sou · GVB39 · 2008-01-01 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om svenskundervisning i utlandet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare för att se över stödet till svenskundervisning i utlandet. beslöts om direktiv för översynen (Dir. 2006:46). Med stöd av nämnda bemyndigande förordnades generaldirektören som särskild utredare. Som sekreterare förordnades biträdande enhets- chefen . Som experter förordnades ambassadören , universitetslektorn , departementssekrete- raren , redaktören , professorn , enhetschefen och ambassadören . , FA/kommittéservice, har assistent bistått utredningen med administrativt stöd. Text- bearbetning och layout har utförts av kanslisekreterare . Utredningen om svenskundervisning i utlandet överlämnar härmed sitt betänkande Svenskan i världen (SOU 2007:9). Utredningens uppdrag och arbete ................................ Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, Svenskundervisningen en översikt....................................... Andra länders insatser för sina språk ............................ Utgångspunkter och principfrågor ................................ Mål och motiv .......................................................................... Mer aktiva insatser ................................................................... Resurser och genomförande......................................... Utredningens uppdrag har varit att – med utgångspunkt i ett brett Sverigefrämjandeperspektiv – se över det statliga stödet till svensk- undervisning i utlandet på högskolenivå. Svenskundervisning bedrivs vid cirka 200 universitet och högskolor i över 40 länder. Bortsett från , där ju svenskan är ett av de officiella språken, finns det största antalet institutioner med svenskundervisning i och med 25–30 institu- tioner vardera. Det intresse för språket och landet som detta är uttryck för måste ta vara på. Att stödja svenskundervisning för människor i andra länder är en väg att främja svenska intressen. En förutsättning är dock att det i respektive lands utbildnings- system finns en grund för svenska insatser. För förbindelser med andra länder är det viktigt att det i dessa länder finns personer som förstår eller behärskar svenska. Det finns också ett mera allmänkulturellt skäl för att stödja svenskundervisning: Att synliggöra svenska språket och stärka dess ställning i andra länder bidrar till förståelse för de värden, tradi- tioner och sociala mönster som kännetecknar det svenska sam- hället. har intresse inte bara av undervisning i själva språket utan även av undervisning som rör det svenska samhället och kulturen. Med svenskundervisning avser vi undervisning både i svenska och om . Vi ser det statliga stödet till svenskundervisning för icke- svenskar som en del av det allmänna Sverigefrämjandet. () bör även i fortsättningen ha det övergripande ansvaret för detta stöd. I ett brett främjandeperspektiv måste den svenskundervisning som bedrivs i skola och i icke-akademisk vuxenundervisning innefattas. Vi föreslår en kartläggning av dessa slag av svenskundervisning. Vi föreslår att stödet till svenskundervisning ska vara en särskild verksamhetsgren inom SI med målet: att stödja verksamhet som ger människor i andra länder kunskaper och färdigheter i svenska språket samt sprider kunskaper om svensk kultur och det svenska samhället. För stödet till bör det dessutom finnas ett särskilt mål: att med utgångspunkt i historiska och kulturella band med öka medvetenheten i finskspråkiga miljöer om svenska språkets betydelse för det finländska samarbetet med och med övriga nordiska länder. De svenska intressena måste definieras tydligare än och de måste också hävdas i förhållande till utländska universitet. SI:s beslut om ekonomiskt stöd bör normalt bygga på förhandlingar med respektive universitet om villkoren för stödet. Sverigefrämjandet styrs i hög grad av ekonomiska aspekter. I fråga om stöd till svenskundervisning måste prioriteringarna bygga på ett vidare spektrum av förbindelser mellan och respektive land än de ekonomiska. Också politiska, sociala och i vid mening kulturella dimensioner i förbindelserna måste beaktas. Utifrån dagens förhållanden anser vi att följande länder – region- vis och utan inbördes rangordning – bör prioriteras när det gäller att genom stöd till svenskundervisning främja svenska intressen: EU:s medlems- och kandidatländer, , och , , , och , , och , , och samt . med svenskundervisning av godtagbar kvalitet bör få grundläggande service från SI i form av information och inbjudningar till konferenser etc. Det direkta stödet bör emellertid koncentreras, inte bara till de prioriterade länderna utan också inom denna grupp och i vissa fall även inom ett enskilt land. Prioriteringarna av universitet bör göras utifrån tre kriterier: Bredd i undervisningen och i rekryteringsunderlaget Från främjandesynpunkt är det en fördel om undervisningen täcker olika aspekter av det svenska samhället och svensk kultur, liksom om studenter med annan inriktning än filologisk kan ta med svenska i sin examen. Forskning, forskarutbildning och studier på avancerad nivå Institutioner med forskning och forskarutbildning har ofta en större bredd och stabilitet i verksamheten. Anknytning till forskning är viktig för möjligheterna till avancerade studier i svenska och därmed för utvecklingen av inhemsk lärarkompe- tens. Förutsättningar för utåtriktade insatser Institutioner med svenskundervisning kan göra insatser i Sverigefrämjandet utanför själva undervisningen. Institutioner med särskilda förutsättningar för sådana insatser bör kunna knytas närmare till Sverigefrämjandet och få stöd för att med- verka i detta, något som bör spela en särskild roll för främ- jandet av svensk litteratur. Inom ramen för riktlinjer från regeringen bör det ankomma på SI att besluta om omfattningen och inriktningen av stödet till enskilda universitet. Institutet bör också bistå de universitet som så önskar med rekrytering av lärare och andra specialister från . Lektorer som förmedlas av SI bör kunna få i uppdrag att medverka i Sverigefrämjande insatser utanför undervisningen. Den kompensation för låg inhemsk lön som SI ger vissa lektorer genom expensbidrag bör i stället ges genom lön. På så sätt kan de berörda få del av de sociala förmånerna för statsanställda. För övriga lektorer bör institutet kunna bekosta försäkringar som ger motsvarande trygghet. SI måste tillföras medel för att täcka kostnaderna för berörda sociala förmåner. Med hänsyn till sina insatser för bör de lektorer som förmedlas av SI jämställas med sådana statsanställda och bistånds- arbetare som under utlandstjänst betraktas som bosatta i och därmed behåller sin anknytning till det svenska trygghets- systemet. Frågan om en lagändring som möjliggör detta bör tas upp i den kommande översynen av socialförsäkringssystemet. En eller ett par svenska högskoleinstitutioner inom området svenska som främmande språk bör kunna fylla en roll när det gäller att ge råd och stöd i akademiska frågor till svensklärare vid utländska universitet. Även på andra sätt bör sambanden mellan svenskundervisningen vid universitet i andra länder och den svenska högskolan stärkas. Som underlag för sina beslut behöver SI bedömningar av olika orters betydelse från Sverigefrämjandesynpunkt, liksom av olika universitets kvaliteter. De förra bedömningarna bör göras av berörda utlandsmyndigheter, de senare av en rådgivande nämnd vars ledamöter hämtas i första hand inom högskolan. Ambassader och konsulat måste se svenskundervisningen som en del i Sverigefrämjandet och öka sitt engagemang för och sitt samarbete med institutioner med svenskundervisning. Instruk- tionen för utrikesrepresentationen bör kompletteras så att detta markeras. Den svenska satsningen på stöd till det egna språket utomlands är blygsam jämfört med motsvarande insatser av de nordiska grannländerna och . Starka skäl talar enligt vår mening för att svenskundervisningen prioriteras vid den fortsatta utvecklingen av Sverigefrämjandet. The terms of reference of the inquiry were – on the basis of a broad perspective of promoting – to review State support for Swedish courses at university level in other countries. By Swedish courses we mean both teaching the Swedish language and teaching about . Swedish courses are currently available at approximately 200 uni- versities and other higher education institutions, in over 40 count- ries. Apart from , where Swedish is one of the national languages, the largest number of institutions offering Swedish courses are in and the US, with 25–30 institutions each. must make use of this expression of interest in its language. Supporting Swedish courses is a way of promoting Swedish interests. A prerequisite, however, is that a countrys education system offers a contribu- tions can build. It is important for relations with other countries that there are people in these countries who understand or have a command of the Swedish language. But there is also a more general cultural reason for supporting Swedish courses: Making the Swedish language visible and strengthening its position in other countries contributes to an understanding of the values, traditions and social patterns that characterise Swedish society. We regard support for Swedish courses for non-Swedes to be part of the general promotion of . () should continue to have overall responsibility for this support. From a broad perspective of promoting , it is important that Swedish courses provided in schools and in non-academic adult education be included. We propose a survey of these types of Swedish courses. We propose the following objective of support for Swedish courses: To support activities that give people in other countries knowledge and skills in the Swedish language and which spread information about Swedish culture and Swedish society. In addition, a separate objective should apply to support in : On the basis of historical and cultural ties with , to increase awareness in Finnish-speaking environments about the significance of the Swedish language to Finnish cooperation with and with other Nordic countries. Swedish interests must be more clearly defined and asserted in relation to foreign universities. SIs decisions on financial support should be preceded by negotiations with each university about the terms of funding. At present, promotion of is largely governed by economic considerations. When it comes to supporting Swedish courses, however, priorities must be based on a broader set of criteria. The political, social and cultural aspects of the relations between and the country in question should also be taken into account. On the basis of the current situation, the following countries – listed per region without ranking – should be given priority: EU member and candidate countries, , and , , , and , , and , , and South , and . All universities offering Swedish courses of acceptable quality should receive basic services from the SI in the form of information and invitations to conferences etc. Direct support should, however, be concentrated on a number of prioritised universities. Priority between universities should be based on three criteria: Breadth of teaching and of the base of recruitment From the point of view of promoting it is an advantage if the teaching covers not only the language but also different aspects of Swedish society and culture. Also advantageous is if students with specialities other than philology can include Swedish studies in their degrees. Research and postgraduate studies Institutions with research and postgraduate studies often have greater breadth and stability in their activities. Connection with research is important for making advanced studies in Swedish possible, and hence for developing domestic teachers in Swedish in the country concerned. Conditions for outreach activities Institutions with Swedish courses can carry out activities that promote in ways others than through education. It should be possible to link such institutions more closely to the broader work of promoting by providing special support. This could be especially important in the field of promoting Swedish literature. In the context of guidelines given by Government, it should be the task of SI to decide on the extent and character of the support given to individual universities. Apart from granting financial support, SI should assist universities in recruiting Swedish teachers and other specialists. It should be possible to engage university lecturers provided through SI in promotional activities outside their teaching duties. Lecturers who in todays system are given more extensive expense contributions by SI should instead be salaried and employed by the Institute, thus gaining access to the social benefits that apply to Government employees. For other lecturers it should be possible for SI to finance insurances to the same end. SI must be allocated more funds to cover costs related to these changes. Swedish lecturers provided to universities abroad through SI should be placed on an equal footing with such Government employees and development assistance workers, who are regarded as residents in even while serving abroad, thus retaining their links with the Swedish social security system. A legislative amendment to this effect should be taken up in an impending review of the social insurance system. One or two Swedish higher education institutions in the field of Swedish as a foreign language should fill a supportive and advisory role in relation to teachers of Swedish at universities abroad. Also in other ways the links between institutions offering Swedish courses abroad and the Swedish higher education system should be strengthened. As a basis for its decisions, SI needs assessments of two kinds: The Swedish embassies concerned should assess the importance of various cities from the point of view of promoting . For the assessment of the quality of universities and their Swedish courses, SI should have an advisory committee recruited primarily from Swedish universities. Swedish embassies and consulates must regard Swedish courses as part of the promotion of , and increase their commit- ment to and their cooperation with the institutions concerned. This should be emphasised by means of a supplement to the Ordinance Concerning the Duties of the . investment in support of its own language abroad is modest in comparison with equivalent investments made by Nordic neighbours and the . There are strong reasons to give priority to this field in the continued deve- lopment of promotion of . 1Utredningens uppdrag och arbete Uppgiften har varit att i ett brett främjandeperspektiv se över det statliga stödet till svenskundervisning i utlandet på högskolenivå, särskilt att formulera mål för stödet till svenskundervisning vid utländska lärosäten, undersöka hur den efterfrågestyrda verksamheten kan kombineras med mer aktiva insatser, överväga hur stödet till svenskundervisning i utlandet bör fördelas mellan länder och regioner, överväga hur verksamheten ytterligare kan stödja översättning och spridning av svensk litteratur i utlandet, överväga hur verksamheten kan ges stöd genom närmare kontakter med verksamma inom undervisning och forskning i svenska i den svenska högskolan, föreslå villkor och former för stödet samt överväga eventuella behov av förändringar i ansvarsfördelning, organisation och finansiering samt lämna förslag till eventuella författningsändringar. Direktiven återges i bilaga 1. Avgränsningen av uppdraget är inte oproblematisk, av två skäl: 1.Det ligger nära till hands att – som direktiven i praktiken gör – definiera undervisning på högskolenivå som undervisning vid universitet och högskolor. I den rika av undervisning i svenska som anordnas av organisationer, föreningar, utbild- ningsinstitut, folkhögskolor m.fl. i olika länder finns det emel- lertid undervisning som i fråga om nivå och deltagarnas bak- grund kan anses jämförbar med undervisning vid universitet. Utredningens uppdrag och arbete Sådan undervisning bör enligt vår mening innefattas i stödinsat- ser som avser högskolenivån. 2.Främst i finns det också grund- och gymna- sieskolor (motsvarande) som erbjuder undervisning i svenska. Liksom den berörda vuxenundervisningen lägger denna undervisning en grund för kontakter med och intresse för som måste beaktas. Enligt vår mening är det naturligt att i ett brett främjandeperspektiv innefatta såväl skolundervis- ningen som den icke-akademiska vuxenundervisningen i svenska i andra länder. Mot denna bakgrund koncentrerar vi våra överväganden och förslag på undervisning som ingår i eller kompletterar studier för en akademisk examen, men vi tar på vissa punkter upp också övrig svenskundervisning. Utredningens experter har utgjort en referensgrupp som samman- trätt fyra gånger. Genom berörda experters medverkan har vi fullgjort samråd med (), och . Vi har berett (f.d. ) och i utlandet (NSU) möjlighet att ge synpunkter och därvid fått synpunkter från NSU-kansliet. I frågor om formerna för ersättning till svenska lektorer har vi haft kontakter med och Skatte- verket. Genom enkäter har vi inhämtat erfarenheter och synpunkter från dels institutioner med svenskundervisning vid universitet i andra länder, dels berörda utlandsmyndigheter. Vi har deltagit i en av SI anordnad konferens för svensklärare vid universitet i utlandet samt i flera regionala konferenser för denna kategori lärare: i för , i för , , och (samnordisk konferens), i för , , , och (samnordisk konferens), i för och samt i för och . Vi har överlagt med utlands- myndigheter och institutioner med svenskundervisning i Frank- rike, , och . Vi har deltagit i av SI anordnade program vid bokmässan i och i ett av institutet arran- Utredningens uppdrag och arbete gerat seminarium för ryska översättare i . Vi har intervjuat företrädare för de organ i , , Neder- länderna och som svarar för stödet till undervisning i respektive språk i andra länder. Vi har med företrädare för diskuterat svenska språkets situation i land- skapet. 2Svenskundervisningen i utlandetbakgrund, nuläge, tendenser I en skrift med namnet språkets framtid pläderade seder- mera professorn för en fast organisa- tion för svenska språkets bevarande och utbredande. Syftena var dels att underlätta utlandssvenskars och svenskättlingars kontakter med hemlandet och deras eventuella repatriering, dels att stärka svenskans ställning i kulturella och vetenskapliga sammanhang, där tyskan var det dominerande språket i . Instrument för visioner blev Riksföre- ningen för svenskhetens bevarande i utlandet, numera Riksföre- ningen Sverigekontakt, som bildades . Vid sidan av att etablera aftonskolor och föreläsningsföreningar i andra länder tog Riksföre- ningen initiativ till inrättande av lektorat i svenska vid utländska universitet. Det första lektoratet, i , följdes av lektorat i , , och . tillkom ett tiotal lektorat, bl.a. i , och . fanns det vid 25 universitet i och lika många i svenskundervisning som stöddes av – dock bara i begränsad omfattning ekonomiskt.TPF1FPT raserade på många håll förutsättningarna för svenskundervisningen. såg både statsmakter och närings- liv efter kriget ett behov av insatser för att stärka och svensk kultur internationellt. För detta ändamål inrättades SI. Medel för institutet anvisades under Utrikesdeparte- mentets huvudtitel från anslaget Upplysningsverksamhet i utlandet. Den kommitté som förberedde SI:s tillkomst lyfte i sitt program- förslag fram lektorsverksamheten vid utländska universitet och lektorernas roll som replipunkter för svensk kultur. 1TP EnPT historik över lektoratsverksamheten kommer att publiceras i en skrift från Riksföre- ningen Sverigekontakt i samband med föreningens 100-årsjubileum . Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser förutsattes tillsammans med utveckla denna verk- samhet med hänsyn till förhållandena i olika länder. Förutsättningar hade därmed skapats för en mer stabil ordning för och finansiering av stödet till svenskundervisning. Verksam- heten växte också snabbt; /50 studerades svenska vid över 80 utländska universitet. träffade SI en överenskommelse med , som då bytt namn till , om att institutet skulle svara för stödet på universitetsnivå, medan föreningen skulle stödja övrig svenskundervisning. i hade då vuxit till omkring 200 och har sedan varit i stort sett oförändrat. I och med satsningen på samarbete med fick SI ett utvidgat uppdrag och nya resurser för svenskundervisning. Målet för detta samarbete var att bidra till utvecklingen av demokratins kultur. Länder som enligt definition klassificerades som biståndsberättigade (ODA-länder) fick dock inte del av de särskilda medlen för ändamålet. Det betydde att exempelvis svenskundervisningen i men inte den i var underordnad demokratimålet och att under- visningen i ODA-länder fick konkurrera med undervisningen i världen i stort om stöd från SI. De medel för samarbete med som utnyttjats för stöd till svenskunder- visning överfördes dock 2006 till institutets reguljära anslag. Därmed finns det nu inte längre några skillnader mellan olika kategorier av länder i fråga om mål för stödet. Utrymmet för Sverigefrämjande insatser under SI:s anslag minskade senare del påtagligt. En satsning från på vissa särskilda insatser med anknyt- ning till svenskundervisningen fick i detta läge tas i anspråk för att upprätthålla nivån på det allmänna stödet till svenskundervisning. Som en följd härav har stödet till svenskundervisning utanför samarbetet med helt finansierats från anslag för högskolan. Först i och med den nämnda överföringen av östmedel till SI:s myndighetsanslag finns det åter medel för stöd till svenskundervisning under detta anslag. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser SI stöder undervisningen i svenska vid universitet utomlands genom bidrag till institutioner, förmedling av och bidrag till lektorer, förmedling av gästföreläsare m.fl., litteratur- och läromedelsservice, kurser och stipendier för studenter samt konferenser och andra fortbildningsinsatser för lärare. SI inrättade tidigt en rådgivande , vars huvuduppgift är att delta i urvalet av lektorer. Webbplatsen ger grundläggande information till svensk- lärare i utlandet och deras studenter. Här finns information om litteratur och läromedel, språktester, stipendier, kurser m.m. samt länkar till andra webbsidor som rör svenska språket, svensk litte- ratur och svenskt kultur- och samhällsliv i stort. På webbplatsen finns också person- och adressuppgifter rörande universitet i utlandet som erbjuder svenskundervisning. En ny webbaserad databas, som gör direktregistrering från olika aktörer inom svenskundervisningen möjlig, avses ge bättre infor- mation om den samlade svenskundervisningen i utlandet och underlätta samarbetet mellan SI och kontakt (jfr s. 28). SI har fortlöpande kontakter med de utländska institutionerna och följer upp verksamheten genom läsårsredogörelser från lektorer och andra lärare. Utifrån redogörelserna och sina kontakter i övrigt med verksamheten bedömer SI vilken typ av stöd institutionerna behöver och gör prioriteringar. Engångsstöd har blivit vanligare . Sålunda har sådant stöd getts till institutio- Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser nerna i och och till institutionerna i , , , och samt ett urval av de då nya EU-medlemsländerna (, , och ). Större stöd har tidigare getts till institutionerna i , och . Större institutioner i har dessutom fått en bokpott om .