sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — I fall där delägaren eller närstående är verksam i betydande omfattning i ett indirekt ägt fåmansföretag eller fåmanshandels- bolag inom samma företagsgrupp så slår detta således igenom på det direktägda företaget vid bedömning av om det senare är ett fåmansföretag respektive fåmanshandelsbolag. Bestämmelsen om verksamhet i indirekt ägt företag infördes för att förhindra kringgående av bestämmelserna om beskattning av utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag genom att verksamheten förläggs i ett av fåmansföretaget ägt företag.12 2.2.5.4När är en andelsägare verksam i betydande omfattning? Det faktum att ett företag definieras som fåmansföretag innebär inte att samtliga andelsägare i fåmansföretaget omfattas av de sär- skilda bestämmelserna om hur arbetsinkomster och kapitalin- komster ska fördelas. En förutsättning för detta är att den enskilde andelsägaren, eller närstående, har s.k. kvalificerade andelar i före- taget. Andelarna är kvalificerade bl.a. om andelsägaren, eller när- stående, varit verksam i betydande omfattning i aktiebolaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren. Denna prövning görs individuellt för varje andelsägare. Skyldigheten att göra skatteavdrag och betala socialavgifter på ersättning för arbete beror i huvudsak på om mottagaren har A- skattsedel eller F-skattsedel, där F betyder företagare. Den som betalar ut ersättning för utfört arbete till en person som har A-skattsedel är enligt huvudregeln skyldig att göra skatte- avdrag och betala arbetsgivaravgifter. Den som tilldelas F-skatt får en F-skattsedel och betalar själv sin preliminärskatt och egenavgifter. Av 4 kap. 7 § skattebetalningslagen (1997:483), SBL, framgår att en F-skattsedel kan utfärdas för den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i . 12 handledning för beskattning av inkomst vid taxering del 3 s. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Den som både har inkomst av näringsverksamhet och inkomst av tjänst kan ha en F-skattsedel med villkor. F-skattsedeln får då bara åberopas i personens näringsverksamhet, 4 kap. 9 § SBL. 2.2.6.1F-skatt i olika företagsformer De vanligast förekommande företagsformerna i är enskild firma, aktiebolag, handelsbolag samt ekonomiska föreningar. All inkomst från verksamhet som bedrivs av juridiska personer, t.ex. aktiebolag och handelsbolag, hänförs till inkomst av närings- verksamhet och den juridiska personen är normalt skattesubjekt och beskattas själv för inkomsten. Aktiebolag och ekonomiska föreningar kan därför tilldelas F-skatt efter ansökan. Beträffande handelsbolag, kommanditbolag och Europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG), som civilrättsligt är juri- diska personer, är det delägarna i bolaget som beskattas för närings- verksamhetens resultat. Det innebär att det är handelsbolaget som kan tilldelas F-skatt medan delägarna, som ska betala skatten på vinsten från bolaget, har särskilt debiterad A-skatt. F-skattsedel ska utfärdas till fysisk person som bedriver eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet i (enskild närings- idkare). 2.3Erläggande av socialavgifter och allmän löneavgift Den som avser att bedriva näringsverksamhet är enligt skattebetal- ningslagen (1997:483), SBL, skyldig att registrera sig hos Skatte- verket om verksamheten kommer att ha anställda eller om ersätt- ning för arbete kommer att betalas ut till personer som inte har F- skattsedel, jämför 3 kap. 2 § SBL. Den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifter (eller göra skatteavdrag eller betala mervärdesskatt) ska också lämna en skattedeklaration. Med registreringen som underlag utfärdar skatteverket för- tryckta deklarationsblanketter för respektive kalendermånad som utgör en redovisningsperiod. Deklarationerna ska för de flesta arbetsgivare vara avlämnade senast den 12:e efter redo- visningsperioden med undantag för deklarationerna avseende juli Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen och december som ska vara avlämnade senast den 17:e efter redovisningsperioden. Stora arbetsgivare ska dock lämna dek- larationen senast den 26:e efter redovisningsperioden. Redovisade arbetsgivaravgifter liksom avdragen skatt ska i båda fallen i regel vara inbetald till den 12:e efter redovisningsperioden. I skattedeklarationen redovisas för arbetsgivaravgifter samtliga avgiftspliktiga löner, förmåner och kostnadsavdrag. Därefter för- delas dessa på underlag för fulla arbetsgivaravgifter och reducerade avgifter, t.ex. på grund av att personal har fyllt . Den deklarationsskyldige räknar själv fram sina avgifter genom att multiplicera sina respektive underlag med tillämplig avgifts- eller löneskattesats och summerar resultaten. Från summan kan den avgiftsskyldige i vissa fall vara berättigad särskilda avdrag som införts som företagsstöd. Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag redovisar inte sina egenavgifter i skattedeklarationer. Egenavgifterna beräk- nas nämligen på verksamhetens skattemässiga resultat som inte kan bestämmas förrän efter räkenskapsårets utgång. Underlaget för egenavgifterna som således utgörs av socialavgifter och allmän löneavgift redovisas därför först i näringsidkarens självdeklaration och debiteras i form av slutlig skatt. Egenavgifterna ingår emellertid i de preliminärskattebetalningar som sådana skattskyldiga normalt är skyldiga att göra månatligen. Vissa andra avgiftsskyldiga kan – trots att de inte är näringsidkare – också vara skyldiga att själva betala socialavgifter. Exempel på sådana personer är de som är anställda av en utländsk arbetsgivare och överenskommit med denne att de själva ska betala social- avgifterna på ersättningen. Dessa personer betalar avgifterna som egenavgifter. 2.4Den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI 2.4.1Vad är SGI? SGI utgör beräkningsunderlag för arbetsbaserade förmåner såsom t.ex. sjukpenning, rehabiliteringspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. 13 Texten hämtad från avsnitt 4.2.3 i prop. 2006/07:84. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen SGI har även betydelse när livränta enligt arbetsskadeförsäk- ringen ska bestämmas. Av 3 kap. 2 § första stycket lagen (1962:381)om allmän försäk- ring, AFL, framgår att SGI är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvs- arbete). Av 3 kap. 1 § AFL framgår att en försäkrad har rätt till sjukpenning endast om den bestämda SGI:n uppgår till av prisbasbeloppet (pbb). Vid beräkning av SGI bortses från alla inkomster av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger 7,5 gånger pbb. Inkomster över detta inkomsttak är inte sjukpenninggrundande. Vid beräk- ning av den SGI som ska läggas till grund för beräkning av föräldra- penning bortses emellertid från inkomster av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger 10 gånger pbb. Utöver begränsningen om 7,5 pbb finns för egenföretagare (enskilda näringsidkare och fysiska handelsbolagsdelägare) ytter- ligare en begränsning. Enligt 3 kap. 2 § AFL får nämligen inkomst av arbete för egen räkning ej beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. I sitt slutbetänkande redogjorde för jäm- förelseinkomsten och anförde följande: De nuvarande reglerna erhöll i huvudsak sin lydelse i samband införandet av den allmänna sjukförsäkringen men hade sin motsvarighet redan i ett förslag till lag om allmän sjukförsäkring , ett förslag som emellertid inte ledde till lagstiftning. anförde i sitt betänkande (SOU 1944:15) i denna del bl.a. följande (s. 213). Beräkningen av de självständiga företagarnas inkomster bereder sär- skilda svårigheter. Löneuppgifter från arbetsgivare kunna sålunda icke erhållas beträffande dem. Inkomsten härleder sig vidare i regel dels av vederbörandes eget arbete och dels av avkastning av i en rörelse eller i en fastighet investerat kapital. I vissa fall påverkas inkomsten av Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen vinster eller förluster i samband med spekulation. I fråga om hant- verkare blir inkomsten i regel mindre beroende av vederbörandes eget arbete ju större och ju mera inarbetad hans rörelse är. En jordbrukares inkomst beror av bland annat jordbruksfastighetens värde och stor- leken av intecknad gäld. För en affärsmans inkomster spela snart sagt oräkneliga omständigheter in, av vilka många äro föga beroende av vederbörandes egen arbetsinsats. Liknande gäller om advokater, läkare m.fl. Kommittén har därför, med upptagande av motsvarande bestäm- melse i 1919 och förslag, föreslagit, att inkomst av arbete för egen räkning ej må beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Härigenom elimineras i huvudsak den inverkan å inkomstens storlek, som utövas av rörelse- kapital m.m.14 anförde vidare följande: Tanken att genom denna jämförelse försöka finna en möjlighet att eliminera inverkan av kapitalinkomst, spekulation och andra omständ- ligheter som är oberoende av den enskildes arbetsinsats går således längre tillbaka än principen om jämställdhet i försäkringshänseende mellan egenföretagare och löntagare. Såsom tidigare redovisats medför denna jämförelsemetod stora bedömnings- och tillämpningssvårigheter. En stor del av svårig- heterna ligger naturligtvis däri att avgränsningen mellan inkomst av förvärvsarbete och kapitalinkomst är svår att göra när det gäller inkomst av rörelse. Tidpunkten för sjukfallets inträffande spelar här större roll för inkomstbortfallet än när det gäller de anställda, där inkomsterna normalt är jämnare fördelade i tiden; ett kortare sjukfall med åtföljande arbetsoförmåga vid en affärsmässig ogynnsam tidpunkt kan få långtgående negativa ekonomiska konsekvenser.15 På grund av jämförelseinkomsten kan egenföretagares SGI inte beräknas till ett högre belopp än vad en anställd skulle ha i inkomst för liknande arbete, den s.k. jämförelseinkomsten. För egenföre- tagare finns således två begränsningsregler vid bestämmande av SGI, dels det allmänna inkomsttaket i sjukförsäkringen, dels den begränsning som jämförelseinkomsten utgör. 14SOU 1983:48 s. 32. 15SOU 1983:48 s. 54 f. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Vid beräkning av dagersättning ska bestämd SGI multipliceras med talet 0,97 (2008); jämför 3 kap. 2 c § AFL. Som utgångspunkt benämns inkomst som skatterättsligt beskattas som inkomst av tjänst (inkomst av anställning) som SGI-A, och inkomst av näringsverksamhet (inkomst av annat förvärvsarbete) som SGI-B. De företagsformer som är aktuella för personer som har SGI-B är enskild firma och handelsbolag. Fysiska personer som bedriver näringsverksamhet i dessa företagsformer benämns som egenföre- tagare. Däremot anses personer som är verksamma i aktiebolag och ekonomiska föreningar som anställda. Dessa personer har därför SGI-A. 2.4.6SGI-B och betydelsen av aktiv och passiv näringsverksamhet Inkomst av aktiv näringsverksamhet ligger till grund för SGI-B, om övriga villkor för att fastställa SGI är uppfyllda. Syftet med uppdelning av näringsverksamhet i aktiv och passiv är att dra en skiljelinje mellan avkastning av eget arbete (aktiv näringsverksamhet) och avkastning av förmögenhet (passiv näringsverksamhet). En person som driver aktiv verksamhet, och således redovisar en arbetsinkomst, betalar fulla socialavgifter, medan passiv verksamhet endast beskattas med särskild löneskatt. Av 3 kap. 2 § AFL framgår att det är inkomst av eget arbete som kan ligga till grund för SGI. I det fall inkomst av passiv näringsverksamhet är en följd av eget arbete kan inkomsten, till den del den beror på eget arbete, således ligga till grund för SGI-B. Det enda krav som i aktuellt avseende ställs är att inkomsten uppgår till av prisbasbeloppet. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen 2.4.7Särskilda inkomster av annat förvärvsarbete Av 3 kap. 2 a § AFL följer att en del inkomster alltid ska räknas till inkomst av annat förvärvsarbete. Inkomster som enligt bestämmelsen hör till annat förvärvs- arbete är ersättning från en arbetsgivare som är bosatt utomlands om ersättningen avser arbete som utförs i och arbetsgivaren och arbetstagaren träffat överenskommelse härom. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas dessutom bl.a. ersättning till en mottagare som har F-skattsedel, antingen när ersättningen bestäms, eller när den betalas ut. 2.4.8Högre SGI än skatterättslig nettointäkt 5 § föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst I 5 § föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjuk- penninggrundande inkomst, nedan benämnt RFFS 1998:12, regle- ras sådana situationer där en försäkrads inkomst av annat förvärvs- arbete avviker från konstaterad jämförelseinkomst. Av den ifrågavarande bestämmelsen framgår att om en försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete än anställning under en följd av år deklarerat lägre skatterättslig nettointäkt16 än vad som mot- svarar jämförelseinkomsten, ska SGI beräknas med ledning av de tre senaste årens taxering. Det finns inget principavgörande där det exakt framgår hur i följd som den deklarerade inkomsten måste understiga jämförelseinkomsten för att SGI ska bestämmas utifrån den skatterättsliga nettointäkten. Rent språkligt torde det minsta antalet år vara tre.17 I 5 § RFFS 1998:12 behandlas även situationer där inkomst av annat förvärvsarbete är lägre än normalt. Det gäller situationer när ett företag befinner sig i ett uppbyggnadsskede eller om andra särskilda skäl föreligger såsom stark skuldbelastning, ändrade förvärvsförhållanden, eller tillfälliga förluster. När något av dessa förhållanden äger rum kan SGI-B beräknas till ett högre belopp än vad som framgår av den skatterättsliga nettointäkten. 16I avsnitt 4.2.3 beskrivs närmare hur den skatterättsliga nettointäkten bestäms. 17Försäkringskassans vägledning 2004:5 s. 71. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Av 5 § RFFS 1998:12 framgår att en person som driver en närings- verksamhet som är i ett uppbyggnadsskede kan få sin SGI beslutad till ett högre belopp än den skatterättsliga nettointäkten. Hur en egenföretagare som längst kan anses befinna sig i ett uppbyggnadsskede är inte reglerat. uttalade att bedömningen av hur länge en rörelse kan anses vara under uppbyggnad inte bör låsas till ett begränsat antal år. Rörelsens art och omsättningens storlek, läng- den av innehavet, samt omfattningen och inriktningen på gjorda investeringar är exempel på omständigheter av betydelse för bedömningen. ansåg även att varje större nyinvestering i en rörelse, som sänker det omedelbara netto- resultatet men avser att öka den framtida nettointäkten, bör bedö- mas som ett nytt uppbyggnadsskede.18 2.4.8.2Hur beräknas SGI under uppbyggnadsskede? Varken i AFL eller i föreskrifter finns reglerat hur SGI ska beräknas under ett uppbyggnadsskede. Utgångspunkten är att SGI under uppbyggnadsskede så långt möjligt ska motsvara den SGI som kan antas kunna fastställas när företaget är uppbyggt. Av detta följer att den SGI som ska beräknas bl.a. är beroende av i vilken bransch företagaren verkar och vad en jämförbar anställd skulle ha haft i lön, dvs. den s.k. jämförelseinkomsten. 2.4.8.3Hur beräknas SGI efter uppbyggnadsskedet? När uppbyggnadsskedet är slut är utgångspunkten att en ny SGI ska beräknas som motsvarar inkomstsituationen efter uppbygg- nadsskedet. Det har i praxis slagits fast att sedan uppbyggnadsskedet upp- hört får SGI – om det i övrigt finns förutsättningar för att beräkna SGI med ledning av de tre senaste årens taxeringar – bestämmas med ledning av taxerade inkomster under uppbyggnadsskedet. Om den försäkrade, efter att uppbyggnadsskedet upphört, inte under en 18 SOU 1983:48 s. 104. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen följd av år i särskild självdeklaration redovisat lägre skatterättslig nettointäkt än jämförelseinkomst finns inget krav att SGI ska beräknas med ledning av de tre senaste årens taxeringar.19 En person som inte längre har någon inkomst av arbete omfattas som regel inte av den arbetsbaserade försäkringen och får inte behålla sin SGI. SGI kan, om vissa villkor är uppfyllda, på olika sätt vara skyddad mot sänkning vid förvärvsavbrott på grund av graviditet och vård av barn, arbetslöshet eller deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning, studier med studiestöd, sjukdom, och totalförsvarsplikt. Under SGI-skyddad tid kan SGI fastställas på den inkomst som var aktuell före avbrottet och i vissa fall anpassas efter förändringar av inkomsten som inträffar , exempelvis under en pågående ersättningsperiod.20 2.4.9.1SGI-skydd enligt AFL och efterskydd enligt SofL Den arbetsbaserade försäkringen upphör normalt att gälla efter den dag då arbetet upphört av någon annan anled- ning än semester, ferier eller motsvarande uppehåll. Denna tre- månadersperiod benämns som efterskyddstid. Den som vid förvärvsavbrott omfattas av SGI-skydd får behålla sitt försäkringsskydd i den arbetsbaserade försäkringen (prop. 1998/99:119, s. 118). Av 3 § första stycket 3 RFFS 1998:12 följer att SGI inte ska sänkas för en försäkrad som avbryter sitt förvärvsarbete i följd, även om avsikten är att förvärvsavbrottet ska pågå . En person som efter att förvärvsarbetet avbrutits går in i en period med annat SGI-skydd än tremånaders- 19Försäkringskassans vägledning 2004:5 s. 20Försäkringskassans vägledning 2004:5 s. 117. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen skyddet, omfattas av fortsatt SGI-skydd. I de fall en försäkrad redan har befunnit sig i en SGI-skyddad period anses däremot SGI-skyddet enligt tremånadersregeln vara förbrukat. En sådan person kan därför inte vid fortsatt förvärvsavbrott vara skyddad enligt tremånadersregeln. En försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete har möjlighet att anmäla karenstid om tre eller till . En förutsättning är att den försäkrade är sjukpenningförsäkrad för inkomst av annat förvärvsarbete, dvs. att den försäkrade har rätt till en SGI (prop. 1984/85:78, s. 103). Det innebär att rätten till SGI måste utredas när en egenföretagare anmäler karenstid. När anmälan om karens inkommer till görs en SGI-utredning och fattar beslut om den för- säkrades SGI, vilken registreras. Anmäld SGI redovisas sedan till samt därefter fyra gånger . I de fall den försäkrade har inkomster av anställning över 7,5 pbb avslår den försäkrades begäran om längre (tre eller ) karenstid. meddelar i sådant fall Skatte- verket att den försäkrade inte gjort något val angående karenstid. Anmälan om längre respektive kortare karenstid kan göras löpande för den som har inkomst av annat förvärvs- arbete. Den valda karenstiden påverkar sjukförsäkringsavgiften. Väljer den försäkrade en lång karenstid blir avgiften lägre och omvänt. Den som har valt karenstid på tre eller , kan byta till försäkring med kortare karenstid eller utan karenstid men endast så länge företagaren inte fyllt . Ändringen blir gällande efter den dag begäran om ändring gjordes hos . Den får dock inte tillämpas på sjukdom som inträffat innan ändringen blivit gällande. En sjukdom bör anses som ny om den försäkrade trots viss tidigare inträffad sjukdom därefter varit arbetsför . Om den försäkrade insjuknar under tvåårsperio- den bör den nya sjukdomen anses ha ett samband med tidigare inträffad sjukdom endast om sambandet är uppenbart (prop. 1984/85:78, s. 103). Om en sjukperiod börjar efter föregående sjukperiods slut ska de båda perioderna anses som en sjukperiod vid beräkning av den valda karenstiden. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen tagare med karenstid på tre eller får alltså räkna av karens- tid från föregående sjukperiod om han eller hon blir sjuk på nytt inom 20 dagar.21 Av 4 kap. 14 § andra stycket AFL följer att tillfällig föräldra- penning för försäkrade som har inkomst av anställning tim- eller dagberäknas. Av tredje stycket i samma bestämmelse följer att tillfällig föräldrapenning kalenderdagsberäknas för förälder med inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. När tillfällig föräldrapenning ska beräknas på SGI av såväl anställning som annat förvärvsarbete beräknas den del av förmånen som svarar mot inkomst av anställning genom tim-/dagberäkning. Den del av förmånen som svarar mot inkomst av annat förvärvs- arbete beräknas per kalenderdag De båda delarna läggs därefter samman till ett dagbelopp. 2.6.1Överlåtelse av rätten till tillfällig föräldrapenning Enligt 4 kap. 11 a § AFL kan förälder överlåta sin tillfällig föräldra- penning till en annan försäkrad, som avstår från att förvärvsarbeta. Möjligheten att överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning gäller alla föräldrar och personer som likställs med föräldrar. Det gäller såväl den förälder som förvärvsarbetar som den som är arbetslös och annars skulle gå miste om arbetslöshetsersättning t.ex. på grund av barnets sjukdom. Även den förälder som får aktivitetsstöd omfattas av rätten att överlåta tillfällig föräldrapenning.22 I förarbetena till bestämmelsen framgår följande: 23 Någon begränsning av den krets försäkrade till vilken överlåtelse skall kunna få ske finns inte. Det får förutsättas att en person som föräldrarna är villiga att anförtro uppgiften att vårda barnet har goda relationer både till föräldrarna och barnet samt också i övrigt är lämpad för uppgiften. För överlåtelse av rätt till tillfällig föräldrapenning bör krävas att föräldern försäkrar att han eller hon hade behövt avstå från förvärvsarbete för vård av barn under aktuella dagar om inte den till vilken överlåtelsen sker hade avstått från förvärvsarbete för vård av 21Försäkringskassans vägledning 2004:2 s 174f, 2004:5 s. 96 ff. 22Försäkringskassans vägledning 2001:6 s. 47. 1993/94:220 s. 76. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen barnet i förälderns ställe. Vidare bör föräldern försäkra att överlåtelse av rätten till tillfällig föräldrapenning gjorts till denna person. Vederbörande bör i sin tur försäkra att han eller hon avstått från förvärvsarbete under aktuella dagar. Den föräldrapenning som utgår till den som vårdar barnet skall beräknas på dennes sjukpenning- grundande inkomst och inte på förälderns. Rätten till tillfällig föräldrapenning är enligt 4 kap. 12 § AFL begränsad till ett visst antal dagar per barn och år. Hur många dagar det rör sig om beror på av vilken anledning som den tillfälliga föräldrapenningen tas ut. som kan tas ut ingår även dagar då barnet vårdas av en annan försäkrad än en förälder. Någon rätt till ytterligare dagar med tillfällig föräldra- penning när en annan försäkrad vårdar barnet är det alltså inte frågan om. Såväl företagare som anställda omfattas av lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, . Arbetslöshetsförsäkringen är till sin karaktär en omställningsförsäkring, vilket innebär att den ska ge trygghet vid omställning från ett arbete till ett annat.24 Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring och handhas av arbetslöshets- kassor. För att ha rätt till ersättning vid arbetslöshet ska den sökande enligt 9 § stå till arbetsmarknadens förfogande. Det innebär att den sökande ska vara arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete för en arbetsgivares räkning minst per arbetsdag och i genomsnitt minst . Den sökande ska vara anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingen samt medverka till att en individuell handlingsplan upprättas i samråd med arbets- förmedlingen. Den sökande ska aktivt söka och vara beredd att anta lämpligt arbete. 24 /97:107 s. 83. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Särskilda regler för företagare finns i 34 37§§ .