sou · GVB391 · 2008-01-01 00:00:00 — Företagshälsovården avses få en funk- tion i första linjens sjukvård varför med sin centrala roll inom hälso- och sjukvården bör ingå i nämnden. Samman- fattningsvis bör följande vara representerade: parterna (LO, , , , , Kommuner och Landsting), , och Social- styrelsen. Nämnden bör bestå av tio ledamöter varav en är ord- förande. Regeringen föreslås utse ledamot efter förslag från organisationerna samt utse ordföranden. Vice ordförande bör utses av nämnden. Föreningen Svensk Företagshälsovård (FSF) föreslås bli adjungerad. Detta framgår av vårt förslag till instruktion för En nämnd för kunskapsutveckling nämnden och förslag till ändring i instruktion. Nämnden bör alltså vara en förvaltningsmyndighet under rege- ringen och ha full beslutanderätt i sina frågor. Till nämnden knyts ett mindre kansli. En värdefull egenskap för värdmyndigheten är att den är intres- serad av den lilla nämndens verksamhet och därmed kan utveckla förståelse för dess villkor och förutsättningar. Det underlättas av om det finns ett visst samröre i verksamhetsfrågor. Någon central myndighet som täcker företagshälsovårdens hela verksamhetsfält finns inte utan de närmast berörda står för delar såsom Arbets- miljöverket, och . Både Social- styrelsen och är tillsynsmyndigheter varför det för deras del kan vara en olägenhet att inneha värdskapet för en nämnd med främjandeuppgifter. I budgetpropositionen 2008 fram- hålls att bör utifrån sin försäkringsmedicinska kompetens svara för godkännande av företagshälsovården i sådana delar som krävs för statens medverkan i finansieringen. För- säkringskassan har fått i uppdrag att utforma regler för sådant god- kännande, vilket bidrar till att kassan och nämnden får gemensam beröringspunkt i samband med förändringar på FHV-området. Den innehållsmässiga relationen mellan nämnden och För- säkringskassan kan generera positiva synergieffekter för utveck- lingsarbetet. Detta samband gör att vi förordar som värdmyndighet. Rollen innebär att upplåta lokaler och ge ad- ministrativ service till nämnden. Det är regeringen som ger kassan ett sådant uppdrag. För de båda myndigheterna gäller det sedan att reglera upplåtelsen av lokaler och fördelningen av uppgifter i en närmare överenskommelse. Det handlar om i vilken utsträckning service kan ges i personal- och ekonomiadministrativa frågor, stöd för IT och annan drift m.m. En konsekvens av en sådan lösning innebär att både värd- och nämndmyndighet kommer att sortera under samma politikområde (utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp); en fördel ur styrnings- och uppfölj- ningsperspektiv. Regleringsbrev till respektive myndighet utgör också en möjlighet för regeringen att förtydliga ansvarsför- delningen. En nämnd för kunskapsutveckling Till nämnden knyts ett kansli som leds av en chef. Denne har att följa direktiv och riktlinjer som nämnden beslutar. Nämnden bör kunna delegera beslut i icke principiella ärenden till kanslichefen. För att genomföra nämndens uppgifter fordras fasta och rörliga resurser motsvarande cirka fyra årsarbetskrafter. Därtill kommer verksamhetsmedel som vi har hemställt om i skrivelsen till regeringen . Arbetsuppgifterna beskrivs nedan: Arbetet med de långa FHV-utbildningarna innebär att: hantera uppdragsutbildning och avtal med högskolor om de långa utbildningarna i främjandearbete verka för att högskolor tar sig an de långa ut- bildningarna och genomföra erfarenhetsutbyte mellan hög- skolor följa utvecklingen på området Arbetet med den extra treåriga utbildningssatsningen: samordna och upphandla utbildningar till stöd för utvecklingen av företagshälsovården samarbeta med andra berörda myndigheter och organisationer Arbetet med att främja en kunskapsproduktion för företagshälso- vården: samarbeta med FAS, m.fl. om ett forsk- ningsprogram initiera forskarträffar för att stimulera och inspirera till insatser ordna utbyte av kunskap inom området t.ex. genom seminarier och konferenser utveckla kvalitetsarbete till stöd och vägledning för god praxis grundad på evidens att nyttjas bland annat i FHV-utbildningar För nämndens arbete bör medel tilldelas genom anslag över stats- budgeten och täcka följande kostnader: En nämnd för kunskapsutveckling ersättning till för upplåtna lokaler och ad- ministrativ service arvoden till nämndens ledamöter och ordföranden verksamhetsmedel för projekt, arbetsgrupper, kunskapsutbyte m.m. medel för att sluta avtal med universitet och högskolor om de långa utbildningarna (s.k. uppdragsutbildning) resurser för den treåriga utbildningssatsningen Kostnaden för själva nämndens verksamhet har beräknats efter en schablon på per årsarbetskraft och inne- fattar då samtliga overheadkostnader. För en bemanning på mot- svarande fyra årsarbetskrafter summerar detta till . Vidare tillkommer som sagt verksamhetsmedel för de långa utbildningarna och den särskilda utbildningssatsningen. Dessa medel bör, som i nuvarande läge, även få användas för utveckling och uppföljning av utbildningarna. Nämnden måste få be- myndigande att sluta fleråriga avtal då många av utbildningarna sträcker sig över flera terminer och läsår. I nämnda augustiskrivelse har vi hemställt att nivån på medel för de långa FHV-utbild- ningarna m.m. på för bör ligga kvar och att samma nivå bör gälla även . Vidare har vi föreslagit att med start avsätts för en extra utbildningssatsning till stöd för företagshälsovårdens utveckling. Nämndens beräknade kostnader i ett treårsperspektiv samman- fattas enligt följande: Successivt bör totalkostnaden kunna minska, särskilt då den extra utbildningssatsningen bör ha genomförts. När nämnden inrättas övergår ansvaret för pågående FHV- utbildningar från utredningen S 2007:01. Intill dess att nämnden kan ta över detta ansvar måste nuvarande myndighetsuppgifter hanteras av kommittén. Förlängning av dess uppdrag och finansi- ering behöver därför anpassas till det övergångsdatum som re- En nämnd för kunskapsutveckling geringen avser att arbeta efter. Vi har i skrivelsen till regeringen föreslagit för kommitténs arbete och att kommittén bemyndigas att besluta om FHV-utbildningar m.m. som även omfattar 2010. förordning med instruktion för företagshälsovård Förslaget till instruktion för företagshälsovård bygger på den nya myndighetsförordningen (2007:515) som träder i kraft och ersätter verks- förordningen (1995:1322). Myndighetsförordningen gäller för förvaltningsmyndigheter under regeringen. Av denna bestämmelse framgår nämndens uppgifter i sex punkter. Punkt 1 behandlar uppgiften att upphandla utbildningar mot- svarande högskolans avancerade nivå av universitet och högskolor för företagshälsovårdens personal. Det är de långa FHV-utbild- ningar som har bedrivit och som kommittén S 2007:01 ansvarar för tills en ny huvudman tar över. I förordnings- texten används begreppet avancerad nivå vilket refererar till hög- skolans nya utbildningsstruktur som enligt Bolognaprocessen om- fattar tre nivåer: grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (prop. 2004/05:162). Det begreppet ersätter uttrycket långa ut- bildningar som används mer flitigt i själva betänkandetexten. Punkt 2 innebär en främjandeuppgift för nämnden på så sätt att myndigheten ska verka för att utbildningarna enligt 1.1 § förs över till det reguljära högskolesystemet. I kapitel tre och fyra beskrivs detta närmare. Punkt 3 framställer en uppgift för nämnden som kommittén före- slagit i sin skrivelse till regeringen inför bered- ningen av budgetproposition 2008. Till stöd för utvecklingen av företagshälsovården bör en extra utbildningssatsning genomföras med start . Nämnden har att se till att aktiviteter för det ändamålet kommer till stånd med stöd av särskilda medel som ställs till nämndens förfogande. Nämnden ska inte själv arrangera utbildningar utan upphandla och/eller i samverkan med andra myndigheter se till att lämpliga kompetensutvecklings- insatser blir genomförda. Punkt 4 innehåller själva kärnan i nämndens verksamhet som också beskrivs i kapitel fyra. Nämnden blir ett nav för att organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmark- nadens parter, myndigheter och FHV-branschen i syfte att utveckla en kvalitetsdiskussion som blir vägledande för kunskaps- området företagshälsovård så att god evidensbaserad praxis ut- vecklas. Punkt 5 innehåller i likhet med 1.2 § en främjandeuppgift för nämnden men inriktningen här handlar om forskning och utveck- ling (FoU) för kunskapsområdet företagshälsovård. Nämnden ska inte själv bedriva eller finansiera FoU-verksamhet. Däremot ska nämnden verka för att öka intresset för det. Nämnden ska kunna ta olika initiativ så att kunskaps- och erfarenhetsutbyte kommer till stånd då den nödvändiga akademiska basen för FoU saknas . Genom bland annat seminarieverksamhet kan en allt mer syste- matisk kunskapsförsörjning växa fram. I kapitel 3.2 beskrivs detta. Punkt 6 Nämnden bör aktivt följa vad som händer inom kun- skapsområdet företagshälsovård vad gäller utbildningar, kurser, forskning, utveckling och utvärdering som har betydelse för nämndens arbete. Bestämmelsen tar upp ledningsformen för myndigheten, en nämnd. Se 7 § där roll som värdmyndighet kommer till uttryck. Myndighetsförordningen bör tillämpas på nämnden med undantag för följande tre paragrafer. Dessa bedöms som överflödiga för nämndens roll och uppgifter: 19 § avser kostnadsmässiga konsekvenser när myndigheten begär in uppgifter eller utövar tillsyn, 27 § avser myndighetens rätt att företräda staten vid domstol, 30 § handlar om överklagande av beslut i ärenden om före- skrifter. Bestämmelsen reglerar nämndens sammansättning vilken föreslås bestå av tio ledamöter varav en är ordförande och en är vice ord- förande. Dessa utses av regeringen med undantag av vice ord- förande som bör beslutas av nämnden. Det är av värde för utveck- lingsarbetet av företagshälsovården att dess branschorgan, Föreningen Svensk Företagshälsovård, FSF, deltar i nämndens ar- bete. För att undvika sammanblandning av beställar- respektive utförarrollen, föreslås FSF bli adjungerad till nämnden och med- verka utan beslutanderätt. Regeringen bör även besluta om adjungeringen. I denna bestämmelse regleras nämndens beslutsförhet i enlighet med myndighetsförordningen. Ordförande och minst fem av de andra ledamöterna ska vara närvarande för att ett möte ska kunna fatta beslut. Bestämmelsen tar också upp vad som gäller om ett ärende är brådskande och nämnden inte hinner sammanträda. Av bestämmelsen framgår att det finns ett kansli med en kanslichef som har att följa de direktiv och riktlinjer som nämnden beslutar. Nämnden bör få delegera beslut i ärenden som är av icke principiell betydelse till kanslichefen för att det ska bli en rationellt och effek- tivt driven verksamhet vid kansliet. Enligt myndighetsförordningen 4 § ska myndighetens ledning besluta en arbetsordning, verk- samhetsplan m.m. Bestämmelsen motsvarar 18 § myndighetsförordningen. Här för- tydligas värdmyndigheten, , som har att upplåta lokaler och att sköta administrativa uppgifter åt nämnden. I enlig- het med myndighetsförordningen har myndigheterna att närmare reglera ansvarsfördelningen i en överenskommelse dem emellan vilket tas upp i kapitel fyra. Till följd av förslaget om en nämnd inrättad i föreslås en ändring i dess instruktion, se avsnitt 5.2. I denna paragraf tas upp ärendehandläggning och som följer av myndighetsförordningen. Bestämmelsen tas med i nämndens in- struktion i syfte att tydliggöra de mest grundläggande delarna för styrning och ledning av nämnden. Bestämmelsen reglerar anställningar och uppdrag. Här framgår vilken representation i nämnden som avses genom att organisa- tionernas namn anges. Regeringen ska utse ledamot på förslag från organisationerna för en bestämd tid. Ordförande utses också av regeringen liksom adjungeringen. Bestämmelsen tydliggör vilka anställningar som nämnden får göra, nämligen kanslichef och annan personal. Nämnden ska tillika vara personalansvarsnämnd. Personalansvaret ska vara analogt med de beslut nämnden har att fatta. I det fall denna funktion hos nämnden behöver aktiveras kan stöd från För- säkringskassan behöva avropas. Detta är en sådan fråga som lämpligen kommer till uttryck i myndigheternas överenskommelse. förordning (200x:000) om ändring i förordning (2004:1299) med instruktion för Försäkrings- kassan Denna nya bestämmelse föreslås som tillägg i instruktion och placeras i befintligt avsnitt Myndighetens organisa- tion. I paragrafen uttrycks ansvar, i sin roll som värdmyndighet, att upplåta lokaler och sköta administrativa upp- gifter åt nämnden. Utredning av det framtida Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté inrättas med uppdrag att utreda och lämna förslag beträffande det framtida huvudmannaskapet och bedrivandet av företagshälsovårdsutbildningen samt att, till dess annan huvudman kan överta uppgiften, svara för att pågående och planerad företags- hälsovårdsutbildning kan fortgå. Förslag som gäller det framtida huvudmannaskapet och bedrivandet av utbildningen skall lämnas till regeringen . Regeringen har i budgetpropositionen framhållit att före- tagshälsovården bör kunna göra mer och användas bättre i fråga om förebyggande insatser, som ett stöd i återgången till arbete och som en länk mellan arbetsplatsen och hälso- och sjukvården. Frågor om företagshälsovårdsutbildning har samband med sådana insatser. har svarat för utbildning av före- tagshälsovårdens personal. har statens krav när det gäller dessa utbildningar förtydligats i myndighetens reglerings- brev. genomför en del av utbildningarna som uppdragsutbildning i samverkan med universitet och högskolor. Utbildningarna avser inte heltidsutbildning. förutsätter ut- bildningarna anställning vid företagshälsovården och är kostnads- fria. För vissa vidareutbildningar tas dock kursavgift ut. ningarna avser företagsläkare, arbetsmiljöingenjörer, beteende- vetare, företagssköterskor och sjukgymnaster. verksamhet inklusive institutets ansvar för utbildning av företagshälsovårdens personal upphör . har haft ett övergripande ansvar för sam- ordning, utveckling, upphandling men också utförande av viss ut- bildning. Det finns emellertid skäl som talar för att funktionen att samordna, utveckla och upphandla företagshälsovårdsutbildning bör skiljas från utförandet av utbildningen. Det finns flera utbildningsorganisationer, t.ex. universitet och högskolor, som har kapacitet att utföra utbildningen. Frågan om vem som skall svara för att utveckla, upphandla och samordna utbildningen behöver dock analyseras djupare. Detta arbete kan lämpligen ske inom ramen för en kommitté. Kommittén skall analysera frågan om vem som skall svara för att utveckla, upphandla och samordna utbildningen. I ett sådant arbete bör berörda intressenter inbjudas att delta. Kommittén skall lämna de förslag på organisation och eventuella författningsändringar som den finner nödvändiga. Regeringen ser som ovan nämnts att företagshälsovården kan utvecklas på flera områden bl.a. beträffande sjukvård som genom företagshälsovård kan bedrivas nära arbetsplatsen. Kommittén skall därför väga in hur en sådan utveckling skulle kunna påverka utbild- ningen. Kommittén skall, till dess en mer permanent huvudman för ut- bildningen utses, ansvara för att den pågående och planerade utbildningen fortgår. Förslag som gäller det framtida huvudmannaskapet och bedriv- andet av företagshälsovårdsutbildningen skall lämnas till regeringen . skall dock kommittén till regeringen lämna sådant underlag som kom- mittén bedömer som lämpligt att ingå i beredningen av budget- propositionen . 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. 74.Upplåtelse av den egna bostaden. 75.Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 76.Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. 77.En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 78.Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . 79.Tre nya skolmyndigheter. 80.Reach – genomförande och sanktioner. 81.Resurser för kvalitet. 82.Samordnad och tydlig tillsyn av social- tjänsten. + Lättläst + daisy. 83.Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. 84.Värdet av valdeltagande. 85.Olika former av normkontroll. 86.Bättre djurskydd – mindre krångel. 87.Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. 88.Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. 89.Rovdjuren och deras förvaltning. 90.Straffskalan för mord. 91.Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning. Föräldraskap vid assisterad befruktning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Erfarenheter och utfall. Bestämmelser om domstolarna i regerings- formen. En starkare företagsinteckning. Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. Värdet av valdeltagande. Olika former av normkontroll. Straffskalan för mord. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. Samordnad och tydlig tillsyn av . + Lättläst + daisy. Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning [91] Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] finansiella oberoende. Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag. [62] kompetens i utveckling. [72] Upplåtelse av den egna bostaden. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Tre nya skolmyndigheter. [79] Resurser för kvalitet. Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Etiskt godkännande av djurförsök – nya former för överprövning. En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. Bättre djurskydd – mindre krångel. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad.