sou · GVB387 · 2008-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna om förlängd skolgång i specialskolan togs bort eftersom det ansågs saknas skäl för att elever i gymnasieåldern skulle tillhöra specialskolans målgrupp. Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter Enligt 10 kap. 3 a § skollagen får barn som är synskadade eller gravt språkstörda fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter. Utbild- ningen skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i respektive särskolan. Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid sär- skilda resurscenter skall det finnas visstidsutbildning vid Resurs- center syn () och vid Resurscenter tal och språk (). Syftet med utbildningen vid resurscentren är att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje Utbildningen skall vidare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller i hemkom- munen. För vissa elever med funktionshinder har staten åtagit sig ett utökat ansvar genom att stödja riksrekryterande gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever i (RGD/RGH) samt riksre- kryterande gymnasieutbildning med särskilt anpassad utbildning för svårt rörelsehindrade elever (rh-anpassad utbildning) i Kristian- stad, , och . I bedrivs också riksrekryterande verksamhet med statligt stöd för döva och hörsel- skadade elever med utvecklingsstörning. Samtliga riksgymnasier har kommunala huvudmän. För verksam- heten i kommun finns avtal mellan staten och kommunen, och även den rh-anpassade utbildningen bedrivs enligt överenskom- melser mellan staten och respektive huvudman. Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlighet att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder finns sex statliga specialskolor. Fem av dem är regionala skolor för döva eller hörselskadade elever och en är en rikstäckande skola för döva eller hörselskadade elever som dessutom har en utveck- lingsstörning. De fem regionala specialskolorna finansieras dels av statliga anslag, dels av bidrag från elevens hemkommun. Hemkom- munen är skyldig att betala en särskild avgift för en elev som blivit antagen till specialskolan. Det finns också sex regionala hörselklasskolor med kommunen som huvudman. Dessa erbjuder i vissa fall tvåspråkig undervisning, dvs. även en teckenspråkig miljö. De regionala hörselklasskolorna finansieras av kommunen i vilken skolan är belägen, av elevernas olika hemkommuner och i ett fall utgår ett särskilt statligt bidrag till skolan. Hemkommunen har dock ingen skyldighet att betala er- sättning. Hemkommunen är inte heller skyldig att stå för skolskjuts- kostnaden. Framväxten av kommunala skolor som erbjuder elever med döv- het eller hörselskada utbildning som till vissa delar motsvarar utbild- ningen inom den statliga specialskolan innebär att möjligheterna att välja skola ökar för elever och vårdnadshavare. För att få en belys- ning av kunskapsutvecklingen dels för elever i den statliga special- skolan, dels för elever i skolor med kommunen som huvudman, har regeringen gett i uppdrag att i samråd med analysera och redovisa eventuella skillnader i elevernas måluppfyllelse inom dessa skolformer (U2005/9498/). är hemkommunen inte skyldig att betala ersättning för en elev som blivit antagen i en hörselklasskola, vilket riskerar begränsa elevers och vårdnadshavares reella möjligheter att välja en skola med anpassad pedagogik och miljö. Behovet av en utredning Den svenska handikappolitiken utgår från den nationella handlings- planen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). I handlingsplanen slås bl.a. fast att elever med funk- tionshinder bör, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. Till grund för handlingsplanen ligger flera internationella överenskommelser, t.ex. , samt Salamancadeklarationen. Regeringens principiella utgångspunkt är att alla elever, oavsett förutsättningar, har rätt till en bra skola där de kan trivas och ges förutsättningar att nå kunskapsmålen. Elever har dock olika behov. För att kunna tillgodose de olika behoven behövs olika utbildnings- alternativ, ibland med specifik specialistkompetens och specifika hjälpmedel. Regeringen anser därutöver att elevers och vårdnadsha- vares möjligheter att välja skolform skall öka. Enligt skollagen skall alla barn och ungdomar ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Ut- bildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Skollagen anger även att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Utifrån den ovan beskrivna utgångspunkten har regeringen i bud- getpropositionen för (prop. 2006/07:1, utg.omr. 16, s. 103 f.) aviserat att och skall återetableras som statliga specialskolor samt att ett riksgymnasium för elever med synskada och ytterligare funktionshinder skall inrättas. Hur åter- etableringen av och samt inrättandet av ett riksgymnasium för elever med synskada och ytterligare funk- tionshinder skall ske behöver utredas. Regeringen anser därutöver att det finns betydande skillnader i förutsättningarna för de skolor som erbjuder utbildning för döva eller hörselskadade elever. Ersättningsnivåerna varierar beroende på vilken typ av anpassad utbildning det rör sig om, vilket leder till olika finansiella förutsättningar för skolorna. Hemkommunens skyl- digheter varierar dessutom, liksom det ansvar staten tar för finan- sieringen. Gränsdragningen mellan det statliga respektive kommu- nala åtagandet när det gäller utbildningen för döva eller hörselska- dade elever blir därmed oklar, vilket leder till att eleverna ges olika förutsättningar att nå skolans mål beroende på funktionshinder och bostadsort. Hur ansvarsfördelningen mellan staten och kommu- nerna kan förtydligas för att varje elev skall ges förutsättningar att nå målen för utbildningen och få möjlighet att gå i en skola där miljön är sådan att han eller hon får de bästa förutsättningarna att utvecklas. Utgångspunkten för utredningen skall vara elev- och föräldraper- spektivet samt varje elevs rätt till en utbildning som ger henne eller honom möjlighet att nå utbildningens mål. Återetablering av och som statliga special- skolor Utredaren skall utreda och föreslå hur och Hällsbo- skolan skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstör- ning. I uppdraget ingår att kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli. Utredaren skall dessutom analysera och föreslå hur skolorna skall organiseras och på vilket sätt elevernas hemkommuner kan invol- veras i elevernas skolgång i en statlig specialskola. Utredaren skall även redovisa förslagens administrativa och organisatoriska konse- kvenser. Utredaren skall därutöver redovisa både övergripande ekono- miska konsekvenser av förslagen och göra en kostnadsberäkning för berörda myndigheter. Därutöver skall utredaren föreslå nöd- vändiga författningsändringar. En specialskola för elever i gymnasieåldern när det gäller elever med synskada och ytterligare funktionshinder Utredaren skall kartlägga och analysera hur stort behovet av utbild- ningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funk- tionshinder. Utredaren bör beakta huruvida en sådan skola bör kunna ta emot elever som befinner sig i olika skolformer såsom gymnasieskola, gymnasiesärskola eller om eleven är i behov av en förlängd skolgång i specialskolan. Utredaren skall analysera och lämna förslag på en lämplig organisationsform för en sådan special- skola samt vid behov lämna förslag till författningsändringar om möjligheten till förlängd skolgång i specialskolan. Utredaren skall även redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen samt föreslå övriga nödvändiga författningsändringar. Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlig- het att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder Utredaren skall kartlägga och analysera hur utbildningen för döva, hörselskadade eller dövblinda elever utifrån behov och efterfrågan bäst kan organiseras så att eleverna ges möjlighet att få en ändamåls- enlig utbildning av hög kvalitet. Utredaren skall särskilt analysera skillnaderna mellan statliga specialskolor för döva och hörselskada- de elever samt regionala hörselklasskolor med kommunen som huvudman, t.ex. Alviksskolan i . Denna del av uppdraget omfattar även utbildning vid riksgymnasieskolor för döva eller hör- selskadade elever samt elever med svåra rörelsehinder. Utifrån detta underlag skall utredaren överväga om det krävs förändringar i styrning, organisation eller ansvarsfördelning för ut- bildningen. I det fall utredaren lämnar förslag till åtgärder skall ut- redaren redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen samt föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredaren skall i sitt arbete samverka med berörda skolhuvudmän, myndigheter, utredningar och handikapporganisationer samt Kommuner och Landsting. Den del av uppdraget som avser återetablering av och som statliga specialskolor redovisas till regeringen . Uppdragen skall i övriga delar redovisas . (Utbildnings- och ) 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. 74.Upplåtelse av den egna bostaden. 75.Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 76.Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. 77.En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 78.Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . 79.Tre nya skolmyndigheter. 80.Reach – genomförande och sanktioner. 81.Resurser för kvalitet. 82.Samordnad och tydlig tillsyn av social- tjänsten. + Lättläst + daisy. 83.Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. 84.Värdet av valdeltagande. 85.Olika former av normkontroll. 86.Bättre djurskydd – mindre krångel. 87.Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. Föräldraskap vid assisterad befruktning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Erfarenheter och utfall. Bestämmelser om domstolarna i regerings- formen. En starkare företagsinteckning. Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. Värdet av valdeltagande. Olika former av normkontroll. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. Samordnad och tydlig tillsyn av . + Lättläst + daisy. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] finansiella oberoende. Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag. [62] kompetens i utveckling. [72] Upplåtelse av den egna bostaden. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Tre nya skolmyndigheter. [79] Resurser för kvalitet. Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Etiskt godkännande av djurförsök – nya former för överprövning. En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. Bättre djurskydd – mindre krångel. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. Reach – genomförande och sanktioner. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Organisationsform för VTI och . [49] Betalningstider i näringslivet. Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. Strategiska godsnoder i det svenska transport- systemet – ett framtidsperspektiv. Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Rörelser i tiden. Mångfald är framtiden. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]