sou · GVB360 · 2008-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom regeringsbeslut gavs en särskild utredare i uppdrag att kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar samt bedöma kostnader för skador som klimat- förändringarna kan ge upphov till. Som utredare förordnades . Utredningen har antagit namnet Klimat- och sårbar- hetsutredningen. förordnades en rådgivande kommitté med experter till utredningen bestående av följande företrädare: , , , , , Krisbered- skapsmyndigheten, , , , svenskt Näringsliv, , ningsverk, , , , , Andres Muld, , , kommuner och landsting, , i , , bruksverk, , , , Social- styrelsen, , , , , Per Brandtell, Försvars- departementet, , , , och departementet. entledigades och förordnades , som expert. Som huvudsekreterare förordnades från Tom , som sekreterare förordnades från , från Per , från och från . I sitt arbete har utredningen dessutom använt sig av tre expert- grupper med experter från berörda myndigheter, forskningsinstitu- tioner, näringsliv och andra organisationer. Textbearbetning och layout har utförts av kanslisekreterarna och i Bilagedelen även , FA, kommittéservice. Utredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande inför klimatförändringarna hot och möjligheter. Uppdraget är härmed slutfört. Uppdraget och bakgrunden ......................................... Uppdraget, avgränsningar och arbetssätt ............................... Arbetsgång och metod ................................................. Det internationella arbetet ...................................................... 2.2.3 Anpassningsarbete i andra länder ................................ Klimatets ........................regionala utveckling fram till 3.1.1 ....................................Typiska drag i klimat 3.1.4 .....................Klimatet under 3.1.5 Klimatet under olika årstider under 3.2.2 Översvämningar och höga flöden .............................. Ras, skred, erosion ...................................................... Globala förändringar i klimatet ............................................. 3.3.1 Ökad säkerhet kring orsakerna till observerad global uppvärmning ................................. 3.3.2 Ökande halter av växthusgaser leder till fortsatt 3.3.3 Återkopplingsmekanismer, klimatet på längre sikt och risk för plötsliga klimatförändringar ........... Val av scenarier och modeller ................................................ Egenskaper hos utsläppsscenarier .............................. 3.4.2 Vårt val av scenarier och modeller ............................. Hur förändras klimatet i och i vårt närområde?...... 3.5.1 Betydligt varmare ..................................... 3.5.2 Blötare , torrare i söder, Blåsigare eller inte? 3.5.5 Särskilda klimatindex för analyser av sårbarhet ........ Konsekvenser av klimatförändringar och extrema Radio - och TV - distribution Elsystem och kraftpotentialer.................................... Värme- och kylbehov ................................................. Bebyggelse och byggnader .................................................... 4.3.1 Översvämning av strandnära bebyggelse .................. 4.3.2 Ras, skred och erosion................................................ 4.3.4 Dagvattensystem och bräddning av avloppsvatten... 4.3.6 Föroreningsspridning vid översvämningar, ras 4.4 Areella näringar och turism................................................... Turism och friluftsliv.................................................. Naturmiljön och miljömålen................................................. 4.5.1 Landekosystem, biologisk mångfald och andra 4.5.3 och den miljön .............................. 4.6.3 Hälsoeffekter av översvämningar, stormar, ras 4.7Förändringar i vår omvärld och deras påverkan på 4.8 Samlade effekter på samhället ............................................... 4.8.1 Socioekonomisk utveckling i ........................ 4.8.5 Globala och regionala studier av Stöd ...................och styrmedel för minskad sårbarhet Karteringar .......av översvämningar, ras, skred och erosion Befintliga översvämnings - och stabilitetskarteringar samt inventering av 5.1.2 Användningen av karteringar i den kommunala 5.1.3 Karteringar i ett förändrat klimat, överväganden Databaser ...........................................och kunskapsresurser 5.2.1 ..................Behov av en bättre nationell höjddatabas 5.2.2 .............Nationell databas över skredförutsättningar 5.2.3 Meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska data och jämförelser med klimatmodeller 5.2.5Nationell plattform för samverkan kring naturolyckor och databas över inträffade 5.2.7 Databaser inom olika sektorer och geografiska 5.3 Varningssystem och operativa stödinsatser.......................... prognos- och varningstjänst......................... 5.3.2 stöd och resurser vid 5.3.3 SGI:s arbete vid akuta naturolyckor .......................... 5.3.4 Samordningsgruppen för information vid höga 5.4 Tillstånd för vattenverksamhet.............................................. 5.5.1 Ansvar och roller i bebyggelseplaneringen ............... 5.5.2 Problem och brister i dagens planering och (SOU 2005:77)............................... 5.5.4 Ett första steg för en enklare plan- och bygglag (proposition 2006/07:122)........................................ Överväganden och förslag.......................................... Bidrag till förebyggande åtgärder.......................................... 5.6.1 anslag för förebyggande åtgärder mot naturolyckor ......................................... 5.6.2 Ett nytt anslag för stora investeringar för att Information och utbildning................................................... 5.9Forskning om klimatförändringar och Pågående forskning inom området klimatförändringar och anpassning ........................... Förstärkning och samordning av forskning till stöd för klimatanpassning .......................................... Sex områden med behov av utökade och samlade 5.10 Organisations- och ansvarsfrågor ......................................... 5.10.1 Nuvarande ansvarsstruktur ........................................ 5.10.2 Behov av ändringar och förtydliganden i 5.11 Förslag till åtgärder på EU-nivå............................................ Slutsatser och förslag................................................ Finansiering av förslagen ....................................................... Bilaga A 1 ....................................................... Bilaga A 2 ............................................................ Bilaga A 3 Klimat- och sårbarhetsutredningens rådgivande Bilaga A 4 Analysfrågor som stöd vid bedömningen av systemens/områdenas sårbarhet Bilaga A 5 ......................................Brev till Bilaga A 6 Beräkningar för kostnadsscenarierna i Bilaga A 7 Beräkningar till avsnitt 6.4, Finansiering av Våra viktigaste slutsatser och förslag 1.Det är nödvändigt att påbörja anpassningen till klimatföränd- ringarna i . Huvuddragen i klimatscenarierna är trots osäkerheter tillräckligt robusta för att användas som underlag. 2.Risken för översvämningar, ras, skred och erosion ökar på många håll så mycket att förstärkta insatser för förebyggande åtgärder är motiverade. Ett statligt klimatanpassningsanslag bör inrättas som stöd för storskaliga kostnadskrävande insatser. 3.Skogstillväxten ökar kraftigt, förutsättningarna för jordbruks- produktion förbättras. Det krävs dock anpassningsåtgärder för att minimera skadorna och bevara den biologiska mångfalden. 4.Östersjön riskerar dramatiska förändringar av ekosystemen. Klimatförändringarna förvärrar dagens situation och arbetet med att minska utsläppen bör intensifieras. 5.Vattenkvaliteten i sjöar och vattendrag kommer att försämras, vilket kräver insatser för att upprätthålla en god dricksvatten- kvalitet. 6.Fjällen förbuskas till stor del och rennäringen och fjäll- turismen kan drabbas. 7.Det varmare klimatet påverkar hälsan och leder till fler döds- fall på grund av värmeböljor och ökad smittspridning. 8.Sveriges energibalans gynnas genom minskat värmebehov och ökad vattenkraftpotential. 9.Länsstyrelserna bör få en central roll i klimatanpassnings- arbetet. En särskild klimatanpassningsdelegation bör inrättas vid varje länsstyrelse, som ett förstärkt stöd till framför allt kommunerna. 10.Vi föreslår att ett nytt och anpassning inrättas. Vi utgår i detta betänkande från de globala klimatförändringarna. Vi har i utredningen analyserat hur klimat kan utvecklas . Vi har också analyserat kon- sekvenserna för en rad olika sektorer och områden. Viktiga aspekter har varit sårbarheten för översvämningar, ras, skred och stormar. Vi föreslår olika åtgärder för att minska sårbarheten och anpassa samhället till långsiktiga klimatförändringar och extrema väderhändelser. blir varmare och blötare FN:s klimatpanel IPCC har dragit slutsatsen att den hittillsvarande uppvärmningen globalt uppgår till . Uppvärmningen har gått nästan dubbelt så snabbt jämfört med hela och det är mycket sanno- likt att detta till största delen är orsakat av mänskliga aktiviteter. Den globala medeltemperaturen kommer med stor sannolikhet att öka med ytterligare 1,8 till slutet av detta sekel, jämfört med . Om kraftfulla globala utsläppsminskningar genomförs kan temperaturhöjningarna begränsas . Viss fortsatt upp- värmning går dock inte att undvika. Temperaturen kommer att stiga mer i och än det globala genomsnittet. De modellscenarier vi utgått ifrån pekar på att medeltemperaturen i stiger med 3 jämfört 1960 1990. Vintertemperaturen kan öka med i norra . klimat kommer att likna klimatet i norra . Nederbördsmönstren kommer också att förändras. Neder- börden kommer att öka i större delen av landet , vinter och vår. får vi ett varmare och torrare klimat, särskilt i . Havsnivån förväntas stiga med 0,2 0,6 meter globalt de när- maste 100 åren för att sedan fortsätta att stiga under många . Någon avsmältning av isarna på och är då inte inräknad för detta århundrade. Havsnivån stiger med mer i våra angränsande hav. Vad beträffar vindar och stormar i är resul- taten mer osäkra. Tendensen från våra modellscenarier är att såväl medelvinden som högsta byvind ökar. Höga flöden, översvämningar, ras, skred och erosion Antalet dagar med kraftig nederbörd ökar , vår och höst i större delen av landet. Ser man till de intensivaste regnen är det fråga om betydande ökningar. Avrinningen ökar i större delen av landet, mest i väster. Höga flöden, med en återkomsttid på , det s.k. 100- årsflödet, ökar kraftigt i framför allt , sydvästra och nordvästra . På andra håll minskar dessa höga flöden eftersom varmare vintrar ger mindre kvarliggande snötäcke, vilket leder till en mindre vårflod. Lokala häftiga regn, skyfall, som förekommer mest , ökar i intensitet över hela landet. Översvämningar drabbar bebyggelse och infrastruktur har flera stora översvämningar drabbat . Översvämningarna i /2001 och 2000 är två exempel. Den ökade översvämningsrisken drabbar framför allt bebyggel- se, vägar och järnvägar. Annan infrastruktur, industri och jordbruk kan också vara utsatt. Dricksvattenförsörjningen riskerar att slås ut genom förorening av vattentäkter eller genom ledningsbrott. Över- svämningar av elstationer kan leda till långvariga elavbrott. Det ökade intresset av att bo sjönära har gjort att bostäder i många fall har byggts i områden som är översvämningshotade. I dagens klimat riskerar byggnadsyta längs vattendrag att översvämmas i genomsnitt en gång per . Denna yta kommer sannolikt att öka. Lokala skyfall med översvämningar av dag- och avloppssystem är ett stort problem. Detta leder bland annat till källar- översvämningar och utsläpp av avloppsvatten. Problemet kommer att bli ännu större . Ras och skred ökar risken för människoliv har drabbats av flera ras och skred där konsekvenserna kunde blivit mycket allvarliga. I Ånn i fick ett lokalt skyfall både järnväg och väg att rasa. I raserades längs en sträcka på flera . Ras och skred har tidigare krävt dödsoffer i vårt land vid ett flertal tillfällen. Kraftig nederbörd och ökade flöden i vattendrag liksom höjda och varierande grundvattennivåer ökar risken för ras och skred. De ökade riskerna uppstår framför allt i områden där risken är hög . Det gäller Vänerlandskapen, , östra land och nästan hela ostkusten. Vi har uppskattat att över 200 000 byggnader ligger nära vatten i områden där ras- och skredrisken ökar. De lokala förhållandena avgör var riskerna kommer att vara störst. Kusterosion och havsnivåhöjning – hot mot lågt liggande bebyggelse Havsnivåhöjningen pågår och kommer att fortsätta i många . Vi har i våra beräkningar utgått från IPCC:s bedömning med en havsnivåhöjning . Den högre nivån svarar ungefär mot den bedömning IPCC gör i sin senaste rapport om man tar hänsyn till att havsnivåhöjningen är större i våra närliggande havsområden. I norra delen av landet motverkas havsnivåhöjningen av landhöjningen. De sydligaste delarna av landet, , , och blir mest utsatta. Lågtrycksbanor och vindar betyder också mycket för havsnivån och risken för översvämningar och erosion längs kusterna. Med en större dominans av västvindar kommer de högsta högvatten- nivåerna i att stiga kraftigt. I ligger den högsta högvattennivån en meter över dagens medelvattenstånd. I slutet av seklet beräknas den ligga över. Detta ställer ökade krav på planering av nybebyggelse och förebyggande åtgärder. Kusterosion drabbar områden som består av lättrörlig jord eller sand. De mest utsatta kuststräckorna finns i , samt på och . Enligt de beräkningar vi gjort så ligger cirka 150 000 byggnader inom erosionsbenäget område vid en havsnivå- höjning . Ökningen i vattentillrinning, framförallt i landets norra delar, kommer att ske successivt. Detta skapar mycket goda förutsätt- ningar för en ökad vattenkraftproduktion. Beräkningar visar på en möjlig ökning av kraftpotentialen med 15 i snitt till slutet på seklet. För att hela potentialen ska kunna utnyttjas fordras dock att kraftverkens kapacitet och magasinen byggs ut. Dammsäkerheten bör ses över I finns cirka 10 000 dammar av varierande storlek, typ och ålder spridda över landet. De flesta av de större dammarna är kraftverksdammar, men även några större dammar finns för att ta hand om gruvavfall. Två dammar högre än , gruvdammen vid Aitik samt Noppikoskidammen, har havererat . Inga personskador inträffade. De största dammarna, av riskklass I, är byggda för att kunna hantera mycket extrema flöden. Klimatförändringarna innebär en risk för att det flöde som är dimensionerande för dessa dammar ökar inom delar av landet, men stora osäkerheter finns. 100- årsflödet ökar kraftigt framförallt i och sydvästra , med ökade risker framförallt för de mindre dammarna i riskklass II. Även i fjälltrakterna ökar 100-årsflödet med risken att detta kan fortplanta sig i hela vattendragen ner till mynningen. På många andra håll väntas dagens 100-årsflöden bli mindre vanliga. har granskat de statliga insatserna för damm- säkerhet vid kraftverksdammar. anser att det finns behov av att förbättra och utveckla statens insatser för dammsäker- het och rekommenderar regeringen att ta initiativ till en översyn. Vi instämmer i detta. Tillstånd för vattenverksamhet – omprövningar av gamla vattendomar Vi har i vårt delbetänkande om översvämningsriskerna i bland annat sett att en ändrad regleringsstrategi kan bidra till att minska översvämningriskerna. Vi bedömer också att det kan bli aktuellt med omprövning eller revidering av ett antal tillstånd på grund av förändrade flöden som följer av en klimatförändring, eller i samband med utbyggnaden av vattenkraften. Detta är i många fall en mycket omfattande och komplicerad process. Vi anser därför att lagstiftningen bör ses över. Ökade sammanlagda intäkter och ökade skadekostnader för översvämningar, ras, skred, erosion och vattenkraft 2100 Statliga, kommunala och enskilda vägar Översvämning av bebyggelse, sjöar och Översvämning av bebyggelse, kust Den fysiska planeringen bör anpassas efter de framtida riskerna. Som stöd för planeringen och förebyggande åtgärder i övrigt bör staten informera och ta fram underlag. Principiellt bör ansvaret för åtgärder ligga på fastighetsägaren och kommunen. Information och utbildning av personal inom bl.a. kommuner är mycket viktigt för att öka kunskapen om klimatförändringarna och anpassningsåtgärder. Vi bedömer att det finns vissa brister i försäkringsskyddet mot naturolyckor. Dessa brister motiverar dock inte ett särskilt statligt stöd för naturskador. De luckor som finns bedöms vara av en art som kan hanteras av privata försäkringsbolag. Det privata försäkringsskyddet behöver dock utvecklas vad gäller skador på grund av naturolyckor. Vi föreslår följande för att minska sårbarheten för översväm- ning, ras, skred och erosion: Kommunernas skyldighet att ta hänsyn till risker för översväm- ningar, ras och skred i den fysiska planeringen bör bli tydligare i lagstiftningen och vägledningar bör tas fram. Preskriptionstiden för kommunernas skadeståndsplikt bör ökas från 10 till . Karteringar, höjddata, geotekniska data m.m. samt varnings- system som krävs för att minska sårbarheten behöver tas fram. SGI bör få ansvar för en reglerad jourverksamhet för ras och skred. bör få en central roll i anpassningsarbetet och en särskild klimatanpassningsdelegation bör inrättas på länsstyrel- sen. Anpassningar av transportinfrastrukturen till ett förändrat klimat bör ingå i de transportpolitiska målen. Medel till klimat- anpassning av transportinfrastrukturen bör avsättas. Riskerna, framför allt i väg- och järnvägsnäten, bör kartläggas och åtgärder genomföras. Ett särskilt klimatanpassningsanslag bör skapas för större investeringar med syfte att minska sårbarheten för extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar. Anslaget ska kunna användas för att bidra till finansieringen av större projekt för att förebygga framför allt översvämningar, ras, skred och erosion. Vi uppskattar behovet till i storleksordningen . En särskild förhandlingsman bör tillsättas för att fördela kost- naderna mellan staten och andra intressenter för att genomföra förslagen i vårt delbetänkande om åtgärder i och . anslag för bidrag till kommunernas före- byggande insatser bör behållas på nuvarande nivå, . Erosion bör inkluderas i bidraget. Bidragen reduceras till högst av åtgärdskostnaden. Klimatförändringarnas påverkan på tillrinningsförhållanden och hur detta kan påverka säkerheten och översvämningsriskerna i riskklass I- och II-dammar bör analyseras. En analys av gruv- dammar bör genomföras. En utredning bör se över lagstiftningen kring vattenverksamhet i sin helhet och analysera behovet av omprövningar med hänsyn till översvämningsrisker och markavvattning. Utredningen bör även behandla tillstånds- och ägarlösa dammar, efter inventering av . En översyn bör göras av dammsäkerhetsområdet om det nu- varande ansvarssystemet svarar mot de krav på säkerhet som samhället ställer . Areella näringar och landekosystem De stora temperaturförändringarna och de förändrade nederbörds- mönstren leder till en kraftfull förändring av de naturliga förutsätt- ningarna för jord- och skogsbruk, renskötsel och vinterturism liksom för de naturliga landekosystemen. Generellt kommer arters utbredning att förskjutas norrut. Ökad produktion i skogsbruket, men också ökade skador Det allmänt varmare klimatet, en längre vegetationssäsong och ökad koldioxidhalt i atmosfären ger en ökad tillväxt. Nya trädslag och andra sorter kan ge ännu högre produktion. Beräkningar visar att tillväxten av tall, gran och björk successivt kommer att öka så att den i slutet av seklet är 20 högre . I söder innebär torrare somrar att granen växer sämre . lövträd skulle kunna öka i skogsbruket, men betande vilt utgör ett hinder. Modellresultat visar att ökande skogstillväxt och högre träd leder till ökad risk för vindfällning, även om inte stormfrekvensen ökar. Minskad tjäle i marken och blötare förhållanden bidrar också till ökad risk för stormfällning och gör det svårare att avverka, ta sig fram på skogsbilvägar och få ut virket. Det varmare klimatet gör skogen mer utsatt för brand, svamp- och insektsangrepp, t.ex. från granbarkborre. Större skördar i jordbruket, men också fler skadegörare EU:s gemensamma jordbrukspolitik har stor betydelse för jord- brukets omfattning, inriktning och lönsamhet, vilket gör att klimatförändringarnas inverkan på jordbruksproduktionen är svår att bedöma. Vegetationsperioden och odlingsperioden förlängs väsentligt enligt klimatscenarierna. De förbättrade odlingsförutsättningarna innebär möjligheter till ökade skördar i hela landet. skördarna i komma att öka med och i med om samma grödor odlas som . Höstsådda grödor kommer att öka och nya grödor kan introduceras. Förutsättningarna för djurhållningen förbättras genom längre betessäsong och ökade vallskördar. Den ökade produktionen kräver dock en ökad användning av gödselmedel. Problemen med skadegörare som insekter, svamp och virus kommer att öka i ett varmare klimat. Ogräsfloran förväntas bli mer artrik. Om bekämpningsmedelsanvändningen skulle öka till dansk nivå innebär detta nästan en fördubbling mot dagens nivå. Vattentillgången i det framtida klimatet kommer att se annor- lunda ut än dagens. Mer nederbörd men mindre sommar- tid kommer att ställa nya krav på både dränering och bevattning. De ökade temperaturerna kan ställa till problem särskilt för svin och fjäderfäuppfödningen. Ett flertal vektorburna infektioner sprids nu norrut. Nya sjukdomar som kan drabba djur är främst zoonoser som sprids av bl.a. fästingar och gnagare samt virussjukdomar. Ändrade förutsättningar för rennäringen Förutsättningarna för att bedriva rennäring i kommer påverkas betydligt av klimatförändringarna. Vegetationsperioden förlängs och växtproduktionen under sommarbetet ökar. Insekts- plågan kan förvärras. Kalfjällsarealerna förväntas minska och trycket på kustnära vinterbete kan öka, i takt med svårare snö- förhållanden i inlandet och fjällen, vilket kan leda till fler intresse- konflikter med andra näringar. Den allvarligaste konsekvensen är att den samiska kulturen hotas om förutsättningarna för att bedriva renskötsel försämras. Sämre för vinterturismen kanske bättre för sommarturismen Den snabbt växande turistnäringen kan få ytterligare ökade möjlig- heter i ett förändrat klimat med varmare somrar och högre bad- temperaturer. Vattenresurser och kvalitet blir dock en nyckelfråga. Vinterturism och friluftsliv kommer att möta successivt snö- fattigare vintrar, särskilt i de södra fjällen och anpassningsåtgärder kommer att fordras. Landekosystemen står inför stora omvälvningar och förlusten av biologisk mångfald kan öka Landekosystemen i står inför stora omvälvningar och för- lusten av biologisk mångfald ökar på grund av klimatförändringar- na. Anpassningsåtgärderna i sig kan också leda till negativ påverkan på biologisk mångfald, t.ex. i jord- och skogsbruket. De negativa effekterna kan dock begränsas. De olika naturtyper som är en viktig del av och som utgör en viktig kulturell bas för en stor del av befolkningen kommer att förändras. De naturskogar vi har omvandlas både som en följd av klimatförändringen i sig och på grund av ett för- ändrat skogsbruk. Fjällmiljön är mycket känslig. Den temperaturökning som pågår är huvudorsaken till att trädgränsen har stigit med . Den kommande temperaturhöjningen på uppemot de kommande 100 åren leder till att stora delar av kalfjället förbuskas. Klimatförändringen påverkar starkt möjligheten att nå bl.a. miljömålen Ett rikt växt och djurliv, Storslagen fjällmiljö och Myllrande våtmarker. Ökade sammanlagda intäkter och ökade skadekostnader för jord- och skogs- bruk samt rennäring i 2100 skador av storm brand etc. Vi föreslår följande för att uppnå en hållbar anpassning till ett förändrat klimat av de areella näringarna och landekosystemen. Skogsvårdslagen och tillhörande föreskrifter bör ses över mot bakgrund av klimatförändringarna.