sou · GWB349 · 2008-05-15 00:00:00 — Regelverk för företagen bedöms kunna bli betydligt enklare och ändå lika effektiva. Den satte som mål att minska företagens admi- nistrativa kostnaderTPF1FPT för samtliga statliga regelverk med sammanlagt fram . Regeringens syfte är att regelförenk- lingsarbetet ska leda till en märkbar förändring i företagens vardag.TPF2FPT Även inom EU arbetas det med regelförbättringar. har betonat att det är viktigt att minska de administrativa bördorna för att stimulera ekonomi, särskilt med anledning av åter- verkningarna för små och medelstora företag. På vårtoppmötet antog rådet målet att företagens administrativa kostnader till följd av ska minska till 2012. Regeringen har tillsatt flera utredningar i syfte att se över vilka lättnader som kan göras för små företag inom olika regelområden.TPF3FPT Utredningen om revisorer och revision (Ju 2006:11) har i ett del- betänkande lämnat förslag om avskaffande av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32). Av relevans i sammanhanget är även Utredningen om ytterligare förenklingar av redovisningsreglerna (Ju 2007:07) som ska överväga bl.a. om redovisningsreglerna, utifrån de möjligheter till lättnader och undantag för små och medelstora 1TP PT Med administrativa kostnader avses i Nuteks studier av företagens administrativa kost- nader, företagens kostnader att upprätta, lagra, eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna råd. 2TP PT Prop. 2007/08:1 Utgiftsområde 24, s. 41 samt En märkbar förändring i företagens vardag, Regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet – En redovisning av första steget, . 3TP PT Dir. 2006:96, dir. 2007:29 och dir. 2007:78. företag som EG:s redovisningsdirektiv erbjuder, kan förenklas. Här kan också nämnas Utredningen om ett samordnat insolvensför- farande (Ju 2007:05) som ska överväga bl.a. hur förfarandet för före- tagsrekonstruktion kan förbättras och samordnas med konkursför- farandet. Regeringen har vidare uttalat att kravet på aktiekapital samt frågan om tillskapandet av en ny företagsform med ett enkelt regelverk och begränsat ansvar för ägare bör ses över.TPF4FPT Av den anledningen till- sattes denna utredning. Utredningens huvudsakliga uppgift är att överväga förenklade associationsrättsliga regler för framför allt små aktiebolag. I detta delbetänkande behandlas dock enbart frågor kring kapitalkravet i privata aktiebolag. Utredningens direktiv fastställdes genom beslut vid regeringssam- manträde (dir. 2007:132). Regeringens direk- tiv återges i bilagan. Enligt direktivet ska utredaren i ett delbetänkande ta ställning till om kravet på lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag bör sänkas och utarbeta nödvändiga författ- ningsförslag. En utgångspunkt beträffande överväganden om aktiekapitalet bör enligt direktiven vara att svenska aktiebolag även i fortsättningen ska ha ett visst aktiekapital, men att detta inte bör vara högre än vad som är nödvändigt för att det, tillsammans med vad som följer av annan reglering, i rimlig grad ska tillgodose förekommande bor- genärsintressen. Vidare bör beaktas att dessa intressen kan variera mellan olika branscher. Uppdraget enligt direktivet innebär i denna del sammanfattningsvis att utredaren ska: analysera fördelar och nackdelar med gällande bestämmelser om lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag, överväga vilket belopp som lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag lämpligen bör bestämmas, särskilt överväga lösningar som innebär att lägsta tillåtna aktie- kapital för privata aktiebolag bestäms till eller eller att lagen inte anger något lägsta tillåtna aktiekapital, 4TP PT Prop. 2007/08:1 Utgiftsområde 24 s. 24 samt prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 24 s. 26 f. belysa konsekvenserna av en sänkning av lägsta tillåtna aktiekapi- tal, bl.a. för det allmänna och i fråga om skyddet för aktiebola- gets borgenärer, undersöka om en sänkning av lägsta tillåtna aktiekapital bör kom- bineras med åtgärder för att trygga borgenärernas ställning eller för att begränsa eventuella andra icke önskvärda effekter, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredningens sakkunniga och experter har för de i delbetänkandet behandlade frågorna varit kallade till fyra sammanträden. Utredningens beskrivningar och analyser bygger bl.a. på samtal med samt information och underlag från företrädare från Bolags- verket, , , , Företagarna, , , (), (), (), , , , (Brå) och (). Information har även inhämtats från en del av de beskrivna myndigheternas och organi- sationernas hemsidor. har anordnat ett möte med några av de största bankerna för diskussion kring bl.a. eventuella konsekvenser på bankernas kreditgivning vid ett förändrat minimikapital. Samråd har skett med Utredningen om revisorer och revision, Utredningen om ytterligare förenklingar av redovisningsreglerna samt Utredningen om ett samordnat insolvensförfarande. En del av arbetet har avsett kartläggning av några länders lagstift- ning och erfarenheter kring aktiekapitalet, som inhämtats genom experter i respektive land. Vidare har information inhämtats från rep- resentanter från den tidigare Aktiebolagsgruppen i samt från den danska aktiebolagskommittén. Sekreteraren har i besökt sekretariatet i den danska aktiebolagskommittén. 2 Aktiebolaget som företagsform För den som vill starta ett företag finns det olika företagsformer att välja mellan. Det vanligaste sättet för en privatperson att starta ett företag är att bli enskild näringsidkare. Vid verksamhet i denna form finns det inte någon klar gräns mellan den personliga ekonomin och företagets ekonomi. När flera personer vill starta ett företag tillsammans är en möjlighet att välja ett handels- eller kommandit- bolag. I handelsbolaget finns inte något lagstadgat krav på satsat kapital, men delägarna är personligt och solidariskt ansvariga för företagets skulder. I ett kommanditbolag är minst en delägare obe- gränsat personligt ansvarig för företagets skulder och övriga ansva- riga med satsat kapital. En annan möjlighet, när minst tre personer vill starta ett företag tillsammans, är att bilda en ekonomisk förening där målet ska vara att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. I en ekonomisk förening är medlemmarnas ekonomiska ansvar i princip begränsat till medlemsinsatsen. Aktiebolag kan bildas av en eller flera personer. För att bilda ett aktiebolag krävs ett aktiekapi- tal om och det personliga ansvaret för bolagets förpliktelser är i princip begränsat till aktiekapitalet, se närmare av- snitt 3.1. I finns drygt 918 000 aktiva företag, varav drygt en fjärde- del utgörs av aktiebolag. räknas i cirka 95 pro- cent av företagen som små företag (0–9 anställda) och av dessa är enmansföretag.TPF1FPT I statistiken över nya företag görs skillnad mellan nyregistrerade och nystartade företag. Med nystartade företag avses företag med helt ny verksamhet. Därmed ingår exempelvis inte ägarbyten, änd- ringar av juridisk form eller andra ombildningar. Dessa ingår där- emot i statistiken för nyregistrerade företag. 1TP PT Källa: (). Av statistik framgår att det 2005 nyregistrerades 22 215 aktie- bolag och 175 filialer, 2006 24 345 aktiebolag och 299 filialer samt 2007 28 864 aktiebolag och 430 filialer.TPF2FPT Vidare framgår av statistiken för nystartade aktiebolag att det nystartades 8 895 aktie- bolag och 8 778 aktiebolag.TPF3FPT Den fortsatta behandlingen i detta kapitel tar sikte på nystartade företag. Nyföretagandet i har ökat . startades 44 386 nya företag, jämfört med 43 932 nya företag 2005, varav avsåg aktiebolag, handels- eller kommanditbolag och enskilda näringsidkare.TPF4FPT Flertalet nya företag, närmare fyra av fem, startades inom tjänstesektorn. Den starka konjunkturen är en del av förklaringen till att nyföre- tagandet ökat de senaste åren.TPF5FPT Andelen företagare är dock låg i jämfört med andra EU- länder. Det finns flera orsaker till detta, både strukturella och kul- turella. Exempelvis har anställningsformen blivit en norm i , vilket sannolikt påverkat andelen företagare. Svenskt näringsliv har länge dominerats av industri- och storföretag och dessutom är den offentliga sektorn i betydligt större än i många andra länder. Allt fler företag startas inom tjänstesektorn, vilket torde vara en effekt av avregleringar inom vissa marknader samt av att kommuner och landsting i allt högre utsträckning väljer att köpa in verksamhet inom exempelvis skola, förskola, äldre- och handikappomsorg samt sjukvård.TPF6FPT Inställningen till företagande bland unga i är positiv. av den svenska befolkningen kan tänka sig att bli företagare.TPF7FPT Detta tyder på att det finns en potential för nyföretagande. Nyföretagandet samt även ett företags tillväxt- och överlevnadmöjligheter påverkas dock av en mängd olika faktorer. Det kan vara fråga om den allmänna konjunkturen samt konkurrens och efterfrågan på den marknad där företaget verkar. 2TP PT Källa: , . 3TP PT Källa: statistik från (). 4TP PT Källa: statistik från . 5TP PT 08, . 6TP PT Underlag från till utredningen, Finns det ett samband mellan en sänkning av aktie- kapitalet och ökat nyföretagande, 2007-03536. 7TP PT 08, . kan vidare vara fråga om faktorer som skatteregler, svårigheter att starta respektive avsluta ett företag, administrativ börda, rådgivande service, finansiering, tillväxt, arbetsmarknad samt arbetsrätt, stor- leken på den offentliga sektorn i förhållande till den privata sektorn samt tillgången på förebilder inom entreprenörskap.TPF8FPT En annan faktor är att de offentliga trygghetssystemen är utformade för anställda och därför i vissa lägen missgynnar företagare. En faktor som kan påverka nyföretagandet är alltså om ett regel- verk uppfattas som krångligt samt om detta medför stora admini- strativa kostnader. Här kan nämnas att gjort en studie av företagens administrativa kostnader till följd av associationsrättslig lagstiftning samt utifrån dessa resultat föreslagit vissa regelförenk- lingar.TPF9FPT Av studien framgår exempelvis att reglerna i aktiebolags- lagen innebär höga administrativa kostnader. Överlevnadsgraden bland nystartade aktiebolag, efter före- tagsstart, är vilket i jämförelse med andra företags- former är högre. Aktiebolag är också till större del att bedöma som tillväxtföretag.TPF10FPT Det är svårt att dra några slutsatser om vad dessa skillnader mellan formerna beror på. Säkerligen är det en rad faktorer som är avgörande. En sådan kan vara att många av dem som väljer att bilda aktiebolag bestämt sig för att satsa kapital samt driva bolaget på heltid, medan en enskild näringsidkare i större omfattning även har en anställning vid sidan om. Andelen kvinnor bland nya företagare steg från 2006. Ökningen var starkast inom branschgruppen Utbildning, hälso- och sjukvård samt andra samhälleliga och person- liga tjänster där nyföretagandet bland kvinnorna ökade med 17 pro- cent. Andelen nya företagare med utländsk härkomst har ökat och uppgick till 19 procent.TPF11FPT Valet av företagsform kan bero på bl.a. i vilken bransch före- taget ska verka och därmed vilket kapitalbehov företaget kommer att ha. Därutöver kan regelverket för respektive företagsform ha betydelse. Nedanstående tabell beskriver utvecklingen för de mest förekom- mande företagsformerna . 8TP PT Se rapporten i , En kartläggning av policyåtgärder i ett internatio- nellt perspektiv samt kvantitativa analyser av nyföretagande i , ITPS, A2007:018. 9TP PT Näringslivets administrativa kostnader för associationsrätt, , R 2008:2. 10TP PT Se exempelvis Uppföljning av nystartade företag – efter start, ITPS, S2008:001. 11TP PT Nyföretagandet i och 2006, ITPS, S2007:004. höjdes 1995 från till , se avsnitt 3.2, varefter andelen aktiebolag gick ner till förmån för gruppen enskilda närings- idkare, medan det totala antalet nystartade företag steg. Det före- faller med utgångspunkt häri sannolikt att aktiekapitalet påverkat valet av företagsform. Tabell 2.1 Antal nystartade företag (1985 – 2006) efter juridisk formTPF12FPT väljer fler män än kvinnor att driva företag i aktiebolags- form, jämfört . För utlandsfödda små- företagare är det vanligast att verka som enskild näringsidkare.TPF13FPT Dessa förhållanden gäller även för nystartade företag även om både män och kvinnor vanligtvis väljer att starta företagandet som enskild näringsidkare. 12TP PT Källa: SCB. Urvalet var jämförelsevis lågt och bör därför tolkas mer för- siktigt. 13TP PT Kvinnors och mäns företagande, En statistisk beskrivning, , och Invandrares företagande, En statistisk beskrivning av utlandsföddas företagande i , , . Tabell 2.2 Antal nystartade företag 2006 efter kön och juridisk formTPF14FPT Tabell 2.3 Antal nystartade företag 2006 efter härkomst och juridisk formTPF15FPT En omständighet som kan påverka valet av företagsform är alltså inom vilken bransch företaget verkar. Kvinnor födda utomlands och kvinnor födda i är etablerade i ungefär samma branscher, främst inom handel, hotell och restaurang, finans- och företags- tjänster, samt utbildning, hälso- och sjukvård samt andra tjänster. När det däremot gäller män så driver utlandsfödda män i högre grad företag inom handel, hotell och restaurang och i lägre grad inom byggverksamhet, finans- och företagstjänster samt tillverkning än män födda i . krävs i ett publikt aktiebolag ett minsta aktiekapital om och i ett privat aktiebolag ett minsta aktiekapital om . fanns det 331 917 aktiebolag registrerade i aktie- bolagsregistret. Av dessa var drygt 1 100 publika aktiebolag. Av tabellen nedan framgår registrerat aktiekapital i svenska kronor. Därutöver hade 392 bolag registrerat aktiekapital i euro. 14TP PT Källa: ITPS. 15TP PT Källa: ITPS. Tabell 2.4 Svenska aktiebolag fördelade efter aktiekapitalets storlek i december 2007.TPF16FPT 001–499 999 001–999 999 1 000 000– Av tabellen framgår att 268 807 privata aktiebolag eller cirka 81 pro- cent av det totala antalet bolagen hade ett aktiekapital som exakt motsvarar lagens minimikrav, dvs. Som framgår närmare i avsnitt 3.2 uppgick det ursprungliga kra- vet på aktiekapital 1895 till . En höjning av kravet skedde 1973 till och därefter 1995 till . Av diagrammet nedan framgår det gällande kravet på minsta aktiekapital omräknat till det värde det skulle ha penningvärde enligt index. Härav framgår bl.a. att kravet på lägsta aktiekapital 1895 med en sådan omräkning uppgick till , kravet på lägsta aktiekapital efter höjningen 1973 till och kravet på lägsta aktiekapital efter höjningen 1995 till . Vidare framgår att realvärdet enbart innan höjningen 1973 varit . 16TP PT Källa: , . Tabell 2.5 Kravet på aktiekapital omräknat enligt penningvärde enligt indexTPF17FPT Vid start av ett företag krävs förutom en affärsidé normalt även ett startkapital. Storleken på kapitaltillskottet i inledningsskedet kan variera betydligt beroende på verksamhetens planerade omfattning och art. Vidare kan det under företagets fortlevnad finnas behov av ytterligare kapital för investeringar och tillväxt. Ett aktiebolag kan finansieras av eget och främmande kapital. Eget kapital kan utgöras av aktiekapital eller andra tillskott från ägarna eller återinvesterad vinst samt främmande kapital av lån och krediter. En utgångspunkt brukar vara att ju större andel eget kapital företaget har desto större överlevnadschans har det. finansierades av de nystartade före- tagen med egna medel. som till någon del finansierats med banklån uppgick till , med stöd till start av närings- verksamhet till och med medel från släkt och vänner till . Tabellen nedan visar fördelningen av finansieringsformer i aktiebolag. Det kan konstateras att exempelvis 17TP PT SCB:s långsiktiga KPI/levnadskostnadsindex. Enligt SCB finns det en stor osäkerhet med så långa KPI-beräkningar som här är fallet. av aktiebolagen har extern finansiering i form av banklån, medan av alla företag har en sådan finansiering. Ett aktiebolag kan förekomma i flera grupper, dvs. ha blandad finansiering. Tabell 2.6 Andelar nystartade aktiebolag 2002–2006 efter finansieringTPF18FPT Stöd till start till näringsverk För nystartade företag har banklån varit mest frekvent inom branschgruppen Transport och kommunikation, medan finan- siering med egna medel i störst utsträckning förekommit inom Finansiell verksamhet och andra företagstjänster. visar statistiken inte någon skillnad på andelen män respektive kvinnor som lånar medel från banken. Däremot hade 2006 20 pro- cent av företagen som startades av en kvinna stöd till start av närings- verksamhet jämfört av männen. Bland kvinnorna finansierades av de nya företagen med egna medel jämfört bland männen. Bland nya företagare av utländsk här- komst var andelen nystartade företag 2006 som bland annat finan- sierats med medel från släkt och vänner högre, , jämfört med motsvarande andel bland företagare med svensk härkomst, 4 pro- cent. Av företagen som startades av en person med utländsk härkomst erhöll stöd till start av näringsverksamhet jämfört bland personer med svensk härkomst. För banklån upp- gick motsvarande andelar till 11 respektive 12 procent.TPF19FPT Möjligheten att få finansiering genom banklån för ett nystartat aktiebolag beror ofta på en av banken gjord helhetsbedömning av ägarna och företaget. Bankerna bedömer det generellt som centralt att ägarna satsar eget kapital i bolaget som en kompensation för att företagaren inte blir personligt betalningsskyldig i bolaget. Därut- över har faktorer som affärsidé, budget, kassaflöde, likviditet, åter- betalningsförmåga samt eventuellt erbjudna säkerheter betydelse. Exempelvis kan för det fall enbart en mindre del eget kapital läggs 18TP PT Källa: ITPS. 19TP PT Nyföretagandet i och 2006, ITPS, S2007:004. in i bolaget den enskilde vara tvungen att lämna personlig borgen eller andra säkerheter. 3Dagens kapitalkrav i privata aktiebolag 3.1Huvuddragen i gällande rätt De grundläggande bestämmelserna beträffande aktiebolag finns i aktiebolagslagen (2005:551) (ABL) och aktiebolagsförordningen (2005:559). Ett aktiebolag kan enligt 1 kap. 2 § ABL vara antingen privat eller publikt. Det är stiftarna som vid bolagets bildande bestämmer om bolaget ska vara privat eller publikt. I 26 kap. ABL finns bestäm- melser om byte av bolagskategori. Endast publika bolag har rätt att vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning. Vidare innehåller lagen särskilda regler, ofta innebärande strängare krav, som enbart är tillämpliga på publika bolag. Utredningens uppdrag att se över aktiekapitalet avser enbart privata aktiebolag. Ett av aktiebolagets främsta kännetecken är att delägarna inte är personligt betalningsansvariga för bolagets förpliktelser, se 1 kap. 3 § första stycket ABL. Detta skiljer aktiebolagsformen från andra bolags- former, t.ex. handelsbolaget. Borgenärerna måste därför – i den utsträckning de inte har skaffat sig särskild säkerhet i form av pant eller borgen – hålla sig till bolagets förmögenhet för att få ut sina fordringar. Kapitalskyddet i ABL är en återspegling av att aktieägarna inte personligen ansvarar för bolagets skulder. Det brukar talas om vik- ten av att en bolagsförmögenhet faktiskt skapas vid bildandet av bolaget och i möjligaste mån vidmakthålls under bolagets existens. Det har också anförts att det är rimligt att kräva att den som vill använda sig av aktiebolagsformen ska vara kapabel och beredd att göra ett visst kapitaltillskott. Om en företagare inte är beredd eller i stånd att göra en sådan kapitalinsats, bör denne inte tillåtas använda aktiebolagsformen utan vara hänvisad till någon annan företagsform med personligt ansvar för företagets förbindelser. Sammantaget avser således om kapitalskydd att skydda bolagsför- mögenheten för fordringsägarnas räkning. Det har också anförts att reglerna ytterst är till fördel för aktieägarna eftersom de under- lättar kapitalanskaffning i bolaget.TPF1FPT Med ett bolags borgenärer avses typiskt sett dess leverantörer, banker och andra institutionella kreditgivare samt staten genom sitt anspråk på skatter och eventuella krav på lönegaranti. För bolaget kan också förpliktelser uppstå på annat sätt än genom avtal exem- pelvis genom ett utomkontraktuellt skadestånd. Till ett aktiebolags borgenärer räknas även arbetstagarna, som har ett intresse av att det finns täckning för deras lönefordringar. Utöver bestämmelserna i finns bestämmelser inom andra rättsområden som verkar i borgenärernas intressen. Det är exempel- vis fråga om olika civilrättsliga regler som syftar till att skydda tredje man såsom sakrättsliga regler om äganderättsförbehåll eller bestäm- melser om återvinning och förmånsrätt inom obeståndsrätten. Det finns även straffrättsliga bestämmelser som kan vara av betydelse ur borgenärsskyddsintresse såsom bestämmelserna i 11 kap. om brott mot borgenärer m.m. Innehållet i dessa bestämmelser be- skrivs inte närmare. Nedan presenteras huvuddragen av de bestämmelser i aktiebo- lagslagen som berör aktiekapitalet. En väsentlig del av kapitalskyddet består i att aktiebolag enligt 1 kap. 4 § ABL ska ha ett aktiekapital. Enligt 1 kap. 5 § ABL måste aktiekapitalet för privata aktiebolag minst uppgå till eller motsvarigheten i euro. För publika aktiebolag gäller enligt 1 kap. 14 § ABL ett minsta aktiekapital om eller motsvarigheten i euro. Med aktiekapital avses summan av kvotvärdena för de aktier som givits ut vid bolagets bildande med tillägg för vad som efter bolagets bildande registrerats som ökning av aktiekapitalet och med avdrag för vad som registrerats som minskning av aktiekapitalet. Aktie- kapitalet bestäms vid bolagets bildande och utgör det lägsta belopp som ska tillskjutas vid bolagsbildningen. 1TP PT Prop. 1973:93 s. 85 f. både ökas och minskas, dock aldrig under minimikapitalet. Aktie- kapitalets storlek ska enligt 3 kap. 1 § 4 ABL framgå av bolagsord- ningen. Det kan avse ett fast belopp eller ett minimi- och maximi- kapital. Bestämmelserna i 2 kap. ABL syftar till att garantera att de som har tecknat aktier i bolaget före bolagets registrering tillskjuter ett belopp som minst motsvarar aktiekapitalet, antingen i form av kon- tanta medel eller i form av annan egendom än pengar, s.k. apport- egendom. Tillskjutna kontanta medel ska före bolagets registrering sättas in på bankkonto. Pengarna får inte lyftas förrän hela det belopp som ska betalas i pengar har satts in på kontot. Eventuell apport- egendom ska enligt intyg av revisor ha lägst det värde som den har åsatts och kunna vara till nytta för bolaget. För att bolaget ska få registreras krävs enligt 2 kap. 23 § ABL att full och godtagbar betal- ning har lämnats för samtliga tecknade aktier. Anledningen till detta är att borgenärerna först när aktiekapitalet blivit inbetalt får någon form av kompensation för det bortfall av personligt ansvar för bola- gets förpliktelser som inträffar i och med registreringen.TPF2FPT Här kan dock noteras att det tidigare i svensk rätt varit tillåtet med successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybildning, se närmare avsnitt 3.3. Ett aktiebolags egna kapital är uppdelat i bundet och fritt kapital. Aktiekapitalet hör tillsammans med uppskrivningsfond, reservfond och kapitalandelsfond till det bundna kapitalet, se 5 kap. 14 § års- redovisningslagen (1995:1554) (ÅRL). Övrigt kapital är fritt kapital. Vad som utgör fritt respektive bundet eget kapital i bolaget har exempelvis betydelse för nedan beskrivna bestämmelser. I 17–20 kap. ABL finns bestämmelser om värdeöverföring, vilka är en viktig del av kapitalskyddet. Med värdeöverföring avses enligt 17 kap. 1 § ABL vinstutdelning, förvärv av egna aktier, minskning av aktiekapitalet eller reservfonden för återbetalning till aktieägarna, och annan affärshändelse som medför att bolagets förmögenhet minskar och som inte har rent affärsmässig karaktär för bolaget. Den s.k. beloppsspärren i 17 kap. 3 § första stycket ABL innebär att en värdeöverföring får äga rum endast om det efter överföringen finns full täckning för bolagets bundna kapital. Beloppsspärren ska fastställas med utgångspunkt i vad som vid beslutstidpunkten är 2TP PT Prop.