sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — För den enskilde individen kan många orsaker ligga bakom att hon byter arbete – erbjudande om ett bättre arbete med stimulerande arbetsuppgifter, högre lön, bättre arbetstider, kortare pendling, vantrivsel på den nuvarande arbetsplatsen, till följd av flytt, eller en uppsjö andra orsaker. Denna typ av byten kan ses som frivilliga och är inte följden av ändrat arbetskraftsbehov på arbetsplatsen. Frivillig rörlighet kan antas per definition öka individens nytta, medan ofrivilliga friställningar är en kostnad. Även arbetsgivare kan säga upp anställda utan att göra en neddragning, dvs. säga upp anställda av personliga skäl.TPF118FPT För att fokusera på ofrivilliga separationer till följd av arbetsbrist definieras en jobbseparation som friställning om den sker på ett arbetsställe som gör en neddragning, som den definierades i kapitel 5. Faktaruta 6.1 Definitioner av begrepp Neddragning är en händelse vid ett företag eller arbetsstället. En neddragning innebär att arbetsstyrkan minskar med och minst 5 personer. En neddragning av arbetsstyrkan är en nedläggning, som i vissa sammanhang här särredovisas från övriga neddragningar. Friställning är en händelse på individnivå, och innebär att individen sägs upp till följd av arbetsbrist. Eftersom de data som används inte kan skilja på orsaker till att en anställning upphör, betraktas samtliga separationer från ett arbetsställe som gör en neddragning som friställningar. 117TP PT Anställda mäts här som antal sysselsatta, då den registerbaserades sysselsättningsstatistiken (RAMS) används. Se även faktaruta 6.1. 118TP PT Arbetsgivaren måste dock ha sakliga grunder för att avsluta en anställning av andra orsaker än arbetsbrist: misskötsel som kan leda till avskedande eller uppsägning av personliga skäl. Arbetsdomstolen tillhandahåller vägledande domar som hjälp att tolka betydelsen i vad som avses med personliga skäl. Se t.ex. Företagarguiden, [2007- 07-05]. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå Faktaruta 6.1 Definitioner av begrepp, forts. Omställning är den process som inleds med att individen blir friställd, och kan anses avslutad när individen har ett nytt arbete. Anställda används synonymt med sysselsatta och det görs ingen distinktion mellan dessa i diskussionen. Sysselsatta i eget företag kallas alltså anställda och kan bli friställda i den mening som ordet används här, även om det inte är korrekt i formell mening. En viktig aspekt vid studier av effekter av strukturomvandling, sysselsättningsdynamik och deras orsaker, bl.a. globalisering, är att skilja på när en anställning upphör frivilligt och (direkt eller indirekt) på den anställdes begäran och när anställningen upphör mot den anställdes vilja (friställning). Denna distinktion är av betydelse eftersom den påverkar den förväntade effekten på framtida arbetsmarknadsutsikter för individen. I tidigare forskning har huvudsakligen två metoder använts för att skilja frivilliga avgångar från friställningar – enkätundersökningar av individer som slutat sitt arbete och operationaliseringar utifrån neddragningar och nedläggningar av arbetsställen baserade på administrativa registerdata.TPF119FPT Det är den senare metoden som används i denna rapport. Vi kommer inte att beröra globaliseringens särskilda inverkan på sannolikheten för att förlora arbetet av två orsaker. Dels är orsakssambandet från ökad globalisering på branschnivå till friställning på individnivå lång, och att mäta dem med tillgängliga data är behäftat med enorm osäkerhet.TPF120FPT Sedan är det förmodligen inte av särskilt stor betydelse för individens framtida arbets- marknadssituation om friställningen orsakades i högre eller lägre utsträckning av ökad internationell konkurrens, utan denna signal är av större betydelse i frågan om skapandet av nya arbetstillfällen på företags- och arbetsställenivå och den sysselsättningsdynamik som diskuteras i kapitel 4. När det gäller individernas syssel- sättningssituation och inkomster är framställningen deskriptiv och kortsiktig. En individstudie som studerar effekten av ned- dragningar för individen är förknippad med ett antal metod- 119TP PT Detta diskuteras närmare i forskningsöversikten över individeffekter av friställningar i kapitel 8. 120TP PT finns varselstatistik uppdelad på orsaker som internationell omlokalisering (se kapitel 3), som på ett mer direkt sätt skulle fånga signalen. Den metod som används här, att studera inverkan av olika faktorer på sannolikheten för en neddragning, innebär att ökad globalisering eller ökad omlokalisering bara är en av många delförklaringar till en neddragning. Kopplingen mellan orsak (globalisering) och verkan (friställning) försvinner bland andra orsaker till friställningar. Den inverkan av globalisering på neddragningar som vi finner är av begränsad storlek i relation till andra faktorer, se kapitel 4 och 5. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 problem, som gör det komplicerat att isolera effekten av ned- dragningen på efterföljande arbetsmarknadssituation. Av denna anledning presenteras endast deskriptiva resultat i detta kapitel. Nästa kapitel innehåller en forskningsöversikt över resultat och metoder som använts när det gäller att uppskatta effekten av ned- dragningar och nedläggningar på individens efterföljande arbets- marknadssituation. De metodproblem som är förknippade med att uppskatta effekterna av nedläggningar och neddragningar på individnivå diskuteras i kapitel 9. Där diskuteras även de särskilda möjligheter svenska administrativa registerdata erbjuder för att uppskatta de långsiktiga effekterna av neddragningar och ned- läggning. I detta kapitel studeras individer sysselsatta på fasta arbetsställen i näringslivet tillhörande företag med minst 10 sysselsatta 2003, dvs. de som var sysselsatta vid de arbetsställen som studerades i kapitel 5.TPF121FPT De neddragningar som studeras har skett mellan , och vi kommer att anta att neddragningarna skedde , som därför kallas neddrag- ningsåret. Data beskrivs närmare i Appendix D. Valet att studera neddragningar är i viss mån godtyckligt. Året är valt eftersom det är (a) för vilken vi kan få fullständiga önskade data och (b) perioden inte är extrem hög- eller långkonjunktur. På grund av denna begränsning bör större vikt läggas vid de kvalitativa resultaten än de kvantitativa, och resultaten presenteras även kvalitativt i detta kapitel.TPF122FPT För att följa upp de individer som har varit sysselsatta vid företag som drar ned verksamheten behövs data som länkar individ till arbetsställe. Många tidigare individstudier på området studerar därför arbetsmarknadssituationen efter en specifik neddragning, eller på den totala sysselsättningsdynamiken på företags- eller branschnivå.TPF123FPT (2006) använder svenska administrativa data som länkar individ till arbetsställe för att studera de långsiktiga effekterna av nedläggningar. Jämfört med (2006) har vi tillgång till mer detaljerad arbetsställeinformation, som gör att vi här har lite bättre kvalitet på den information som ligger till grund för hur neddragning eller 121TP PT Med sysselsatta på fasta arbetsställen menas sysselsatta vid fast placerade arbetsställen, dvs. inte kringresande personal eller springvikarier. 122TP PT Regressionsresultat återfinns i Appendix D. 123TP PT , H. [1988], Storrie, D. [1993] och , P.A. [1989] är studier avseende en speciell neddragning. Sysselsättningsdynamik behandlas i t.ex. , L. m.fl. [2000] och , J. & , L [2003]. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå nedläggning (behandlingen, efter engelskans treatment) definieras.TPF124FPT Kapitlet inleds med en beskrivning av hur flöden på arbets- marknaden ser ut i ett individperspektiv och begränsningarna i möjligheterna att observera flödena på arbetsmarknaden samt en beskrivning av det datamaterial vi använder. Sedan följer en beskrivning av vilka grupper som är sysselsatta vid arbetsställen som drar ned verksamheten. Därefter berörs arbetsstyrkans rörlighet på arbetsställen som gör neddragningar och bransch- rörligheten bland dem som byter företag. Sist i kapitlet behandlas kort inkomstens nivå för dem som är i arbete året efter neddragningen och som har varit sysselsatta på arbetsställen som gjort neddragningar. Arbetsmarknaden är inte statisk, utan ständigt föränderlig. Vi kan endast observera situationen och jämföra till- stånden och utifrån dessa dra slutsatser om de flöden som ligger till grund för de observerade tillstånden. Det är möjligt att observera att en given individ (i) är sysselsatt vid ett visst arbetsställe (a) vid ett visst företag (f) (t). Vid nästa observationstidpunkt kan vi observera samma sak, och utifrån detta drar vi slutsatser om det flöde som ligger bakom observationen. Vi definierar följande händelser, illustrerade med pilar i Figur 6.1. (a)Individen är kvar på samma arbetsställe (b)Individen har bytt arbetsställe, men är kvar på samma företag (c)Individen har bytt företag (d)Individen är inte längre sysselsatt. Detta innebär att hon är arbetslös eller utanför arbetskraften.TPF125FPT Den svarta figuren i Figur 6.1 är den observerade individen 1. Den grå figuren är individen när vi observerar honom eller henne 2. I detta fall observerar vi ett byte av 124TP PT Vi använder oss av FAD-metoden (Företagens och Arbetsställenas Dynamik), som utvecklats av SCB för att följa arbetsställen över tiden. Se , J. & , G. [2006] för en beskrivning av FAD-metoden. Se även kapitel 5.2. 125TP PT Med de data som används finns inte möjlighet att skilja på dessa två tillstånd. För en beskrivning av definitionen av sysselsatt, se dokumentationen till SCB[2005]. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 Beroende på hur som förflutit mellan observationstidpunkterna, kan individen ha bytt arbetsställe inom samma företag, varit icke sysselsatt, till exempel arbetslös eller föräldraledig, eller bytt företag innan han slutligen observeras som sysselsatt vid ett nytt företag. Vi kan indirekt observera att dessa händelser har inträffat från administrativa data, genom kontrolluppgifter från arbetsgivare, , Arbetslöshetskassan, utbetalade studiemedel och utbetalningar av andra transfereringar. Vi kan dock inte avgöra i vilken ordning dessa saker inträffade eller om individen vid mättidpunkten är icke sysselsatt på grund av arbetslöshet eller av andra orsaker. Vilka händelser som är möjliga att observera, beror på vad som händer med det arbetsställe och det företag där individen arbetar. En individ kan inte vara kvar på ett nedlagt arbetsställe eller sysselsatt vid ett nedlagt företag. Ett arbetsställe som tillhör ett flerarbetsställeföretag kan göra en neddragning eller lägga ned verksamheten, utan att företaget gör en neddragning eller lägger ned verksamheten. Detta uppstår då flerarbetsställeföretag lägger ned ett arbetsställe, medan sysselsättningen på ett annat arbetsställe ökar med lika mycket eller med mer än antalet arbetstillfällen som försvann i och med nedläggningen eller ned- dragningen på ett av företagets arbetsställen. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå För arbetsstället definieras följande händelser: (i) Arbetsstället har gjort en neddragning. Arbetsstyrkan har minskat mellan med och minst 5 personer från till ett annat. Nedläggningar betraktas som en typ av neddragning om inte annat anges. (ii) Arbetsstället har inte gjort en neddragning Att arbetsstället inte gjort en neddragning är alltså komple- menthändelsen till en neddragning. Detta kan innebära att arbetsstyrkan minskat på arbetsstället, men inte tillräckligt mycket för att klassas som en neddragning.TPF126FPT Definitionen och det bortfall som det ger upphov till diskuteras utförligt i kapitel 5. För individen kan vi observera att individen är sysselsatt vid företaget, och vi antar att denne är friställd om individen arbetade vid ett arbetsställe som gjort en neddragning. Att byta arbetsställe inom samma företag ses alltså inte som en friställning.TPF127FPT Vi förutsätter inte att individen är arbetslös mellan två anställningar för att betraktas som friställd, utan definitionen utgår från om arbetsstället gjorde en neddragning eller inte. Fördelen med detta är att vi inte definierar händelsen utifrån vad som händer efter, vilket kan leda till snedvridningar av resultatet, till exempel en överskattning av hur många som varit arbetslösa till följd av neddragningar. 6.2Sysselsatta på arbetsställen som gör neddragningar Sammansättningen av de som arbetar på arbetsställen som gör neddragningar liknar inte med nödvändighet sammansättningen av individer som arbetar på arbetsställen som inte gör neddragningar. Detta beror dels på att såväl förekomsten av neddragningar som sysselsättningens sammansättning med avseende på till exempel kön, ålder och utbildning varierar mellan branscher. Detta utgör ett av problemen med att beräkna effekter av neddragningar och nedläggningar. Eftersom arbetsstyrkans sammansättning varierar mellan branscher är risken att vara sysselsatt på ett arbetsställe som 126TP PT Den definition av en neddragning som vi använder är relativt vanligt förekommande. Den används i bl.a. Huttunen, K. [2005], Geerdesen, P. m.fl. [2004] och , L.S. m.fl. [1993]. 127TP PT Det är en omställning. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 gör en neddragning inte slumpmässigt fördelad över grupper, och därigenom inte heller risken att bli friställd. I Tabell 6.1 presenteras arbetsstyrkans sammansättning på arbetsställen som inte gör neddragningar respektive gör ned- dragningar. En större andel kvinnor är sysselsatta vid arbetsställen som gör neddragningar, , jämfört med på arbetsställen som inte gör neddragningar, där av arbetsstyrkan är kvinnor. Av dem som arbetar på arbetsställen som gör ned- dragningar (men inte nedläggningar) är en större andel utlands- födda än på andra arbetsställen. De som arbetar på arbetsställen som gör neddragningar och nedläggningar har i något högre utsträckning gymnasial eller eftergymnasial utbildning än de som arbetar på arbetsställen som inte drar ned. De sysselsatta vid arbetsställen som gör neddragningar eller nedläggningar har också varit arbetslösa åren före neddragningen i högre utsträckning än de som arbetar vid arbetsställen som inte gör neddragningar, och en något högre andel var inte sysselsatta . Skillnaderna i löneinkomst mellan de som var sysselsatta på arbetsställen som gjort neddragningar och sysselsatta på de arbetsställen som inte gjort neddragningar är relativt små, särskilt om man beaktar att fler sysselsatta på arbetsställen som gör neddragningar varit arbetslösa . Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå efter neddragningsstatus samt totalt Andel m förgymnasial utbildning Andel m gymnasial utbildning Andel m eftergymnasial utbildning Anm.: Avser gruppgenomsnitt för sysselsatta vid olika arbetsställen. Källor: , RAMS och FAD, SCB, egna bearbetningar, se Appendix D.1. Olika grupper på arbetsmarknaden är inte jämnt fördelade över branscher. Om olika grupper har högre risk att vara sysselsatta på arbetsställen som gör neddragningar på grund av att de arbetar i branscher där neddragningar är mer vanligt förekommande, är det en annan sak än om de har högre risk att arbeta på arbetsställen som gör neddragningar oavsett den bransch individen arbetar i. Kvinnor och individer med eftergymnasial utbildning är oftare sysselsatta i tjänstesektorn. I kapitel 5 framkom att neddragningar vanligare i tjänstesektorn. Kvinnor och högutbildade kommer att ha högre sannolikhet att arbeta på arbetsställen som gör neddragningar, eftersom de arbetar inom branscher där neddragningar är oftare förekommande. För att se om kvinnor som grupp, eller eftergymnasialt utbildade som grupp, har större sannolikhet att vara anställda på arbetsställen som gör ned- dragningar, måste vi således kontrollera för branschtillhörighet. En neddragning eller nedläggning kan också vara en långdragen process. De som stannar vid företaget eller arbetsstället är inte ett slumpmässigt urval av dem som var sysselsatta innan ned- dragningen. Om företagets eller arbetsställets framtida intentioner att minska antalet sysselsatta är kända, kan individer med störst möjligheter att hitta annat arbete söka sig till andra företag . De som har mest att förlora på att lämna arbetsstället är individer med lång anställningstid och mycket företagsspecifik kunskap Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 relation till den formella utbildningen.TPF128FPT Personer med kort anställningstid och hög formell utbildning har i allmänhet mindre att förlora på att byta arbete. Om sannolikheten att sluta tidigt under en neddragningsprocess inte är jämnt fördelad mellan grupper, kommer risken att vara sysselsatt på arbetsställen som gör en neddragning att vara högre för vissa grupper än för andra, även efter kontroll för inom vilken bransch individen arbetar.TPF129FPT Vid en nedläggning blir alla friställda, så detta selektionsproblem uppstår inte, så länge som både nedläggningen är korrekt identifierad och det är möjligt att identifiera starttidpunkten för nedläggnings- processen. (2006) argumenterar för att nedläggningar är mindre problematiskt som behandling ur forskningshänseende än neddragningar. För att möjliggöra en sådan distinktion, separeras i flera fall neddragningar och nedläggningar i framställningen. 6.2.1Större risk för tidigare arbetslösa att arbeta på arbetsställen som drar ned Eftersom risken för neddragning varierar mellan branscher måste vi kontrollera för inom vilken bransch individen arbetar för att se om en viss grupp har högre risk att vara sysselsatt på ett arbetsställe som gör en neddragning. I Tabell 6.2 presenteras risken för olika grupper att vara anställd på arbetsställen som gör neddragningar, efter kontroll för övriga individfaktorer i tabellen samt arbetsställets branschtillhörighet. Resultaten redovisas dels som neddragningar totalt, inklusive nedläggningar (kolumn 1) och som enbart neddragningar (kolumn 2) respektive enbart nedläggningar (kolumn 3). 128TP PT Lön – givet ålder och utbildning – kan ses som en proxy för företags- och branschspecifik kunskap. 129TP PT Frågan vem som lämnar arbetsstället tidigt i en neddragningsprocess har studerats i bl.a. Huttunen,K. [2005], Bowlus, A.J. & Vilhuber, L. [2002], Lengerman, P. & Vilhuber, L. [2002] och Pfann, G. & Hamermesh, D. [2001]. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå Tabell 6.2 Sannolikheten att vara anställd på ett arbetsställe som gör en neddragning respektive nedläggning, oddskvot Anm: +(–) anger ökad (minskad) sannolikhet för att observera att individen är sysselsatt på ett arbetsställe som gör en neddragning, och att skillnaden i sannolikhet är statistiskt signifikant med mindre än 5 procents chans att felaktigt förkasta likhet mellan grupperna. Tomma celler betyder att skillnaden mellan grupper inte är statistiskt signifikant. Källor: , RAMS, FAD (se Appendix D.1), egna bearbetningar, fullständiga resultat i Appendix D.3. Högre ålder och högre inkomst ökar sannolikheten att vara anställd på ett företag som gör en neddragning. Detta stämmer i stort med tidigare resultat att de som slutar arbetet i ett tidigt skede under en neddragning har lägre inkomster och är yngre än personer som stannar.TPF130FPT Kvinnor och utlandsfödda har också en högre sannolikhet att vara anställda på arbetsställen som gör en neddragning, vilket även tidigare studier kommit fram till.TPF131FPT Det är svårt att spekulera om orsaken till detta; möjligen söker kvinnor och utlandsfödda i lägre utsträckning nytt arbete till följd av misstanke eller rykten om framtida neddragningar än män och svenskfödda, eller så är de mindre framgångsrika i sitt sökande. En person som inte var sysselsatt , eller som varit arbetslös hade större sannolikhet att vara anställd vid ett arbetsställe som drog ned eller lade verksamheten vid arbetsstället 2003. Även detta kan vara en följd av selektiva byten hos vissa grupper tidigt under en neddragning.TPF132FPT I allmänhet anses en anställd arbetssökande mer attraktiv än en arbetslös arbetssökande.TPF133FPT Ett företag om vilket det går neddragningsrykten 130TP PT Bowlus, A.J. & Vilhuber, L. [2002], Huttunen, K. [2005]. 131TP PT Pfann, G. & Hamermash, D. [2001], Huttunen, K. [2005]. 132TP PT Lengerman, P. & Vilhuber, L. [2002]: 133TP PT , S. & , J. [2006] och Behrenz, L. [2001]. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 kan också få färre sökande och en större andel sökande som är arbetslösa eller utanför arbetsmarknaden. En möjlig effekt kan då bli att om ny personal rekryteras som ersättning för åtminstone en del av dem som lämnar arbetsstället tidigt, och att dessa då rekryteras bland arbetslösa eller de som inte är sysselsatta. , om sysselsatta sökande har ett större urval, genom att de ses som mer attraktiva sökande, kan växande företag rekrytera främst bland dem som redan är sysselsatta.TPF134FPT I Tabell 6.3 presenteras resultaten från Appendix D.2 på ett annat sätt. Där visas hur olika grupper fördelas mellan arbetsställen som gör neddragningar och arbetsställen som inte gör neddragningar om övriga förutsättningar är observationsmässigt lika, alltså den absoluta risken för olika grupper att vara anställd på olika typer av arbetsställen. I kolumn 1 återfinns sannolikheten för individer i gruppen att arbeta på ett arbetsställe som inte gör en neddragning, i kolumn 2 att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning eller nedläggning. I kolumn 3 och 4 särredovisas risken att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning och nedlagda arbetsställen. Tabell 6.3 Sannolikhet att arbeta vid arbetsställen som gör neddragningar för olika grupper Skillnaden mellan summan för [neddraget (ej nedlagt) + nedlagt ] och värdet i kolumnen Neddraget & nedlagt beror på avrundningsfel. Om kolumn 1+2 eller 1+3+4 inte summerar till , beror det på avrundningsfel. Anm: Efter kontroll för branschtillhörighet, ålder och övriga bakgrundsvariabler, se appendix D.3. Källor: , RAMS, FAD (se Appendix D.1), egna bearbetningar, fullständiga resultat i Appendix D.3. 134TP PT Behrenz, L & Delander, L. [1996], , M. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå Risken för olika grupper att vara anställd vid ett arbetsställe som gör en neddragning eller nedläggning är . Det är relativt små absoluta skillnader mellan grupper avseende risken att vara sysselsatt på ett arbetsställe som gör en neddragning, även om de relativa skillnaderna mellan grupper är större. Den största skillnaden är mellan de som var sysselsatta och de som inte var sysselsatta (arbetslösa eller inte i arbetskraften) . av dem som inte var sysselsatta var sysselsatta på arbetsställen som gjorde neddragningar (inklusive nedläggningar) . Bland dem som var sysselsatta är motsvarande siffra . De som inte var sysselsatta hade alltså högre risk att arbeta på ett arbetsställe som gjorde en neddragning eller nedläggning . Den relativa risken att vara anställd på ett arbetsställe som gör en neddragning är även högre bland utlandsfödda, som har högre relativ risk att vara sysselsatta på arbetsställen som gör neddragningar efter kontroll för branschtillhörighet, ålders- struktur, typ av bostadsregion, kön och utbildning. 6.2.2Friställningar vid arbetsställen som drar ned Friställning definieras här som en separation från ett arbetsställe som gjort en neddragning eller nedläggning. Diagram 6.1 visar sysselsättningsstatusen för anställda vid arbetsställen som gör ned- dragningar året efter neddragningen. Drygt hälften () av de som var sysselsatta på arbetsställen som gjort neddragning eller nedläggning har blivit friställda, dvs. har antingen bytt företag eller är inte längre sysselsatta.