sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — Reglerna är frivilliga att tillämpa, vilket innebär att de föreslagna reglerna endast medför en viss administration för dem som valt att bli behandlade som egenföretagare. Kontrollen vid ansökan underlättas genom att det är den för- säkrade som ska visa att han eller hon uppfyller kraven för att omfattas av bestämmelserna för egenföretagare. har påpekat att förslaget kan medföra vissa kon- trollproblem. Utredningen inser att en differentiering av arbets- givaravgifter i sig medför ett avsteg från en tänkt schablon och att detta medför behov av mer omfattande kontrollarbete från Skatte- verkets sida. Ytterligare differentiering i enlighet med utredningens förslag innebär ännu en aspekt att beakta för . Differentiering av socialavgifterna är emellertid ett faktum som redan har att förhålla sig till och som , såvitt utredningen kan bedöma, hanterat på ett utmärkt sätt genom att bl.a. anpassa sina blanketter till de differentierade arbets- givaravgifterna. Det är angeläget att fortsätter utforma sina blanketter på sådant sätt att de blir lätta att tyda, tillämpa och kontrollera. Genom förslaget ges fåmansföretagare möjlighet att likställas med egenföretagare i stället för att anses som anställda. Förslaget inne- bär således att val av företagsform får mindre betydelse även inom sjukförsäkringen. Utredningen ser inte att förslaget i den del det avser erläggande av avgifter i sig påverkar kostnader eller intäkter för staten. Storleken på socialavgifterna kommer att baseras på redovisade arbetsin- komster utifrån den ordning företagare valt att tillhöra och de förmåner som kan utgå är baserade på reglerna i denna ordning. Förslaget i denna del är således kostnadsneutralt. kostnader för administration och kontroll har inte varit möjliga att få fram. Sammantaget kommer utred- ningens förslag emellertid att medföra minskade kostnader i dessa delar. har mot bakgrund av utredningens förslag preli- minärt och översiktligt uppskattat kostnaderna till en miljon kro- nor för teknisk utveckling samt ökat informationsutbyte med , blankettändringar och informationsinsatser samt sex till för löpande frågor, ärendehante- ring etc. finns differentierade socialavgifter för olika grup- per, t.ex. för ungdomar och pensionärer. Regeringen har i propo- sition 2006/07:84 föreslagit nedsättning av socialavgifterna för personer i åldern 18-25. I konsekvensanalysen anges bl.a. följande: har uppgett att engångskostnaderna hos verket för administrativa åtgärder, utbildning och information i samband med införandet av förslagen, kan beräknas uppgå till sammanlagt , varav hänför sig till IT- och webbapplika- tionsanpassningar och till intern utbildning och extern information. Kostnadsökningen för löpande ärendehantering och kontroll bedöms av verket inte komma att överstiga . Regeringen bedömer att dessa kostnader får rymmas inom ramen för verkets befintliga anslag. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslagen inte få någon budgetpåverkan. När det gäller den administrativa bördan för små och medelstora företag medför förslagen för arbetsgivare som har arbetstagare som vid årets ingång har fyllt 18 men inte att ytterligare en uppgift skall lämnas i skattedeklarationen. Kostnaden för detta kan, baserat på de mätningar som gjorts av den administrativa bördan, beräknas till ca 5 – per företag och månad. Beträffande redovisningen av egenavgifter och allmän löneavgift, som enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare betalar, bedöms förslagen inte öka den admi- nistrativa bördan vid denna redovisning. Socialavgiftsnedsättningen bedöms få positiva effekter för företagens möjligheter att nyanställa och växa. En marginell ökning av den admi- nistrativa bördan får därför anses både motiverad och skälig.1 Den bedömning som gjorts i förarbetsuttalandet bör kunna ha bäring även på utredningens förslag i denna del. 2006/2007:84 s. 23. Utredningen föreslår, efter samråd med företagarnas organisa- tioner, att en generell karens införs för företagare. Förslaget innebär att hälften av alla inträffade sjukfall inte behöver handläggas av . Kontrollen kommer att underlättas för genom att alla ärenden med ersättningsanspråk kommer att vara åtföljda av läkarintyg, vilket enligt gällande regler krävs från dag åtta. Från företagarhåll har framförts att det absolut viktigaste för en företagare som råkar ut för sjukdom eller skada är att denne får tillgång till snabb vård och rehabilitering för att säkerställa ett snabbt tillfrisknande och återgång till aktiv tjänst i företaget, vars fortlevnad i stor utsträckning är helt beroende av företagarens egen insats. En sänkning av sjukförsäkringsavgiften ger fler företagare finansiell möjlighet att köpa en sjukvårdsförsäkring som garanterar dem eftertraktad vård. har beräknat att en förlängd karens från dagens 1 eller skulle innebära minskade kostnader för försäkringen med . Denna beräkning har gjorts utifrån underlag för åren 1995 2007. För minskar administrationen av sjukpen- ning vid korta sjukfall och därtill hörande kostnader. Hur stor denna minskning blir har inte kunnat beräknas utan antaganden, varför utredningen avstått härfrån. Utredningen ska enligt direktiven lämna förslag på en försäk- ringslösning med olika avgifts- och ersättningsnivåer. Utredningen har noga förhört sig hos de organisationer som företräder före- tagare och hos enskilda företag. Utredningen föreslår att företa- garna ges möjlighet att välja en längre karenstid än vad som är möjligt . För enkelhets skull föreslås valmöjligheterna 30, 90, . För sjukdomstid med arbetsoförmåga föreslås som bibehållen obligatorisk allmän försäk- ring. har redan nu rutiner för att hantera förlängd karenstid på tre och . Val av längre karenstid minskar För- säkringskassans administration. Avgifterna till sjukförsäkringen förutsätts bli bestämda med hänsyn till karenstidens längd. Utredningen förutsätter att Försäk- ringskassan får i uppdrag att en gång ange avgifterna för de olika karensalternativen. Jämför avsnitt 13.4.2. Jämför avsnitt 13.4.2. Jämför avsnitt 13.4.2. Möjligheten till val av karens blir kostnadsneutral för försäk- ringen. Utredningens förslag förutsätter samverkan mellan Försäk- ringskassan och . Båda myndigheterna måste se över sina IT-system och blanketter. En närmare precisering av kostnader för förberedelser och införande har inte kunnat anges av Försäk- ringskassan, men kostnaderna för administrationen bör bli lägre till följd av att nuvarande karenstid av slopas och antalet val därmed torde minska. kostnader med anledning av förslaget har redogjorts för ovan under avsnitt 13.4.1. 13.4.4SGI beräknad på taxerad inkomst Utredningen föreslår att den sjukpenninggrundande inkomsten av annat förvärvsarbete ska baseras på den av senast beslutade taxeringen eller, om det är förmånligare för den för- säkrade, till genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxe- ringsårens inkomster av eget arbete. Särskilda regler ska gälla under ett företags uppbyggnadsskede. Under inkomståret uppburen SGI-beräknad ersättning och ersättning från arbetslöshetsför- säkringen räknas upp med faktorn 1,25 för att motsvara vad inkomsten skulle ha varit om frånvaron inte hade inträffat. Hela underlaget räknas sedan om med löneindex som motsvarar löne- utvecklingen i landet. Underlag för detta finns hos . Hälften av alla sjukfall pågår inte längre än . För de som ändå ska bedömas blir den av beslutade taxeringen grunden vid SGI-bedömningen. Det medför att behovet av admi- nistration i SGI-ärenden inskränks jämfört med . Utred- ningens förslag kräver förberedelser, tester, kvalitetssäkring och utbildningsinsatser hos . Det kan antas att för- ändringar i IT-systemet kräver framförhållning. För den enskilde företagaren inskränks administrationen generellt till ett minimum. Från kontrollsynpunkt blir reglerna lätta att hantera eftersom grunden är taxerad arbetsinkomst. Genom förslaget ges företagare möjlighet att förutse vilken SGI-baserad ersättning de har rätt till samt till vilken nivå dessa kan utgå. Dessutom tydliggörs att förmåner från trygghetssystemen (SGI, ålderspension samt arbetslöshetsförsäkringen) har samma utgångspunkt, dvs. den redovisade arbetsinkomsten på vilken socialavgifter utgår. Ökad insikt om den taxerade arbetsinkomstens betydelse för att kunna uppbära förmåner från trygghetssystemen bör ytterligare öka viljan att redovisa inkomster av arbete, vilket medför ökade skatte- och avgiftsintäkter. tillämpning av nuvarande SGI-bestämmelser innebär att SGI-underlaget kan bli mindre än vad som är syftet med dagens regler, t.ex. på grund av att hänsyn inte tas till alla frånvaro- perioder och omräkning av historiska inkomster som inte följer löneutvecklingen. SCB har gjort en kostnadsjämförelse och funnit att bedömning utifrån en fastställd taxerad inkomst, vilken även uppräknas med hänsyn till lönestatistiken, i sig skulle innebära utbetalda ersättningar med i storleksordningen 180 miljoner kro- nor mera än vad som utges enligt dagens regler. Notera dock att utredningens karensförslag innebär att minst hälften av samtliga sjukfall inte behöver hanteras samt att kost- naderna för administrationen av sjukförsäkringen i stort minskar. Uppgift om vad denna besparing skulle kunna uppgå till har inte varit möjlig att få fram. Kostnaden blir således sammantaget avse- värt lägre än 180 miljoner. Eventuell kostnad kan finansieras genom sjukförsäkringsavgiften. Finansiering kan också ske genom att sjukpenningen för övriga försäkrade inom de allmänna försäk- ringarna jämkas till en nivå som motsvarar den ersättningsnivån som i praktiken gäller för företagarna. 13.4.5Faktorn 0,97 föreslås avskaffad vid beräkning av företagares SGI Enligt 3 kap. 2 c § ska den sjukpenninggrundande inkomsten mul- tipliceras med talet 0,97. Enligt föreskrifter och praxis beräknas företagarnas SGI på ett underlag som inte helt torde stämma överens med intentionerna i lagen om allmän för- säkring. Att dessutom räkna ned underlaget med talet 0,97 medför att det blir en dubbel reducering i förhållande till övriga försäkrade i den allmänna försäkringen. Utredningen föreslår därför att ned- räkningen slopas när det gäller företagarnas SGI. Avskaffande av den reducerande faktorn minskar administrationen för . Avskaffandet avskaffar kontrollbehovet i denna del. Avskaffandet ger tydligare koppling mellan arbetsinkomst, erlagda avgifter och möjliga förmåner. Reglerna blir således tydligare. I proposition 2007/2008:1 anger regeringen följande: I beräkningen av utgiftsutvecklingen för åren 2008–2010 ingår rege- ringens förslag om att den sjukpenninggrundande inkomsten ska multipliceras med faktorn 0,97 vid beräkning av dagersättning. Detta beräknas minska utgifterna med –2010. Eftersom beloppet inte endast avser personer som har inkomst av annat förvärvsarbete, bör utgiftsminskningen beräknas på detta kollektiv. Enligt den beräkning som SCB gjort för utredningens räkning och som framgår i avsnitt 6, kan antalet personer med inkomst av anställning beräknas till 4 641 390 st. (häri ingår AB- företagare vilka uppbär lön). Antalet egenföretagare som har mer än hälften av inkomsten från sitt företag uppgår till 203 902 st. Dessa företagares andel uppgår därför till . Räknas de egenföretagare med där inkomsten från företaget understiger hälften av deras totala inkomster, uppgår egenföretagarna till . Den utgiftsökning som blir resultatet av ett avskaffande av den reducerande faktorn kan därför beräknas till . har beräknat att inkomsterna i sjukförsäk- ringen blir högre än utgifterna . Kostnaden ryms inom detta överskott. Finansiering bör således ske genom avgifterna till sjukförsäkringen. Enligt 3 kap. 2 § tredje stycket AFL får inkomst av arbete för egen räkning inte beräknas högre än som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Utredningen föreslår att denna bestämmelse slopas. har uppgett att bestämmelsen ofta kräver särskild utredning och är tung att hantera. Genom förslaget avskaf- fas en betydande del av administrationen kring egenföretagares SGI. Avskaffandet undanröjer behovet av kontroll i denna del. Berörda företagare har ingen förståelse för bestämmelsen, eftersom de betalar avgifter på hela inkomsten. Med utredningens förslag gäller det befintliga taket på 7,5 prisbasbelopp i sjukförsäkringen för alla. Förslaget leder till att förståelsen för försäkringen ökar och det blir en variabel mindre att utreda och kontrollera. Avskaffandet ger tydligare koppling mellan arbetsinkomst, erlagda avgifter och möjliga förmåner. Reglerna blir således tydligare. Eftersom det inte finns statistik tillgänglig för att mäta hur frekvent jämförelseinkomsten används är det inte möjligt att bestämma om avskaffandet av den ifrågavarande regleringen medför ökade kostnader för försäkringen. har emellertid påpekat att jämförelseinkomsten, p.g.a. de senaste årens reallöneökningar, i praktiken nästan helt förlorat sin betydelse. Genom utredningens förslag förlorar jämförelseinkomsten även sin betydelse som fiktivt underlag vid SGI-bedömning i uppbyggnads- skedet. Vad detta innebär i besparing för försäkringen har varken eller SCB kunnat beräkna. Klart är att avskaf- fandet av jämförelseinkomsten medför kraftigt minskad admi- nistration för och företagare. Med hänsyn härtill och då ett slopande av jämförelseinkomsten dessutom avskaffar kontrollbehovet i denna del finns skäl att anta att hanteringen av SGI-ärenden för egenföretagare kommer att bli snabbare och billigare för både och enskilda företagare. Det innebär i sig en minskad kostnad. Eventuell kostnad för förslaget kan finansieras genom avgiftsuttaget. För att stimulera företagande anser utredningen att det krävs en särskild reglering som gör att företagare alltid tillförsäkras i vart fall sjukpenning på en viss lägsta nivå. Grundskyddet bör endast om- fatta sjukpenning, eftersom sjukdom och olycka kan drabba envar utan möjlighet för den enskilde att planera sin situation. Grund- skydd kan endast utges om företagaren bedriver näringsverksamhet på heltid och alltid först efter det att gått sedan företaget startades. Grundskyddet träder in om företagarens sjuk- penning enligt ordinarie beräkningsregler understiger två prisbas- belopp. Grundskydd gäller inte under karenstid. I de fall grundskyddet aktualiseras uppkommer ny administration hos . har uppgett att handläggningen är enkel, varför förslaget inte torde medföra någon större administrativ belastning. Grundskydd aktualiseras först då ordinarie beräkningsregler ger en sjukpenning understigande två prisbasbelopp, varför det kan kontrolleras. Det är upp till den enskilde att visa att verksamheten bedrivits på heltid. De företagare som inte har haft en anställning eller drivit företag kommer sannolikt att få arbeta minst lika hårt som de företagare som genom tidigare anställning kan ha ett befintligt kontaktnät att nyttja när företaget startas. De inkomster som företaget genererar kan behövas för investeringar i företaget. Sannolikheten är därför stor att dessa personers inkomster, trots hårt arbete, kan bli låga av företagande. Dessa företagare har dessutom inte någon tidigare inkomst att falla tillbaka på vid en SGI-beräkning utifrån historisk inkomst. För att stimulera företagande anser utredningen att det krävs en särskild reglering som gör att företagare alltid tillförsäkras i vart fall sjukpenning på en viss minsta nivå. har beräknat att kostnadsökningen för grund- skydd utifrån gällande regler, allt annat lika (siffror), vid ett dagbelopp om skulle uppgå till . Härvid har inte beaktats att grundskyddet enligt förslaget gäller först efter det att näringsverksamheten bedrivits samt förslaget om sju dagars karens. I och med att dagens fiktiva SGI för företagare under uppbyggnadsskede genom utredningens förslag blir överflödigt, görs vissa kostnadsbesparingar. besparingar har varken eller SCB kunnat beräkna, jämför avsnitt 13.4.6. Med hänsyn till dessa faktorer torde nettokostnaden kunna beräknas till avsevärt lägre belopp än vad som angetts ovan. Finansiering föreslås ske genom avgiften till sjukförsäkringen. Utredningen föreslår att delningstalet ändras från 365 till 260 vid beräkning av tillfällig föräldrapenning för företagare. Talet 260 bygger på att antalet arbetsdagar i normalt är fem. Utred- ningen föreslår därför en begränsningsregel, att ersätts . På så sätt skapas ökad balans i villkoren för företagare och anställda. Förslaget torde inte medföra någon ökad administration. Möjligt kontrollbehov kan tillgodoses inom befintligt kontroll- system. En begränsningsregel införs om att tillfällig föräldra- penning kan utges under . Denna begränsning förhindrar att försäkringen överutnyttjas. Förslaget har av företagare och deras organisationer uppfattats som ett rättviseförslag. Det är rimligt att företagare behandlas lika oav- sett i vilken företagsform de bedriver. Detta blir särskilt viktigt genom utredningens förslag där företagare som i AFL:s mening är anställda efter anmälan till kan övergå till att likställas med egenföretagare och således få sin inkomst betraktad som inkomst av annat förvärvsarbete. har utifrån siffror beräknat att utred- ningens förslag medför en kostnadsökning för försäkringen med . Förslaget är ett rättviseförslag. Kostna- den bör finansieras genom föräldraförsäkringsavgiften eller, om den slopas såsom föreslagit, genom allmänna skatter. 13.5.2Tillfällig föräldrapenning vid köp av vård Utredningen föreslår att tillfällig föräldrapenning ska kunna utges om en förälder ombesörjer vården av sitt sjuka barn genom att köpa en så kallad hushållsnära tjänst. Avsikten med förslaget är att sjuka barn ska få erforderlig vård som det ska finnas en möjlighet för en förälder att utföra sitt arbete. Det förutsätts att reglerna ska gälla lika för företagare och anställda. Antalet sjukfall förväntas bli oförändrat. Däremot ges möjlighet till en flexibilitet att ombesörja vården, som kan göra det lättare för föräldrarna att lösa besvärliga situationer. För del kan förslaget innebära en marginell ökning av administration eftersom företagare genom förslaget i praktiken får möjlighet att utnyttja sin rätt till föräldrapenning, vilket är avsikten med försäkringen. kan det ske en minskning av administrationen på grund av att förslaget blir lätt att hantera och kontrollera. För del bör administrationen öka genom att fler ansöker om skattereduktion för hushållstjänster. Detta är emeller- tid förenligt med reglernas syfte. Utbetalning kan endast ske när den försäkrade har köpt en hus- hållsnära tjänst i form av vård av barn. Kontrollen blir enkel, eftersom det alltid krävs faktura (enligt de krav som följer av lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete) för att den köpta tjänsten ska kunna ge rätt till tillfällig föräldrapenning samt skattereduktion. Förslaget bidrar till att underlätta vardagen för företagare i alla företagsformer, (dvs. även för företagare som anses som anställda) samt möjliggör för dessa att utnyttja sin rätt till tillfällig föräldra- penning vid vård av sjukt barn. Företaget kan ha särskilt stor bety- delse för unga företagare med nystartade företag. Enligt förslaget sker också en likabehandling av företagare och anställda. Förslaget förväntas ge ytterligare arbetstillfällen i linje med de ambitioner som drogs upp när lagen (2007:346) om skattereduk- tion för hushållsarbete antogs. Förslaget i sig bör därför skapa förutsättningar för skatte- och avgiftsintäkter. Ramen för nyttjande av tillfällig föräldrapenning finns redan. Den omständigheten att fler nyttjar sin rätt till tillfällig föräldra- penning medför ingen oförutsedd kostnad. Utredningen antar vidare att förslaget blir kostnadsneutralt för försäkringen. Avdrags- möjligheten för hushållsnära tjänst föreslås bli hanterad inom nuvarande ram. Om utgifterna överstiger eller tillsammans med andra hushållsnära tjänster överstiger nuvarande begränsning blir det därför inget avdrag. Förslaget kräver således inget ytterligare utrymme utöver vad statsmakterna redan har avsatt. Flera av utredningens förslag innebär i stor utsträckning kodifie- ringar av praxis. Med förslagen skapas tydliga regler, vilket under- lättar tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen. Ett tydligare regelverk ger även ökade möjligheter att skapa IT- stöd för att säkra en korrekt dagpenningberäkning. Med ett gemen- samt IT-stöd för alla arbetslöshetskassor har Arbetslöshetskas- sornas bedömt att såväl rättssäkerheten som likabehandlingen kan ökas. Tydliga regler kan på kort sikt medföra ökade kostnader på grund av utbyggnad av IT-stöd, men leder i förlängningen till en säkrare och mer förutsägbar handläggning av ersättningsärenden. En person som bedriver näringsverksamhet enligt 13 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen, IL, bör som utgångspunkt anses som företagare även i . Handläggningstiden hos arbetslöshetskassorna förändras troligen inte på kort sikt, men ett preciserat begrepp leder till ökad förståelse hos den enskilde i kontakten med arbetslöshetskassan. Utredningen menar att detta minskar behovet av admi- nistration. Eftersom företagarbegreppet vilar på skatterättslig grund kommer stöd kunna hämtas i bedömningar som gjorts av . Vem som ska anses som företagare i AFL blir därför enklare att kon- trollera än vad som är fallet . Små företag gynnas av ett förutsägbart trygghetssystem. Genom de regler som utredningen föreslår preciseras företagarbegreppet. Detta leder till ökad rättssäkerhet, likabehandling och förutsäg- barhet. Ett preciserat företagarbegrepp leder på kort sikt inte till några förändrade intäkter eller kostnader. På lång sikt borde dock kost- naderna för administration av begreppet minska i och med att förutsägbarheten i systemet ökar. En företagare ska enligt utredningens förslag anses som arbetslös om ingen verksamhet bedrivs i företaget. Blir företagaren arbetslös behöver verksamheten som utgångspunkt inte avvecklas utan huvudsaken är det inte vidtas några åtgärder i verksamheten. Vidtas åtgärder i näringsverksamheten eller om företagaren återupptar näringsverksamheten och lägger ned densamma måste dock företagarens personliga verksamhet i näringsverksamheten vid en samlad bedömning anses ha upphört definitivt. Möjligheten att göra flera uppehåll i verksamheten bör samman- taget inte leda till ökad administration. finns möjlighet att göra ett uppehåll i en näringsverk- samhet utan krav på att företaget avvecklas. Under arbetslösheten måste den enskilde stå till arbetsmarknadens förfogande. Det ålig- ger både den enskilde och arbetsförmedlingen att verka för möjliga återgång i arbete. Anses den enskilde inte stå till arbets- marknadens förfogande upphör rätten till ersättning. Arbetsför- medlingens kontrollfunktion utgör här ett mycket viktigt instru- ment. Femårsperioden löper från tidpunkten då verksamheten åter- upptagits, vilket innebär att kontrollmöjligheterna för arbetslös- hetskassorna är goda, då tidpunkten för den senast utbetalade dag- penning lätt kan fastställas. Regeln underlättar för små företag, i vilka verksamheten tillfälligt lagts ned, att återupptas med tillgångarna intakta. Det kan också antas att möjligheten till fler än ett uppehåll i en verksamhet kommer att leda till att fler företag nyttjar regeln och att definitiv nedläggning undviks av företag som har potential att bli bärkraftiga. Fler företagare torde komma att nyttja möjligheten att göra uppe- håll i verksamheten. Förslaget innebär att arbetslösa företagare generellt kan antas komma att få arbetslöshetsersättning mycket tidigare än . Detta medför i sig ingen ökad kostnad. På lång sikt kommer företag att kunna återupptas och generera avgifts- intäkter för staten. 13.6.3Arbetad tid för medhjälpande make/maka i enskild näringsverksamhet Utredningen föreslår att arbetad tid för medhjälpande make/maka ska beaktas även om arbetet utförts i en enskild näringsverksamhet som visat underskott.