sou · GVB391 · 2008-01-01 00:00:00 — Detta görs genom arbetsplatsbesök där fysiska, psykiska och sociala arbetsförhållan- den kartläggs. Tvärvetenskap eftersträvas genom kompletterande medverkan av beteendevetare och tekniker. Åtgärder ska föreslås, följas upp och utvärderas. Rehabilitering och samverkan med andra vårdinstanser och myndigheter är viktiga uppgifter. Men finsk före- tagshälsovård gör mer än så. av de finska arbets- tagare som har tillgång till företagshälsovård får också sjukvård genom centralernas försorg. Företagsläkaren fungerar då som ar- betstagarens husläkare. Företagsläkaren har kunskap om både arbetstagarens arbetsmiljö och sociala miljö och kan dessutom ta emot patienten snabbt. Hälsoundersökningar är obligatoriska i vissa arbeten, men är i övrigt frivilliga. Företagshälsovården gör omkring en miljon hälso- 6Matti Lamberg, medicinalråd, Social- och hälsovårdsministeriet, . 7Sammandrag - Företagshälsovården i . Ur Mannien P et al, Työterveyshuolto Suomessa vuonna 2004 – kehitystredien tarkastelua. och hälsovårdsministeriet, 2007. Företagshälsovård - ett kunskapsområde (Det motsvarar halva arbetskraften om alla undersöks en gång.) Skillnaden mellan den allmänna hälsovården och företagshälsovården anses vara mycket stor när det gäller sjuk- skrivningsprocessen. Underlaget anses bli mycket säkrare om det ges av en företagsläkare. Av Folkpensionsanstaltens statistik framgår att snittkostnaden för företagshälsovård per anställd var ca . Företagshälsovårdens totala kostnader var och omfattade 1,73 miljoner personer. Ersätt- ningen från Folkpensionsanstalten till arbetsgivarna var 177,8 mil- joner euro.8 Ungefär hälften av alla FHV-tjänster avser sjukvård. Ministeriet tycker att det borde vara något lägre. finns det i en mycket bestämd uppfattning att en företagshälso- vård inte kan fungera preventivt utan sjukvård. System för god praxis finns . Detta innehåller prin- ciper och verktyg för planering, implementering, uppföljning och utvärdering av de tjänster som tillhandahålls. En företagsläkare i har en grundutbildning och en specialistutbildning för företagshälsovård . Denna utbildning krävs av en läkare som ska vara heltidsanställd (/vecka) inom företagshälsovården. För deltids- anställda läkare krävs utbildning till legitimerad läkare och en be- hörighetsutbildning (11 ECTS9). Ett virtuellt uni- versitet i arbetsmedicin startades också 2004 genom utbildnings- ministeriets försorg. Där finns en portal som förmedlar informa- tion och möjliggör kontakter mellan de specialiststuderande läkarna, lärarna och de enheter som leder undervisningen. Under- visningen sker i form av webbaserat lärande och möjligheterna att använda videokonferenser användas.10 Hälsovårdare har en grundutbildning och en be- hörighetsutbildning (motsvarande den för läkare) om sju studie- veckor. För sakkunniga fysioterapeuter och psykologer krävs också motsvarande sju veckors behörighetsutbildning. Övriga sakkunniga (inom arbetshygien, ergonomi, teknik, synergonomi, jordbruk, 9European (det europeiska systemet för överföring av studiemeriter). 10Husman, Huuskonen. The training of specialists in occupational medicine in , and European perspectives. of , vol 24. Företagshälsovård - ett kunskapsområde kost och näring, m.m.) genomgår en kurs som motsvarar 2 ECTS. Utbildning i företagshälsovård ska ske från anställ- ningens start. Dessutom rekommenderas en påbyggnadsutbildning som motsvarar /år. För de olika sakkunniga anger Social- och hälsovårdsministeriet direkta krav på examen, behörighet i företagshälsovård samt komp- letterande utbildning. 11 Alla sakkunniga förutsätts ha lämplig hög- skoleexamen eller någon annan motsvarande yrkesexamen inom området. God företagshälsovårdspraxis kräver att sakkunniga inom olika områden samarbetar med varandra och att det finns multi- professionell kunskap om förhållandet mellan arbete och hälsa samt hur det ska hanteras. Utbildningarna genomförs multifunktionellt (med fler kategorier ). Utbildningen anses vara värdefull och ger kunskap om företagshälsovårdens roll och metoder.12 Del- tagarna får en realistisk bild av helheten, får ökad självkänsla, lär sig prioritera mellan olika uppgifter och inte minst viktigt får be- hörighet att verka som företagshälsovårdare. Att utveckla team- arbetet har dock bara till viss del lyckats även om intresset för sådan utveckling finns. Behörighetsutbildningen anordnas av och nivån motsvarar en högskole-/universitetsutbildning. Dessutom kan hälsovårdare och fysioterapeuter delta i behörighetsutbildning ordnad av olika yrkeshögskolor. Dessa utbildningar är till sin om- fattning motsvarande 30 ECTS (innehåller även administration, hälsoekonomi, marknadsföring m.m.) För att säkerställa att rikt- linjerna för de olika behörighetsutbildningarna blir enhetliga har ett utvecklingsprojekt genomförts mellan och de olika yrkeshögskolorna. ska dessa utbildningar vara helt lik- värda till innehåll och omfattning. De viktigaste kursmomenten för den mångprofessionella be- hörighetsutbildningen (omfattande 11 ECTS) som bedrivs inom är: Utveckling och planering av FHV-enhetens verksamhet Planering, uppföljning och utvärdering av företagshälso- vårdsprocessen 11Handbok 2004:11, Behörighet för yrkesutbildade och sakkunniga inom företagshälsovården. Social- och hälsovårdsministeriet, . 12Utvärdering av och , , 2006. Företagshälsovård - ett kunskapsområde Riskbedömningar av arbetsplatser med utveckling och värdering av arbetet, arbetets omgivning och arbetsgemenskap Hälsofrämjande, förebyggande och upprätthållande av indi- videns arbetsförmåga Yrkes- och arbetsrelaterade sjukdomar Projektarbete (genomförs enskilt och motsvarar 2 ECTS) Studieplanen ändras i förhållande till de behov arbetslivet ställer. Målet med utbildningen är att deltagarna ska få kunskaper om god företagshälsovårdspraxis och att de ska ges färdigheter att kunna överföra teorier till praktisk användning. Deltagarna ska också kunna utveckla det mångprofessionella arbetssättet. En del av undervisningen genomförs i form av distansundervisning. Finansieringen av utbildningarna varierar. I många fall står arbetsgivarna för kostnaderna, medan kursdeltagarna betalar en del själva (kursavgift därtill kommer kostnader för resor, logi, litteratur m.m.). För att bli antagen behöver man inte vara an- ställd inom företagshälsovården men erfarenhet inom den ger för- tur. Antal personer (medeltal) inom olika kategorier utbildade vid i – 2006 antal personer i medeltal Tal-/Näringsterapeuter/Idrott Företagshälsovård - ett kunskapsområde Den norska Bedriftshelsetjensten och den svenska företagshälso- vården liknar varandra på många sätt. Till exempel finns ingen separat lagstiftning om företagshälsovård men det finns en skriv- ning i arbetsmiljölagen (3.3 § ) som förtydligas i före- skrifter, där man beskriver vilken typ av tjänster företagshälso- vården ska bidra med och som ställer krav om företagshälsovård vid riskarbetsplatser. Om norska arbetsmiljöinspektionen bedömer en arbetsplats som riskabel kan den med lagens hjälp tvinga fram före- tagshälsovård för de anställda. Övriga företag uppmanas att leva upp till lagen på frivillig väg. Verksamheten finansieras helt av brukarna, inga statliga bidrag ges. Norsk företagshälsovård utreddes och flera för- bättringsförslag lades då fram om omfattning, krav på certifiering, kompetensutbildning etc. Förslagen fördes sedan över till en senare översyn av arbetsmiljölagen (2003). En ny utredning av företags- hälsovården verkar kunna enas om en starkt utvidgad branschföreskrift över vilka som är tvungna att ha företagshälso- vård och som innefattar en ordning för godkännande. Fördelningen mellan yrkeskategorier är som i att före- tagssköterskor är flest (670). Därefter kommer läkare (355) och yrkeshygieniker/ingenjörer (390). Övriga tjänster fördelar sig på kategorierna ergonomer (340), psykologer (30) och administrativ personal och övriga (470). Totalt antal anställda inom företags- hälsovård är 2 295.14 De betjänar 24 900 arbetstillfällen med drygt en miljon anställda. Arbetssättets inriktning är oftast tvärprofes- sionellt. gav Statens arbeidsmiljøinstitutt ut en vägledning som definierade god företagshälsovård och gav exempel på god praxis. Kvalitetssäkring (certifiering) finns men är ej obligatorisk. 13C , U Kindenberg, Företagshälsovårdens vägval, SALTSA-sammanfattar, 2004; Intervju med , seniorkonsulent, och , överläkare, , . Företagshälsovård - ett kunskapsområde Det finns specialistutbildningar i arbetsmedicin med inriktning mot företagshälsovård, liksom det finns specialistutbildning för yrkes- hygieniker, företagssköterskor och ergonomer. Men det finns inga krav på speciell utbildning lika lite som det finns en enhetlig defini- tion av begreppet företagshälsovård. Det gör att det finns före- tagshälsovård med utbildad personal och bred kompetens som det finns verksamheter utan den kompetensen som ändå kallar sig företagshälsovård. Alla kategorier samlas i den grundkurs som genomförs vid Statens arbeidsmiljøinstitutt. Kategorigemensamt deltagande upp- muntras. Grundkursen ges i två versioner. En vanlig grundkurs och en som är delvis nätbaserad. Den förstnämnda omfattar fyra peri- oder och den nätbaserade genomförs i tre perioder om vardera . Studietiden för den senare är schemabundet med närvaro och via nätet (omfattar då även nätbaserade diskussioner/reflektioner). Dessutom tillkommer, för bägge kursvarianter, ett enskilt projekt- arbete, som genomförs under handledning. Kursomfattningen är lika oberoende av vilken kategori inom företagshälsovård man till- hör. Kursinnehållet inom den vanliga grundutbildningen rör: God företagshälsovård och metoder för arbetsmiljöutveckling Fysisk och kemisk arbetsmiljö; kunskapsförmedling Juridik och speciellt arbetsrätt inom företagshälsovård; psykosocial och organisatorisk arbetsmiljö Erfarenhetsutveckling och lärande; utvärdering; presentation av projektarbeten Statens arbeidsmiljøinstitutt är ensam ansvarig för grund- utbildningen inom företagshälsovården, medan kurser inom om- rådet Hälsa – miljö - säkerhet (HMS) kan finnas inom vissa hög- skolor. En kursavgift, , tas ut för grundkursen. Den täcker kursomkostnaderna, men inte lön för de medverkande lärarna. Deltagarna får också stå för rese- och logi- kostnader i samband med studieperioderna. Normalt förutsätts att kursdeltagarna är anställda inom Bedriftshelsetjensten eller HMS- organisationer, men undantag görs om plats finns. Företagshälsovård - ett kunskapsområde Företagshälsovården som område är under uppbyggnad i . När den isländska lagen om arbetarskydd (lagen verk- ställdes 1981) reviderades 2003 tillkom en paragraf där det ut- trycktes att arbetsgivaren är skyldig att göra en skriftlig plan för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen. Om arbetsgivaren inte själv kan göra detta, efter att han först har gjort en riskbedömning, ska han anlita specialister inom arbetarskydd som har godkänt. Arbetsmiljöspecialisterna ska ha fått god- kännande innan de börjar sin verksamhet. Arbetsmiljöspecialisterna ska uppfylla de krav som ställer enligt lagen och enligt de föreskrifter som följer lagen. ger ut föreskriften men utarbetar den. Detta arbete på- går. I lagen sägs att arbetsmiljöspecialister kan bli godkända anting- en inom sitt eget fackområde (fysioterapeut, sjuksköterska, läkare, ingenjör etc.) eller få ett utvidgat godkännande så att han/hon ska kunna granska och bedöma hela arbetsmiljön. Då krävs ett bind- ande kontrakt med andra godkända specialister som anses ha till- räcklig kunskap inom hälsovård, socialvetenskap, teknik eller inom andra liknande områden. De som får ett utvidgat godkännande ska kunna ta itu med risker eller besvär som kan uppstå på grund av fysiska, kemiska, biologiska, ergonomiska eller psykologiska fak- torer. Några korta kurser har hållits för dem som arbetar inom arbetar- skyddet i . En tvådagars kurs genomförs speciellt för skyddsombud i företagen. Det är önskvärt att arbetsmiljö- specialister, som har fått ett provisoriskt godkännande också ska delta i dessa eller liknande kurser. De som fått ett provisoriskt god- kännande har alla en universitetsutbildning inom de områden som nämns i lagen. Ytterst få islänningar har specialiserat sig inom arbetarskydd och deras utbildning är högst varierande. De har an- tingen gått grundkursen i eller följt specialkurser inom olika 15 Intervju med Kolbrún Hólmfriður Gunnarsdóttir, Det isländska arbetstillsynet, . Företagshälsovård - ett kunskapsområde utbildningar i , eller andra länder. En läkare har utbildat sig till specialist vid i . Efter att lagen ändrades är det många som söker godkännande från Ar- betsmiljöverket. I försöker man genom jämförelse mellan de övriga nordiska länderna specificera kompetensbehovet för branschen. Av ovan framgår att företagshälsovården är organiserad på olika sätt i de nordiska länderna. system bygger på en mer än trettioårig verksamhet med en kombination av sjukvård och hälso- vård och med ett lagstadgat obligatorium om företagshälsovård samt därtill ett utvecklat kompensationssystem via Folkpensions- anstalten och koppling till Social- och hälsovårdsministeriet. Övriga länder har verksamheten uppbyggd kring frivillighet och ett mindre tydligt folkhälsouppdrag. Utbildningsverksamheten för företagshälsovården inom Nor- den uppvisar vissa likheter, men också stora skillnader. För att lättare kunna jämföra vissa, för intressanta faktorer, har dessa sammanfattats i tabell 2. SOU 2007:91 Företagshälsovård - ett kunskapsområde Sammanfattning av FHV-utbildningar inom **STAMI = Statens arbeidsmiljøinstitutt För en bransch som företagshälsovården blir utbildningsfrågorna allt viktigare. Intresset för och trycket på utbildningarna förväntas öka till följd av utvecklingen av företagshälsovården; vice versa kan bra utbildningar bidra till att attrahera fler till branschens olika yrken. De långa FHV-utbildningarna ligger på nivån över högskolans grundutbildning. Det är också sådana högskolor med relevant grundutbildning som anlitas i de nu aktuella uppdragsutbild- ningarna. I skrivelsen till regeringen pekade vi på några komplikationer med upphandlingsförfarandet av så långa utbildningar vilket står i viss motsättning till behov och tillgång av kontinuerlig ledning från vetenskapligt och empiriskt erfarna per- soner inom ett relativt litet område. Företagshälsovård - ett kunskapsområde utbildning är heller inte riktigt avpassat för den här situationen och komplicerar därför tillvaron för en del högskolor. Vi menar att FHV-utbildningarna behöver fogas in i det regul- jära högskolesystemet för att få en långsiktighet och stabilitet i pla- nering och genomförande. Inte minst är detta angeläget när många pensionsavgångar inom företagshälsovården står för dörren sam- tidigt som man kan räkna med en ökad efterfrågan till följd av de nya utvecklingsmöjligheterna för branschen. Högskolornas närhet till forskning, möjlighet att få internationellt gångbar examen (Bo- lognaprocessen16) öppnar också vägar till forskning, stärker yrkenas status och främjar kunskapsbildningen för kunskapsområdet. Högskolorna har därtill att anpassa sig efter och göra utbildningar ändamålsenliga för arbetsmarknadens behov. Det ligger också i högskolans eget intresse att göra denna koppling för att få studenter. Utbildningar utvärderas även utifrån arbetsmarknadsrelevans. Enligt måste man ta hänsyn till morgondagens arbetsmarknad för att undvika brist eller överskott på olika yrkesgrupper. Därför efterlyser verket en fördjupad samverkan mellan högskolorna och samhället samt att högskolorna utarbetar tydligare strategier för hur arbetslivets behov och synpunkter ska tas till vara i utbildningsplaneringen.17 Vi ser positivt på att flera av de institutioner som svarar för uppdragsutbildning gentemot utredningen S 2007:01 även har eller ser över sina former för att relevanssäkra utbildningen bland annat med stöd av referensgrupp med praktiker och avnämare. En annan fördel med högskoleväsendet är att man har etablerade former för kvalificerad uppföljning och utvärdering av utbildningar. Ett alternativt system med upphandling av långa akademiska utbildningar som bedrivs återkommande samt som i övrigt liknar reguljära kurser är omständligt och inte särskilt kostnadseffektivt. Den utveckling vi ser som önskvärd, är att de långa utbildningarna så snabbt som möjligt tas över av det ordinarie utbildningsväsendet. De särskilda resurserna bör istället användas till kompetenshöjande insatser till stöd för företagshälsovårdens utveckling. Det senare handlar även om kortare kurser av fort- och vidareutbildningskaraktär. Högskolorna kan vara viktiga leveran- 16Bolognaprocessen syftar till ett ökat europeiskt samarbete inom högre utbildning; konkreta mål är bl.a. tydliga och jämförbara examina, tre utbildningsnivåer, gemensamt poängsystem. 17Högskoleverket: Rapport 2006:28 R, Arbetsmarknad och högskoleutbildning . Företagshälsovård - ett kunskapsområde törer, men också andra aktörer bör kunna komma ifråga såsom centrala myndigheter, organisationer och företag. FHV-utbildningarna bör alltså ingå i högskolornas vanliga utbud. Studeranden fortsätter efter grundutbildning till yrkes-/vidareut- bildningar med inriktning mot företagshälsovården vilka bör vara studiemedelsberättigade. Högskolorna ersätts genom det sedvan- liga statliga finansieringssystemet (studentpeng och helårspresta- tion). Till skillnad från dagens system behöver inte de studerande vara anställda inom företagshälsovården när de genomgår utbild- ningen. har anställda inom företagshälsovården i princip före- träde vid antagning. De studerandes reflektioner från den egna praktiken när de möter teorin, vilket är en styrka i dagens utbild- ningar, får då ersättas med andra pedagogiska lösningar. Att över- brygga teori och praktik i utbildningen kan exempelvis göras genom att moment med praktik läggs in och att kontakterna med arbetsmarknadens parter, bransch, företag m.fl. utvecklas. En av fördelarna med den föreslagna systemändringen är att sektorn i allt större utsträckning kan rekrytera färdigutbildade experter. Högskolorna har ett mycket fritt mandat att själva förfoga över vilka utbildningar och kurser de vill bedriva. För ett område som dels står inför en utvecklingsfas, dels har ett alltmera sammansatt uppdrag och dessutom saknar en stabil akademisk bas riskerar ut- vecklingen att bli spretig. Det kan därför finnas skäl att under en övergångstid hålla samman kvalitetsarbete och diskussion om utvecklingen i nära anslutning till avnämarna och nyttjarna av de tjänster som utbildningarna ska leda till. Vi ser därför en viktig uppgift för en ny huvudman att stödja en successiv övergång mellan de två utbildningssystemen. Den nya huvudmannen får således till en början överta upp- giften att upphandla utbildningar som denna utredning har för när- varande. I uppdraget bör emellertid också ingå att främja över- föringen av nuvarande FHV-utbildningar till yrkes-/vidareutbild- ningar inom det ordinarie systemet. Kärnan i dessa utbildningar grundas även fortsättningsvis på företagshälsovårdens traditionella uppgift. Genom att huvudmannen föreslås utgöra ett nav för dis- kussioner om innehåll och kvalitet i utbildningarna och genom visst ekonomiskt stöd bör en utveckling av företagshälsovården kunna främjas som svarar såväl mot arbetsmarknadens parters krav som kravet på en akademisk bas för områdets kunskapsutveckling. Företagshälsovård - ett kunskapsområde En treårig utbildningssatsning för att främja FHV-utvecklingen Förväntningar finns att företagshälsovården med sin inriktning på förebyggande arbete på organisatorisk nivå och de multidisciplinära teamen ska kunna utgöra ett allsidigt expertstöd både i det syste- matiska arbetsmiljöarbetet som i det utvidgade uppdraget med en roll i sjukskrivningsprocessen och kvalificerade arbetsförmågebe- dömningar. Här ser vi att det finns kompetensutvecklingsbehov av kortare slag vid sidan av de traditionella långa FHV-utbildningarna. I sitt arbete med en ny utbildningsmodell identifierade behovet av kategorigemensam utbildning bland annat för att ge förståelse för de övrigas specifika kompetens, samt upp- muntra till och öva på gemensamma problemlösningar.18 I sam- verkan med Föreningen Svensk Företagshälsovård (FSF) genom- fördes en kurs i Organisations- och hälsovetenskap som avslutades . FSF erbjuder denna kurs (avgiftsbelagd och motsvarande 20 akademiska poäng) som sträck- er sig över fyra terminer. Kursen vänder sig till en bred blandning av personal från bland annat företagshälsovården. Någon annan gemensam vidareutbildning med sikte på den multiprofessionella kompetensen i företagshälsovården finns för övrigt inte men kommer, som sagt, att väl behövas. Det behövs något som relativt enkelt, snabbt och med kvalitet kan nå den samlade personalen på en FHV-enhet. För att få fart på kompetensutvecklingen för sektorn skulle en introduktionsutbildning kunna utvecklas och genomföras inom ramen för den extra treåriga utbildningssats- ningen. En kompetenssatsning kan fungera som ingång i och vi- dareutveckling av att förstå företagshälsovårdens tre ben, träna den multiprofessionella kompetensen och främja team-arbetet. En sådan utbildningssatsning går vid sidan av de långa FHV-utbild- ningarna och konkurrerar inte heller med FSF:s kurs. Förutom en mer generell och kategorigemensam introduktion till företags- hälsovården behövs också kompetensutveckling kring den roll som företagshälsovården förväntas fylla; att vara en första linjens sjuk- vård. Hur företagshälsovården kan bli en naturlig koordinator för insatser från sjukvården, och arbetsplatsen kan också vara ett angeläget tema för en kategorigemensam kurs. En multiprofessionell utbildning måste också fånga själva idén med företagshälsovården; att det förebyggande arbetsmiljö- och hälso- arbetet på arbetsplatsen förstärks av att företagshälsovården får en 18 , , dnr 2005-0303. Företagshälsovård - ett kunskapsområde mer heltäckande bild av arbetsplatsen för att därigenom dra slut- satser om risker och möjligheter. Innehåll och form för kate- gorigemensam utbildning, t.ex. via nätet, och hur det hålls ihop i helhet respektive delar bör nya huvudmannen få till uppgift att gå vidare med. Idéer, erfarenheter och kompetens finns att inspireras av från våra grannländer. Social- och hälsovårdsministeriet i anger i sina anvisningar att god företagshälsovårdspraxis förutsätter samarbete mellan de sakkunniga inom olika områden och multi- professionell kunskap om förhållandet mellan arbete och hälsa och hur det kan hanteras.19 I genomförs en grundkurs för alla personalkategorier av Statens arbeidsmiljøinstitutt och som ges i två varianter varav en är delvis nätbaserad (se avsnitt 3.1.2). Kun- skap och pedagogiska idéer finns också givetvis i . Hur kunskapsbehovet kring frågeställningar om de försäkrings- medicinska riktlinjerna och kvalificerade arbetsförmågebedöm- ningar ska tillfredsställas blir en uppgift för nya huvudmannen att närmare se över. Här finns, liksom i de andra nämnda utbildnings- insatserna, moment som kan behöva läggas in i de långa FHV- utbildningarna och som också bör övervägas i samband med de successiva revideringarna av dessa. Trots det kan särskilda utbild- ningsinsatser behöva göras. Här finns ansvariga myndigheter och intressenter att samspela med, inte minst för att undvika sub- optimering. Kommittén har föreslagit att avsätts med början för denna sär- skilda utbildningssatsning för att stödja FHV-utvecklingen (skrivelsen ). Den tidsbegränsade utbildnings- insatsen bör vara en av huvudmannens viktigare uppgifter. Syfte och innehåll med satsningen kan sammanfattas i några punkter. Här avses inte att ge ett färdigt kursutbud utan mer teckna vad som kan behöva föras ut på ett bra pedagogiskt och kostnadseffektivt sätt: introduktion av företagshälsovårdens tre ben; öka förståelsen för hur verksamheterna hänger samman,