sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Våra förslag: Regeringen skall meddela ytterligare före- skrifter om vilka uppgifter arbetslöshetskassorna skall lämna ut till KFM enligt 4 kap. 15 § utsökningsbalken. Föreskrifterna skall tas in i förordningen om arbetslöshetsersättning. Som vi tidigare beskrivit gäller sekretess hos arbetslöshetskassorna i ärenden om arbetslöshetsersättning för uppgift om enskilds personliga förhållanden. För att uppgifter utan sekretessprövning i de enskilda fallen skall kunna föras mellan arbetslöshetskassor och KFM måste det finnas en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. Bestämmelsen i 4 kap. 15 § UB innebär att arbetslöshetskassor i förekommande fall är skyldiga att lämna KFM de uppgifter som är av betydelse för KFM:s prövning i mål om utmätning av i vad mån gäldenären har utmätningsbar egendom. Vår bedömning är att det härigenom finns en bestämmelse om uppgiftsskyldighet som möjliggör att sådana uppgifter som behövs i KFM:s verksamhet för angivet ändamål inhämtas genom ett elektroniska informations- utbyte med arbetslöshetskassorna. Utökat elektroniskt informationsutbyte med För att öka förutsebarheten, vilket är en fördel från integritets- synpunkt, bör regeringen meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som får lämnas ut till KFM. Även om arbetslöshetskassorna är privaträttsliga subjekt utgör deras handhavande av ersättningsfrågor – där uppgiftslämnande ingår som en del – myndighetsutövning. Arbetslöshetskassorna är i berörda hänseenden därför att hänföra till det allmänna (se Lag- rådets yttrande i prop. 2000/01:129 s. 131–132). Regeringen torde därmed ha befogenhet att med stöd av den s.k. restkompetensen besluta behövliga föreskrifter om uppgiftslämnandet i anslutning till lagen och således bestämma den närmare avgränsningen av upp- giftsskyldigheten. Den aktuella uppgiftsskyldigheten kan anses vara en del av arbetslöshetskassornas befattning med frågor avseende arbetslös- hetsersättning. Enligt vår bedömning kan därför en bestämmelse om avgränsningen av arbetslöshetskassornas uppgiftsskyldighet gentemot KFM lämpligen tas in i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. När det gäller vilka konkreta uppgifter som uppgiftsskyldigheten skall omfatta gör vi följande överväganden. KFM har angett att myndigheten från aktuell arbetslöshetskassa önskar få uppgifter om gäldenären har någon form av deltidsarbete och om omfattningen av detta arbete (genomsnittligt antal stämplade dagar per period). Vi anser att sådana uppgifter avser annat rättsförhållande än det som föreligger mellan gäldenären och dennes arbetslöshetskassa och därmed inte omfattas av uppgiftsskyldigheten i 4 kap. 15 § UB. De övriga uppgifter som KFM har angett att myndigheten önskar få från en arbetslöshetskassa genom ett elektroniskt infor- mationsutbyte är däremot sådana uppgifter som avser sådant mellanhavande mellan gäldenären och tredje man som avses i 4 kap. 15 § UB. Dessa uppgifter omfattas därför av arbetslöshetskassornas uppgiftsskyldighet. Vi föreslår att det i förordningen om arbetslöshetsförsäkring tas in en ny bestämmelse, 25 c §, som närmare anger vilka uppgifter som arbetslöshetskassorna skall lämna ut till KFM enligt 4 kap. 15 § UB (författningsförslag nr 15). Utökat elektroniskt informationsutbyte med Registerförfattningar som gäller för behandling av personuppgifter En förutsättning för att det ifrågavarande elektroniska informa- tionsutbytet mellan arbetslöshetskassorna och KFM skall kunna bli rationellt och ändamålsenligt är att KFM i sin tur kan skicka elektroniska frågeposter med t.ex. gäldenärens namn, personnum- mer och i förekommande fall samordningsnummer till arbetslös- hetskassan. KFM har ifrågasatt om dess registerförfattning medger att myndigheten lämnar ut personuppgifter, däribland de angivna uppgifterna, på medium för automatiserad behandling till arbets- löshetskassorna. Denna fråga bör övervägas. Motsvarande bestäm- melser som de i KFM:s registerförfattning finns i den registerför- fattning som gäller för behandlingen av personuppgifter inom beskattningsverksamhet. De överväganden som vi nu redovisar gäller därför även beträffande de utökade möjligheter till elektroniskt uppgiftsutlämnande från till arbetslös- hetskassorna som vi har föreslagit i avsnitt 12. Regeringen har i tidigare lagstiftningsärenden (se t.ex. prop. 2000/01:33 s. 112, prop. 2000/01:129 s. 70–71 och prop. 2001/02:144 s. 38–39) uttalat att när personuppgifter lämnas ut på elektronisk väg till myndigheter så krävs normalt inte någon särskild reglering om den mottagande myndighetens behandling av uppgifterna är reglerad i en särskild författning. En myndighet som tar emot uppgifter från en annan myndighet har vanligen inte rätts- ligt stöd för att behandla uppgifterna på annat sätt än i enlighet med de för myndigheten gällande författningarna. Risken är därför liten att en mottagande myndighet skulle behandla personuppgifter som hämtas in elektroniskt på medium för automatiserad behand- ling på ett sätt som inte är avsett. När personuppgifter lämnas ut till enskilda saknas, till skillnad från vad som gäller för myndig- heter, normalt särskilda bestämmelser om hur personuppgifter får behandlas hos mottagaren. Det är i stället PuL:s bestämmelser som är tillämpliga på behandlingen av de mottagna uppgifterna. Rege- ringen har tidigare (se bl.a. prop. 2000/01:33 s. 112 och prop. 2001/02:144 s. 39) angett att det med hänsyn till de integritets- risker som kan följa med utlämnande av personuppgifter på medium för automatiserad behandling till företag och privat- Utökat elektroniskt informationsutbyte med personer endast bör vara tillåtet med ett sådant utlämnande när det efter särskild prövning är lämpligt. Arbetslöshetskassorna är inte myndigheter. Deras behandling av personuppgifter regleras inte i någon särskild författning utan PuL:s bestämmelser är tillämpliga. Utlämnande av personuppgifter till en arbetslöshetskassa på medium för automatiserad behandling kan därmed tyckas förutsätta särskilda föreskrifter. Vår bedömning är emellertid att det saknas anledning att anta att arbetslöshets- kassorna, som i sekretesshänseende vid prövning av ärenden om arbetslöshetsersättning är att betrakta som med myndigheter jäm- ställda organ, skulle behandla de personuppgifter som KFM eller , såvitt gäller det informationsutbyte vi föreslår i avsnitt 12, skulle lämna elektroniskt till kassorna på ett sätt som inte är avsett. Arbetslöshetskassorna bör därför i nu aktuellt hän- seende kunna behandlas på samma sätt som myndigheter. Vi anser således att KFM kan lämna ut de ytterst begränsade personuppgif- ter som det nu kan bli fråga om till en gäldenärs arbetslöshetskassa på medium för automatiserad behandling utan att detta särskilt anges i en författning som reglerar hur personuppgifter får behandlas i arbetslöshetskassornas verksamhet. På motsvarande sätt anser vi att kan lämna ut uppgifter som omfattas av det informationsutbyte vi föreslår i avsnitt 12 på medium för automatiserad behandling till arbetslöshetskassorna. Av de uttalan- den som regeringen gjorde i prop. 2001/02:144 framgår att regeringen även i det lagstiftningsärendet ansåg att arbetslöshets- kassorna kunde behandlas på samma sätt som myndigheter och att det således inte behövdes någon särskild reglering av uppgifts- utlämnande till dessa på medium för automatiserad behandling (jfr dock 2005/06:52 s. 13 f.). I övrigt bedömer vi att 2 kap. 2 § och 4 § KFMdbL samt 2 § 18 KFMdbF medger den behandling som ett elektroniskt informa- tionsutbyte mellan arbetslöshetskassorna och KFM innebär. Arbetslöshetskassornas behandling av personuppgifter För arbetslöshetskassorna finns ingen registerförfattning. Det saknas därför möjlighet att nu föreslå en författningsreglering av behandlingen av personuppgifter vid kassorna vid utlämnande av uppgifter från deras verksamhet. Av arbetslöshetskassornas ända- målsbeskrivningar för behandling av personuppgifter skall dock, Utökat elektroniskt informationsutbyte med som vi angett i avsnitt. 12.7.1, framgå till vilka myndigheter och organ personuppgifter lämnas ut och från vilka myndigheter och organ personuppgifter hämtas in. Det ankommer således på arbets- löshetskassorna att se till att ändamålsbeskrivningarna anpassas till bestämmelserna om uppgiftsskyldighet. 14.6Överväganden i fråga om elektroniskt informationsutbyte med Arbetsförmedlingen Genom de uppgifter som KFM inhämtar från AMS får KFM information om att en person kan vara aktuell för arbets- löshetsersättning och i förekommande fall vilken arbetslöshets- kassa myndigheten skall vända sig till för att få närmare uppgifter om eventuell arbetslöshetsersättning. Genom informationsutbytet med AMS får KFM således ett säkrare underlag för att få en uppfattning om i vilka fall myndigheten behöver ställa frågor till en arbetslöshetskassa för bedömningen av om en gäldenär har utmät- ningsbar egendom i form av arbetslöshetsersättning. Det är inte effektivt att KFM skall söka mot varje enskild arbetslöshetskassa för att kontrollera om en person är aktuell där. Det är inte heller effektivt att KFM först efter att ha fått svar på en skriftlig förfrågan från Arbetsförmedlingen vet vilken arbets- löshetskassa som kan lämna uppgifter om den enskilde och först då kan inhämta informationen elektroniskt från denna kassa. Vi anser därför att KFM har ett berättigat behov av att kunna hämta uppgift om bl.a. en persons tillhörighet till viss arbetslöshetskassa från Arbetsförmedlingen genom ett elektroniskt informationsutbyte. Det kan noteras att , som vi återkommer till i avsnitt 15.8.1, inom ramen för det nu pågående informations- utbytet mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödet hämtar uppgifter om bl.a. tillhörighet till arbetslös- hetskassa från AMS genom en elektronisk rutin. Informationsutbytet med Arbetsförmedlingen avser ett ytterst begränsat antal uppgifter av mindre integritetskänslig karaktär. Även detta utbyte kan enligt vår mening förenas med kraven på skydd mot otillbörliga intrång i den personliga integriteten. De överväganden vi redovisat i avsnitt 7 gäller också i detta fall. Utökat elektroniskt informationsutbyte med 14.6.2Informationsutbytet skall vara grundat på uppgiftsskyldighet Våra förslag: En sekretessbrytande bestämmelse införs i förord- ningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i form av en uttrycklig uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen gente- mot . Arbetsförmedlingen skall till KFM lämna de uppgifter om en arbetssökande som har betydelse i ett mål om utmätning. Regeringen skall föreskriva vilka uppgifter som skall lämna ut. Bland de uppgifter som KFM önskar få från Arbetsförmedlingen genom ett elektroniskt informationsutbyte finns uppgifter som kan antas omfattas av sekretess i verksamhet hos Arbetsförmedlingen. En förutsättning för att uppgifterna skall kunna lämnas ut till KFM genom ett rutinmässigt elektroniskt informationsutbyte är därför enligt vår mening att de omfattas av en författningsreglerad upp- giftsskyldighet för Arbetsförmedlingen gentemot KFM. Som vi angett ovan kan även myndigheter ha ställning av tredje man och omfattas av uppgiftsskyldigheten enligt 4 kap. 15 § UB. Vår bedömning är emellertid att det är tveksamt om bestämmelsen innebär en uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen gentemot KFM avseende de efterfrågade uppgifterna om vilken arbetslös- hetskassan en gäldenär tillhör m.m. När det gäller omfattningen av uppgiftsskyldigheten i 4 kap. 15 § UB ansluter vi oss till den tolkning som Hovrätten för Nedre gjorde i rättsfallet RH 84:22. Liksom hovrätten anser vi att bestämmelsens ordalydelse närmast ger vid handen att uppgifts- skyldigheten för tredje man endast innefattar skyldighet att lämna upplysning om mellanhavanden mellan tredje man och gäldenären. Kravet på att mellanhavandet skall kunna vara av betydelse för bedömning om i vad mån gäldenären har utmätningsbar egendom synes dessutom förutsätta att mellanhavandet skall vara av ekono- misk natur. Som hovrätten påpekade i det nämnda avgörandet vinner denna tolkning stöd av uttalanden i förarbetena till UB (SOU 1973:22 s. 215 och prop. 1980/81:8 s. 415. Se även artikel av f.d. justitierådet i Advokaten s. 117 ff.). Vår upp- fattning är därför att bestämmelsen i 4 kap. 15 § UB inte innebär en skyldighet för Arbetsförmedlingen att lämna KFM uppgifter om Utökat elektroniskt informationsutbyte med att en gäldenär är anmäld eller avanmäld som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen samt datum för detta eller i före- kommande fall om gäldenärens tillhörighet till viss arbetslöshets- kassa. För att ifrågavarande uppgifter skall kunna lämnas ut från Arbetsförmedlingen till KFM genom ett rutinmässigt elektroniskt informationsutbyte utan föregående sekretssprövning krävs således att det införs en bestämmelse om uppgiftsskyldighet. Det kan ifrågasättas om den uppgiftsskyldighet vi nu föreslår för Arbetsförmedlingen gentemot KFM har sådan anknytning till de uppgiftsskyldigheter som föreskrivs i 48 a–48 h §§ att även den bör tas in i lagen. Det är enligt vår mening i detta fall lämpligare att införa en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen gentemot KFM i en författning som styr Arbetsförmedlingens verksamhet. Den författning som då ligger närmast till hands är förordningen (2000:623) om den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Vi föreslår att det i en ny paragraf i denna förordning, 16 b §, införs en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen gentemot KFM i mål om utmätning. Utgångspunkten för våra förslag är att endast de konkreta upp- gifter som anges i lag eller förordning skall få överföras. Härigenom ökar förutsebarheten och reduceras integritetsriskerna. Vi föreslår därför att det i den nu föreslagna paragrafen även skall föreskrivas vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten. Våra förslag: Bestämmelsen i lagen om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om de sekundära ändamål för vilka behandling av uppgifter får ske i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet kompletteras. Behandling skall få ske för tillhandahållande av information som behövs inom KFM:s verksamhet som underlag för bedömning enligt 4 kap. utsökningsbalken i vad mån gälde- när har utmätningsbar egendom. Regeringen skall föreskriva vilka uppgifter som får behandlas för det nu föreslagna ändamålet och vilka uppgifter som får lämnas ut till KFM på medium för automatiserad behandling. Utökat elektroniskt informationsutbyte med Registerförfattningar som gäller för behandling av personuppgifter Vi bedömer att 2 kap. 2 § 1 och 4 § KFMdbL samt 2 § 18 KFMdbF medger den behandling av personuppgifter som det föreslagna informationsutbytet mellan Arbetsförmedlingen och KFM innebär. I enlighet med de resonemang vi fört ovan i avsnitt 14.5.3 krävs det inte någon särskild reglering för att KFM skall kunna lämna ut personuppgifter på medium för automatiserad behandling till Arbetsförmedlingen, dvs. för att KFM skall kunna skicka fråge- poster innehållande t.ex. personnummer. Sammantaget är vår bedömning att det nu aktuella informa- tionsutbytet inte förutsätter några ändringar i de registerförfatt- ningar som reglerar behandlingen av personuppgifter inom KFM:s berörda verksamhet. Registerförfattningar som gäller för Arbetsförmedlingens behandling av personuppgifter För att Arbetsförmedlingen skall kunna lämna ut information elektroniskt till KFM behöver vissa ändringar göras i de register- författningar som gäller för behandlingen av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Som vi tidigare redovisat regleras hanteringen av personuppgifter i AMS arbetsmarknadspolitiska verksamhet i lagen (2002:546) och förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (se avsnitt 4.6). Regeringen har i prop. 2006/07:89 föreslagit ändringar i den nämnda lagen till följd av det i propositionen lämnade förslaget om omorganisation av AMV. Enligt förslaget skall bestämmelser i registerlagen i stället för AMS och länsarbetsnämnderna avse Arbetsförmedlingen. I det följande hänför vi oss till regeringens förslag och använder därför begreppet Arbetsförmedlingen. I 5 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten föreskrivs för vilka sekundära ändamål som Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter. Av bestämmelsen framgår att myndigheten får behandla person- uppgifter för tillhandahållande av information som behövs för viss verksamhet inom , , arbetslöshetskassorna, och . Enligt 6 § meddelar regeringen, eller den Utökat elektroniskt informationsutbyte med myndighet regeringen bestämmer, föreskrifter om begränsningar av ändamålen i 4 § samt om begränsningar av vilka personuppgifter som får behandlas för ett visst ändamål. För att Arbetsförmedlingen skall kunna lämna ut uppgifter som behövs inom KFM:s verksamhet med utmätning behöver bestäm- melsen i 5 § nämnda lag kompletteras med ett ändamål för behand- lingen som avser KFM:s verksamhet. Vi föreslår därför att det i 5 § 4 föreskrivs att Arbetsförmedlingen får behandla personupp- gifter för tillhandahållande av information som behövs i KFM:s verksamhet som underlag för bedömning enligt 4 kap. UB i vad mån gäldenär har utmätningsbar egendom. När det gäller eventuella författningsändringar i förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten framgår av 6 och 7 §§ denna förordning vilka person- uppgifter som får behandlas för ändamål som avses i 5 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten. Det skall nämnas att lagstiftaren, i samband med tillkomsten av sistnämnda lag, gjorde den bedömningen att det beträffande behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten inte erfordras någon särskild reglering i lag av uppgifts- lämnande på medium för automatiserad behandling till myndig- heter (prop. 2001/02:144 s. 38 f.) I lagen regleras således enbart när utlämnande till enskilda får ske på medium för automatiserad behandling, 13 § första stycket. Enligt 13 § andra stycket meddelar dock regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, föreskrifter om vilka personuppgifter som får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till såväl myndigheter som enskilda. Mot bakgrund av det nu anförda bedömer vi att det i förord- ningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten bör tas in dels en bestämmelse avseende vilka personuppgifter som får behandlas för det sekundära ändamål som vi föreslår för KFM:s verksamhet, dels en bestämmelse om vilka uppgifter som får lämnas ut elektroniskt till KFM. Bestämmelsen om vilka personuppgifter som får behandlas för det sekundära ändamål som vi föreslår för KFM:s verksamhet bör tas in i en ny paragraf, 7 a §, i förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I en annan ny paragraf, 13 a §, bör anges att personuppgifter som får behandlas enligt 7 a § får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till KFM. Utökat elektroniskt informationsutbyte med Med hänsyn till den nya paragrafen, 7 a §, i förordningen och till ytterligare en ny paragraf som vi föreslår i samma förordning (se avsnitt 15.9.8), 7 b §, bör 8 § första stycket i förordningen ändras så att även de personuppgifter som får behandlas enligt 7 a och 7 b §§ får avskiljas för behandling i en arbetsmarknadspolitisk databas för de ändamål som avses i 4 § 3 och 4 lagen om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, dvs. om det behövs för planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resul- tatredovisning och utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten eller för framställning av avidentifierad statistik. Förslag: KFM får ha direktåtkomst till uppgifter i Arbets- förmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Direktåtkomsten får endast förekomma för de ändamål som uppställts för behandling av personuppgifter i Arbetsförmed- lingens verksamhet. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka uppgifter direkt- åtkomsten får omfatta. 14.7.1Bör direktåtkomst medges? KFM har angett att det är angeläget för myndigheten att de nu aktuella elektroniska informationsutbytena med arbetslöshets- kassorna och Arbetsförmedlingen kan ske snabbt samt att de innehåller relevanta och aktuella uppgifter. Enligt KFM är det av mindre betydelse om informationsutbytena sker genom direkt- åtkomst eller genom ett snabbt förfrågningsförfarande. När det gäller frågan om KFM bör ha möjlighet att genom direktåtkomst få tillgång till de aktuella uppgifterna hänvisar vi till de överväganden vi redovisat i avsnitt 8. Vi anser således att de skäl som talar för direktåtkomst i dessa fall uppväger det eventuella integritetsintrång sådan åtkomst kan anses innebära. Vi vill särskilt nämna att det genom direktåtkomst skapas förutsättningar för att ytterligare effektivisera ärendehanteringen hos KFM men även hanteringen hos arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingen med att lämna ut de uppgifter som KFM efterfrågar. Vad gäller integritetsaspekterna finns vidare anledning att poängtera att de Utökat elektroniskt informationsutbyte med uppgifter som vi föreslår skall omfattas av ett elektroniskt informationsutbytet inte kan anses särskilt integritetskänsliga och att uppgifterna i KFM:s verksamhet kommer att omfattas av en sekretess som gäller med ett omvänt skaderekvisit, dvs. med presumtion för sekretess. Det kan här tilläggas att det förhållandet att det skapas rättsliga förutsättningar för ett informationsutbyte genom direkt- åtkomst inte innebär att berörda myndigheter är skyldiga att använda denna metod för uppgiftsutlämnandet. Som vi tidigare angett måste förutsättas att myndigheterna även när det gäller rutinmässigt informationsutlämnande till andra aktörer väljer det mest effektiva sättet för informationsöverföringen. I det samman- hanget skall även beaktas att dagens teknik medger andra metoder än direktåtkomst för snabb informationsöverföring. Vi lämnar inte förslag till reglering av behandlingen av personupp- gifter i arbetslöshetskassornas verksamhet eftersom behandlingen av personuppgifter där inte regleras av särskild lag eller förordning. När det gäller uppgifter hos Arbetsförmedlingen föreslår vi att KFM får ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. Detta bör regleras genom ett tillägg i 12 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Vi föreslår att de uppgifter som får lämnas ut på medium för automatiserad behandling till KFM får lämnas ut genom direkt- åtkomst till samma myndighet. Ett tillägg med denna innebörd bör tas in i förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 15Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder som mottagare av uppgifter Enligt utredningsdirektiven skall vi överväga om det är lämpligt att vissa utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten införs mellan kommuner och CSN, , arbetslöshets- kassorna samt kommuner emellan i ärenden om ekonomiskt bistånd enligt SoL. Vi har därutöver, av skäl som vi återkommer till i avsnitt 15.8 och 15.10, funnit anledning att överväga utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten mellan kommuner och AMV (som vi redovisat i avsnitt 1.6 kommer vi i fråga om våra förslag att använda begreppet Arbetsförmedlingen för denna myndighet) respektive i samma typ av ärenden. De informationsutbyten som vi diskuterar i det följande avser, även när vi inte nämner detta särskilt, enbart informationsutbyten av betydelse för kommunernas verksamhet med ärenden om eko- nomiskt bistånd. I fortsättningen kommer vi vidare att i stället för kommuner använda begreppet socialnämnder för den myndighet som står som mottagare av uppgifterna i de aktuella informations- utbytena.