sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — en reformerad gymnasieskola inkl. bilagedel – en reformerad gymnasieskola SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att lämna förslag till en reformerad gymnasieskola (U 2007:01). fastställdes direktiv för utredningen (dir. 2007:08, bilaga 1). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2007:143, bilaga 2). Den tidigare fastställda tiden för avrapportering av uppdraget, , ändrades inte mot bakgrund av tilläggsdirektiven. Före detta förvaltningschefen förordnades av rege- ringen till särskild utredare. Som huvudsekreterare förordnades projektledaren av regeringen. förordnades enhetschefen som utredningssekreterare av rege- ringen. Regeringen förordnade gymnasieinspektören som utredningssekreterare. Undervis- ningsrådet förordnades av regeringen som utredningssekreterare. (tidigare ) förordnades av regeringen som utredningssekreterare. Regeringen förordnade rådmannen att till och med tjänst- göra som utredningssekreterare med särskilt ansvar för lagstift- ningsfrågor. Regeringen förordnade docenten att på halvtid vara utredningssekretare i utred- ningen till och med . Som experter i utredningen har regeringen förordnat kanslirådet , avdelningschefen , ämnesrådet , ämnesrådet , utredaren , ämnesrådet samt rättssakkunniga . ämnesrådet och chefsjuristen som experter i utredningen. Utredningen, som har antagit namnet , har till sig knutit sju så kallade fokuskommuner i utrednings- arbetet. De är kommun, kommun, , kommun, kommun, kom- mun samt kommun. Vidare har knutit till sig fyra så kallade fokuslärosäten. De är , , samt univer- sitet. har vidare haft samråd med centrala arbetsgivar- och fackliga organisationer samt skolfackliga och elevorganisationer. Vidare har haft kontak- ter med drygt 50 olika branschorganisationer under utrednings- arbetet. har samrått med myndigheterna på utbildningsområdet. Vidare har haft olika kontakter med forskare och experter. Jag är djupt tacksam över all hjälp och de värdefulla synpunkter jag fått ta emot från dessa organisationer och annan expertis. Mot bakgrund av den korta utredningstid haft till sitt förfogande är dessa insatser mycket uppskattade. Jag tackar också alla som lämnat synpunkter och material till utredningen. Utredningen, som har antagit namnet , får härmed överlämna sitt betänkande – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). Jag anser härmed att uppdraget är slutfört. Metoder och arbetssätt ............................................. Tolkning och avgränsning av uppdraget............................... Utgångspunkter för utredningen.......................................... Metodval och arbetssätt......................................................... Myndigheter och organisationer................................ Betänkandets struktur och läsanvisningar............................ Innehållet i bilagor ................................................................. Historik och tidigare utredningar ................................ 3.2.1 Yrkesutbildning förenat med anställning .................. 3.2.2 Lärlingsliknande former; APU och ................... En modern lärlingsutbildning .................................... Återkommande problematik för yrkesutbildningen............ Arbetsplatsförlagd yrkesutbildning/skolförlagd 3.3.2 Yrkesutbildningens djup och/eller bredd.................. Allmänutbildning och yrkesutbildning ..................... 3.3.4 Elevernas fria val och arbetsmarknadens Examen i ett historiskt perspektiv ........................................ Gymnasieskolan presentation, problem och Elever och lärare ..................................................................... Eleverna i gymnasieskolan .......................................... Lärarna i gymnasieskolan ............................................ Nuvarande programstruktur, kärnämnen och infärgning ... 4.3.2 ..................Strukturen på dagens nationella program 4.3.3 ...Ämnen genom vilka programmen får sin karaktär 4.4Yrkesutbildning, lärlingsutbildning, arbetsplatsförlagd utbildning (APU) och lärande i arbetslivet ()............... 4.4.3 Lärande på arbetsplats – ett teoretiskt perspektiv .... Naturvetenskapsprogrammet (NV).......................... Samhällsvetenskapsprogrammet (SP) ....................... 4.6 Program som är både yrkes- och studieförberedande ......... 4.6.1 Barn- och fritidsprogrammet (BF) samt Omvårdnadsprogrammet (OP)................................. Medieprogrammet (MP) ............................................ Estetiska programmet (ES)........................................ Teknikprogrammet (TE) ........................................... 4.7.2 Individuella program ......................................... 4.7.3 Erfarenheter av de individuella programmen............ Kursutformning och styrdokument ..................................... Kursutformningen och kursbetygen ......................... 4.9 Valmöjligheter, lokal frihet och riksrekrytering .................. Dagens betygsutformning, det nationella provsystemet och tillträdesregler för högskolestudier................................ 4.10.1 Dagens kursbetyg........................................................ 4.10.2 Införandet av kursbetygen ......................................... 4.10.3 Ämnesbetyg i en kursutformad gymnasieskola ........ 4.10.4 Det nationella provsystemet ...................................... 4.10.5 Slutbetyg och samlat betygsdokument...................... 4.10.6 Tillträdesregler för högskolestudier........................... 4.12.2 Om resultaten i ...................................... Gymnasieskolan, vuxenutbildning och eftergymnasial 4.13.1 Samverkan mellan gymnasieskolan och gymnasial 4.13.2 Den gymnasiala vuxenutbildningen........................... 4.13.3 Hinder för samverkan mellan gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen..................... 4.13.4 Oklarheter mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen samt den eftergymnasiala 4.13.5 Specifika vuxenutbildningsfrågor............................... 4.14.2 Skillnader i regelverken för kommunala och 4.15.1 Gymnasial yrkesutbildning......................................... 4.15.2 Gymnasial högskoleförberedande utbildning ........... 4.15.4 Behörighet till gymnasial nivå................................. 4.15.5 i ett större perspektiv.................................... 4.16.1 Förslag läggs om en ny gymnasieskola 1991 ............. 4.16.2 Nationell likvärdighet och lokal frihet ...................... 4.16.3 Om resultat och måluppfyllelse ................................. 4.16.4 Genomströmning, effektivitetsbrister och 4.16.5 Stark könsuppdelning i gymnasieskolan ................... 4.16.6 Elevkullarna sjunker – en utmaning .......................... Gymnasieskolan i en ny tid förslag och Inledning – ansvar, styrning och nationell likvärdighet ...... 5.1.1 Elevens rätt till en god utbildning ............................. 5.1.5 Byggstenar i de nya programmen .............................. 5.2Gymnasieskolans uppdrag kräver samverkan med arbetslivet och högskolesektorn ........................................... 5.2.1 Gymnasieskolans roll för kompetensförsörjning..... 5.2.2 Inrättandet av Nationella rådet för utbildning ......... 5.2.3 Inrättande av nationella programråd i .... Effektivitet och tidsanvändning............................................ 5.3.1 Garanterad undervisningstid och studieplan ............ 5.4.1 Förberedelse för aktivt deltagande i samhällslivet.... 5.4.2 För programmet gemensamma ämnen...................... 5.4.3 Begreppet kärnämne ersätts med begreppet 5.4.5 Gymnasiegemensamma ämnen och språk................. 5.5.1 Valbara kurser blir programfördjupning ................... 5.6 Yrkesprogram och högskoleförberedande program 5.6.2 Introduktion på de nya gymnasieprogrammen......... Yrkesprogram, lärlingsutbildning och 5.6.4 Ett fjärde gymnasieår inom teknikområdet............... 5.7Yrkesutbildning och programstrukturer för Behovet av gymnasial yrkesutbildning ...................... En attraktiv yrkesutbildning ...................................... Den gymnasiala yrkesutbildningen och EU.............. Arbetsplatsförlagt lärande (APL) .............................. Lokala programråd blir obligatoriska ........................ Handledare och yrkeslärare........................................ Avtal om APL och ersättningsfrågan ........................ Programstrukturen för yrkesprogrammen................ Behörighet och urval................................................... Yrkesexamen och högskolebehörighet...................... Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik........ Programmet för Djurhållning och Naturbruk .......... Programmet för El- och Energiteknik....................... Programmet för Flygteknik ....................................... Programmet för Fordon och Transporter................. 5.7.17 Programmet för Handel och Administrativ 5.7.18 Programmet för Hantverk.......................................... 5.7.19 Programmet för Hotell och Turism .......................... 5.7.20 Programmet för Industriell teknik ............................ 5.7.21 Programmet för Ledarskap och Friskvård ................ 5.7.22 Programmet för Restaurang och Livsmedel.............. 5.7.23 Programmet för Sjöfartsteknik .................................. 5.7.24 Programmet för VVS-, Klimat- och 5.7.25 Programmet för Vård och omsorg............................. 5.8 Gymnasial lärlingsutbildning................................................. Gymnasial lärlingsutbildning och anställning ........... Gymnasial lärlingsutbildning och skolförlagd Gymnasial lärlingsutbildning – en alternativ Antagning och urval ................................................... Elevens möjlighet och skolhuvudmannens Elevens rätt att fullfölja utbildningen........................ Arbetsplatsförlagt lärande (APL).............................. 5.8.12 Nationell och lokal utbildningsplan för lärlingsutbildning samt utbildningsblock.................. 5.8.13 Gymnasiegemensamma ämnen och 5.8.15 Handledare och yrkeslärare inom gymnasial 5.8.17 Avtal skolhuvudman och arbetsplats......................... 5.8.18 Avtal mellan skolhuvudman, arbetsplats och elev 5.8.19 Lokala programråd...................................................... 5.9Högskoleförberedande utbildning och programstrukturer för de högskoleförberedande 5.9.1 Programstrukturen för de högskoleförberedande Behörighet och urval .................................................. 5.9.4 Samverkan mellan gymnasieskolan och Programmet för Ekonomi.......................................... 5.9.6 Programmet för Estetik och Humaniora .................. 5.9.7 Programmet för Samhällsvetenskap och Media........ Programmet för Naturvetenskap............................... Programmet för Teknik ............................................. Specialutformade program, riksrekrytering och 5.10.1 Specialutformade program.......................................... 5.10.2 Riksrekryterande utbildningar ................................... 5.10.3 Regionala inriktningar och frisökning....................... 5.11.1 Utbildningar inom det estetiska området och 5.11.2 Spetsutbildningar inom nya områden........................ Varför behövs en examen? Yrkesexamen – genom skolförlagd utbildning eller genom lärlingsutbildning ................................. Förberedelse för ett aktivt deltagande i Lokal samverkan kring examen Examen i gymnasial vuxenutbildning 5.12.11 Vad händer om man misslyckas med att få en Examensansvariga lärare – gymnasielektorer och andra särskilt kvalificerade .....................................................lärare 5.13.1 Examensansvariga ...........................lärares uppgifter 5.13.2 Examensansvariga ................lärare på yrkesprogram 5.13.3 Gymnasielektorer och andra examensansvariga lärare ..................på högskoleförberedande program 5.13.4 Hur ..................................få fram gymnasielektorer? 5.13.5 Förordnanden ...............för examensansvariga lärare 5.14 Behörighet, ............................................antagning och urval ansvar och individuella alternativ till de 5.15.1 Utgångspunkter för mina förslag .............................. 5.15.3 De individuella alternativen ....................................... 5.15.4 Programintroduktion för sent invandrade elever ..... 5.15.5 Bytare, avbrytare, elever som inte sökt gymnasieutbildning och väntare ................................ 5.16 Betyg och konsekvenser av betygsutformningen ................ 5.16.1 Alternativ 1: Kursutformning med kursbetyg, där varje kursbetyg ingår i slutbetyget............................. 5.16.2 Alternativ 2: Kursutformning med ämnesbetyg, där ämnesbetyget motsvarar betyget på sista kursen i ett ämne ........................................................ 5.16.3 Alternativ 3: Kursutformning med ämnesbetyg, där ämnesbetyget är en sammanvägning av betygen på de olika kurserna inom ett ämne ............ 5.16.4 Förordat alternativ...................................................... 5.16.5 Konsekvenser för tillträdesregler för 5.16.6 Konsekvenser för ämnesplanernas utformning ........ 5.16.7 Konsekvenser för likvärdigheten i 5.16.8 Konsekvenser för kursstorleken................................ 5.16.9 Konsekvenser för utformningen av 5.17 En stärkt information och studie- och yrkesvägledning ..... Gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning och 5.18.1 Specifika förslag för gymnasial vuxenutbildning utifrån mina direktiv................................................... 5.18.2 Examen inom gymnasial vuxenutbildning ................ 5.18.3 Andra förslag för vuxenutbildningen ........................ 5.19.1 Förslag om förändringar avseende både kommunala och fristående gymnasieskolor.............. 5.19.2 Förslag om förändringar avseende de fristående Effekter för kommuner.......................................................... Effekter för staten .................................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv .................................................................. Bilagorna 3 9 finns i särskild bilagedel, se vidare avsnitt 2.9. uppdrag (dir. 2007:8) med tilläggsdirektiv (dir. 2007:143) är mycket omfattande. I stort sett alla frågor i gym- nasieskolan, från behörighetsregler till hur examen och utgången från gymnasieskolan ska utformas, ingår liksom även frågor som rör gymnasial vuxenutbildning. Huvuduppgiften i uppdraget är att föreslå en ny struktur för gymnasieskolan. Yrkesutbildningen har en särskild tyngd i utredningen. Förslagen ska leda till en högre kvalitet i såväl yrkesutbildning som studieförberedande utbildning. Viktiga förutsättningar för utredningen är att läroplanen i dess nuvarande form gäller, dess kunskapssyn ska ligga till grund för förslagen oavsett studieväg. Gymnasieskolans uppdrag att för- bereda eleven för ett aktivt samhällsliv gäller för samtliga studie- vägar. Utredningens lagförslag utformas i förhållande till dagens lagstiftning. Jag ser det som en förutsättning för mina förslag att likvärdiga förhållanden ska råda mellan kommunala och fristående skolor. De förslag jag lägger i utredningen utformas därför på ett sådant sätt. Jag lämnar också förslag på hur nu gällande lagstiftning ska för- ändras för att åstadkomma likvärdiga villkor för det offentliga skolväsendet och för fristående skolor. Utredningen har haft ett öppet arbetssätt och har samarbetat med sju fokuskommuner och fyra lärosäten. Ett stort antal bransch- organisationer har också hörts under utredningsarbetet. Utred- ningen har också haft kontakter med arbetsgivar- och arbetstagar- organisationer på central nivå i likhet med skolfackliga och elevorganisationer. Deras synsätt och erfarenheter har haft stor betydelse för utformningen av förslagen. Dagens gymnasieskola vilar i allt väsentligt på den reform som föreslogs i propositionen Växa med kunskaperTPF1FPT. Det är nu den lades fram och reformen är starkt präglad av den tidsanda som drev fram en decentraliserad, kursutformad och målstyrd gymnasieskola. kom också propositionen Ansvaret för skolanTPF2FPT som tydliggör roller och ansvar. I korthet skulle den nationella politiska nivån (riksdag och regering) besluta om tydliga mål för verksamheten, kommunerna som huvudmän skulle ansvara för att genomföra och organisera gymnasieskolan samt ge förutsättningar för de professionella (lärare och skolledare) att utforma verksamheten inom dessa givna ramar. Det var tydligt utsagt att ambitionen var en nationellt likvärdig gymnasieskola. Arbetslivets företrädare gavs inte någon tydlig roll i reformen utan samverkan kring yrkesutbildningen och den nya arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) vilade på frivillig grund och blev skolans ansvar. Alla gymnasieprogram fick en likformig utformning och blev treåriga, fick gemensamma kärnämnen och skulle ge behörighet till högskolestudier. För de yrkesförberedande programmen innebar reformen att dessa teoretiserades mer . Dels skedde detta genom den ökade andelen teoretiska ämnen, dels genom en teore- tisering i sig av karaktärsämnena. Möjligheterna att inrätta special- utformade program, lokala inriktningar och lokala kurser blev uttryck för friheten för en lokal skolhuvudman att kunna anpassa utbildningen till lokala behov i arbetslivet. Samverkan med gymna- sial vuxenutbildning sågs både som önskvärd och möjlig. De individuella programmen (IV) inrättades. Då – när reformen kom – fanns inte många fristående skolor och det regelverk som utformades för dem präglades av tanken att de inte i onödan skulle styras upp av ett nationellt regelverk utan få mera fritt utforma sin verksamhet. 1TP PT Prop. 1990/91:85. 2TP PT Prop. 1990/91:18. Ett internationellt perspektiv med nordiskt fokus Den gymnasieskola som infördes har stora skillnader jämfört med andra nordiska länders. Det gäller även med dagens mått. En tydlig sådan skillnad är den långtgående decentralisering som gymnasieskolans utformning och ansvarsfördelning innebär i vårt land. Andra länder har mer fokus på ett nationellt regelverk och nationell likvärdighet jämfört med den svenska, decentralise- rade modellen med stor lokal frihet att utforma utbildningen. En annan skillnad är att det i inte finns en examen, vilket i andra länder innebär en nationellt definierad nivå som ofta certi- fieras av externa bedömare. är ett av få länder inom EU som saknar ett sådant definierat mål för utbildningen. Ytterligare en skillnad är att inte har en fast struktur för samverkan med arbetslivet. Detta betyder inte att vi i saknar sådan samverkan. Det finns många utmärkta exempel där exempelvis arbetslivets företrädare tagit initiativ till långtgående samverkan. Slående är emellertid att detta inte är en del av en nationell utbildningspolitik, det kan till och med uppfattas som lite slumpartat hur stark kopplingen är mellan skola och arbetsliv. För vissa branscher finns fasta strukturer kring samverkan, för andra branscher saknas detta helt. Ansvaret för att hitta platser för den arbetsplatsförlagda delen av en yrkesutbildning ligger på den enskilda skolan utan stöd från någon nationell nivå. Om skolan har problem att hitta kan APU:n skol- förläggas, det vill säga kontakten med arbetslivet uteblir. Det inne- bär att det kan finnas stora skillnader i innehållet och kvaliteten i en yrkesutbildning mellan olika huvudmän. Härvid skiljer vi oss från andra länders struktur för gymnasial utbildning, där samverkans- frågorna mellan skola och arbetsliv är fastare reglerade och där arbetslivet engagerar sig i en certifierande roll. Det går heller inte att blunda för att gymnasieskolan erbjuder olika möjligheter för unga män och kvinnor. Det finns flera yrkes- utbildningar där unga män dominerar som är tydligt definierade och som leder till anställning. Motsatsen gäller för utbildningar som domineras av unga kvinnor, vilket sannolikt är en av för- klaringarna till att fler kvinnor än män i vårt land går vidare till högskolestudier. Hur nära samverkan sker mellan arbetsliv och skola har betydelse för ungas möjligheter att etablera sig på arbetsmark- naden. I bilagor till betänkandet refereras internationell forskning kring vikten av en sådan samverkan. En slutsats är att en nära samverkan och en medverkan i utbild- ningen ger goda möjligheter till etablering för unga. Motsatsen gäller elever på yrkesutbildningar med svag koppling till arbetslivet, de löper stor risk att få problem att etablera sig i arbetslivetTPF3FPT. Intressant att notera är frånvaron av forskning baserad på svenska förhållanden kring den gymnasiala yrkesutbildningens roll för kompetensförsörjning, för ungas etablering och för att motverka social ojämlikhet.TPF4FPT Det finns ett antal studier som behandlar effekterna av utebliven eller ofullbordad gymnasieutbildning men forskningen tar alltför sällan fasta på yrkesutbildningens former och organisation. I andra länder ges (eller motsvarande) fullt ut ansvaret för att se till att eleverna inhämtar förkunskaperna som krävs för att följa en gymnasial utbildning. Den nuvarande svenska strukturen med de individuella programmen lägger det uppdraget inom gymnasieskolan. Nationell likvärdighet och lokal frihet Inledningsvis vill jag peka på svårigheten att precisera vad en gymnasieutbildning är. Det finns oändligt stora variationsmöjlig- heter. Formellt definieras gymnasieskolan som bestående av 17 nationella program men det är inte hela bilden. Det finns enligt cirka 9 000 lokala kurser och ett stort antal lokala inriktningar. Bara på Industriprogrammet finns cirka 200 lokala inriktningar och även på andra program finns det många varianter. De elever som går på en fristående gymnasieskola följer program som till art och nivå liknar ett nationellt program och skolan kan erbjuda egna kurser. Innehållet i dem kan självfallet variera och konkurrensen om eleverna har också drivit på utvecklingen hos kommunala skolor att erbjuda olika specialutformade program och lokala inriktningar. Det finns också program som på olika sätt kombinerar studie- och yrkesförberedande program vilket av många uppfattas som otydligt. 3TP PT Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden, (SOU 2006:102). 4TP PT , (2008), Yrkesutbildning och övergången från skola till arbetsliv forskning och internationella erfarenheter, bilaga 5. Resultatet blir att gymnasieskolans innehåll, även på det som formellt är samma program, varierar stort. Det stora utbudet inne- bär att elever har stora svårigheter att överblicka hur alternativen ser ut. Den information som ges inför valet av gymnasieskola har mer karaktär av marknadsföring och ger inte alltid tydliga svar på vad en utbildning innehåller och vart den leder. Det är också många elever () som byter program under årskurs 1 i gymnasieskolan. Avnämarna som tar emot elever från denna diversifierade gym- nasieskola har svårt att bedöma vad eleven kan efter utbildningen och det underlättar inte för elever att efter utbildningen få den första anställningen. Det finns också kritik från avnämare mot att utbildningen inte håller rätt nivå. Detta kan vara bakgrunden till att arbetslivets företrädare engagerat sig i frågan om tillgång till utbild- ning och utformningen av densamma. Utvecklingen av Teknik- college och Vård- och omsorgscollege är sådana exempel. Också från företrädare för högskolesektorn framförs kritik gällande elevers förkunskaper.