sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — Bidrag till den centrala verksamheten får inte överstiga en tiondel av de sammanlagda organisa- tionsbidrag som under ett verksamhetsår beviljats Verksamhetsbidrag får lämnas till teologiska hög- skolor/seminarier och till andlig vård inom sjukvården till församlingar som behöver bidrag för att kunna hålla lokaler för religiös verksamhet samt för att som etableringsbidrag till ett trossamfund eller en församling som huvudsakligen betjänar till landet invandrade trosbekännare för att bygga upp en central eller lokal verksamhet, för utbildning och fortbildning av funktionärer i trossamfund som sak- nar egna utbildningsinstitutioner i . För att vara berättigat till stöd krävs att samfundet ska: bidra till att upprätthålla och stärka samhällets vara stabilt och ha egen livskraft, betjäna minst 3 000 personer eller ha motsvarande bedriva verksamhet på flera platser i landet, Om samfundet betjänar färre än 3 000 personer kan det ändå anses ha egen livskraft om det utgör en del av ett internationellt verksamt trossamfund av betydande Verksamheten ska i huvudsak finansieras av samfundets medlemmar som är bosatta i och samfundet ska disponera lokaler för sin verksamhet. Ett trossamfund eller en församling som har tagit emot bidrag ska lämna de redovisnings- handlingar, verksamhetsberättelser och andra uppgifter SST ska återrapportera till regeringen om fördelningen av bidragen och göra en bedömning av hur bidragen upp- fyller mål och förutsättningar. Särskilt nämns mål som handlar om att främja en samhällsutveckling som känne- tecknas av jämställdhet, respekt och tolerans och där mång- fald av olika slag tas tillvara som en positiv kraft samt att bidrag till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. SST ska återrapportera åtgärder för att nå detta mål. 6 Stöd till friluftsorganisationer Beslutande myndighet: som är knutet till . Rådet ska bistå och samverka med myndigheter, forskare och organi- sationer som på olika sätt har beröring med friluftslivet. fördelar enligt förordning (2003:133) statsbidrag till ideella organisationer som bedriver eller främjar långsiktigt hållbart friluftsliv Bidragsformer: Bidrag lämnas som organisationsbidrag eller verksamhets- bidrag Organisationsbidraget betalas ut i förhållande till organisationens medlemsantal och aktivitetsnivå. Verksamhetsbidrag betalas ut till stöd för en specifik verksamhet efter särskild prövning och är förenat med resultatkrav. Bidragsvillkor: Bidrag får endast lämnas till en friluftsorganisation som är riksomfattande med ett lokalt eller regionalt förank- rat föreningsliv i minst tio län, har bedrivit verksamhet under före ansökan om bidrag, och är självständig, demokratiskt uppbyggd och öppen för medlemskap. För bidrag krävs dessutom att friluftsorganisationen värnar det enkla, naturnära och långsiktigt hållbara friluftslivet, främjar goda möjligheter att utöva friluftsliv, främjar ett tryggt och säkert friluftsliv, bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse för motion och friluftsliv, eller verkar för ökad kunskap om och hänsyn till natur- och kulturmiljön samt allemansrätten. Bidrag får också lämnas till samverkansorganisationer eller organisationer som bidrar till förnyelse inom friluftsområdet. Återrapportering: En organisation som har beviljats bidrag ska senast efter utgången av bidragsåret lämna en redo- görelsen till friluftsrådet om hur bidraget har använts.. Redogörelsen ska innehålla en ekonomisk redovisning samt uppgifter om medlemsantal, medlemsutveckling och stats- bidragens andel av den totala omsättningen. I fråga om verksamhetsbidrag ska det av redogörelsen framgå hur organisationen har uppnått det resultat som bidraget varit avsett för. En organisation som har beviljats bidrag ska, om fri- luftsrådet begär det, lämna det underlag som behövs för tillsyn och uppföljning. Om ett bidrag lämnats på grund av felaktiga uppgifter från bidragstagaren får friluftsrådet besluta att upphäva beslutet om bidrag och återkräva det helt eller delvis ska lämna en sammanfattande redovisning till regeringen om bidragens användning i förhållande till bidragens syften. Syftet med statsbidraget är att stödja handikapp-organisa- tioner i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funktionshinder. Beslutande myndighet: Statsbidrag regleras i förordning (2000:7). Bidraget fördelas av . uppgick statsbidraget till och fördelades till 55 organisationer. Bidragsformer: Statsbidrag kan lämnas i form av grundbidrag (lika belopp för alla), medlemsbidrag, föreningsbidrag, merkostnads- bidrag och medel för samarbete. SOU 2007:66 Bilaga 3 Bidragsvillkor: För att få statsbidrag ska en handikapporganisation 1.verka för förändringar inom ett flertal samhälls- områden av betydelse för personer med funktions- hinder, 2.vara demokratiskt uppbyggd, 3.vara partipolitiskt och religiöst obunden, 4.ha en riksomfattande organisation med ett lokalt eller regionalt förankrat föreningsliv i minst tio län, 5.ha bedrivit verksamhet under samt 6.ha minst 500 medlemmar. får statsbidrag lämnas även till en handikapporganisation som inte upp- fyller de villkor som anges i punkterna 4–6 om det finns särskilda skäl. Återrapportering: En handikapporganisation som har fått statsbidrag ska senast efter utgången av bidragsåret lämna en redogörelse för sin verksamhet. Redo- görelsen ska innehålla en ekonomisk redovisning, uppgift om bidragets andel av den totala omslut- ningen, uppgift om medlemsantal, en redovisning av samarbetsmedlens användning samt en förenklad verksamhetsberättelse över hur de delsyften som regeringen har angivit i regleringsbrevet till Social- styrelsen har uppfyllts. (Några sådana delsyften har inte angivits) 8 Statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området Syfte: Syftet med statsbidraget är att förstärka och komplettera statens, landstingens och kommunernas insatser inom de angivna områdena i form av stöd till organisationerna i deras arbete med utbildning, information, opinionsbildning eller olika former av stödjande socialt arbete. Beslutande myndighet: I förordning 1998:1814 regleras fördelningen av två anslags- poster: Bidrag till sammanslutningar av f.d. alkoholmiss- brukare, vissa nykterhetsorganisationer m.fl. Bidrag till organisationer på det sociala området (kvinnojourer och arbete för utsatta barn). ska efter hörande av Statens folk- hälsoinstitut fördela statsbidrag till riksorganisationer verksamma inom det sociala området. uppgick bidraget till och fördelades till totalt 64 organisationer. Statsbidraget utgår till följande tre huvudgrupper av riksorganisationer: Organisationer som motverkar missbruk av alkohol och narkotika. Här ingår klient- och länkorganisationer som arbetar med att stödja och hjälpa missbrukare samt nykterhetsorganisationer som arbetar med förebyggande insatser. Organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer genom opinionsbildning samt egna insatser och metodutveckling inom området Organisationer som bekämpar våld mot kvinnor. Det gäller främst kvinnojourernas riksorganisationer som stöder misshandlade kvinnor men även andra organisationer som arbetar för att motverka våld och sexuella övergrepp mot kvinnor. Bidragsformer: Statsbidraget är ett verksamhetsbidrag i vilket det får ingå ett begränsat bidrag till löpande kostnader för administrationen av verksamheten hos mottagaren. ska komma överens med den mottagande organisationen om mål och villkor för bidraget. En grupp bestående av representanter från organisationer och har gemensamt utarbetat riktlinjer och handlingsrutiner. Medel för lokalt arbete bör fördelas av riks- organisationerna i enlighet med riktlinjer från Social- styrelsen. Direkt lokalt arbete bör dock finansieras på lokal nivå. Bidragsvillkor: Bidrag kan lämnas till riksorganisation på det sociala om- rådet under följande förutsättningar: Bedriver frivilligt arbete i form av förebyggande eller stödjande insatser inom något av områdena alkohol och narkotika, utsatta barn och deras familjer samt våld mot kvinnor. Är en riksorganisation som har lokal eller regional verksamhet i minst tio län. Har antagit stadgar och är demokratiskt organiserad. Föreningen ska vara organiserad enligt traditionell föreningsmodell med öppet medlemskap, demokratiskt uppbyggd så att alla medlemmar kan påverka verksamheten. Har bedrivit verksamhet inom något av de angivna områdena under . Har formulerat en treårsplan där det beskrivs vad organisationen planerar att genomföra samt hur arbetet ska följas upp. Kan dokumentera sin verksamhet genom fastställda verksamhets- och revisionsberättelser. Om det finns särskilda skäl får statsbidrag lämnas till organisationer som inte uppfyller villkoren om att finnas i minst 10 län eller har funnits . I dessa fall ska behovet av förnyelsearbete inom det område där organisationen är verksam särskilt beaktas. Återrapportering: Den organisation som beviljats bidrag är skyldig att på begäran lämna det underlag som behövs för myndighetens granskning. får besluta att ett utbetalat bidrag ska betalas tillbaka om oriktiga eller ofullständiga uppgifter från sökanden har förorsakat att bidraget felaktigt beviljats. ska lämna en samlad redovisning till regeringen om statsbidragets användning i förhållande till bidragets syfte och de mål som angetts i myndighetens regleringsbrev. Bilaga 3 SOU 2007:66 Syftet med statsbidraget är att stödja pensionärsorganisa- tioner som tillvaratar pensionärsgruppers intressen inom ett flertal samhällsområden. Fördelningen av bidraget sker utifrån en särskild förordning SFS 2003:752. bidraget till nära 5 milj.kr. Statsbidrag lämnas som ett grundbidrag med om pensionärsorganisationen har 30 000–75 000 medlemmar och med om den har fler än 75 000 medlemmar. Återstående medel fördelas med lika stort belopp per Villkor för statsbidrag är: Minst 30 000 medlemmar Om det finns särskilda skäl, får statsbidrag även lämnas till pensionärsorganisationer som inte är rikstäckande eller har minst 30 000 medlemmar. En pensionärsorganisation som har fått statsbidrag är skyldig att på begäran av eller Riks- revisionen tillhandahålla det underlag som behövs för dessa myndigheters granskning. Statsbidrag lämnas till ungdomsorganisationer för att: främja barns och ungdomars demokratiska fostran främja jämställdhet mellan könen främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupperge barn och ungdomar en meningsfull fritid engagera fler ungdomar i föreningslivet. Statsbidrag till ungdomsorganisationer regleras i förordning 2001:1060 och i regleringsbrevet. Det fördelas av Ungdoms- styrelsen. Alla organisationer som söker bidrag lever inte alltid upp till alla målen . kan därför göra en prövning och sedan bedöma vilka organisationer som är berättigade till bidrag. uppgick statsbidraget till . Dessutom sätts en del av överskottet från Svenska Spels värdeautomater av till organisationernas lokala verksamhet. fördelades från till organisationernas centrala organ, som sedan ansvarar för fördelningen till de lokala organisationerna. Dessa spelpengar regleras emellertid inte av förordningen, utan av ett särskilt regeringsbeslut. Fördelningen av spelpengarna sker dock enligt samma principer som gäller för anslaget till ungdomsorganisationerna. Statsbidrag lämnas i form av strukturbidrag, utvecklings- bidrag, etableringsbidrag och särskilt bidrag. Vanligtvis är strukturbidraget det största bidraget. Strukturbidraget består av dels ett fast belopp, dels ett rörligt belopp. Det rörliga beloppet ska grundas på antalet medlemmar i åldrarna 7–och antalet lokalavdelningar. Utveck- lingsbidraget och etableringsbidraget består av ett fast belopp. Generella krav för strukturbidrag, utvecklingsbidrag och etableringsbidrag är att organisationen är en öppen samman- slutning där medlemskapet är frivilligt. Den ska också vara självständig och demokratiskt uppbyggd med en verksamhet som inte strider mot demokratins idéer Organisationens andel ungdomsmedlemmar (7 och ). ska utgöra av det totala medlemsantalet. För att kunna få strukturbidrag ska en ungdoms- organisation ha minst 3000 medlemmar i åldrarna 7–och ha lokalavdelningar i minst tio län. Strukturbidrag kan också ges till en organisation för funktionshindrade som har minst 400 medlemmar och lokalavdelningar i minst fyra län. En som söker utvecklingsbidrag ska ha minst 2 000 medlemmar i åldrarna 7–. Ungdomsorga- nisationen måste ha lokalavdelningar i minst tio län. Utveck- lingsbidraget fördelas i form av ett fast bidrag. Etableringsbidrag kan ges till en organisation som har minst 1 000 medlemmar i åldrarna 7–och som har lokal- avdelningar i minst tre län. Särskilt bidrag kan gå till en organisation om organisationens ungdomsverksamhet eller en viss tillfällig verksamhet bland ungdomar är av en sådan karaktär att den särskilt bör främjas, eller om det finns något annat särskilt skäl för sådant bidrag. Återrapportering: En organisation som har tagit emot bidrag är skyldig att lämna de redovisningshandlingar, verksamhetsberättelser och andra uppgifter som bestämmer. får besluta att ett beviljat bidrag inte ska betalas ut, om bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter. får också besluta att bidrag som har lämnats på grund av felaktiga uppgifter ska betalas tillbaka. , G & Papakostas, A, Behövs medlemmarna? i Sociologisk Forskning 3, 2003. , G & Papakostas, A 2002 Organisationer, samhälle och globalisering : Amnå, , Former för samhällsengagemang – en jämförande studie av gamla och nya rörelser, Regeringsuppdrag avlämnat till Justitie- departementet , . (2007) Lokaler att växa i – ungdomar och allmänna sam- lingslokaler. Ds 2004:49,(red. , Bo), Föreningsliv, makt och integra- tion, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningens forsk- ningsprogram, , . , , , i samarbete med . 2005, Medborgarnas insatser och engagemang i civilsam- hället – några grundläggande uppgifter från en ny befolkningsstudie. Regeringsuppdrag avlämnat till . , 2006, Delvis ensam – En studie av människor som inte deltar i föreningslivet. KOM-97-241 1997 Föreningar och stiftelser i . Meddelande från EU-Kommissionen. , 2007 Röster om folkrörelsepolitiken, Rapport till . , , 2006 Professionell ideell – om att verka med ideell logik, Sober förlag Papakostas, A, 2004. Nya förutsättningar för frivilligorganisationer. Mer organisation med färre människor. I Den organiserade frivillig- heten, (red) M. , : Liber. 2000/01:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 17, Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2001/02:80, Demokrati för nya seklet. Regeringens proposi- tion om demokratipolitiken. 2005/06:155 Makt att forma samhället. Regeringens proposi- tion om jämställdhetspolitiken. 2005/06:192 Lära, växa, förändra. Regeringens proposition om folkbildningen. SCB (rapport nr 98) 2003, Föreningslivet i – Välfärd, socialt kapital, demokratiskola. SOU 1987:33, Ju mer vi är tillsammans. Betänkande års Folkrörelseutredning, , . SOU 1988:39, Mål och resultat. Betänkande års Folk- rörelseutredning, , . SOU 1990:44, Demokrati och makt i . Slutbetänkande från , , . SOU 1993:71, Organisationernas bidrag. Betänkande av utred- ningen om bidrag till ideella organisationer, Allmänna Förlaget, . SOU 2000:1, En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- talet. Slutbetänkande från , , . SOU 2004:59, Kvinnors organisering, Betänkande av utredningen statligt stöd för kvinnors organisering, , . SOU 2006:79, Integrationens svarta bok – Agenda för jämlikhet och social sammanhållning, , . (2006) Fokus 06, (2007:6) Ung . Wijkström, F, och , T, 2006 Från nationalstat till närings- liv? Det civila samhällets organisationsliv i förändring : Charter for samspil mellem det frivillige /Forenings- og det offentlige. Compact on Relations between Government and the Voluntary and Community Sector in (1496/2001) Rekommendation om att främja ideella organisationers roll och status i samhället. FN, 2001, Resolution om stöd till frivilligt arbete (A/RES/56/38). 1999, Social ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? Rapport från en arbetsgrupp. ,2007, Röster om folkrörelsepolitik, en rapport till . NCVO, () 2006, Union Concordat – Proposal of some key principles and undertakings. 2001/02:80, Demokrati för nya seklet. Regeringens proposi- tion om demokratipolitiken. SOU 2000:1, En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- talet. Slutbetänkande från , , . SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Slutbetänkande från , , . (rapport ) Ideella sektorn stärker välfärden. Ds 1997:36, Resultatstyrning av föreningsbidrag, , , S, 2005, Ideella mål med offentliga medel, , Sober Förlag. Motion 2005/06:Sk526 Den ideella sektorn i (c,fp,m,kd). 2001/02:80, Demokrati för nya seklet. Regeringens proposi- tion om demokratipolitiken. Regeringen 2006, Regeringsförklaringen . (2003:118) Så ser vi det – syn på och förhållande till den ideella sektor. SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete – kartläggning och kunskaps- översikt, Allmänna Förlaget, . Statskontoret (2004:17) Bidrag till ideella organisationer – kartlägg- ning, analys och rekommendationer, , Statskontoret. Wijkström, F, , S och ,O,.2004, Staten och det civila samhället – Idétraditioner och tankemodeller i den statliga bidragsgivningen till ideella organisationer, , Social- styrelsen och . Direktiv (2006:135) Utvärdering av statens stöd till idrotten. , S, 2005, Ideella mål med offentliga medel, , Sober Förlag. yttrande (bet. 2004/05:KrU6) över en framställ- ning från angående en granskning av stats- bidragen till idrottsrörelsen och folkbildningen. Prop.2005/06:192, Lära, växa, förändra. Regeringens folkbild- ningsproposition. (2005:16) Statsbidrag till ungdomsorganisationer – hur kontrolleras de? SFS 1998:1814 Förordning om statsbidrag till vissa organisationer på det sociala området. SFS 1999:974 Förordning om statsbidrag till trossamfund. SFS 2000:7 Förordning om statsbidrag till handikapporganisationer. SFS 2000:605 Förordning om årsredovisning och budgetunderlag. SFS 2005:1089 Förordning om stöd till kvinnors organisering. (2005) Rapport till regeringen om statsbidrag till handikapporganisationer. , (2005:7) Statsbidrag till ungdomsorganisationer – en översyn och konsekvensanalys av förändrade regler , , . Direktiv 2007:79, En stärkt och moderniserad spelreglering. Direktiv 2007:97, Översyn av bestämmelserna om inkomstbeskatt- ning av stiftelser, ideella föreningar, registrerade trossamfund och vissa andra juridiska personer. , S, 2005, Ideella mål med offentliga medel, , Sober Förlag. , , 2006 Professionell ideell – om att verka med ideell logik, Sober förlag. Motion 2005/06:Sk482 (, I, m.fl. kd) Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. 2002/03:93 Vissa frågor inom spelområdet m.m. regler för ideella föreningar och stiftelser (SKV 324). SOU 2000:50, Från tombola till Internet – översyn av lotterilagstift- ningen, , . SOU 2006:11, Spel i en föränderlig värld. Slutbetänkande från , , . SOU 2006:23, Nya skatteregler för idrotten. Slutbetänkande från , , . Wijkström, F and , T 2002 Den ideella sektorn. Organi- sationerna i det civila samhället : Sober Förlag. Ds 1995:30 Ideell verksamhet – förutsättningar, organisering och betydelse, , . och 2007 Analysmodell för sektoröver- skridande statistik. Fallet vård och omsorg : Reports. 1999, Social ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? SCB (NR-PM 2001:21) Report from of the Handbook on Non-profit Institutions in the system of National Accounts. SOU 2002:73 Förbättrad statistik om hushållens inkomster. Del- betänkande av Utredningen om översyn av den ekonomiska stati- stiken, , . /ccss/unhandbook Wijkström, F and , T 2002 Den ideella sektorn. Organi- sationerna i det civila samhället : Sober Förlag. Amnå, E 2005 Scenöppning, scenvridning, scenförändring i Amnå (ed) Civilsamhället. Några forskningsfrågor : Jubileumsforn i samarbete med . , G 1994 . Interaction inside, outside and between organizations : . , G & Papakostas, A 2002 Organisationer, samhälle och globalisering : . , M 1999 Den instängda demokratin. Rörelsesocialism och statssocialism i svensk arbetarrörelse i Amnå, E (ed) Civilsamhället : forskarvolym VIII. och 2007 Analysmodell för sektoröver- skridande statistik. Fallet vård och omsorg : Reports. Garsten, C 2005 Globalt socialt ansvar och kollektiva nyttigheter: Vad kan civilsamhället göra? i Amnå (ed) Civilsamhället. Några forskningsfrågor : Jubileumsforn i samarbete med . Gawell, M 2005 Några aspekter av entreprenörskap i det civila sam- hället. Processer nära människor där även det långväga kan vara nära i Amnå (ed) Civilsamhället. Några forskningsfrågor : Jubileumsforn i samarbete med . Gawell, M 2006 Activist Entrepreneurship. Attacing Norms and Articulating Disclosive Stories : . och 1997 The nonprofit sector in Pestoff, V, , Beyond the Market and State. Social enter- prises and civil democracy in a welfare society, Aldershot, Brook- field, NJ, : Ashgate. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv, forsknings- politiska proposition. , L 2003 (tillsammans med , T) The Voluntary Sector in a Social Democratic Wefare State – The case of 32, no 2, pp 217–238. , L 2005 Det civila samhället och välfärden – ideologiska önskedrömmar och sociala realiteter i Amnå (ed) Civilsamhället. Några forskningsfrågor : Jubileumsforn i samarbete med . Sörbom, A 2002 Vart tar politiken vägen. Om individualisering, reflexivitet och förbarhet i det politiska engagemanget : Acta Universitatis Stockholmiensis. , H 2005 Anti-apartheid och framväxten av ett globalt civil- samhälle i Amnå (ed) Civilsamhället. Några forskningsfrågor : Jubileumsforn i samarbete med . Trägårdh, L 1999 Det civila samhället som analytiskt begrepp och politisk slogan i Amnå, E (ed) Civilsamhället : Demo- kratiutredningens forskarvolym VIII. Trägårdh, L (ed) 2007 State and in Northern Europe. The Swedish Model Reconsidered : Berghahn Books. 2003:15, Svensk forskning om demo- krati, offentlig förvaltning och folkrörelser 2003. , H 2005 Socialt kapial och tillväxt I kunskapsekonomin. Ett regionalt perspektiv på civilsamhället i Amnå (ed) Civilsamhället. Några forskningsfrågor : Jubileumsforn i samarbete med . Wijkström och 2006 Från nationalstat till näringsliv? Det civila samhällets organisationsliv i förändring : . Wijkström, F and , T 2002 Den ideella sektorn. Organi- sationerna i det civila samhället : Sober Förlag.