sou · GWB324 · 2008-03-05 00:00:00 — motsäger självfallet inte att kommande internationella överens- kommelser bör omfatta så stor del av de globala utsläppen som möjligt, inklusive de bränslen som används för transporter mellan länder.) I några EU-länder, som , och på sina håll i föreslår ledande politiker att något slags tullar skulle införas på varor och tjänster och tullen skulle sättas i proportion till den mängd koldioxid som släpps ut i produktionen av varan eller tjänsten i exportlandet. I tillägg till tidigare framförda invändningar, i praktiken skulle länders införande av sådana klimattullar bli förödande för interna- förhandlingar på klimatområdet genom att utlösa repressa- lieåtgärder från andra länder med reciproka tullhöjningar från handelspartners och dessutom sannolikt utlösa inflammerade tvister på klimatområdet mellan länder. Det i sin tur skulle riskera att omintetgöra möjligheterna till klimatuppgörelser efter Bali- mötet på för mänsklighetens helt avgörande om- råden som avtal och internationella regimer för utvidgad utsläpps- handel och utsläppsmål, tekniköverföring, osv. Att skulle engagera sig i en datainsamling vars resultat i praktiken är synnerligen otillförlitligt, som skulle vilseledande mer än upplysa, och tvinga andra forskare, myndigheter i och andra länder att ägna arbete och kraft för att påtala svagheterna, samt vars enda åtgärdskonsekvens skulle kunna vara införandet av någon form av klimattullar, är följaktligen både feltänkt och kontraproduktivt ur klimatpolitisk synvinkel. Självklart ska t.ex. SCB inte ges skattemedel att spendera på detta. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () Den svenska klimatpolitiken kan, om den utformas rätt, bidra till sysselsättning och tillväxt. För oss socialdemokrater är det en självklarhet att kombinera en ambitiös klimatpolitik med en tydlig tillväxtpolitik. Vi är övertygade om att politiken blir som mest framgångsrik om båda perspektiven integreras. Klimatpolitiken ska stimulera tillväxten och tillväxten ska vara ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar. är som land beroende av den elintensiva industrin. Industrin behöver långsiktiga spelregler, konkurrenskraftiga el- priser och ett gott innovationsklimat. På alla dessa punkter menar jag att Klimatberedningen kunde ha tagit fler initiativ. Att beredningens borgerliga majoritet inte orkade medverka till en uppgörelse om målen för den framtida klimatpolitiken innebär att saknar en långsiktig klimatpolitik. Företag och hushåll kommer inte att veta vad som förväntas av dem . Investeringsbeslut kommer att präglas av större osäkerhet och risken för ryckighet i det politiska beslutsfattandet ökar. Jag menar att detta riskerar att skada den svenska industrin. Konkurrenskraftiga elpriser är av stor vikt för svensk industri. ska elmarknaden bidra till den ekologiska omställningen av . Den omfattande förmögenhetsöverföring som skett från kunderna till kraftbolagens rekordvinster är något som upp- märksammas av allt fler. Utvecklingen på den svenska elmarknaden har lett fram till en oligopolliknande situation där de tre stora före- tagen tillsammans kontrollerar av elproduktionen i . Hur väl elmarknaden fungerar är en avgörande faktor för energi- omställningen men också för ekonomin i stort. Därför måste den nuvarande koncentrationen och konkurrensbristen på elmark- naden åtgärdas. Jag skickade in ett stort antal förslag till Klimat- beredningen som rörde konkurrensen på elmarknaden. Bered- ningen valde att inte behandla förslagen, vilket var olyckligt. De förslag jag lämnade var att inrätta en elombudsman, ge elkonsumenterna återbäring genom konverteringsstöd, begränsa elbolagens möjligheter att teckna dyra tillsvidareavtal, förenkla fakturorna och ge elkunderna ett ökat inflytande över sin egen konsumtion och elkostnader. Jag föreslog också att ett system för certifiering av elhandlare ska införas för bättre kundinformation, att samägandet och samregleringen av kärn- och vattenkraftspro- Reservationer och särskilda yttranden duktion ska begränsas, elbörsen effektiviseras genom en uppdel- ning i två marknader och att ytterligare utbyggnad av överförings- kapacitet ska koncentreras till den nordiska elmarknaden. Jag menar därtill att det är viktigt att använda det statliga i energiomställningen. Målet på ny förnybar el bör höjas och bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring. Vinstmedel från bör fon- deras för att stärka såddfinansieringen inom energi- och miljö- teknikbranschen. bör vara en strategisk partner till basindustrin och kunna erbjuda sina industrikunder lägsta energipriser. Slutligen vill jag understryka det tillväxtperspektiv vi sätter på vår högre ambition för klimatpolitiken. Vi menar att kan minska utsläppen i förhållande . Vi socialdemokrater vill klara omställningen genom investeringar. Med ambitiösa klimatinvesteringsprogram kommer vi inte enbart klara klimatmålen, vi kommer också att kunna utveckla svensk industri. Det är inte ett alternativ för oss att höja skatterna för den elintensiva industrin. Vi behöver i stället nära samarbetsprojekt för att bryta oljeberoendet. PFE-processen kan utgöra ett exempel på hur man arbetar tillsammans. Genom att med statens hjälp stödja investeringar i ny fossilfri teknik kan vi både klara klimatmålen och göra företagen mer energieffektiva. Det vinner ekonomiskt på. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () delar beredningens bedömning att klimatföränd- ringarna kommer att ha negativa effekter på utvecklingen i de fattiga länderna och behovet av klimatrelaterat bistånd till fattiga länder kommer att öka. Mot bakgrund av att rika industriländer står bakom de största utsläppen av växthusgaser är det vår uppfattning att ett särskilt ansvar ligger hos rika länder att minska utsläppen och bidra med tekniköverföring genom klimatinvesteringar till fattiga länder samt ta ett solidariskt ansvar för att mildra de skadliga effekter utsläppen skapat i fattiga och sårbara länder. Beredningen föreslår att svenskt bistånd aktivt inriktas mot att hjälpa mottagarländerna att klimatanpassa sin utveckling. Vi menar att detta till viss del redan görs genom biståndet . Det finns dock en risk att detta får till följd att resurser tas från andra viktiga biståndsområden som utbildning, sjukvård samt demokratiutveck- ling. Vi anser därför att beredningen borde ha ställt sig bakom vårt förslag att ska införa ett särskilt klimatbistånd utöver den ordinarie biståndsbudgeten. stödjer beredningens ställningstagande att järnvägen i behöver byggas ut. Investeringarna behöver därför öka på området. Kapaciteten på järnvägen för gods- och persontransporter ska öka med . Investeringar som medför att järnvägsresor kan ersätta flyg bör prioriteras. Förut- sättningarna för höghastighetståg mellan storstadsområden bör utredas. föreslår att staten ska använda en investerings- budget för infrastruktur. Om staten lånefinansierar investeringar i stället för att direkt- avskriva dem möjliggör man stora investeringar i närtid. Staten klarar då att ta hela kostnaden för , öka banunderhållet och investera ytterligare i järnvägen. Det är vanligt att dela upp en budget i en drift- respektive investeringsdel. Så gör exempelvis företag, kommuner, landsting och bostadsrätts- Reservationer och särskilda yttranden Även hushåll agerar så i praktiken, eftersom det är få som kan betala av huset eller bilen som köpet görs. Men staten använder sig bara av en driftbudget, vilket betyder att investeringar direktavskrivs. Det finns de som hävdar att investeringar som finansieras genom lån, lämnar en skuld till nästa generation. Vi menar att detta är fel. Det är snarare så att om man betalar hela investerings- kostnaden under ett och låter man dagens generation stå för hela notan, trots att vi vet att en järnvägssträcka kan användas av många generationer framöver. En rättvis fördelning av kostnader betyder att dagens generation betalar för det som konsumeras , medan det som kan konsumeras , det vill säga en investering, delas upp under en längre amorteringstid. förespråkar somliga ett ökat samarbete mellan offentliga och privata aktörer när det gäller infrastruktur, så kallad offentlig privat samverkan, OPS. Det påstås att OPS är nödvändigt för att ha råd med investeringar. Men om staten ändrar principen i budget- lagen kan vi göra stora investeringar utan privat inblandning. Mycket talar för att OPS-lösningar gör infrastrukturen dyrare för staten genom att kostnaderna för upphandling ökar, en privat aktörs lån är dyrare än statens och vinstintresset hos privata aktörer skapar en högre totalkostnad. anser att infrastrukturinvesteringar ska beslutas av demokratiska organ och förvaltas av statliga eller kommunala myndigheter med en öppen insyn i verksamheten. För att staten ska kunna öka investeringstakten kan vi helt enkelt ändra budget- lagen. Vi kan då göra kraftfulla och nödvändiga satsningar som gynnar både privata företag och privatpersoner och bidrar till ett mer ekologiskt och socialt hållbart transportsystem. Vi saknar konkreta förslag för att öka det kollektiva resandet. Några förslag klimatberedningen skulle kunna föreslå är att öka statens ansvar för att kollektivtrafiken ökar och införa försök med avgiftsfri kollektivtrafik genom att införa en klimattaxa i kollektiv- trafiken. Reservationer och särskilda yttranden Mot bakgrund av att den internationella flygtrafiken inte omfattas av Kyotoprotokollet när det gäller utsläpp av växthusgaser och att EU:s förslag om utsläppsrätter för flyget även med ett positivt tidsperspektiv inte införs på EU-nivå förrän anser vi att beredningen bör ta ställning till att införa en klimatskatt på inrikesflyget. Beredningen föreslår att EU-systemets styrande verkan på flyget bör ökas t.ex. genom kompletterande krav på bränsle- effektivisering samt att effekten av utsläpp av andra växthusgaser bör vägas in. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen minst ska motsvara den nivå som gäller för bensin till bilar. För att komma tillrätta med skattebefrielsen på flyget anser vi att det bör införas en klimatskatt på inrikesflyget genom en koldioxidbaserad start/landningsavgift En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Oberoende av omfattning av antal flygtransporter i är det viktigt att de flygplan som lyfter verkligen utnyttjas så effektivt som möjligt. Vårt förslag till klimatskatt på inrikesflyget är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regler som tillåter detta är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Vi anser att flyget samt sjöfarten inte ska vara en del av det ordinarie systemet med utsläppshandeln. Mål för svenska utsläpp i andra länder bör utredas Koldioxidutsläppen i räknat per person kan vara betydligt högre än den officiella siffran . Om även den produktion som sker utomlands, och som via import hamnar i vårt land, räknas in kan det tillkomma ytterligare närmare koldioxid per person. Det visar en studie, som KTH gjort på uppdrag av . Reservationer och särskilda yttranden Det är beklagligt att beredningen endast vågade ge Naturvårds- verket och i uppdrag att utreda och utveckla statistik rörande utsläpp som orsakas av varor och tjänsters import och export från . anser att myndigheterna även bör ges i uppdrag att föreslå hur ett komplet- terande mål utifrån en sådan statistik skulle kunna konstrueras. Vi anser att ett sådant uppdrag bör lämnas. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () Det finns en stark önskan från människor att vi politiker på allvar tar tag i utsläppen av växthusgaser. En enad beredning hade utgjort ett hårt tryck på, och ett starkt stöd till, regeringen att sätta igång arbetet. Det mål beredningens majoritet nu föreslår är otillräckligt. Målets funktion som styrande blir nästintill obefintlig med en nationell målnivå om när beredningens åtgärdsförslag når så långt som till 32–33 procents minskning. Målet bör sättas på den nivå som vi bedömer nöd- vändig för att klara vår andel av de globala utsläppminskningarna. Sen är det vår uppgift som politiker att besluta vilka åtgärder som är lämpliga för att uppfylla målet. Det råder alltid osäkerhet om utvecklingen fram till den tidpunkt då ett mål ska vara uppnått. I takt med att prognosernas träffsäkerhet ökar, eventuella tekniska genombrott sker, kunskapen ökar och nya styrmedel tas fram måste insatserna kompletteras. Det finns inget skäl att vänta med de insatser vi vet behövs, tvärtom. Ju tidigare insatserna görs, desto mindre blir omställningsproblemen. Beredningens förslag till handlingsplan är bra, så långt den nu sträcker sig. Där ingår flera förslag som tidigare drivit i starkt motstånd från de borgerliga partierna som satsningar på järnvägar, ökade koldioxidskatter, eller större klimathänsyn i sam- hällsplanering. Det är viktigt att alla partier kunnat enas om dessa åtgärder. Jag anser att beredningen borde ha lagt fram fler och mer långt- gående förslag. Jag vill här särskilt lyfta fram några. Särskilt anmärkningsvärt är hanteringen av flygtrafiken. Bered- ningen lägger förslag inom i princip alla andra samhällssektorer, men väljer en fullständigt passiv hållning gentemot flyget. Jag har svårt att förstå varför flyget ska få fortsatt frisedel i klimat- politiken. Reservationer och särskilda yttranden Det är inte acceptabelt att hänvisa frågan om flyget till och en passiv väntan på hur EU:s handelssystem utvecklas. Det tar innan vi vet ifall flygets införlivande i utsläppshandeln har avsedd effekt. Under den tiden hinner flyget öka sina utsläpp mycket. Det är nödvändigt med nationella och bilaterala insatser omedel- bart för att begränsa flygets klimatpåverkan. bör införa ekonomiska styrmedel för att minska flygets utsläpp och ta initiativ till bilaterala överenskommelser med andra länder. Först om handelssystemet visar sig ha avsedd effekt kan nationella åtgärder upphöra. När regeringen driver på för att handelssystemet inom EU utvecklas för att främja omfattande export av el till länder med hög andel kolkondens bör belöningen begränsas till förnybart produ- cerad el. Ett sådant upplägg har dessutom bättre förutsättningar för att lyckas. Det är viktigt för det internationella förhandlingsarbetet att visa att industriländerna förstår sitt ansvar för klimatpåverkan. Bered- ningen föreslår att och bör få i uppdrag att utveckla statistik rörande utsläpp som orsakas av att varor och tjänster importeras till och exporteras från , att regelbundet uppdatera och kvalitetssäkra denna statistik. Jag anser att myndigheterna som en följd av detta också ska ges i upp- drag att föreslå hur ett eventuellt kompletterande mål med denna inriktning kan konstrueras. Jag beklagar att Beredningen inte velat ta ställning i frågan om kärnkraftens roll i klimatarbetet. Globalt kan kärnkraften aldrig vara en lösning på klimatproblemet. Därtill finns allt för stora problem i hela kedjan från uranbrytning till avfallet, förutom kopplingen till kärnvapenspridning och säkerhet. Inte heller i bör vi försöka lösa ett miljöproblem genom att skapa andra. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande av () Arbetet i Klimatberedningen har varit på många sätt stimulerande och lärorikt. Direktiven var klara och entydiga och innehöll två huvuduppgifter: att ge förslag till mål för reduktionen av utsläppen av växthusgaser samt att bygga under detta mål med en konkret handlingsplan. Arbetet med handlingsplanen har varit konstruktivt framåt- blickande och resulterat i ett förslag som bör kunna utgöra bra underlag för en kommande proposition i frågan. Att beredningen i sin helhet står bakom handlingsplanen ger extra styrka i det kommande arbetet. Om beredningen sålunda lyckats i en av sina två huvud- uppgifter, har den dock misslyckats i den andra, den att föreslå ett utsläppsmål för . Det optimala hade självklart varit ett enigt betänkande även i denna punkt. Det hade sänt en tydlig signal till medborgarna om vikten av ett ambitiöst mål för att stabilisera klimatet och betydelsen av bredast möjliga samarbete över parti- gränserna. En enig beredning vad gäller målet hade varit ett viktigt budskap till omvärlden om vilja att vara pådrivande i klimatarbetet. blev det inte så. Istället är det budskap som sänds både inåt landet och utomlands en signal om split och splittring. Jag gick själv in i arbetet med den primära målsättningen att verka för ett ambitiöst mål för och med en enig beredning som bas. Min upplevelse var länge att denna målsättning delades av övriga ledamöter. Under slutfasen av arbetet stod det dock klart att åsikterna i flera frågor gick isär: Synen på kärnkraftens fortsatta roll och framför allt på behovet att ta ställning till denna fråga nu var en sådan. Utnyttjandet av de flexibla mekanismerna var en annan. Ytterligare en fråga där uppfattningarna var delade var i vilken utsträckning den föreslagna utsläppsreduktionen för till punkt och pricka skulle motsvaras av förslagen i åtgärdsplanen. Ansvaret för att beredningen inte nådde ända fram är naturligt- vis delat mellan alliansens ledamöter och oppositionens. När detta är sagt kan jag dock inte underlåta ett starkt mått av självkritik. Allianspartiernas ledamöters agerande under den av beredningens arbete var splittrat bland annat som en effekt av Reservationer och särskilda yttranden det förslag som väcktes, mycket sent i processen, att ställa krav på precisa skrivningar om kärnkraftens framtida roll och utbyggnad. Såsom utgörande majoriteten i beredningen borde det ha varit vårt primära ansvar att med konstruktiva förslag underlätta förutsätt- ningarna att uppnå enighet i beredningen. Vi levde tyvärr inte upp till det ansvaret. Jag ville själv gå längre i fråga om utsläppsmål än den reduktion om , inkl. flexibla mekanismer, som majoriteten nu står för. Jag kunde dock inte biträda oppositionens förslag om en reduktion på enbart på hemmaplan. Jag är mycket besviken att ambi- tionerna att nå en uppgörelse, någonstans mitt emellan de två före- slagna nivåerna, inte lyckades. Det är en stor förlust för att beredningen i denna fråga sänder ett starkt splittrat budskap! Vad sedan gäller substansen vill jag göra fyra kommentarer: a)För framtiden är det helt nödvändigt att inte bara redovisa de fysiska utsläppen i när vårt lands klimatpåverkan carbon footprint ska beräknas. Vi måste mäta effekterna av vår totala konsumtion, dvs. inkludera importen av varor och tjänster ofta från länder med mycket större utsläpp per producerad enhet än i vårt land samt det snabbt ökande utrikesflyget. Beredningen föreslår att SCB och ska studera dessa frågor närmare ett förslag som jag klart stöder. Därefter är det nöd- vändigt att tar upp frågan inom ramen för klimatkon- ventionen och verkar för att en mera korrekt redovisning utvecklas även på internationell nivå. Ett logiskt nästa steg blir att aktivt verka för bredast möjliga stöd för tekniksamarbete med snabbt växande producentländer, som och . b)Beredningen har haft för sitt arbete. Det gör att den genomgång som görs av möjliga utsläppsminskningar fram bygger på en relativt konventionell genomgång av olika sektorer i samhället. De förslag som läggs har i stor utsträckning formen av effektiviseringar av energianvändningen inom befintliga strukturer. Det finns undantag, som t.ex. den kraftiga satsningen på järnvägen. Vad som tyvärr saknas är analys och studier för att pröva olika alternativa scenarios för samhällsutvecklingen i det längre tidsper- spektivet, dvs. Den korta tiden har inte räckt till för att mera förutsättningslöst pröva hur ny teknik inte minst på systemnivå skulle kunna förändra strukturerna i samhället och Reservationer och särskilda yttranden bl.a. leda till en långt effektivare energi- och materialhantering. Intelligent användning av ICT (informations- och kommunika- tionsteknik) skulle kunna ge som resultat ökad dematerialisering inom olika områden, ersätta möten och resor med IT, utvecklandet av smarta hus etc. Att se över dagens affärsmodeller vore också ett intressant alternativ från dagens situation där produkter saluförs till att erbjuda tjänster, där ansvaret för energi- och materialhanteringen ligger kvar hos producenten. Vissa studier tyder på att effektivitets- vinsterna både i form av lägre energi- och materialanvändning och lägre kostnader är betydande. c) En fråga som beredningen berör i förbigående är den bisarra situation som råder inom på klimatområdet, att ett land som med en CO2B -B fri elproduktion i realiteten saknar incitament att effektivisera elanvändningen för att, via elexport till kontinenten, reducera användningen av kolkraft där. Vid sådan export får ingen som helst bonus i klimat- redovisningen för den reduktion av CO2B B som skett. Reduktionen tillgodoräknas enbart det land som tar emot den svenska elen och stänger ned motsvarande mängd kolkraft. Detta är ett systemfel. Det leder bl.a. till att politiken i främst är inriktad på att spara olja, som en effektivisering av elanvändningen – via frigörande av el för export – har potentialen att åstadkomma långt större reduktioner av CO2B -B utsläppen i och med att ineffektiva kol- kraftverk stängs ned. skulle med relativt enkla medel – en kombination av eleffektivisering och utbyggd kraftvärme – kunna exportera motsvarande 30–till länder inom Unionen som använder mycket kolkraft. Minskningen av CO2B B skulle ligga i storleksordningen 30–CO2B (drygtB ett kilo CO2B B för 1 kWh el), dvs. mer än halva de svenska utsläppen på hemmaplan. Det är min förhoppning att detta systemfel som är av samma karaktär som det ovan redovisade problemet med att bara redovisa ett lands klimatpåverkan via de fysiska utsläppen i landet kan åtgärdas . på klimatområdet bör rimligen underlätta och uppmuntra frihandel på elområdet. Ett konkret förslag skulle vara att ingår bilaterala avtal med några av de länder i norra – typ , , eller – som är starkt beroende av kol för sin elförsörjning. Genom att garantera elleveranser till sådana länder kan vi bidra till att kolanvändningen Reservationer och särskilda yttranden minskar och utöka våra exportintäkter. På det sättet skulle vi komplettera våra reduktioner av utsläpp på hemmaplan med betydande reduktioner i andra delar av EU. En vinst således både för EU som helhet och för . d) Beredningen föreslår att CO2B -B skatten på bensin och diesel höjs. Detta är ett av flera förslag för att försöka komma till rätta med de höga utsläppen av CO2B B från transportsektorn. I de delar av landet där alternativ till bilen saknas kan förslaget få negativa effekter. Det bör därför kompletteras, inte bara med en ökning av reseavdragen, utan därtill med ett generellt avdrag för att kompensera hushåll i glesbygd för de ökade kostnader som blir följden. och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2008. SOU 2007:60, Inför Klimatförändringarna hot och möjlig- heter, Klimat- och . , N., 2007. The Economics of Climate Change: , , 2007. Vetenskapliga rådet för Klimatfrågor, 2007. Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken, Miljövårdsberedningens rapport 2007:03. IPCC, 2007a. Climate Change : The Physical Science Basis. Contribution of I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (red. S. , D. Qin, M. Manning, Z. , M. Marquis, K.B. Averyt, M. Tignor och H.L. ), , /2007. IPCC, 2007b. Climate Change : Impacts, Adaptation and Vulnerability. Contribution of to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (red. Canziani, J.P. Palutikof, P.J. , , /2007. SOU 2007:60, Inför Klimatförändringarna hot och möjlig- heter, Klimat- och . EPA, 2007. , Inventory of U.S. Greenhouse Gas Emissions and Sinks: 1990 2005, . FCCC/SBI/2007/30, National greenhouse inventory data for the period 1990 2005, Framework Convention on Climate Change