sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — Utredningen har inte ansett det möjligt att studera hur myndig- heternas program fungerar i praktiken. Utredningen anser inte heller att det har varit utredningens uppgift att klarlägga hur pro- grammen fungerat i praktiken. Utredningen kan dock konstatera att Försvarsmakten och undersökta myndigheter i allt väsentligt har samma former för omhändertagande av personalen före, under och efter en interna- tionell insats. Försvarsmakten och övriga myndigheter har var för sig men även sammantaget en stor och bred erfarenhet av verksamhet i olika kris- och konfliktområden. Även om det före- kommer kontakter och erfarenhetsutbyte mellan myndigheter och organisationer anser utredningen att det finns skäl att ett mer formaliserat samarbete mellan berörda myndigheter och organisa- tioner kommer till stånd i syfte att på ett mer effektivt och struktu- rerat sätt samla gjorda erfarenheter och kunskap i frågor som rör omhändertagandet av personal i internationella insatser. Sådan kun- skap och erfarenheter bör också i större utsträckning göras till- gänglig för myndigheter och organisationer som bedriver motsva- rande internationell verksamhet. Utredningen anser att ett sammanhållet nationell nätverk bestå- ende av myndigheter och organisationer som bedriver internatio- nell verksamhet i kris- och konfliktområden bör bildas. Försvars- makten som är den avgjort största arbetsgivaren i detta samman- hang och som bedriver den mest omfattande verksamheten bör ges i uppdrag att vara sammanhållande för nätverket och dess verksam- het. 6Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet –Försvarsmaktens beslutade men ännu inte genomförda förbättringsåtgärder bör verkställas , inom eller utom ramen för pågående projekt. –Arbetet med att förtydliga information om försäkringsvillkor och ekonomiska aspekter bör fortgå även om förbättrings- åtgärder vidtagits. –Materielfrågor med betoning på medevac-kapacitet måste be- fästas. –Tillförseln av en psykolog till NBG bör utvärderas och det bör övervägas om större förband ska ha en mis- sionspsykolog. –Statistikarbetet måste prioriteras och följas upp. 6.1Bakgrund – utredningens tidigare förslag till åtgärder i kort perspektiv I direktiven angavs att utredningen inledningsvis skulle: kartlägga dagens svenska förhållanden, innefattande de åtgärder Försvars- makten redovisat i sin rapport () och redovisa en översiktlig bedömning av det fortsatta arbetet. Sådana åtgärder som bör vidtas av Försvarsmakten /08 skall redovisas i detta sam- manhang. Med en sådan kartläggning som grund skall utredaren belysa inom vilka områden förändringar behövs samt lägga fram konkreta förslag i dessa avseenden. Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet I delbetänkandet identifierade utredningen ett antal områden där Försvarsmakten bedömdes vara i behov av att åtgärda, om inte /08 åtminstone därefter. Bland annat konstaterades att information till utlandsstyrkans soldater angående försäkringar kunde förbättras och förtydligas. Också att materiella brister – i synnerhet för den nordiska stridsgruppen – inte endast innebär operativa problem utan riskerar också påverka personalen negativt, t.ex. i form av alltför begränsad kapacitet i samband med medicinsk evakuering. I linje med Försvarsmaktens egen rapport menade utredningen vidare att en psykolog skulle tillföras den nordiska stridsgruppen. Syftet i allmänhet var att prova konceptet missionspsykolog och i synnerhet att underlätta för förbandet att tidigt identifiera och förebygga möjliga krissitua- tioner hos enskilda individer och grupper. Avslutningsvis framhöll utredningen vikten av att vidta åtgärder för att bättra det statistiska underlaget avseende den internationella verksamheten. I delbetänkandet redovisade utredningen vidare huvuddragen ur Försvarsmaktens rapport från våren 2007.TPF1FPT Där återgavs också att Försvarsmakten för utredningen redovisat arbetsläget. Försvars- makten konstaterade att förslagen i rapporten har olika karaktär. Några förslag avser långsiktig attitydpåverkan, andra avser organi- sationsförändringar. Inom Försvarsmaktens högkvarter bedrivs Projekt formation. Dess projektledning använder myndighetens rapport som ett av sina utgångsvärden. Vissa andra förslag behandlades enligt Försvarsmaktens svar inom ramen för utvecklingen av Försvarsmaktens skolsystem. Utredningen konstaterade, , att Försvarsmakten då inte genomfört de förslag myndigheten själv redovisat i sin rapport. noterade utredningen att en utgångspunkt i Försvarsmaktens arbete med sin rapport var att de förslag som lämnades skulle vara genomförda före , dvs. när den nordiska stridsgruppen ställdes i beredskap. 1TP PT Rapport avseende Krisstöd och Rehabilitering efter internationella insatser samt Självmordprevention inom Försvarsmakten, , HKV beteckning 16 100:66225 Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet 6.2Reaktioner på utredningens förslag på åtgärder i kort perspektiv Mot bakgrund av utredningens förslag (i delbetänkandet) har olika myndigheter i remissvar till givit kommentarer. Avseende försäkringsskydd nämner att en genomlysning av det befintliga skyddet bör ske och att genomlys- ningen med fördel kan ske i samverkan med andra myndigheter som har personal utomlands. (Mer specifikt uppmärksammas att Statens tjänstereseförsäkring inte täcker sjukdom orsakad av utlandstjänsten utan endast skador orsakade av olycksfall.) Försvarsmakten självt, i sitt remissvar, påtalar att försäkringsfrågan och försäkringsinformation var under bearbetande på högkvarteret () och information bedömdes nå berörda före års- skiftet. Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) betonar generellt vikten av att alla som genomför internationell tjänst och deras an- höriga med flera, får en fullgod och tydlig information om de regler som gäller för den enskilde och exemplifierar med försäkringar. Också menar att det är viktigt att det klar- görs vilka villkor som gäller och att soldatens försäkringsskydd säkerställs. delar uppfattningen om att det är viktigt att berörd personal får korrekt information. Den bristande informa- tionen kan delvis förklaras med att Avtalet om ersättning vid olycksfall och dödsfall under utlandstjänstgöring tar sikte på för- hållandena i det enskilda fallet och det är svårt att göra generella utfästelser. () säger att informationsmaterial är endast en del i informationsbehovet. Tillgång till specialister på området och tydliga informationsmöten är andra delar som inte får glömmas bort, bara för att man tagit fram fina broschyrer. bejakar ändå att det finns ett stort behov av tydlig och korrekt information avseende försäkringar. Man ska kunna vara sjuk/skadad och ändå få ut sina rättmätiga ersättningar utan byråkratiskt krångel. Det är här viktigt att det finns en enhet som har mycket goda kunskaper i ämnet dit soldaterna kan vända sig när olyckan är framme. Avseende materielfrågan menar att samarbete över nationsgränser kommer att säkerställa erforderligt behov av medevac (dvs. medicinsk evakuering) intill egna resurser är opera- tiva. konstaterar att bristen på helikoptrar för medi- Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet cinsk evakuering är allvarlig och en insats utan sådana bör inte genomföras. Försvarsmakten är avseende missionspsykolog inte på det klara med vad en sådan ska användas till. Snarare än klinisk vård menar man att det för NBG:s vidkommande är troligare att denna används som ett stöd till chefer, ledarskapsutveckling, kompetensutveckling och samordning av förbandets krisstöd, med syftet att förhindra ohälsa hos soldaterna. Försvarsmakten konstaterar [därför] att psykolog i förbandet kommer att övervägas. Försvarshögskolan (FHS) menar att förslaget skulle kunna breddas till att gälla alla internationella insatser från kompanis storlek och uppåt samt att framför allt ha en mer flexibel syn avseende kompetens hos denna befattningshavare. säger att det är väsentligt att psykologer tillförs förbandet så att denna resurs hinner bli integrerad i NBG redan innan en eventuell insats genomförs. Försvarsmakten tillstår att det är ett problem att det inte finns ett enhetligt system där all statistik rörande veteraner går att få fram. Myndigheten bestyrker därför behovet av statistik avseende veteraner. konstateras att ett nytt system, PRIO (SAP), är under införande och detta torde lösa behovet av sammanställ- ningar. Utöver detta har Försvarsmakten inte någon ambition att införa något nytt system enkom för denna uppgift. FHS menar att det behövs ett modernt system för att systema- tiskt samla alla data om personalen i internationell tjänst. Ett sådant system är oundgängligt, inte bara för möjligheten för Försvars- makten och politiker att följa utvecklingen avseende svenska enheter utan också för att kunna utvärdera förändringar i urval, utbildning, förberedelse, åldersmässig eller organisatorisk samman- sättning m.m. Utöver vad utredningen i delbetänkandet identifierat som vik- tigt i ett kort perspektiv – försäkringsaspekter, materielfrågor kopplat till medevac, psykolog till NBG och behov av statistik – vilket grundar sig på Försvarsmaktens egen rapport har få remissinstanser återkopplat till andra aspekter i samma rap- port. Med referens till rapportens egen utsaga om systematiska uppföljnings- och utvärderingssystem uttryckte dock FHS att ett väl dokumenterat och kvalitetssäkrat system för urvalet av till internationell tjänst är av stor vikt av flera skäl. (Se vidare kapitel 8 om rekrytering, insatsfrekvens m.m.) Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet 6.3Regeringens uppdrag till Försvarsmakten Mot bakgrund av utredningens förslag samt med beaktande av inkomna remissvar har regeringen givit Försvarsmakten uppgiften att återrapportera vilka åtgärder som vidtagits. Formulerat i regleringsbrevet för avseende Försvarsmakten har regeringen sålunda anfört att: lämnade i sitt betänkande En svensk veteranpolitik, del 1 (SOU 2007:77) förslag rörande bl.a. information i försäkringsfrågor, psykolog i NBG-förbandet och behovet av veteransoldatstatistik. Betänkandet har remissbehandlats. Försvarsmakten ska vidta de åtgärder som föranleds av utredningens förslag, bl.a. med avseende på missionspsykolog till NBG, information om försäkringsvillkor samt veteransoldatstatistik. Vidtagna åtgärder och resultatet av dessa ska redovisas. En lägesredovisning ska lämnas i delårsrapporten. I möte respektive korrespondens med utredningen har Försvars- makten redovisat sina åtgärder med anledning av förslagen i del- betänkandet. Vidare har Försvarsmakten i delårsrapporten avgivit en lägesredovisning där vidtagna och ännu inte vidtagna åt- gärder redovisas. 6.4.1Försäkringsvillkor; information om försäkringar framarbetades en fyrsidig folder i A 5-stor- lek kallad Ditt försäkringsskydd – personskador. Foldern riktar sig till samtliga som är anställda i Försvarsmakten. Under sju del- rubriker förklaras kortfattat vilken/vilka försäkringar som gäller. Tre av rubrikerna har bäring på personalen i utlandsstyrkan. När du är utomlands och ingår i utlandsstyrkan Du som är anställd i utlandsstyrkan omfattas förutom av tjänsterese- försäkringen och PSA även av riskgarantin. Riskgarantin ger ersättning vid arbetsskada som medför invaliditet och dödsfall. Praktiskt taget alla skador Du kan råka ut för [är] att anse som arbetsskador. Privata liv- eller olyckfallsförsäkringar vid utlandstjänstgöring Privata liv- och/eller olycksfallsförsäkringar kan sättas ur spel i krigs- områden eller andra högriskområden. I dessa fall kan arbetsgiva- Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet ren/lämna ersättning som motsvarar den Du eller Dina efterlevande skulle ha fått om försäkringen hade gällt. Övriga avtal med ersättning vid dödsfall I samtliga fall gäller TGL-S, Statens tjänstegrupplivförsäkring, som ger begravningsersättning till efterlevande. Även pensionsavtalet kan ge ett efterlevandeskydd. Ett mer fylligt material Informationsmaterial om ersättning vid personskada i form av ett missiv och tre bilagor om sammanlagt ca. 20 sidor togs fram parallellt med nämnda folder.TPF2FPT Materialet distribuerades till personalcheferna vid samtliga förband. Avsikten är att anställda och värnpliktiga, eller anställda i utlandsstyrkan, ska kunna få den försäkringsinformation man önskar från lokal personalföreträdare. Försvarsmaktens personaldirektör har förklarat för utredningen att försvaret kontinuerligt arbetar med försäkringsfrågor. anser personaldirektören att grundskyddet för svenska soldater är gott. 6.4.2Materiel; materiella brister med påverkan på främst medicinskt omhändertagande Försvarsmakten har inte direkt till utredningen kommenterat materiella brister i utlandsverksamheten. Indirekt, i remissvar till , har däremot myndigheten framfört avsikten att säkerställa behovet av medevac genom internationellt samarbete (se ovan). Försvarsmakten har inte heller berört frågan om materiella brister i delårsrapporten . Utredningen har från andra sammanhang kunnat konstatera att den planerade tillförseln av helikoptrar inte skett ens till slutet av NBG:s beredskapsperiod. Angående medevac se också kapitel 10 medicinskt omhänder- tagande under insats m.m. 2TP PT Informaionsmaterial om ersättning vid personskada, , skrivelse med tre bilagor, HKV beteckning 20400:78423. Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet 6.4.3Psykolog i förbandet NBG Avseende en psykolog att tillföras förbandet NBG – den nordiska stridsgruppen – redovisade Försvarsmakten för utredningen i feb- ruari 2008 att en psykolog som genomfört så kallad anpas- sad officersutbildning skulle tillföras NBG. Uppdraget skulle för psykologen/den nyblivne officeren kombineras med ett utred- ningsuppdrag. Utredningen sammanträffade med psykologen som då hade ett kombinerat uppdrag som psykolog till NBG och fram- tida stridgrupp 2011 och som missionspsykolog till övriga insatser utifrån sin ordinarie placering vid J 1 Prehab. Utifrån sitt perspektiv kunde psykologen se fördelar med att inrätta en mer permanent missionspsykologfunktion. T.ex. skulle missionspsykologen kunna bidra till att avdramatisera steget att söka hjälp, ge stöd på plats vid förhållanden med hög stress, minska effekten av dagens snabba hemkomst genom att påbörja avlastning (debriefing) i insatsområ- det m.m. I svar på begäran från utredningen har Försvarsmakten också redovisat att ett projekt pågår som arbetar med frågeställningen om psykologtjänster i utlandsstyrkan och insatsförbanden. Projektet ska vara klart ; efter att utredningen avslutat sitt arbete. Försvarsmakten redovisar också i svaret att den avser att utöka psykologresurserna vid sin särskilda stödfunktion Prehab. Uppgif- terna i överensstämmer med till utredningen lämnade uppgifter. 6.4.4Behov av svensk veteransoldatstatistik har Försvarsmakten återkommande uppgi- vit att det är angeläget med veteranstatistik Det finns dock begrän- sat med statistik; journalföring, med stöd av det personal- administrativa system som driftsattes , finns ungefär från tiden då svensk personal först tjänstgjorde i före detta , men inte . finns statistik inlagt i ett datorprogram (Excel) men materialet är inte samman- ställt rent statistiskt. har ett visst arbete på- börjats för att föra veteransoldatstatistik. Utredningen har fått del av statistik rörande utlandsstyrkans insatsfrekvens mellan 1991 och , se vidare kapitel 8 om rekrytering, insatsfrekvens m.m. Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet I svar på begäran från utredningen liksom i sin delårsrapport säger på påståendet att det saknas statistiskt underlag beträffande veteransoldater att behovet inte kommer att uppfyllas . Försvarsmakten skriver att behovet inte har en sådan prioriteringsnivå att det i dagens kärva ekono- miska läge skulle motivera omedelbara åtgärder. Detta p.g.a. att underlaget som måste bearbetas bland annat omfattar mer än 4 000 journaler som måste gås igenom. Försvarsmakten har därför beslutat att uppgiften att skapa ett bättre statistiskt underlag beträffande veteransoldater får anstå till . 6.4.5Försvarsmaktens åtgärder i övrigt med anledning av sin rapport I svar på begäran från utredningen liksom i sin delårsrapport till har Försvarsmakten vidare redovisat: -Angående att befäl borde ges särskild utbildning i frågor om ansvar och förmåga att förstå mänskliga reaktioner, att en översyn av befälsutbildningen genomförs. Översynen beräknas vara klar ; -Angående att urvalsmetodiken förbättras för att säkerställa att personalen har ett genomtänkt och moget motiv för sitt ställ- ningstagande och är mentalt förberedda och psykiskt stabila, att Försvarsmakten avser påbörja ett projekt för att utveckla bättre urvalsinstrument vid rekryteringen; -Angående att utbildningen förbättras i syfte att ge en ökad kun- skap om hur det mänskliga systemet fungerar och att den enskilde är mentalt förberedd på vad internationellt uppdrag innebär, att ett pågående utbildningsprojekt gör en översyn av befäls- utbildning och utbildningen i personaltjänst. Önskemål om mer utbildning av detta för soldater har också framförts enligt Försvarsmakten. Projektet ska vara avslutat . -Angående att modeller för uppföljning och utvärdering av de internationella insatserna införs i syfte att tillvarata erfarenheter, att Försvarsmakten rutinmässigt genomför uppföljning och utvärdering av gjorda insatser. Detta bland annat genom att låta avgående personalchefen förmedla sina erfarenheter till pågående Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet personaltjänstutbildning samt att vunna erfarenheter återkopplas genom direkta och ständiga förändringar i respektive utbildning för berörda befattningshavare. -Angående åtgärdspunkten att Försvarsmaktens hemkomst- program anpassas efter verksamheten, att Försvarsmakten redan gör detta . Det sker genom att man rutinmässigt inför varje större hemrotation reser till berörda utlandsstationerade förband och tillsammans med dessa förbereder och planerar hemkomsten. -Angående att uppföljningen och utvärdering av rehabiliterings- åtgärder förbättras, att det ständigt sker en utvärdering av verksamheten. Och att en översyn av rehabiliteringsprocessen kommer att göras och fastställas . -Angående att ansvaret för ledning av krishantering och krisstöd förtydligas, att Försvarsmakten har påbörjat ett arbete med att ta fram ett gemensamt styrdokument, Verksamhetssäkerhetsmanual , bland annat rörande ansvaret för och ledningen av krishantering och krisstöd. Dokumentet beräknas vara klart i samband med att HR-centrum startas upp , då detta sammanfaller med en del av den nya organisationsenhetens uppgifter. -Angående att informationen och stödet till anhöriga måste för- stärkas, att stöd till anhöriga lämnas utifrån aktuella behov. Den perso- nella resursfrågan rörande Försvarsmaktens förmåga att stödja de anhöriga ytterligare och om denna förmåga ska utökas eller inte kommer att särskilt ses över i samband med att Försvarsmakten inrättar ett särskilt HR-centrum. Till utredningen har Försvarsmakten också angivit: -Angående förslaget att ett gemensamt vari befintliga enheter som stödjer människan i systemet grupperas och att kompetensen i funktionen personaltjänst ökas på central och lokalnivå, att Försvarsmakten kommer att uppfylla detta behov i och med upprättandet av Försvarsmaktens HR-centrum . Försvarsmakten påtalar också att en total översyn av i Försvars- Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet makten förekommande personaltjänst- och arbetsmiljö- utbildningar har påbörjats. En process som ständigt skall vara på- gående i enlighet med arbetsmiljölagens krav på systematiskt arbetsmiljöarbete; -Angående förslaget att en särskild kommission inrättas för utred- ning när en medarbetare begått självmord, att ska lokal arbetsgivarföreträdare i Försvarsmakten utreda händelsen utifrån gällande fördelning av arbetsmiljöuppgif- ter. Detta om det framkommer på arbetsplatsen eller i polisutred- ningen att självmordet kan vara arbetsrelaterat. I särskilda fall kan Försvarsmaktens dessutom tillsätta en särskild utredningskommis- sion på initiativ från central nivå om Försvarsmakten finner skäl för att lokal nivå inte skall utreda händelsen. 6.5Utredningens överväganden och förslag avseende Försvarsmaktens åtgärder Försvarsmakten har under utredningens gång i olika former bistått utredningen med svar på olika frågor, sammanträffanden vid olika tillfällen m.m. Åtgärder som vidtagits har redovisats. Alternativt har förklarats varför de inte genomförts. Således har bland annat åtgärder för att förbättra informationen avseende försäkringsskydd redovisats, pågående projekt med missionspsykolog till NBG redogjorts för och information kring avsikt med veteransoldat- statistik lämnats. I några avseenden har det varit svårare att få tydliga svar. Främst rör det frågan om materiel, där utredningen tidigare påtalat brister i den nationella kapaciteten till medicinsk evakuering (medevac) inte minst för NBG. Som konstaterats saknades sådan kapacitet ännu när förbandets beredskapsperiod var över, . Utredningens tolkning är att flertalet frågeställningar, redovi- sade eller inte, behandlas under pågående projekt som t.ex. noterare utredningen att Försvarsmakten ännu inte – – har genomfört de åtgärder myndigheten själv redo- visat i sin rapport . Utredningen utgår från att Försvarsmakten kommer att genomföra de pågående projekten och vidta de övriga åtgärderna. Projekten och åtgärderna är viktiga såväl för Försvarsmakten som Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet för personalen i utlandsverksamheten och därmed framtidens vete- ransoldater. Ekonomiska aspekter, inte minst försäkringsskydd, är efter vad utredningen erfar mycket viktiga och måste vara förståe- liga för den enskilde soldaten och dennes anhöriga. Arbetet med att förtydliga informationen om försäkringsvillkoren bör därför fortgå. Materielfrågor med betoning på medevac-kapacitet måste befästas och upprätthållas. Samarbeten med andra nationer är i många fall bra men egen redundans måste garanteras. Särskilt om tar på sig huvudansvar (framework eller lead) för förbandet och därmed en skyldighet att bidra med förmågor som andra länder inte kan eller vill bidra med. Tillförseln av en psykolog till NBG bör utvärderas. Det bör också övervägas om större förband i fram- tiden ska ha en missionspsykolog. Utredningen vill understryka vikten av att Försvarsmakten prioriterar statistikfrågan . Avslutningsvis vill utredningen påtala vikten av att Försvars- maktens inriktningar och åtgärder följs upp, t.ex. det kommande arbetet kring veteransoldatstatistik. I direktiven till utredningen påtalas behovet av ett helhetsgrepp i syfte att formulera en samlad svensk veteranpolitik. I detta ingår att kartlägga förhållandena i andra länder. Tidigt i utredningen konstaterades att stöd skulle behövas via Försvarsmakten och dess försvarsattachéer i vissa utvalda länder. Ett antal frågor skickades således ut . Frågorna tog bland annat bäring på hur rekrytering sker, om det råder skyldighet att tjänstgöra utomlands och i så fall hur länge och hur ofta. Vidare efterfrågades hur det medicinska och psykiska omhändertagandet såg ut i respektive land liksom om särskilda program för rekrytering erbjöds. Frågor om tillbakaslussning till det civila samhället och om utlandstjänsten som merit har också ingått. Med varierande utförlighet har svar inkommit under sen- sommaren och den tidiga . Med hänsyn till de knappa tidsförhållandena som rådde för delbetänkandet bedömdes att redovisning av omvärlden bättre skulle kunna göras i slutrapporten. I delbetänkandet angavs att materialet var omfattande och i rele- vanta delar och därför skulle redovisas i samband med utredningens slutbetänkande. Vidare noterades att av grannländerna och , främst på grund av sina stora likheter med , var av särskilt intresse. Utredaren konstaterade också att det fanns anledning att undersöka om vissa kompetenser – t.ex. medicinska, psykologiska, organisatoriska – kunde upprätthållas i ett nordiskt format.