sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Terminalerna kan vara antingen vanliga telefoner eller ett mjukvaruprogram i en dator (softphone) som möjliggör att användaren kan ringa röstsamtal via datorn. Vid fast IP-baserad telefoni används tjänsten från en enda plats och den liknar traditionell fast telefoni. Tjänster inom denna kategori 20 Baserat på rapporten av IP-baserad telefoni, , PTS:ER 2006:15 marknadsförs som en ersättning för traditionell fast telefoni till såväl hushåll som företag. Det finns egentligen inget krav på kopp- ling till Internet, även om operatören i praktiken oftast erbjuder detta tillsammans med denna typ av IP-baserad telefoni. Med Internettelefoni menas att tjänsteleverantören erbjuder en programvara för datorer som gör det möjligt för användarna att ringa varandra via Internet. De adresserar användare inom den egna tjänsten med användarnamn och om användaren vill ringa ut till ett traditionellt telefonnummer är detta en tilläggstjänst. Dessa tjänsteleverantörer har definierat telefoni på ett annat sätt genom att se telefoni som en ren datorapplikation. Exempel på aktörer är Google Talk, Microsoft (MSN Messenger), Skype Classic och Yahoo Messenger. Enligt Svensk Telemarknad21 fortsätter den IP-baserade telefo- nin att ta andelar på marknaden för fast telefoni men är den traditionella telefonin via kopparnätet stor. Det fanns 502 000 abonnemang för IP-baserad telefoni , vilket mot- svarar en ökning sedan sista . Det stora flertalet av kunderna, 478 000 stycken, var hushållskunder. Det är inte alla telefonikunder som är anslutna till ett nät som erbjuder IP- baserad telefoni, men den potentiella kundbasen ökar allteftersom fler operatörer börjar erbjuda IP-baserad telefoni i olika typer av nät. Com Hem är den operatör som har flest kunder av IP-baserad telefoni med av marknaden, näst flest kunder har Bredbandsbolaget med . Tv och andra former av rörlig bild Det har blivit allt vanligare att erbjuda tv via bredbandsnätet, så kallad IP-tv vilket är en distributionsform för digital-tv22. Utveck- lingen har tagit fart och det finns nu ett antal erbjudanden riktade till användarna. Ur ett användarperspektiv påminner IP-tv om digital-tv via kabel i meningen att det är en vanlig analog-tv som kopplas till en digital-tv box, som är anpassad för IP-tv, och som sedan kopplas till ett vägguttag.23 Det finns fyra större leverantörer av IP-tv på den svenska marknaden: Viasat, TeliaSonera, och 21Svensk Telemarknad , , PTS:ER 2007:27 22Andra distributionsformer är kabel-, satellit- och marksänd digital-TV. 23Innehållstjänster i fasta och mobila nät, , PTS:ER 2006:29 TeliaSonera utnyttjar sin egen infrastruktur medan Viasat arbetar dels tillsammans med Bredbandsbolaget och utnytt- jar Bredbandsbolagets infrastruktur och dels med vissa stadsnät. och FastTv erbjuder IP-tv enbart i vissa stadsnät.24 Enligt Svensk Telemarknad () går utveck- lingen av IP-tv framåt och tillväxten sammanfaller i tiden med nedsläckningen av det analoga marknätet. De menar att det är möjligt att ett antal hushåll, som har tagit emot tv via det analoga marknätet, nu har gått över till IP-tv istället. Det visar sig också i marknadsanalysen där IP-tv:s andel av det totala antalet digitala tv-abonnemang ökar medan satellitplattformens andel minskar. Bara var andelen satellitabonnemang , att jämföra . IP-tv:s andel av det totala antalet digitala tv-abonnemang var , och var andelen . Nära kopplat till IP-tv är video on demand (VoD) – video på begäran. VoD innebär att man distribuerar filmer till tittare direkt via nätverket tittaren vill se. VoD kan erbjudas via kabel-tv, IP-tv som en tjänst i bredbandsnätet eller via Internet. Tekniskt innebär VoD att filmerna lagras, oftast i digital form på en server hos operatören, och när tittaren beställer filmen sker först eventuella betalningstransaktioner och därefter börjar filmen spelas upp hos tittaren. I ett äkta VoD-system kan tittaren trycka paus samt spola fram och åter under uppspelningen av filmen. VoD är nära besläktat med begreppet Pay per view där man betalar per tillfälle man påbörjar tittandet av en film eller ett tv-program. Svenska operatörer av VoD är bland annat bolagen . En annan form av tv är webb-tv som sänds över Internet. Användaren kan titta på kortare eller längre videoklipp, hela tv- program eller filmer direkt på Internet. Med hjälp av streaming teknik är det möjligt att göra både direktsändningar på Internet och att därefter erbjuda samma innehåll on demand på webben. Enligt många bedömare har webb-tv fått sitt stora genombrott då räckvidden (andelen användare) har vuxit kraftigt. En undersökning av företaget visar att uppgav var tionde 15–74-åring att de tittat på något webb-tv-innehåll och att 1,9 miljoner 15–74-åringar hade tittat på webb-tv åtminstone under det senaste kvarta- På daglig basis uppgår räckvidden till vilket visar på en stark ökning över året då den dagliga räckvidden endast var . Allra störst är webb-tv bland yngre män, nästan var tredje 15–24-åring svarar att de nyttjar webb- tv en genomsnittlig dag. Bland de största webb-tv-sajterna i återfinns , Youtube, SVT och TV4. Utvecklingen mot paketlösningar är ännu i ett tidigt skede, men flera operatörer har fortsatt utvecklingen mot att erbjuda kombinationer av tjänster. Ett begrepp som ofta används i sammanhanget är triple play. Namnet syftar på att de tre tjänsterna bredband, telefoni och tv erbjuds och säljs som en paketlösning till kunden. Begreppet quadruple play förekommer också och innebär att fyra tjänster kombineras oftast triple play samt mobiltelefoni. Det generiska namnet för paketeringen är multiple play. Vem använder bredband? Privatpersoners användning av Internet och bredband I detta avsnitt kommer en beskrivning att göras av svenskarnas användning av Internet och bredband. Avsnittet bygger i huvudsak på material från två större studier som presenterades /nämligen: PTS Individundersökningen 2007 – Svenskarnas användning av telefoni och Internet, och SCB:s Privatpersoners användning av datorer och Internet 2007. Generellt kan sägas att och svenskarna har hunnit långt vad gäller Internetanvändningen jämfört med övriga europeiska länder, det är endast och som har en något högre användning. Även vad gäller andelen hushåll som har en bredbands- uppkoppling toppar tillsammans med och den europeiska jämförelsen. Figur 6 Hushållens användning av Internet och bredband En närmare analys visar att i åldersgruppen 16–använder av svenskarna vilket kan jämföras med använd- ningen i t.ex. , , och . Även i de äldre ålders- grupperna (55–och 65–) är Internetanvändandet i förhållandevis högt. I åldersgruppen 55–använder Internet vilket kan jämföras med , , och 12 pro- cent. Även i åldersgruppen 65–utmärker sig med användning, vilket är mer än dubbelt så mycket som i t.ex. . I många europeiska länder finns en djup digital klyfta mellan yngre och äldre, utgör här ett undantag. Mot- svarande fenomen kan konstateras vid en jämförelse av Internet- användningen uppdelad på utbildningsnivå. I använder sju av tio individer med lägre utbildning Internet vilket kan jämföras med övriga där en av fyra eller ännu färre är Internet- användare. Enligt PTS undersökning uppger av befolk- ning i åldern 16–att de använder Internet (inkluderat både användning privat och i arbetet), vilket är en oförändrad andel jämfört med föregående års undersökning. Andelen som använder Internet ofta, det vill säga i stort sett , har dock ökat. Det kan också konstateras att i åldersgruppen 31–har andelen Internetanvändare ökat medan i åldersgrupperna har frekvensen i användandet ökat. Figur 7 Internetanvändare efter ålder Om en analys görs av om hushållet har tillgång till Internet i hemmet uppger att de har detta, vilket är en ökning . De allra flesta uppger att de har tillgång till Internet via ett abonnemang som hushållet betalar, vilket också är en ökning jämfört med föregående år. av de tillfrågade uppger att de har en dator i hushållet, men inte tillgång till Internet, medan uppger att hushållet inte har någon dator. PTS undersökning visar att av befolkning i åldrarna 16–har en bredbandsanslutning till Internet, vilket är jämförbart med SCB som kartlade en andel på , och en markant ökning jämfört med . Analysen visar att samtliga trådbundna accesstekniker för bred- band, dvs. xDSL, kabel-tv och fiber-LAN har ökat medan andelen med en uppringd anslutning har minskat. En annan form av bredbandsanslutning som vuxit starkt är mobilt bredband. Detta fenomen är inte synligt i de presenterade undersökningarna då datainsamlingen gjordes innan eller i början av tillväxtperioden. SCB:s undersökning visar dock att av befolkning i åldrarna 16–har bredbandsanslutning via UMTS (3G-nätet). Generellt kan noteras att det finns ett starkt samband mellan ålder och intresse för att skaffa bredband. Hos yngre och medel- ålders är intresset för bredband mycket starkt och har tillgång till en bredbandsanslutning. Hos den äldre delen av befolkningen är däremot intresset svagare och i åldersgruppen 65– uppger att de använder en bred- bandsanslutning. Bland de som har en bredbandsanslutning i hemmet uppger nästa hälften att de har en hastighet nedströms på mellan 2 och /s, vilket är en högre andel jämfört med . Endast en mindre andel, , av bredbandsanvändarna har en hastighet under /s. Medan närmare en fjärdedel av bredbandsanvändarna har en hastighet över /s. Sammanfattningsvis har två av tre tillfrågade en bredbandsanslutning på /s eller mera, vilket är en betydligt högre andel jämfört med då drygt hälften uppgav samma svar. Figur 9 Hastighet på Internetaccessen /s och över En jämförelse över tiden avseende andelen Internetanvändare och bredbandsanslutningar visar att utvecklingstakten har varit hög. uppgav av befolkningen i åldern 16–att de använde Internet och att de hade en bredbandsanslutning. Internetanvändningen har därefter stigit ytterligare men tillväxttakten har varit förhållandevis måttlig jämfört med tillväxttakten för bredbandsanslutning. Detta har även SCB konstaterat i sin undersökning25 då de menar att den ökning i andelen Internet- användare som man har observerat har avstannat (i varje fall tillfälligt), men de som använder Internet har blivit flitigare användare. Den andel av befolkningen som uppger att de har en bredbands- anslutning har vuxit från , till och ligger år på . 25 Privatpersoners användning av datorer och Internet 2007, SCB Figur 10 Utvecklingen av Internetanvändning och bredbandsanslutningar –2007 Källa: PTS, Individundersökningar Varför har man inte bredband? De flesta som har Internet vill också ha en bredbandsuppkoppling. Men det finns vissa hinder för detta vilka redovisas i kapitel 6 Kartläggning av tillgång till infrastruktur. PTS undersökning visar att bland dem som har uppringd anslut- ning är de vanligaste skälen till att hushållet inte väljer en bred- bandstjänst att de inte anser sig använda Internet tillräckligt mycket () och att det är för dyrt (). Den sist- nämnda andelen har minskat jämfört med . uppger skälet att bostaden ligger i ett område där bredband inte erbjuds. Här finns en skillnad mellan yngre och äldre Internetanvändare. Bland de äldre är ointresse det vanligaste svaret följt av att det är för dyrt. Bland de yngre utgörs hindren av att bredband inte finns där de bor och av en rad andra privata och tekniska orsaker. Hur används Internet? SCB:s undersökning visar att Internet används för många olika ändamål. Mest populärt är att söka information om varor eller tjänster och att ungefär lika populärt är att skicka och ta emot e- post. Drygt hälften av alla i åldern 16–använde en Internet- bank . Här finns en skillnad mellan olika åldersgrupper där av alla i åldern 25–använder en Internetbank medan motsvarande andel bland de i åldern 65–endast är . Figur 11 Privatpersoners användning av Internet Söka information om varor/tjänster Skicka/ta emot epost Hämta info från myndigheter Söka resor och boende Köpt/beställt varor Spelat spel, nedladdning film/musik/spel Använda radio och w ebb-TV Ladda ned blanketter från myndigheter Skickat ifyllda blanketter till myndighet Sålt vara/tjänst Andra populära användningsområden är att hämta information från myndigheters hemsidor, att läsa eller ladda ned nättidningar eller elektroniska och att använda Internet för tjänster avseende resor och boende. Det visar sig att typiska ungdomsföreteelser är att syssla med någon typ av annan kommunikation via Internet t.ex. att chatta respektive lyssna på musik, spela spel och ladda ner musik, spel och bilder. I båda dessa fall utför två av tre av de i åldern 16–dessa sysslor. I denna ålderskategori är det även populärt att lyssna på radio eller titta webb-tv respektive ladda ner programvara. Internet användes också för att för att köpa eller beställa varor eller tjänster för privat bruk. Generellt sett tenderar yngre att handla via Internet i större utsträckning än äldre och under perio- den (12 månader) hade drygt hälften av alla i åldern 16–handlat på Internet för privat bruk. Företagens användning av Internet Detta avsnitt bygger på SCB:s årliga undersökning av IT använd- ningen hos , Företagens användning av IT 2007, SCB, . Uppgifterna har samlats in genom post- enkäter riktade till ett urval av svenska företag med tio anställda eller fler. Dessvärre saknas det aktuella statistik om hur mindre företag använder Internet och bredband, varför en sådan redovisning inte kan göras. och de övriga nordiska länderna ligger långt fram när det gäller användningen av ny teknik på IT-området. Figur 12 En internationell jämförelse av företag i olika länders användning av Internet och bredband av företagen i de länder som redovisas i tabellen ovan har tillgång till Internet. Vad gäller användningen av bredband toppar , och jämförelsen mellan länderna inom med en andel på . Det är också före- tagen i som i högst utsträckning – sett till andel företag – använder mobil uppkoppling till Internet och ligger på en tredjeplats vid en europeisk jämförelse. Det är också de nordiska länderna som har högst andel företag som har en hemsida. SCB:s undersökning visar att nästan alla företag i , bland företag med tio anställda eller fler använder datorer och andelen har varit stabil . Figur 13 Företagens användning av IT De flesta svenska företag med tio anställda eller fler har till- gång till Internet. Bland företag med 100 anställda eller fler har i princip samtliga företag tillgång till Internet medan Internet- tillgången bland de mindre företagen, de med 10–19 anställda, är något lägre nämligen . En övervägande majoritet av företagen, , använder bredband vid uppkoppling till Internet och jämfört med har andelen företag som har bredband fördubblats. Företag med fler än 50 anställda har i de allra flesta fall bredband, eller fler, medan de minsta företagen har höghastighetsanslutningar i lägst I storleksgruppen 10–49 anställda har av företagen en sådan anslutning. Det blir allt fler företag som kopplar upp sig via mobiltelefon- nätet. hade av företagen en sådan anslutning vilket kan jämföras föregående år. Bland företag med 500 anställda eller fler är det som har Internetanslutning via mobiltelefonnätet, vilket kan jämföras 2006. Bland de minsta företagen, med 10–49 anställda, har anslutning till Internet via mobiltelefonnätet. Hur används Internet? Totalt använder av företagen Internetbank eller andra finansiella tjänster på Internet och mellanstora företag använder sådana tjänster i större utsträckning än både de största och de minsta företagen. I den minsta storleksklassen som undersöks här, 10–19 anställda, använder Internetbank. Andelen före- tag med tio anställda eller fler som har en hemsida är . Detta innebär att andelen i stort sett ligger kvar på samma nivå som 2006 () och 2005 (). har andelen ökat från . Figur 14 Företagens användning av olika tjänster på Internet Beställa varor och tjänster En majoritet av företagen använder Internet för att söka informa- tion och hämta blanketter för myndigheter och nära hälften av företagen fyller också i och returnerar blanketter över nätet. En fjärdedel av de tillfrågade företagen använde Internet för en fördju- pad kontakt med myndigheten så kallad fullständig elektronisk ärendehantering. Med detta avses att företaget med hjälp av inloggningsförfaranden kan initiera, komplettera, följa eller ta del av information och händelser avseende ärenden hos myndigheter. Totalt sett har av företagen använt Internet vid kontakter med myndigheter . De mellanstora företa- gen i storleksklasserna 100–199 samt 200–499 anställda har i störst utsträckning använt Internet vid kontakter med myndigheter. av företagen i dessa storleksklasser gjorde det . Även i övriga storleksklasser är andelen relativt hög, av de små företagen med 10–19 anställda och av de stora företagen med 500 anställda eller fler använde Internet vid kontakter med myndigheter 2006. av företagen med tio anställda eller fler marknadsför sina varor och tjänster på webbplatsen. Det är vanligare bland stora företag än bland små, huvudsakligen beroende på att de förra har en webbplats i högre utsträckning. av företagen med tio anställda eller fler beställde varor eller tjänster via Internet . av företagen i storleksklasserna med 100 anställda eller fler gjorde det 2006, jämfört av företagen med 10–19 anställda. tog av företagen med tio anställda eller fler emo beställningar via Internet motsvarande minst en pro- cent av omsättningen. Försäljningsvolymen via Internet i förhållande till den totala omsättningen är för de flesta företag relativt liten. av företagen har en försäljning motsvarande av omsättningen. En fjärdedel av företagen har en försäljning motsvarande om omsätt- ningen. Vem levererar bredband?26 Marknaden för Internettjänster (både uppringd anslutning och fast anslutning) domineras av ett antal stora aktörer. Sammantaget har de sex största operatörerna av samtliga kunder med Internetaccess27 medan övriga drygt 160 operatörer har marknads- andelar som samtliga understiger . Det är TeliaSonera som är störst av alla kunder med Internetaccess. Figur 15 Marknadsandelar för fast bredbandsanslutning (hushåll och före- tag) com hem 17, Källa: PTS, Svensk Telemarknad Då andelen fasta anslutningar är så stor, ges en likartad bild om enbart marknaden för Internetaccess med fast anslutning dvs. Även här är TeliaSonera störst och intar en stark ställning av kunderna. TeliaSoneras marknadsandel för Internetaccess med fast anslutning ligger på en jämn nivå. Bredbandsbolaget28 är näst störst på bredbandsmarknaden med en marknadsandel på i, Com Hem har en andel på och (inklusive ) 26Baseras på PTS rapport , PTS:ER 2007:27 27Avser TeliaSonera (), Bredbandsbolaget (B2 Bredband) (), Com Hem (), Tele2 (), (inklusive ) () och SkyCom (). har en andel på . Noterbart är att de tre mest framträdande Internetleverantörerna på marknaden för bredband samtliga äger eller kontrollerar en stor mängd IT-infrastruktur. Det kan också konstateras att Sprays kunder numera inkluderas i på grund av uppköp och att både Bredbandsbolaget och ägs av . Marknaden för Internetaccess genomgår stora förändringar som tydligt är förknippade med övergången från upp- ringd till fast anslutning. har dessutom mobilt bred- band bidragit till att denna marknad än en gång står inför stora för- ändringar. Vid en jämförelse av olika accessteknikers utveckling mellan åren 2000 och visar det sig att xDSL är den teknik som haft kraftigast tillväxt i antal abonnemang. Men även kabel-tv och fiber-LAN har haft en positiv tillväxt under peri- oden. Figur 16 Utvecklingen av bredbandsanslutningar för hushåll fördelat på olika accesstekniker Källa: PTS Svensk Telemarknad, åren 2000 baseras på data per 31/12 medan data för baseras på data från 30/6. När det gäller xDSL är det den i särklass vanligast förekommande tekniken på marknaden för Internettjänster. fick av alla hushållskunder sin bredbandanslutning levererade via xDSL. Andelen abonnemang med kabel-tv uppgår till medan andel fiber-LAN uppgår till . Om hän- syn tas till antalet företagsabonnemang uppgår xDSL:s andel till , kabel-tv till och fiber-LAN till . Analysen visar att fiber-LAN har vuxit på bekostnad av xDSL, men att det är för tidigt att dra några mer långtgående slutsatser om detta fenomen. Figur 17 Internetanslutning per accessform (hushåll)* Övrig fast access FiberLAN 0, *Internetabonnemang via 3G-teknikerna inkluderas inte. Källa: PTS, Svensk Telemarknad Vikten av att ha kontroll över accessnäten är visserligen stor för samtliga former av accessnät, men får en särskilt stor inverkan på marknaden när anslutningen sker genom TeliaSoneras koppar- accessnät eftersom xDSL är den i särklass vanligaste fasta access- formen. Av den anledningen är tillträde för alternativa operatörer till TeliaSoneras kopparaccessnät betydelsefullt för att upprätthålla en fungerande konkurrens på hela bredbandsmarknaden. Detta kan ske antingen via LLUB29 (fullt eller delat tillträde) eller via bitströmstillträde.30 Både marknaden för LLUB och marknaden för bitströmstillträde betraktas av som så kallade 29Local Loop Unbundling. 30Bitströmsaccess kan erbjudas i olika förädlingsgrader. relevanta marknader, även om kommissionen använder andra begrepp för dessa marknader och gjort marknadsavgränsningarna mera teknikneutrala. PTS fattade beslut om huruvida det finns operatörer med betydande inflytande eller inte på dessa marknader. På både mark- naderna för LLUB och bitströmstillträde fann myndigheten att TeliaSonera har ett sådant inflytande. har intresset för LLUB tagit ordentlig fart och en allt större andel av de alternativa operatörernas xDSL-kunder är anslutna genom användning av LLUB. började trådlösa mobila bred- bandslösningar, så kallat mobilt bredband, på allvar bli ett alternativ till trådbundet bredband. Utvecklingen beror till stor del på att operatörerna börjat uppgradera näten med nya tekniker för snabb dataöverföringshastighet vilket möjliggör betydligt snabbare ned- laddningshastigheter. Många privatpersoner har skaffat mobilt bredband till sina datorer, som det blir vanligare att koppla upp sig mot Internet via mobiltelefonen. Det kommer också nya innehållstjänster för privatmarknaden – video- samtal, musik och tv via mobilen är några exempel, vilket också bidrar till att privatanvändarna närmar sig företagsabonnenternas nivåer. En privatanvändare förbrukar nu nästan lika mycket data som en företagsanvändare, 9 Mbyte jämfört med 12 Mbyte i genomsnitt för företagsanvändare. Privatabonnenterna stod för av den totala volymen mobil datatrafik. stod privat- användarna för drygt hälften av den mobila datatrafiken. Marknaden för mobilt bredband är koncentrerad till de fyra största operatörerna med Tre i topp följt av TeliaSonera, och Tele2. Dessutom har mobiloperatören byggt ett riksomfattande nät i 450-ban- det med 3G-tekniken CDMA2000, EV-DO, en teknik som möjlig- gör höga nedladdingshastigheter. Nätet är ett intressant alternativ till nät byggda med 3G-tekniken HSPA, inte minst med tanke på den goda täckning som det digitala 450-nätet har i glesbygden. Det är framförallt under den senare delen av 2007 som mobila bredbandsabonnemang blivit vanligare. PTS har i Svensk tele- marknad, , inte gjort någon uppskattning av antalet abonnemang per sista . Företaget har däremot gjort en prognos som visar att det såldes ca 450 000 mobila bredband . Med utgångspunkt i detta antagande och med marknadsdata för kan ned- anstående diagram göras för olika accesstekniker för bredband, avser både hushåll och företag. Figur 18 Bredbandsanslutning per accessform (hushåll och företag) Övrig fast access 0, Källa: PTS, Svensk Telemarknad och prognos från IT-Research om antalet mobila bredbandsabonnemang Det visar sig då att xDSL andel av samtliga abonnemang sjunker från till och andelen med mobilt bredband uppgår till . En fråga som ofta diskuterats är huruvida mobilt bredband kan anses vara ett substitut till en fast trådbunden anslutning eller utgör ett komplement.