sou · GWB3100 · 2008-11-17 00:00:00 — Utredaren ska överväga om det finns skäl att undanta även vissa övriga förmåner från regleringens tillämp- ningsområde. Utredaren ska särskilt överväga om det är lämpligt att arbetslöshetsförsäkringen omfattas av regleringen. Utredaren ska vidare överväga hur allvarlig brottsligheten ska vara för att bidragsspärr ska kunna beslutas och hur en bidragsspärr ska kunna gälla. En utgångspunkt ska vara att en bidragsspärr inte ska kunna följa av bidragsbrott som är ringa eller annars bedöms vara mindre allvarliga. Utredaren ska slutligen överväga en reglering som gör det möj- ligt att underlåta att besluta om en bidragsspärr vid särskilt ömmande fall. Därvid ska utredaren särskilt beakta möjligheten att ta hänsyn till de konsekvenser en bidragsspärr skulle ha för barn vars vårdnadshavare dömts för bidragsbrott. Utredaren ska redovisa sitt arbete . trädde bidragsbrottslagen (2007:612) i kraft. Den innehåller straffbestämmelser som är anpassade till de sär- skilda förutsättningar som råder vid utbetalningar av bidrag och andra ekonomiska förmåner från välfärdssystemen. Tillämpningsområdet omfattar ersättningar, bidrag och andra ekonomiska förmåner som betalas ut för personligt ändamål och som beslutas av , , , , länsarbetsnämn- derna, kommunerna eller arbetslöshetskassorna. Den som lämnar en oriktig uppgift eller underlåter att anmäla ändrade förhållanden och genom detta orsakar fara för att en ekonomisk förmån felaktigt betalas ut eller betalas ut med ett för högt belopp döms för bidragsbrott. Vidare finns ett ringa brott samt ett grovt brott som benämns grovt bidragsbrott. Straffska- lorna motsvarar i stort dem som gäller för bedrägeri. Slutligen finns en särskild bestämmelse för grovt oaktsamma beteenden. Brottet benämns vårdslöst bidragsbrott och i bestämmelsen föreskrivs böter eller fängelse i högst . I lagen finns vidare en bestäm- melse om straffrihet vid frivillig rättelse. Utöver straffbestämmelserna innehåller lagen en bestämmelse om skyldighet för myndigheter, kommuner och arbetslöshets- kassor att göra en anmälan till polis eller åklagare om det kan misstänkas att brott enligt lagen har begåtts. Omfattningen av felaktiga utbetalningar Delegationen mot felaktiga utbetalningar (FUT-delegationen) redovisade rapporten Vad kostar felen? (Rap- port nr 7) i vilken delegationen gör bedömningar av omfattningen av felaktiga utbetalningar inom trygghetssystem. Delegationen har identifierat ca 60 olika trygghetssystem, varav 16 har djupstuderats och ytterligare 30 översiktligt studerats. Totalt utbetalades från de 16 djupstude- rade systemen under såväl 2005 som 2006. Enligt delegationens bedömning utbetalades , motsvarande 6 , av detta belopp felaktigt. De trygghetssystem som bedöms ha störst andel felaktiga utbetalningar är ekonomiskt bistånd (18,), tillfällig föräldrapenning (13,), assistanser- sättning (10,), föräldrapenning (9,) och ersättning till asylsökande (8,). De trygghetssystem som bedöms ha störst felaktiga utbetalningar räknat i är sjuk- och aktivi- tetsersättningar (4 ), sjukpenning (2 ), föräldra- penning (1 ), ekonomiskt bistånd (1 ) och assi- stansersättning (1 ). Sammantaget gör delegationen den bedömningen att de fel- aktiga utbetalningarna från samtliga de trygghetssystem som ingått i studien uppgår till . Delegationen gör slutligen den bedömningen att fördelningen mellan avsiktliga och oavsiktliga fel kan anges till avsikt- liga fel från de sökande, oavsiktliga fel från de sökande och fel från myndigheter. Exempel på konsekvenser av brott Förutom straff och andra påföljder kan ett brott medföra en rad konsekvenser för gärningsmannen. I brottmålet kan bestämmas att gärningsmannens utbyte av brottet eller ett hjälpmedel som använts vid det ska förklaras förverkat. Han eller hon kan också få näringsförbud. Som ytterligare exempel på konsekvenser av brott som prövas i samband med brottmålet kan anges utvisning, före- tagsbot och avgift till brottsofferfonden. Härutöver kan ett brott medföra en rad konsekvenser för den enskilde vilka inte prövas i brottmålet. Det kan exempelvis handla om uppsägning eller avske- dande från tjänst, återkallelse av körkort, förverkande av bostad eller upphävande av tillstånd som den dömde har i sin näringsverk- samhet såsom alkoholtillstånd m.m. En arbetslöshetskassas styrelse ska, om inte särskilda skäl talar mot det, enligt 37 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor utesluta en medlem som medvetet eller av grov vårdslöshet har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter om förhållanden av betydelse för bedömningen av rätten till arbetslöshetsersättning. Om det finns särskilda skäl ska styrelsen, i stället för att utesluta medlemmen, frånkänna honom eller henne rätten till ersättning enligt bestäm- melser i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Enligt 66 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ska sökande som medvetet eller av grov vårdslöshet lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter om förhållanden av betydelse för bedömningen av deras rätt till ersättning frånkännas rätt till arbetslöshetsersättning under minst . Medlemskap i en arbetslöshetskassa är frivillig. De regler som nämnts ovan infördes genom lagändringar som trädde i kraft . Förändringarna innebar att reglerna skärptes på det sättet att arbetslöshetskassorna dels blivit skyldiga att frånkänna medlem ersättning i de aktuella fallen, dels att frånkännandet ska gälla under minst vilket motsvarar om det inte finns särskilda skäl att låta frånkännandet gälla under färre dagar. I förarbetena till den nämnda skärpningen av lagstiftningen (prop. 1995/96:25 s. 128 129) angav regeringen att det finns anled- ning att, förutom genom rättslig prövning, på ett kraftfullt sätt ingripa mot de personer som fuskar till sig en ersättning som de inte har rätt till. Tiden för frånkännandet borde, enligt regeringen, spegla samhällets syn på att den arbetslöse har missbrukat för- troendet och otillbörligen skaffat sig ekonomiska fördelar. Vid riksdagsbehandlingen uttalade arbetsmarknadsutskottet, med in- stämmande från finansutskottet, att det är av utomordentlig vikt för hela systemets legitimitet att ersättning inte betalas ut till den som inte är berättigad och att systemets trovärdighet förutsätter kännbara reaktioner (bet. 1995/96:FiU1 s. 92 f). Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har i rapporten , uteslutningar, frånkännande och polisanmälningar (Fakta-pm 2:2005) tagit fram uppgifter i dessa avseenden för bl.a. 2004. Generellt är det vanligare med frånkännande än uteslutning. beslutade arbetslöshetskassorna om uteslutning i 267 fall och frånkännande i 615 fall, dvs. i av fallen där det var aktuellt med en sanktion förelåg särskilda skäl att besluta om frånkännande. Huruvida uteslutning eller frånkännande är vanligast varierar dock mellan olika arbetslöshetskassor. Andelen frånkännanden var hög hos t.ex. Sif:s (), (), HTF:s (), Byggnadsarbetarnas () och Fastighetsanställdas (). Hos vissa arbetslöshetskassor, t.ex. Lärarnas (), Handelsanställdas (), Transportarbetarnas () och Svensk handels och arbetsgivarnas (), var dock andelen frånkännanden låg, och dessa kassor beslutade således i högre utsträckning om uteslutning. Hos vissa arbetslöshetskassor förekom inga frånkännanden alls, utan t.ex. Småföretagarnas och Livsmedelsarbetarnas uteslöt 20 respektive 10 medlemmar men beslutade inte om något frånkännande. En ytterligare konsekvens av bidragsbrott De felaktiga utbetalningarna och de avsiktliga felen på området är större än vad som har antagits. Enligt den bedömning som FUT-delegationen gör uppgår de felaktiga utbetalningarna till , varav härrör från uppsåtliga bidragsbrott. Den omfattande brottsligheten innebär att det behövs åtgärder som kan påverka människors attityder och inskärpa att brott mot välfärdssystemen är oacceptabelt. Detta är viktigt för att långsiktigt kunna bevara tilltron och betalningsviljan till systemen. Den nuvarande ordningen, som innebär att man efter att man dömts för t.ex. grov eller upprepad bidragsbrotts- lighet återigen kan få ut bidrag från välfärdssystem som man nyli- gen missbrukat, är stötande och inte ägnad att markera att sam- hället ser med allvar på bidragsbrott. Det finns bl.a. mot denna bakgrund anledning att överväga ett införande av den ordning med frånkännande som gäller inom arbetslöshetsförsäkringen på övriga områden inom välfärdssystemen. Detta skulle således innebära att den som gjort sig skyldig till bidragsbrott ska kunna åläggas en spärrtid, i fortsättningen benämnd bidragsspärr, under vilken han eller hon inte ska kunna få ut en ersättning eller ett bidrag från välfärdssystemen. Sannolikheten för att drabbas av en slumpmässig kontroll är mycket liten. Även om kontroller prioriteras ytterligare, så kommer mera grundliga sådana endast att kunna ske i en mycket liten andel av ärendena. Eftersom staten alltid kommer att ha begränsade möjligheter till kontroll, och då det i regel är endast den enskildes uppgifter som ligger till grund för beslut om utbetalning, bygger systemen på förtroende mellan staten och den enskilde sökanden. Har den enskilde inte visat lojalitet med välfärdssyste- men, kan en bidragsspärr vara en rimlig och ändamålsenlig sanktion som också kan fylla en preventiv funktion. Som närmare behandlats ovan tyder tillgänglig statistik på att skilda arbetslöshetskassor tillämpar dagens regelverk i 66 § lagen om arbetslöshetsförsäkring på olika sätt. Valet mellan uteslutning eller frånkännande tycks inte enbart betingas av vad som ligger medlemmen till last utan beror även på vilken arbetslöshetskassa han eller hon tillhör. Det finns därför behov av att finna en ordning som kan förbättra likabehandlingen och därmed öka rättssäker- heten för arbetslöshetskassornas medlemmar. En särskild utredare ska överväga om det är lämpligt att införa en ny sanktion för brott enligt bidragsbrottslagen, i fortsättningen benämnd bidragsspärr. Om utredaren finner att en bidragsspärr bör införas, ska utre- daren överväga om en reglering om bidragsspärr bör införas i exempelvis bidragsbrottslagen eller om det är mer ändamålsenligt att införa spärrmöjligheten i de författningar som reglerar de enskilda förmånerna. En bidragsspärr ska enbart gälla i det eller de förmånsslag i vilket brott är begånget. Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen ska inte omfattas av en reglering. Utredaren ska överväga om det finns skäl att undanta även vissa övriga förmåner från regleringens tillämpningsområde. Utredaren ska särskilt överväga om det är lämpligt att arbetslös- hetsförsäkringen omfattas av regleringen. Utredaren ska vidare överväga hur allvarlig brottsligheten ska vara för att en bidragsspärr ska kunna beslutas samt en bidragsspärr ska kunna gälla. En utgångspunkt ska vara att en bidragsspärr inte ska kunna följa av bidragsbrott som är ringa eller annars bedöms vara mindre allvarliga. Utredaren ska även överväga en reglering som gör det möjligt att underlåta att besluta om en bidragsspärr vid särskilt ömmande fall. Därvid ska utredaren särskilt beakta möjligheten att ta hänsyn till de konsekvenser en bidragsspärr skulle ha för barn vars vårdnadshavare dömts för bidragsbrott. I detta sammanhang ska utredaren uppmärksamma behovet av underlag för en prövning av ömmande fall. Utredaren ska vidare överväga möjligheten att meddela interi- mistiska beslut. Utredaren ska kartlägga motsvarande regleringar i andra länder med likartade rättssystem. Utredaren ska beakta de internationella förpliktelser som finns på området. Det står utredaren fritt att identifiera andra anknytande frågor och lämna förslag till lösningar av dessa. Utredaren ska lämna de författningsförslag som övervägandena ger anledning till. Utredaren ska redovisa sitt arbete . Bedrägeri mot , några exempel har från lokalkontoren begärt in sådana domar eller beslut om strafföreläggande som återrapporte- rats från till de olika kassorna till december . Sammanlagt återrapporte- rades 36 domar till . Domarna är meddelade –. Utredningen lämnar här några exempel på domar som avser bedrägeri mot . Exemplen är avsedda att utgöra typfall för brott med olika allvarlighetsgrad och sammanställningen gör inte anspråk på att vara ett representativt urval av normal- domar. Exemplen har delats in i grupper beroende på vilket sam- manlagt belopp avgörandet avser. Redogörelsen omfattar dock inte sådana fall som rubricerats som bedrägligt beteende. Brott som avser belopp som understiger ett basbelopp 1.En man, som tidigare hade erhållit aktivitetsstöd, ansökte om sådant stöd även för tiden –med . Han hade framställt en falsk närvarorapport som han lämnade till en företrädare för . Ersättningen betalades inte ut. Mannen uppgav att han kände sig sjuk och stannade hemma trots att undersökande läkare inte sjukskrivit honom. Mannen tyckte att han hade rätt till aktivitetsersättning eftersom han inte fått sjukersättning. Mannen dömdes för försök till bedrägeri och urkundsförfalskning till villkorlig dom och samhällstjänst.1 1 tingsrätts dom i mål B 3058-02. 2.En man hade vid sju tillfällen ansökt om och beviljats tillfällig föräldra- penning för vård av sjukt barn trots att han förvärvs- arbetat och uppburit lön från sin arbetsgivare. Han uppbar felaktigt sammanlagt . Mannen dömdes för bedrä- geri till villkorlig dom och dagsböter.2 3.En kvinna hade till lämnat in en särskild försäkran vari hon intygat att hon på grund av sjukdom inte kunnat arbeta fr.o.m. . Sjukintyg utvisande hel sjukskrivning inlämnades. Kvinnan underlät dock att till anmäla att hon – arbetat sammanlagt i . Hon hade därigenom vilselett Försäkrings- kassan att –felaktigt utbe- tala sjukpenning för till ett sammanlagt belopp om . Kvinnan dömdes för bedrägeri till villkorlig dom och dagsböter.3 4.En man hade vid nio tillfällen ansökt om och beviljats tillfällig föräldrapenning –med sammanlagt . Han hade uppgett i ansökan att han vårdat sjukt barn trots att han arbetat, haft semester eller själv fått sjuklön. Påföljden bestämdes till villkorlig dom och dagsböter.4 5.Den tilltalade hade vid sju tillfällen – erhållit aktivitetsstöd med sammanlagt 19 650 Mannen hade i sina närvarorapporter förtigit att han hade varit frånvarande och han var inte berättigad till ersättning under sammanlagt Förfarandet innebar för den tilltalade med och motsvarande skada för . Mannen dömdes även för annan brottslighet till fängelse . En tidigare honom meddelad skyddstillsyn undanröj- des och straffet avsåg även brott i den tidigare domen. Fängelse valdes som påföljd på grund av att mannen hade återfallit i brott och då en del av brottsligheten (sannolikt inte bedrägeri- 2Hovrättens för Nedre dom i mål B 671-04. 3Mjölby tingsrätts dom i mål B 413-00. 4Åklagarkammarens i beslut om strafföreläggande , nr 302-374-05-1-1. brottet) enligt vad tingsrätten anförde var av sådan art att fängelse borde väljas som påföljd.5 Brott som avser mer än ett basbelopp 6.En kvinna uppgav felaktigt i tre olika ansökningar om bostads- bidrag till att hon hade ett hyreskontrakt till en viss bostad. Hon bifogade till ansökan ett förfalskat hyres- kontrakt. till utbetaldes till henne felaktigt bostadsbidrag med . Kvinnan dömdes för grovt bedrägeri till skyddstillsyn. Brottet bedömdes som grovt eftersom kvinnan använt sig av falsk urkund. Kvinnan ålades att betala skadestånd till Försäk- ringskassan med 37 498 kronor.6 7.En kvinna förteg att hon flyttat från en bostad som hon uppbar bostadsbidrag för. Hon flyttade från lägenheten och uppbar bostadsbidrag fram . Hon fick bostadsbidrag med för mycket. Kvin- nan dömdes för bedrägeri till villkorlig dom. 8.En man erhöll sammanlagt från Försäk- ringskassan under påstående att han varit närvarande i arbets- marknadspolitiskt program. Mannen hade till Försäkrings- kassan gett in sex falska intyg om sin närvaro. Brottstidpunkten var till . Mannen fälldes till ansvar för bedrägeri och urkundsförfalskning och påföljden bestämdes till villkorlig dom och dagsböter.7 Brott som avser mer än två basbelopp 9.En man ansökte om och beviljades vid tjugo tillfällen till och med tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn trots att han uppburit lön från sin arbetsgivare. 5Värmlands tingsrätts dom , mål nr B 5341-04. 6Nyköpings tingsrätts dom i mål B 729-05. och år , så domen ligger på gränsen till ett basbelopp. 7Strafföreläggande utfärdat av Åklagarkammaren i , strafföre- läggandenummer 406A-819-03-1-1. Gärningen/gärningarna rubricerades som bedrägeri. Påföljden bestämdes till villkorlig dom och dagsböter.8 En man hade uppburit partiell förtidspension/sjuk- ersättning under en viss sjukdomsdiagnos. På mannens initiativ hade ersättningen minskats från till , eftersom han inte ville förlora kontakten med arbetslivet. påbörjade han en heltidsanställning. När mannen gjorde en sjukanmälan konstaterades det att han hade arbetat heltid till som han uppburit ersättning från . hade felaktigt betalat ut sammanlagt till mannen. Mannen dömdes för bedrägeri till villkorlig dom.9 11.Domen avser en man som var åtalad under fem åtalspunkter, varav två avsåg bedrägerier mot . Omständ- ligheterna var följande. En kvinna, boende i en lägenhet i , lämnade osanna upp- gifter i en ansökan om bostadstillägg. Hon hade i en förtryckt blankett markerat nej på följande frågor. Har du hemmavarande barn? Bor någon annan hos dig? Uppbär någon i hushållet bostads- bidrag till barnfamilj? Hyrs någon del av bostaden ut? Kvinnan hade en dotter boende hos sig. Dottern var hälftenägare till bostadsrätten som kvinnan bodde i och dottern betalade hälften av månadsavgiften. Dottern hade uppburit helt bostadsbidrag för sig själv och sitt barn. I bostaden bodde också kvinnans son (den åta- lade mannen), som också var folkbokförd på adressen. Till ansökan bifogades fotokopior av avgiftsräkning från bostadsrättsföreningen och ett avtal varigenom kvinnan och dottern förvärvat bostads- rättslägenheten. Handlingarna hade falskeligen varit utsatta för ändring på det sättet att dotterns namn och underskrift var bort- tagna. Kvinnans son hade hjälpt henne med att upprätta ansökan och att ge in den till . Mannen dömdes för att gemensamt och i samförstånd med sin mor ha gjort sig skyldig till bedrägeri och brukande av falsk urkund. 8Strafföreläggande utfärdat av Åklagarkammaren i , strafföre- läggandenummer 406A-2727-05-1-1. 9Alingsås tingsrätts dom i mål B 980-05. Mannen hade också gjort sig skyldig till grovt bedrägeri medelst brukande av falsk urkund i ett annat fall som prövades i domen. Han hade falskeligen fyllt i eller låtit annan fylla i en ansökan om bostadstillägg till pensionärer/hustrutillägg för sina farmor, som hade avlidit . Mannen eller någon annan hade vidare skrivit under ansökan med farmoderns namn. Mannen uppbar bostadstillägg och särskilt bostadstillägg –med , –med och med , eller samman- lagt . Pengarna betalades in på ett konto i far- moderns namn som mannen disponerade. Mannen dömdes till villkorlig dom och dagsböter för bedrägeri- brotten. Påföljden avsåg även missbruk av urkund och ringa narkotikabrott. Mannen dömdes i samma dom även till en fängelse- påföljd som avsåg annan brottslighet. Han ålades att betala skade- stånd till med 126 320 kronor.10 12.En man hade begärt förtidspension och sjuk- ersättning samt arbetsskadeliveränta under åberopande av att han till saknade arbetsförmåga. beviljade delvis ansökan. beslut ändrades dock av länsrätten på så sätt att mannen uppbar full ersättning från . betalade ut förtids- pension, sjukersättning och arbetsskadelivränta med sammanlagt . Mannen arbetade heltid /1999. Dessför- innan hade han genomgått utbildning på arbetsplatsen . Tingsrätten fann att mannen hade haft förmåga att utföra heltidsarbete och dömde honom för grovt bedrä- geri. Påföljden, som också avsåg ett bokföringsbrott, bestämdes till fängelse och åtta månader.11 10Jönköpings tingsrätts deldom i mål B 1990-01. 11Göteborgs tingsrätts dom i mål B 955-06. Undersökning av förhållandena i vissa länder I denna bilaga återfinns den enkät som utredningen tillställt tjänstemän i , , , , , , , och . Kartläggning av förhållanden i andra länder I gäller en särskild strafflag som innehåller regler om bidragsbrott. Innebörden av reglerna är i huvudsak att den som lämnat oriktiga uppgifter och därigenom orsakar fara för att en förmån betalas ut felaktigt eller med för högt belopp kan dömas för bidragsbrott. Med förmån avses i detta sammanhang olika ekonomiska förmåner inom socialförsäkringen, såsom t.ex. ersättningar till sjuka, funktionshindrade och äldre, bostadsbidrag och underhållsstöd. Vidare omfattas olika ersätt- ningar till arbetslösa, studiestöd och olika bidrag och ersättningar till asylsökande. Det förhållandet att någon döms för bidragsbrott hindrar dock inte enligt nu gällande ordning att den dömde på nytt får en förmån av det slag han dömts för att ha fuskat med. En utredning har fått i uppdrag att överväga om det bör införas regler av innebörd att den som dömts för bidragsbrott inte ska ha rätt till en förmån av det slag han fuskat med. Utredningen ska således överväga om en sådan spärr ska införas och i så fall hur regelverket kring den ska se ut. I uppdraget ingår även att ta reda på hur mot- svarande regler i andra länder ser ut. Mot den nu angivna bakgrunden önskas svar på följande frågor. 1.Finns det i ert land regler som hindrar att den som oriktigt tillskansat sig en förmån på nytt kan fått en sådan? Vilka för- måner gäller det i så fall? 2.Om det finns sådana bestämmelser eller snarlika, beskriv i så fall hur regelverket ser ut. I samband med det önskas svar på följande frågor. a)Hur kan en spärr mot nya förmåner gälla? b)Vilka närmare förutsättningar gäller? c)Följer spärren direkt av lag eller annan författning eller krävs ett uttryckligt beslut om saken? d)Vilket organ beslutar, domstol eller administrativ myndig- het? e)Kan beslutet omprövas eller överklagas, och vilka regler gäller i så fall? f)Är det en förutsättning för att en spärr ska kunna beslu- tas att den som har lämnat den oriktiga uppgiften eller på annat sätt förorsakat att ett bidrag eller en förmån felaktigt betalats ut har dömts för brott? Kan beslut om en spärr fattas oberoende av om den beslutet rör har dömts för ett brott? g)Fattas beslut om en spärr i samband med att frågan om straffrättsligt ansvar prövas? Om inte, när fattas beslutet i så fall? h)Kan ett sådant beslut ersätta sedvanlig straffrättslig påföljd eller beslutas det vid sidan av påföljden för brottet? i)Hur påverkar en spärr domstolens bedömning av påföljden för brottet? j)Vilka erfarenheter finns det från tillämpningen? av undersökningen om internationella förhållanden Som tidigare nämnts har utredningen i uppdrag att göra en under- sökning av om det finns sanktioner som motsvarar en bidragsspärr i andra länder med jämförbara rättsliga system. I kapitel 9 finns en sammanfattning av den information som utredningen inhämtat i fråga om regelverken i , , , , Stor- , , , och . I denna bilaga lämnas en mer utförlig redovisning av de svar som tjänste- män i dessa länder lämnat på utredningens frågor (se bilaga 3). I detta sammanhang redovisas också vissa uppgifter som återfinns i en rapport från Delegationen mot felaktiga utbetalningar – Hur tryggar vi trygghetssystemen i ? (FUT-delegationens rap- port 8, ). Enligt den danska arbetsloshetsforsakringsloven kan arbetslöshets- kassan vid bedrägeri avseende arbetslöshetserättning fatta beslut om en s.k. karantän på minst 74 och högst . Vid oakt- samhet bestäms karantäntiden till högst . Karantäntiden löper inte den som är föremål för karantänen uppbär annan ersättning eller lön. Antalet karantäntimmar beräknas i förhållande till det felaktigt utbetalda beloppet. Om någon har satts i karantän på grund av bedrägeri kan han eller hon uteslutas från arbetslöshetskassan om oriktiga uppgifter lämnas på nytt. En karantän bortfaller . Någon motsvarighet till en bidragsspärr finns inte inom sjukförsäkringen.