sou · GWB353 · 2008-05-16 00:00:00 — På anläggningen finns en simulator och båtar som används i de olika utbildningarna. uppgick den totala omsättningen till . Av detta avsåg intäkter från kunder utanför verket. Rörelseresultatet 2007 innebar en förlust på , vilket var en försämring med jämfört med . Verksamheten vid Arkö särredovisas, eftersom verksamheten är konkurrensutsatt och marknadsprissättning tillämpas för att inte snedvrida den lokala konkurrenssituationen. Fastigheterna vid Arkö kurs- och konferensanläggning förvaltas av och verksamheten bedrivs i egen regi. Antalet årsanställda uppgår till 5,9 personer och samtliga är anställda av . Verksamheten är öppen men även helgöppet förekommer under vår och höst då man har arrangemang för förbokade grupper. och vid jul- och nyår är anläggningen stängd under totalt . Vid anläggningen finns 35 enkelrum fördelade på tre fastigheter. uppgick beläggningen till . Denna belägg- ning är beräknad utifrån att antalet tillgängliga rum totalt uppgår till 6 160 och att samtliga rum är tillgängliga Om den nuvarande beläggningen skulle jämföras med en verksamhet som bedrevs skulle den nuvarande beläggningen uppgå till . Antalet sålda gästnätter uppgick till 3 050 stycken. var 2 sålda och bokade, vilket tyder på att beläggningen kommer att bli högre än . Arkö kurs- och konferensanläggning. Samtliga sjöräddningskurser och övningar som genomförs centralt inom verket är förlagda till Arkö. Totalt genomförs i sjöräddning fördelade på tre olika utbildningar. Även uppdragsutbildningar i sjöräddning utförs. Uppdragsgivare är bland andra , Frivilliga Flygkåren och den kom- munala räddningstjänsten. I OSC-utbildningen (= On Scene Co-ordinator) genomförs av utbildningen i simulatorn. För utbildning av lotsar genomförs tre olika utbildningar inom verket. Totalt är förlagda till Arkö. Delar av grundutbildningen för lotsar genomförs även i , , , och . Hälften av kursverksam- heten för vidareutbildning av lotsar genomförs i simulatorn. Av nedanstående tabell framgår omfattningen av utbildningsverksamhet som är förlagd till Arkö och i vilken omfattning simulatorn används i de olika utbildningarna. Totalt används simulatorn cirka . Tabell 13.3 Antalet utbildningsdagar i regi vid Andel i simulator, % Vid utbildningarna för båtmän och vid sjöräddningsutbildningarna används båtar. Totalt finns 10 av verkets båtar vid anläggningen på Arkö. Totalt används båtarna i utbildningen cirka . Båtarna används också för att transportera gäster till och från anläggningen. Två privata rederier är kunder och har nautiska kurser förlagda till anläggningen. Även Kriminalvården och är kunder på Arkö och hyr in sig för att bedriva icke-nautisk kursverksamhet. Av nedanstående tabell framgår resultaträkningar för verksamheten vid Arkö –2007. Tabell 13.4 Resultaträkning Arkö kurs- och konferensanläggning, Av de totala intäkterna 2007 på var 3,8 mil- joner interna vilket innebär att av verksamheten avsåg försäljning till andra enheter inom . De övriga av omsättningen avser kurser och konferenser för externa myndigheter och företag. Utöver detta tas även emot förbokade grupper för bröllop och andra festarrange- mang. För att inte snedvrida den lokala konkurrensen är priserna marknadsmässiga och jämförelse görs främst med närliggande . kostar ett enkelrum med hel- pension inklusive moms. I en intern utredning som genomfördes inom verket 2006 över- vägdes möjligheten att arrendera ut driften av hotell- och restau- rangverksamheten vid anläggningen på Arkö. En av slutsatserna var att verket förmodligen skulle bli tvunget att garantera arrendatorn en viss beläggning. Generaldirektören vid fattade beslut om beställningar av konferenser vid Arkö. Bakgrunden till beslutet är att kursgården är underutnyttjad, vilket sägs bero på att det är svårt för de anställda på verket att kontrollera bokningsläget och att benägenheten att utnyttja kursgården är låg. Generaldirektören beslutade därför att samtliga konferenser som arrangeras vid huvudkontoret och de båda närliggande sjö- trafikområdena ska förläggas till Arkö. Utifrån den verksamhetskartläggning av olika delar som jag har låtit genomföra (avsnitt 1.2.4) kan jag konstatera att verksamheten vid Arkö inte tillhör kärnverksamheterna inom verket. Arkö utgör dock en viktig resurs i den utbildningsverksamhet som bedrivs vid Sjöfartsverket.T MöjlighetenT att använda både simulatoranläggning och båtar är en förutsättning för att kunna genomföra vissa av de kurser som erbjuds. Jag har vidare noterat att anläggningen har en låg beläggnings- grad trots att verket har fattat beslut om att all intern konferens- verksamhet vid huvudkontoret och närliggande sjötrafikområden ska förläggas till Arkö. Beslutet fattades och har därför endast påverkat verksamheten . 2008 har både faktiskt beläggning och omfatt- ningen av framtida bokningar varit betydligt högre än 2007. bör genomföra en entreprenadupphandling av såväl utbildning som av hotell- och restaurangverksamheten vid Arkö kurs- och konferensanläggning. Jag har övervägt möjligheten att föreslå att verket skulle avyttra hela verksamheten vid Arkö. Detta skulle ske i enlighet med de riktlinjer för konkurrensutsatt verksamhet inom myndigheter som redovisas i avsnitt 5.1.1. I dessa sägs att bolagsformen bör över- vägas för verksamhet som är konkurrensutsatt, om inte särskilda skäl finns. Min bedömning är dock att möjligheten att på samma ställe ha tillgång både till båtar och till simulatorkapacitet innebär att Arkö utgör en strategisk resurs för den utbildningsverksamhet som bedrivs inom verket. De möjligheter som erbjuds på Arkö finns inte att tillgå på något annat håll. har jag konstaterat att beläggningen är låg och det ekonomiska resultatet svagt. Jag anser mot bakgrund av ovanstående att verket bör göra en entreprenadupphandling av verksamheten vid Arkö och har här övervägt två möjliga alternativ: dels en upphandling av enbart hotell- och restaurangverksamheten, dels en samlad upphandling av verksamheten inklusive utbildningsdelen. Genom en upphandling av hotell- och restaurangverksamheten skapas förutsättningar att öka beläggningen. Detta kan nämligen ske genom att verksamheten även kan bedrivas med inriktning på externa gäster. Vid upphandlingen i denna del kan man tänka sig att Sjöfarts- verket garanterar ett antal gästnätter för de kurser som har ungefär samma omfattning . På detta sätt får entre- prenören en intäktsbas, som garanteras tillgång till anläggningen för vissa nautiska kurser. Inom sjöfartsområdet finns en omfattande utbildningsverksam- het vid sidan av den utbildning som bedrivs inom Sjöfarts- verket. Både Sjöfartshögskolan i och i erbjuder en rad kortare nautiska kurser. Det finns även en mängd privata företag som erbjuder utbildningar inom sjöfartsområdet. Dessa kurser avser bland annat sjöräddning, brandskydd, radiokommunikation och lastsäkring. Vissa utbildningsanordnare är godkända av och utbildningarna ligger till grund för olika behörigheter. Inom vissa utbildningsområden, till exempel lotsning, kan jag konstaterar att besitter stora delar av den kom- petens som behövs för att genomföra de aktuella utbildningarna. För att kunna upphandla även dessa utbildningar bedömer jag att i samband med upphandlingen får förbinda sig att bistå utbildningsanordnaren med den kompetens som eventuellt inte finns att tillgå på dagens marknad för utbildning inom sjöfarts- området. får också avtala om former för nyttjande av simulatoranläggning och båtar vid anläggningen. I och med det nya regelverk för lotsning som jag har föreslagit i mitt delbetänkande kommer det att vara sak att reglera vilka moment som bör ingå i till exempel grundutbild- ningen för lotsning. Ett sådant förfarande kommer att underlätta för en extern part att anordna utbildningen. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att även utbildnings- verksamheten bör ingå då upphandlar driften av verksamheten vid Arkö. I detta avsnitt redovisas på en övergripande nivå hur personalen vid kan komma att påverkas av mina förslag. Jag vill dock understryka att det inte är möjligt att på det här stadiet med säkerhet säga vilka konsekvenserna kommer att bli. Den 31 decem- ber 2007 var antalet anställda vid sammanlagt 1 255 personer. Av dessa arbetar 158 personer inom . För gäller kollektivavtalet (affärsverks- avtalet). I avtalet regleras de generella anställningsvillkoren för anställda vid affärsverk och vissa andra verk inom infrastruktur- området. Det innehåller bland annat regler för anställning, lön och olika typer av ersättningar, bisysslor, arbetstid, semester och annan ledighet samt uppsägningstid. I PA 03 (Pensionsavtal för arbetstagare hos staten m.fl.) regleras pensionsförmåner för statligt anställda. Enligt avtalet är pensions- åldern , med undantag för flygledare och yrkesofficerare där pensionsåldern är . Vidare har vissa båtmän genom övergångs- bestämmelser i 91 med fortsatt giltighet i PA 03 rätt till pen- sion . Arbetsgivaren och en arbetstagare får träffa överenskommelse om andra villkor än vad som framgår av de centrala kollektiv- avtalen. Exempelvis finns ett särskilt arbetstidsavtal mellan Sjö- fartsverket och SACO-S som innebär att lotsar har möjlighet att avgå med ålderspension vid . Även för andra yrkeskategorier finns lokala avtal som reglerar till exempel arbetstidsvillkor. Det gäller båtmän, personal vid VTS-centralerna, räddningsledare, per- sonal på arbetsfartygen samt personer som arbetar med kanaler. I det statliga TrygghetsavtaletTPF1FPT regleras villkor för arbetstagare i samband med uppsägning på grund av arbetsbrist eller omlokalise- ring. Utöver centrala och lokala avtal finns ett antal författningar som kan bli tillämpliga vid omstrukturering av statlig verksamhet. Det gäller främst lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1994:260) om offentlig anställning, lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet samt anställningsförordningen (1994:373). I det följande redogör jag för personalkonsekvenserna för de olika delarna i mina förslag. 14.1.1Från affärsverk till förvaltningsmyndighet För gäller, som nämnts tidigare, kollektivavtalet (affärsverksavtalet). Vid en ombildning av från affärsverk till förvaltningsmyndighet kan de centrala kollektiv- avtalsparterna pröva om ska fortsätta att gälla. Alternativet är att ALFA (allmänt löne- och förmånsavtal), som reglerar de gene- rella anställningsvillkoren för arbetstagare hos myndigheter under regeringen, i stället tillämpas. Skillnaderna mellan avtalen är mar- ginella. Mot bakgrund av att karaktären på verksamheten inte förändras är det enligt troligt att fortsatt kan komma att gälla för personal. Eftersom den förändrade verksamhetsformen inte innebär ett arbetsgivarbyte finns inte någon grund för att tillämpa bestäm- melserna om övergång av verksamhet enligt 6 b § i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Jag bedömer därför att anställningsvillkoren är oförändrade om verksamheten vid övergår från ett affärsverk till en förvaltningsmyndighet. Att arbetsgivaren är den- samma bör också innebära att lokala avtal fortsatt kommer att gälla. 14.1.2Flygräddningscentralen (ARCC) blir en del av Sammanlagt 12 personer arbetar på flygräddningscentralen och berörs därmed av förslaget om att flygräddningscentralen (ARCC) ska flyttas från Luftfartsstyrelsen till och bilda en gemensam enhet med sjöräddningscentralen (MRCC). 1TP PT , Centrala avtal 2006:2. räddningscentralen arbetar 21 personer. Enligt min uppfatt- ning är flytten att betrakta som verksamhetsövergång och 6 b § lagen om anställningsskydd ska därför tillämpas. Ett samordnat nyttjande av de personalresurser som finns vid flyg- och sjöräddningscentralerna bedöms kunna leda till en viss övertalighet i den nya gemensamma enheten. Vid övertalighet är det statliga tillämpligt. 14.1.3Ökat inslag av entreprenader Inom flera olika verksamhetsområden föreslår jag att i ökad utsträckning ska upphandla tjänster och i takt med att marknader etableras ska produktion i egen regi avvecklas. Det finns många osäkerhetsfaktorer som gör att det är svårt att bedöma personalkonsekvenserna av en ökad upphandling. Faktorer som påverkar är exempelvis om personal övergår till entreprenören eller om det finns intresse hos personalen att driva verksamhet i egen regi och lämna anbud i upphandlingen. Andra faktorer av betydelse är marknadens utveckling, vilket påverkar möjligheterna att upphandla. väntas dock antalet anställda påverkas och övertalighet uppstå. Vid en upphandling kan bestämmelserna om övergång av verksamhet i 6 b § i lagen (1982:80) om anställningsskydd bli tillämpliga. Detta under förutsättning att verksamheten bedöms ha bevarat sin identitet i samband med upphandlingen. Följande krite- rier har särskild betydelse vid bedömningen om identitet föreligger: arten av företag eller verksamhet, frågan om företagets materiella tillgångar har överlåtits eller inte, värdet av överlåtna immateriella tillgångar, om majoriteten av de anställda tagits över eller inte, om kunderna (målgruppen) tagits över eller inte, graden av likhet mellan verksamheterna före och efter överlåtelsen samt i förekom- mande fall den tidsperiod under vilken verksamheten har legat nere. Om identiteten anses bevarad kommer de rättigheter och skyl- digheter som finns i det gällande anställningsavtalet att övergå från den överlåtande arbetsgivaren till den mottagande. Två områden regleras dock inte i lagen om anställningsskydd i samband med en verksamhetsövergång och dessa är pensioner och trygghetsavtal. De villkor som gäller hos den överlåtande arbetsgivaren upphör att gälla och istället är det den nya arbetsgivarens villkor som gäller. Om statligt anställd personal blir övertalig ska tillämpas. I avtalet anges innebörden av statliga arbetsgivares åtaganden gentemot de anställda. Avtalet innehåller en rad trygg- hetsåtaganden för att så långt som möjligt förhindra att anställda hos en statlig myndighet blir arbetslösa till följd av arbetsbrist. Mot bakgrund av flera osäkra faktorer kring hur stor övertalig- heten kan bli redovisar jag endast hur många som sammantaget berörs av förslagen om ökad upphandling. Sammanlagt 222 båtmän arbetar med lotstransporter inom . När det gäller drift och underhåll av farleder och kanaler arbetar sammantaget närmare 150 personer med detta. På Arkö kurs- och konferensanläggning finns sju anställda som arbetar med driften av Arkö. Därutöver tillkommer utbildnings- ansvariga som anordnar kurser. Ungefär sju personer inom Sjö- fartsverket har utbildningsfrågor som sin huvuduppgift. Utöver dessa tillkommer personer som bidrar med sin kunskap i utbildningssyfte. Inom Sjömansservice finns det totalt 28 antal anställda. De fartyg som används vid sjömätning är bemannade via avtal med bemanningsbolag. Detta innebär att de anställda vid fartsverkets sjökarteenhet endast påverkas marginellt vid en ökad upphandling av sjömätning. En ökad andel offentlig upphandling av produktionsverksamhet kommer att ställa högre krav på beställarkompetens. finns en inköpsavdelning med nio personer som arbetar med upphandlings- frågor. Därutöver finns en intern beställar- och utförarmodell som innebär att sju personer på avdelningen Sjöfart och Samhälle är direkt involverade i beställarrollen gentemot de producerande avdelningarna. Det som har kunnat produceras internt ska nu beställas med hjälp av tydliga avtal efter upphandling. Detta kommer att ställa nya krav på upphandlings- och kontraktskompetens samt kunskap om de aktuella marknadernas funktion. Sammantaget bedömer jag att antalet personer som arbetar i en beställarfunktion behöver öka. 14.1.4Avveckling av viss verksamhet Förslaget om en successiv avveckling av det statliga ansvaret för vissa farleder och kanaler väntas innebära minskade arbets- uppgifter för vad gäller drift och underhåll. Det är dock svårt att bedöma omfattningen av minskningen och när eventuell övertalighet kan uppstå. kan jag konstatera att mitt förslag om upphandling av drift och underhåll får samma effekt för berörda anställda inom verket som avveckling av farleder. Avvecklingen av båtsportskort berör ett fåtal anställda vid . Jag har i avsnitt 9.5.4 redogjort för de medel som bör ställas till förfogande för att underlätta för aktörer vid sidan av att ta över ansvaret för vissa farleder och kanaler. Medlen bör avsättas inom den nuvarande ramen för anslagen 36:6 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåts- ändamål m.m. och 36:7 Ersättning för viss kanaltrafik m.m. Övergången från affärsverk till förvaltningsmyndighet innebär att verket inte kommer att leverera in någon utdelning eller någon skattemotsvarighet till staten. Jämfört med 2008 innebär detta inte någon skillnad eftersom verket för uppvisade ett nollresultat och till följd av detta inte kommer att genomföra några inleveranser av utdelning eller betala skattemotsvarighet. uppgick den totala inleveransen till varav 10,7 miljoner avsåg skattemotsvarighet och resterande 9,2 miljoner avsåg utdelningen enligt det för affärsverket fastställda utdelningsmålet. 14.2.2Övergång från affärsverk till förvaltningsmyndighet En övergång från att vara ett affärsverk till att bli en förvaltnings- myndighet kommer att innebära vissa omstruktureringskostnader. Min bedömning är att dessa kommer att bli mycket begränsade i förhållande till omfattningen av den totala verksamheten. Förslagens konsekvenser SOU 2008:53 naderna är av engångsnatur och kommer att upphöra då nya ekonomiadministrativa rutiner har införts. Vad gäller de totala kostnaderna för ekonomiadministration bedömer jag att dessa kommer att bli oförändrade. Detta som en följd av att en övergång innebär att vissa ekonomiadministrativa rutiner tillkommer som vissa rapporteringskrav kommer att upphöra. De effekter som mina förslag får på sjöfartsavgifterna är kopplade till lotsningen. Genom ökad kostnadstäckningsgrad inom lots- ningen och avvecklade rabatter på lotsavgiften på och (se även avsnitt 14.3.2) kommer farledsavgifterna att kunna minskas i motsvarande mån. uppgick rabatterna på lotsavgifterna på och till . Enligt typexempel framtagna av innebär bort- tagandet av rabatten att ett torrlastfartyg med lots ombord mellan och får betala för en lotsning som tar . Med dagens rabatt är kostnaden . För ett tankfartyg med lots ombord mellan och innebär förslaget att kostnaden ökar från till . Den lotsade tiden är här sammanlagt . I den mån mina övriga förslag får effekter i form av sänkta kostnader för verket utgår jag från att detta kommer att leda till att sjöfartsavgifterna kan sänkas. 14.2.4Ökat inslag av entreprenader Utgångspunkten för mina förslag om ökat inslag av entreprenader och minskning av produktionsverksamhet i egen regi är att verksamheten ska kunna bedrivas effektivare och till en totalt sett lägre kostnad. Generellt brukar flera förklaringar lyftas fram till varför en upphandling kan leda till lägre kostnader för att bedriva en verksamhet med bibehållen eller bättre kvalitet. Bland dessa kan nämnas specialisering i och med att en entreprenör kan koncentrera sin verksamhet till en del av en produktionsverksamhet och genom detta också ta till vara stordriftsfördelar och samdriftsfördelar inom den egna verksamheten. Dessa fördelar kan även uppnås inom ramen för en offentlig verksamhet men kombinerat med det vinst- intresse och den innovationsbenägenhet som antas känneteckna en privat aktör kan den totala effektiviteten förbättras. Enligt de studier som har gjorts om effekterna av upphandling av drift av vägarTPF2FPT har besparingar på av den totala kostnaden kunnat konstateras. De största kostnadssänkningarna tycks ske initialt och efterföljande upphandlingar har i vissa fall lett till höjda kostnader. Det finns dock även exempel från en studie genomförd av VägverketTPF3FPT där det redogörs för minskade kostnader för upphandling av drift även i efterföljande upphandlingar. UtvärderingarTPF4FPT av de upphandlingar som har gjorts av kollektiv persontrafik med järnväg och bussar tyder också på initiala kost- nadsbesparingar på i storleksordningen . Även vid upphandlingar av offentliga tjänster inom omsorgs- området har betydande kostnadsbesparingar konstaterats. Vad gäller kvaliteten tycks beställarens uppföljning av utfört arbete ha stor betydelse. Frågan om uppföljning är direkt kopplad till de beställarkostnader som är förknippade med en upphandling. Beställarkostnaderna, det vill säga kostnaderna för att genomföra en upphandlingsprocess, är svåra att uppskatta, men samtliga refererade studier tyder på betydande totala kostnadsbesparingar även då hänsyn har tagits till dessa kostnader. Om uppnår de målsättningar som jag har satt för omfattningen av upphandlingen inom lotstransporter, sjömätning och farledsunderhåll kan jag konstatera att verksamhet för kommer att upphandlas utöver den verksam- het som upphandlas. Detta skulle kunna indikera möjliga besparingar på inom samlade verksamhet. Vid denna beräkning har jag utgått från en beställarkostnad som motsvarar av det upphandlade värdet. Beräkningen utgår från en nettobesparing på . Beställarkompetensen och omfattningen av denna kommer att ha en avgörande betydelse för möjligheten att etablera fungerade marknader inom vissa av de områden som jag har föreslagit ska bli föremål för ökad upphandling. 2TP PT m.fl. (2005), Den svåra beställarrollen. 3TP PT (2000), utvärdering av konkurrensutsättning av drifttjänster. 4TP PT m.fl. (2000), Spåren efter avregleringen, 2000:25. Genom ett systematiskt kunskapsutbyte bör främst , men även , erfarenheter av upphandling av drift- och underhåll kunna tas till vara. Omfattningen av den övertalighet som väntas uppstå till följd av ökat inslag av entreprenader samt avveckling av vissa verksamheter är, som jag tidigare nämnt (avsnitt 14.1.3), svår att bedöma. Detta innebär att även kostnaderna som uppstår som en följd av över- taligheten är svårbedömda. Kostnadernas storlek påverkas, förutom av hur stort antal anställda som berörs, även av gällande bestäm- melser om uppsägningstider. Avvecklingen av det statliga ansvaret för vissa farleder och kanaler skulle, om samtliga dessa övergick till aktörer utanför staten, innebära en kostnadsminskning på . Detta motsvarar den årliga kostnaden för drift och underhåll för dessa farleder. Storleken på besparingen kommer att avgöras av i vilken takt och i vilken omfattning farlederna kommer att övertas av andra aktörer. I samband med att avvecklar produktionen av sjökort för båtsportbruk kommer verket att gå miste om den vinst som verksamheten uppvisar och som uppgick till . Intäkterna från royalty från externa parter kommer att öka men detta kommer inte att påverka verkets resultat eftersom den egna produktionen belastas med dessa kostnader för att inte snedvrida konkurrensen. 14.3.1Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Mitt förslag att kommunerna i lag ges befogenhet att bedriva lotsverksamhet innebär inte att kommunerna föreskrivs en skyldig- het att bedriva lotsverksamhet utan syftar till att skapa en möjlighet till överenskommelse mellan och en kommun om att överföra lotsverksamhet. Med överföra avses inte en överföring av huvudmannaskapet utan endast ett överförande av verksamheten på det sätt den avgränsas i en överenskommelse mellan parterna. Eftersom lotsning blir ett frivilligt åtagande för kommuner påverkas enligt min bedömning inte den kommunala självstyrelsen. Mitt förslag om att successivt avveckla rabatterna för lotsningar på och kommer att innebära ökade kostnader för sjötransporter i dessa områden. De ökade kostnaderna kan påverka enskilda rederier och hamnar samt industrier beroende av sjö- transporter. Enligt min bedömning är lotsavgiften dock en mar- ginell kostnad av den totala transportkostnaden. Näringslivet och sysselsättningen bedöms därför inte påverkas i någon större omfatt- ning. Vidare bedömer jag att flera av förslagen i delbetänkandet Lotsa rätt! (SOU 2007:106) kommer att minska de negativa effekterna för näringslivet som kan uppstå till följd av ökade lots- avgifter.