har berikat sig genom brottslig gärning. Med finansiering av terrorism avses i denna lag insamling, till- handahållande eller mottagande av pengar eller andra tillgångar i syfte att dessa skall användas eller med vetskap om att de är avsedda att användas för att begå sådan särskilt allvarlig brottslighet som avses i 2 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall m.m. Bestämmelserna i denna lag gäller fysiska och juridiska personer som driver 1.bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 3.verksamhet av det slag som beskrivs i 1 kap. 3 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 4.verksamhet som kräver anmälan till eller ansökan hos Finans- inspektionen enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avse- ende viss finansiell verksamhet eller lagen (2004:299) om inlånings- verksamhet, 5. försäkringsförmedling enligt lagen (2005:405) om försäkr- ingsförmedling, 5. försäkringsförmedling enligt lagen (2005:405) om försäkrings- förmedling, såvitt avser sådan verksamhet rörande livförsäkring, 6.verksamhet för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, 7.fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder, 8. verksamhet som fastighets- 8. verksamhet som fastighets- mäklare med fullständig registr- lagen (1995:400), lagen (1995:400), 9. verksamhet för kasinospel enligt kasinolagen (1999:355), eller auktoriserad revisor, eller samhet eller verksamhet som består som består i att lämna råd i avsikt att påverka storleken på en skatt eller avgift (skatteråd- givare), eller 12. yrkesmässig verksamhet som, som består i att lämna råd i utan att omfattas av annan verk- avsikt att påverka storleken på samhet i denna lag, består i bil- en skatt eller avgift (skatteråd- dande av bolag eller andra juri- diska personer eller försäljning av Lagen gäller endast sådan mot kunder inriktad verksamhet som avses i första stycket. I fråga om verksamheter som avses i första stycket 1-7 gäller lagen även filialer i till utländska juridiska personer med huvudkontor i utlandet. Fysisk eller juridisk person som avses i första stycket 1-7 skall till- lämpa bestämmelserna om kund- kännedom och bevarande av handlingar enligt denna lag även beträffande sina filialer eller dot- terföretag i tredje land som bedri- ver motsvarande verksamhet, om inte det tredje landets lagstiftning hindrar det. Bestämmelser om uppgiftsskyldighet för vissa andra fysiska och juridiska personer finns i 9 c §. Bestämmelserna i denna lag Bestämmelserna i denna lag gäller även fysiska och juridiska gäller även fysiska och juridiska personer som driver yrkesmäs- personer som driver yrkesmäs- sig handel med eller auktions- sig handel med eller auktions- försäljning av antikviteter, konst, försäljning av antikviteter, konst, ädelstenar, metaller, skrot eller transportmedel i de fall betalning görs kontant med ett belopp motsvarande eller mer. transportmedel eller andra varor i de fall betalning görs kontant med ett belopp motsvarande eller mer. Att förfaranden som avses i 1 § kan vara straffbara som penning- häleri eller penninghäleriförseelse framgår av 9 kap. 6 a och 7 a §§ . Fysiska och juridiska personer som avses i 2 § första stycket samt 2 a och 2 b §§ får inte heller annars medvetet medverka vid transaktioner som kan antas utgöra penningtvätt. Den fysiska eller juridiska personen skall ha rutiner, grun- dade på en riskbedömning, för att förhindra att verksamheten ut- nyttjas för penningtvätt och finan- siering av terrorism och skall svara för att de anställda får fortlö- pande behövlig information och utbildning för ändamålet. Om en fysisk person som omfattas av 2 § första stycket, 2 a eller 2 b § driver sin verksamhet som anställd hos en juridisk per- son, skall skyldigheten att upp- rätthålla rutiner gälla den juri- diska personen. Den fysiska eller juridiska personen skall kontrollera iden- titeten hos den som vill inleda en affärsförbindelse med den fysiska eller juridiska personen. Identitetskontroll skall utföras också beträffande annan än den som avses i första stycket vid transaktioner som uppgår till ett belopp motsvarande eller mer. Detsamma gäller om transaktionen understiger men kan antas ha samband Den fysiska eller juridiska personen skall tillämpa bestäm- melserna om kundkännedom i följande fall. 1.Vid inledandet av en affärs- förbindelse. 2.Vid enstaka transaktioner som uppgår till ett belopp mot- svarande eller mer. Detsamma gäller om transak- tionen understiger men kan antas ha samband med en eller flera andra transaktioner med en annan transaktion och tillsammans med denna uppgår till minst detta belopp. Om summan inte är känd vid tid- punkten för en transaktion, skall identiteten kontrolleras så snart summan av transaktionerna upp- går till . När en affärsförbindelse inleds eller en transaktion sker med någon på distans, skall den fysiska eller juridiska personen vidta de särskilda åtgärder som krävs för att säkerställa den andra per- sonens identitet. I 4 och 5 §§ kasinolagen (1999:355) finns särskilda bestäm- melser för kasinon om identi- tetskontroll. och dessa tillsammans uppgår till minst detta belopp. Vid osäkerhet om tillförlit- ligheten av tidigare erhållna upp- gifter om kundens identitet. Den fysiska eller juridiska personen skall i sina affärsför- bindelser skaffa sig erforderlig kännedom om sina kunder. Omfattningen av de åtgärder som vidtas för att uppnå kund- kännedom får efter en riskbedöm- ning anpassas efter föreliggande omständigheter såsom typ av affärs- förbindelse, produkt eller trans- aktion. Åtgärder för kundkännedom skall inbegripa 1. identifiering av kunden genom kontroll av identitets- handling, registerutdrag eller på annat tillförlitligt sätt, 2. inhämtande av information om affärsförbindelsens syfte och art, och 3. fortlöpande övervakning av affärsförbindelsen och de transak- tioner som därvid utförs. För distanskunder skall vidtas ytterligare åtgärder enligt vad som följer av 6 §. Den fysiska eller juridiska per- sonen skall i förekommande fall förvissa sig om vem som är den verkliga huvudmannen. Med denne avses den fysiska person som ytterst äger eller kontrollerar kunden eller den fysiska person för vars räkning någon annan person handlar. Vid enstaka transaktioner enligt 4 § 2 tillämpas reglerna om kän- nedom om kundens identitet i denna bestämmelse. I 4 och 5 §§ kasinolagen (1999:355) finns särskilda bestäm- melser för kasinon om identi- tetskontroll. Kontroll av kundens identitet skall genomföras innan en affärsförbindelse inleds eller en enstaka transaktion utförs. Om det är nödvändigt för att inte avbryta den normala verk- samheten, och om risken för pen- ningtvätt eller finansiering av ter- rorism är ringa, får identitetskon- trollen dock utföras som affärsförbindelsen ingås, under förutsättning att kontrollen slut- förs så snart det är möjligt. I livförsäkringsverksamhet får identitetskontrollen av förmåns- tagaren utföras vid första utbe- talningen eller då rättigheterna enligt försäkringsavtalet utövas. Åtgärder utförda av tredje part 4 c § Den fysiska eller juridiska personen får förlita sig på åtgärder för att uppnå kundkännedom enligt 4 a § tredje stycket 1 och 2 samt femte stycket som företagits av en tredje part från vilken kunden hänvisats, om denna information om kunden finns tillgänglig eller på begäran kan göras tillgänglig av tredje part. Med tredje part avses sådana fysiska eller juridiska personer som anges i 2 § första stycket 1-3 och 5-7, godkända och aukto- riserade revisorer samt advokater dels inom Europeiska unionen, dels i tredje land, om dessa enligt lag i tredje land är registrerings- skyldiga och lagstiftningen såvitt avser åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism motsvarar den inom Europeiska unionen. Lägre krav på kundkännedom Åtgärder för att uppnå kund- utföras beträffande fysiska eller kännedom enligt 4 a § behöver juridiska personer med verk- inte vidtas beträffande fysiska samhet som anges i 2 § första eller juridiska personer med verk- stycket 1-7, som samhet som anges i 2 § första stycket 1-7, som 1. hör hemma inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. hör hemma i en stat utan- 2. hör hemma i en stat utan- för det området om staten har för det området om staten har bestämmelser om åtgärder mot bestämmelser om åtgärder mot dem som föreskrivs i rådets dem som föreskrivs i rådets direktiv /308/EEG av den 10 direktiv /308/EEG av den 10 om åtgärder för att om åtgärder för att förhindra att det finansiella syst- systemet används för tvättning av emet används för tvättning av direktiv /97/EG. direktiv /60/EG. heller utföras om en transaktion görs till ett konto som tillhör någon vars identitet har kontrollerats enligt denna lag. aktier handlas på en reglerad marknad i den mening som avses i direktiv /39/EU eller börs-