sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — När det gäller byte till lärlingsutbildning efter det att eleven är antagen till en skolförlagd yrkesutbildning på ett visst program anser jag att principerna ska vara desamma som vid byte av pro- gram eller inriktning (se 6 kap. 12 § gymnasieförordningen). Detta gäller även vid byte från gymnasial lärlingsutbildning till skolför- lagd utbildning. För närmare information om antagning och urval se avsnitt 5.14. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.8.7Elevens möjlighet och skolhuvudmannens skyldighet Alla ungdomar ska ha rätt att söka gymnasial lärlingsutbildning. Kommunen ska dock inte vara skyldig att erbjuda gymnasial lär- lingsutbildning. Kommunen förfogar på ett helt annat sätt över redskapen för att kunna uppfylla sin skyldighet att erbjuda ung- domarna skolförlagd yrkesutbildning. Den kan göra detta genom det egna utbudet, genom samverkansavtal med andra kommuner eller genom det utbud som fristående gymnasieskolor utgör. Att ställa motsvarande skyldighetskrav på kommunen att i samverkan med företag få fram ett tillräckligt antal platser för gymnasial lär- lingsutbildning låter sig inte göras. Jag bedömer att det även efter försöksverksamheten 2008–2010 kommer att vara ett skede med en fortsatt, mer långsiktig, successiv uppbyggnad av volymerna på gymnasial lärlingsutbildning. Jag föreslår dock att det för skol- huvudmännen införs en skyldighet att de vid utformningen av sitt utbud ska sträva efter att tillmötesgå de sökandes önskan om gym- nasial lärlingsutbildning. 5.8.8Elevens rätt att fullfölja utbildningen Jag föreslår att en elev inom gymnasial lärlingsutbildning som av någon anledning förlorar sin lärlingsplats ska ha rätt att fullfölja utbildningen inom programmet. Det kan ske antingen genom att eleven erhåller en ny lärlingsplats eller genom att eleven bereds plats inom motsvarande skolförlagd yrkesutbildning. Det är skol- huvudmannen som ansvarar för att denna rätt vid behov infrias. En elev i gymnasial lärlingsutbildning ska omfattas av samma för- säkringsskydd som elever inom skolförlagd yrkesutbildning. regleras frågan om ersättning vid personskada i förord- ningen SKOLFS 1991:47. Vid ett anställningsförhållande förut- sätter jag att den anställda lärlingen i sitt anställningsavtal får ett motsvarande försäkringsskydd. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår att gymnasial lärlingsutbildning ska ha en omfattning av 2 500 poäng och vara treårig. Mitt förslag är en konsekvens av mina förslag att eleverna söker och tas in på ett nationellt program och att de avlägger yrkesexamen inom detta program. 5.8.11Arbetsplatsförlagt lärande (APL) Jag föreslår att den arbetsplatsförlagda delen av gymnasial lärlings- utbildning ska omfatta minst 1 250 poäng, motsvarande och högst 1 800 poäng, motsvarande . Det innebär att högst 600 poäng gymnasiegemensamma ämnen, 200 poäng individuellt val och 350 poäng karaktärsämnen kan bli skolförlagda. Dessutom tillkommer 100 poäng för examensupp- giften som kan fullgöras såväl på arbetsplatsen som på skolan. Skälet till att jag föreslår en övre gräns för arbetsplatsförlägg- ningen om 1 800 poäng är att jag anser att undervisningen inom de gymnasiegemensamma ämnena om 600 poäng ska vara skolförlagd. En handledare på en arbetsplats är engagerad för handledning av eleven inom programmets karaktärsämnen och besitter normalt inte den kompetens som krävs för de gymnasiegemensamma ämnena. Jämfört med en lägsta tid för APL i den skolför- lagda yrkesutbildningen omfattar således den arbetsplatsförlagda utbildningstiden inom gymnasial lärlingsutbildning en väsentligt större andel av den totala utbildningstiden. Det innebär att en gymnasial lärling vars arbetsplatsförlagda utbildning omfattar en 40-timmarsvecka erhåller väsentligt mer schema- lagd tid än en elev inom en skolförlagd yrkesutbildning. Min utgångspunkt är att alla elever inom gymnasieskolan för- väntas bedriva heltidsstudier . Det innebär att en elev inom en skolförlagd yrkesutbildning har en större andel icke sche- malagd studietid än en gymnasial lärling. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.8.12Nationell och lokal utbildningsplan för lärlingsutbildning samt utbildningsblock Jag föreslår att gymnasial lärlingsutbildning ska regleras med hjälp av en nationell utbildningsplan för lärlingsutbildning. Samma nationella utbildningsplan ska gälla för alla yrkesprogram. Den nationella utbildningsplanen ska ange att en gymnasial lär- lingsutbildning ska utformas inom ramen för ett yrkesprogram, att gymnasial lärlingsutbildning ska leda till en yrkesexamen inom ett yrkesprogram och att en gymnasial lärlingsutbildning normalt mot- svarar en inriktning och programfördjupning som leder till en yrkesutgång inom programmet. En nationell utbildningsplan ska ange att en lärlingsutbildning strukturellt består av tre delar: –Arbetsplatsförlagt lärande omfattande minst 1250 och högst 1800 poäng, vilket kan inkludera individuellt val om 200 poäng. –Skolförlagt lärande omfattande minst 600 och högst 1150 poäng, vilket kan inkludera individuellt val om 200 poäng. –Examensuppgift omfattande 100 poäng. Det arbetsplatsförlagda lärandet inom gymnasial lärlingsutbildning ska bestå av innehållet i karaktärsämneskurserna för det aktuella yrkesprogrammet. Jag föreslår att det arbetsplatsförlagda lärandet inom gymnasial lärlingsutbildning struktureras i form av utbild- ningsblock omfattande 200 till 500 poäng. Den nationella utbild- ningsplanen ska innehålla föreskrifter för hur dessa utbildnings- block ska utformas. Jag föreslår att betygssättningen av det arbetsplatsförlagda lärandet görs på utbildningsblocken på grundval av det innehåll som skolhuvudmannen lokalt fastställt för varje sådant utbild- ningsblock. Betygssättningen ska ske utifrån av i den nationella utbildningsplanen fastställda mål för arbetsplatsförlagd del av gymnasial lärlingsutbildning och utifrån nationella betygs- kriterier för arbetsplatsförlagd del av gymnasial lärlingsutbildning i samma plan. Vid betygssättningen ska samma betygsskala användas som för nationella kurser. De skolförlagda delarna av lärlingsutbildningen består av de nationella gymnasiegemensamma kurserna och karaktärsämnes- kurser från aktuellt program och betygssätts som sådana. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår vidare att utifrån de mål och riktlinjer den nationella utbildningsplanen för lärlingsutbildning anger ska skolhuvudman- nen, efter hörande av det lokala programrådet och i samverkan med arbetsplatsen eller arbetsplatserna, för varje elev upprätta och besluta om en lokal utbildningsplan för respektive lärlingsutbild- ning. Den lokala utbildningsplanen ska innehålla: –Den planerade och genomförda fördelningen av utbildningens innehåll mellan arbetsplatsförlagt lärande och skolförlagt lärande. –Den planerade och genomförda fördelningen av det arbetsplats- förlagda lärandet på utbildningsblock. –En beskrivning av innehållet i utbildningsblocken, vilkas sam- manlagda innehåll ska motsvara det sammanlagda innehållet i kurserna i motsvarande skolförlagda yrkesutbildning. Den lokala utbildningsplanen kan omarbetas löpande under elevens studietid. Genom mitt förslag om arbetsplatsförlagda utbildningsblock som bygger på karaktärsämnena inom programmet anser jag att jag tillgodosett den särskilda flexibilitet som lärlingsutbildning kräver. Förslaget tillgodoser även de krav på en tydlig strukturering av det omfattande arbetsplatsförlagda lärandet inom gymnasial lärlingsut- bildning som är nödvändiga att ställa för att kunna säkra lärlingsut- bildningens kvalitet och likvärdighet. Genom blockindelningen och betygssättning av respektive block uppstår inte heller den proble- matik vid prövning som uppkommer om hela det arbetsplats- förlagda lärandet inom gymnasial lärlingsutbildning skulle betygs- sättas med endast ett betyg. 5.8.13Gymnasiegemensamma ämnen och grundläggande högskolebehörighet Jag föreslår samma gymnasiegemensamma ämnen inom gymnasial lärlingsutbildning som inom de skolförlagda yrkesprogrammen, dvs. Svenska 1/Svenska som andraspråk 1, 100 p, Engelska 5, 100 p, Matematik 1, 100 p, Idrott och hälsa 1, 100 p, Naturkunskap 1, 50 pTPF73FPT, Samhällskunskap 1, 50 p, Historia 1, 50 p och Religions- 73TP PT Naturkunskap ingår som gymnasiegemensamt ämne i alla program utom Programmet för Naturvetenskap och Programmet för Teknik. Dessa två program innehåller redan Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar kunskap 1, 50 p. I och med att jag föreslår samma examensmål för gymnasial lärlingsutbildning och motsvarande skolförlagda yrkes- program anser jag att även de gymnasiegemensamma ämnena ska vara desamma. Det är också den uppfattning avnämarna gett till känna i de kontakter utredningen haft och som även kommit till uttryck i flera remissomgångar i samband med olika förslag om lär- lingsutbildning. Till grund för min uppfattning ligger även de för- ändringar av de gymnasiegemensamma ämnena som jag föreslår. De gymnasiegemensamma ämnena är utformade för att tillsam- mans med karaktärsämnena och examensuppgiften utgöra den hel- het som leder till en yrkesexamen. De programgemensamma karaktärsämnena är desamma som för motsvarande skolförlagd utbildning. Även eleverna inom gymnasial lärlingsutbildning ska ha individuellt val om 200 poäng och rätt till utökat program om 300 poäng för att kunna uppnå grundläggande högskolebehörighet. Mitt förslag innebär således att elever inom gymnasial lärlingsut- bildning har samma möjligheter som elever inom skolförlagd yrkesutbildning att göra sådana val att de kan erhålla grundläggande högskolebehörighet. Gymnasieskolan ska efter utbilda ungdomar upp till en viss nivå. För yrkesutbildningen inom gymnasieskolan pågår inom ramen för EU ett arbete med att kalibrera och konkretisera denna nivå så att en bättre internationell jämförbarhet och gång- barhet av yrkesutbildning på den gymnasiala nivån uppnås. Jag har föreslagit att gymnasial lärlingsutbildning ska vara en alternativ studieväg inom de nationella yrkesprogrammen. Jag har även före- slagit samma poängomfattning, samma karaktärsämnen och samma gymnasiegemensamma ämnen inom skolförlagd yrkesutbildning och motsvarande gymnasial lärlingsutbildning. Utifrån dessa förslag och utifrån att gymnasieskolan som helhet utbildar på en viss gemensam nivå föreslår jag att även en gymnasial lärling ska avlägga en yrkesexamen. Det som skiljer en lärlingsutbildning från en skolförlagd yrkesutbildning är dels den i arbetsplatsförlagt lärande, dels att en nationell och en lokal utbildningsplan för lärlingsutbildning används. kunskapsområdet naturvetenskap genom de programgemensamma karaktärsämnena fysik och kemi samt biologi för Programmet för Naturvetenskap. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar avsnitt 5.16.9) skiljer sig då åt genom att den lokala utbildnings- planen för lärlingsutbildning, med bl.a. de utbildningsblock och kurser som där ingår, finns med som en särskild bilaga. Angående yrkesexamen och yrkesutbildning inom gymnasial vuxenutbildning se avsnitt 5.18.2. 5.8.15Handledare och yrkeslärare inom gymnasial lärlingsutbildning I avsnitt 5.7.7 behandlar jag bl.a. handledarfrågan inom arbets- platsförlagt lärande. Det som jag där anför gäller även arbetsplats- förlagt lärande inom gymnasial lärlingsutbildning. När det gäller handledarfrågan inom gymnasial lärlingsutbildning anser jag att på grund av den omfattning det arbetsplatsförlagda lärande här har så måste särskilda krav på dessa handledare ställas. Det gäller bl.a. att den eller de som är handledare inom den gymnasiala lärlingsutbild- ningen verkligen besitter rätt yrkeskompetens och att de är fullt införstådda med innehållet i och målen för den lokala utbildnings- planen. Jag har tidigare föreslagit att det arbetsplatsförlagda läran- det inom gymnasial lärlingsutbildning struktureras i utbildnings- block som ska betygssättas. Jag anser att de särskilda förutsätt- ningar som råder inom gymnasial lärlingsutbildning medför att de ansvariga för utbildningen noga måste försäkra sig om att hand- ledaren genomgår/har genomgått handledarutbildning eller på annat sätt har motsvarande kunskaper. Samma krav på behöriga yrkeslärare ska gälla för lärlingsutbild- ning som för skolförlagd yrkesutbildning. Jag bedömer att det huvudsakligen kommer att förekomma och utvecklas gymnasial lärlingsutbildning hos skolhuvudmän som även bedriver mot- svarande nationella yrkesprogram med minst 15 veckors APL. Detta är normalt förutsättningen för att kunna bedriva de skolför- lagda delarna av lärlingsutbildningen och det ger också tillgång till redan anställda yrkeslärare som kan fungera som kontaktpersoner även inom lärlingsutbildningen. I de fall en skolhuvudman startar gymnasial lärlingsutbildning utan att bedriva motsvarande skolför- lagda yrkesutbildning måste skolhuvudmannen anställa behöriga yrkeslärare med relevanta yrkeskunskaper som fullgör skolhuvud- mannens åtaganden i samband med gymnasial lärlingsutbildning. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar I avsnitt 5.7.8 tar jag upp ersättningsfrågan i samband med APL. Även avseende gymnasial lärlingsutbildning anser jag att ersätt- ningens storlek till de arbetsplatser som tar emot lärlingar inte ska regleras centralt. Däremot föreslår jag att frågan om ersättning alltid ska tas upp och regleras i samband med att ett avtal om gymnasial lärlingsutbildning sluts mellan skolhuvudman och arbetsplats. Även avseende gymnasial lärlingsutbildning skiljer sig synen på ersättning och dess storlek åt bl.a. mellan olika branscher och mellan stora och små företag. I de lärlingsliknande verksam- heter som förekommer inom gymnasieskolan kan ersättningen från skolhuvudmannen variera från nästan ingen ersättning alls till en nivå som motsvarar full kompensation för de kostnader företaget anser sig ha. Av de dialoger utredningen fört med avnämarna och i de olika remissvar med anledning av lärlings- utbildning jag tagit del av, framkommer en tämligen enhetlig syn från avnämarna att ersättning ska utgå och att dess storlek ska för- handlas lokalt mellan skolhuvudman och företag. 5.8.17Avtal skolhuvudman och arbetsplats Jag föreslår att skolhuvudmannens respektive arbetsplatsens åta- ganden i samband med den arbetsplatsförlagda delen av utbild- ningen inom gymnasial lärlingsutbildning ska regleras i ett avtal. Av avtalet ska det bl.a. framgå var, och när eleven ska genomföra sin arbetsplatsförlagda utbildning. Det ska även framgå hur den lokala utbildningsplanen för lärlingsutbildning fyllts med ett konkret utbildningsinnehåll så att detta tillsammans med den skolförlagda karaktärsämnesundervisningen, de gymna- siegemensamma ämnen och examensuppgiften sammantaget kan leda fram till en yrkesexamen inom aktuellt yrkesområde. Avtalet ska vidare ange vem som är elevens handledare på arbetsplatsen och vem som är skolans kontaktperson samt hur kontakten dem emel- lan ska fungera. Avtalet ska också ange villkoren för skolhuvud- mannens eventuella ersättning till den eller de utbildande arbets- platserna. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.8.18Avtal mellan skolhuvudman, arbetsplats och elev – utbildningskontrakt Jag föreslår att ett utbildningskontrakt ska upprättas mellan skol- huvudman, arbetsplats och den gymnasiala lärlingen. Av detta ska det bl.a. framgå förläggningen, omfattningen och innehållet av den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen, dvs. den lokala utbild- ningsplanen för lärlingsutbildningen. Även villkoren i övrigt ska anges. Vidare ska det framgå vem eller vilka som är elevens hand- ledare och vem eller vilka som är skolans kontaktpersoner och hur kontakten mellan skola, arbetsplats och elev ska fungera. Vid ett anställningsförhållande regleras villkoren för detta särskilt mellan lärling och arbetsplats. Jag har tidigare i avsnitt 5.7.6 föreslagit att ett lokalt programråd för samverkan mellan skolhuvudmän och avnämare avseende den gymnasiala yrkesutbildningen både inom gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen blir obligatoriskt. Jag föreslår att de lokala programråden även ska hantera den gymnasiala lärlingsut- bildningen. Om det bör organiseras lokala programråd för både skolförlagd yrkesutbildning och gymnasial lärlingsutbildning eller om det bör organiseras separata sådana bör utifrån de förutsätt- ningar som råder bestämmas lokalt. Även rörande de lokala programrådens sammansättning och funk- tion gäller det jag tidigare beskrivit och föreslagit i avsnitt 5.7.6. När det gäller gymnasial lärlingsutbildning och det lokala programrådets funktion tillkommer dock den lokala utbildnings- planen för lärlingsutbildningen, avtalet mellan skolhuvudman och företag samt utbildningsavtalet mellan skolhuvudman, företag och elev. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.9Högskoleförberedande utbildning och programstrukturer för de högskoleförberedande programmen Nedanstående förslag gäller såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Jag föreslår fem nya högskoleförberedande program. Programmet för Estetik och Humaniora Programmet för Samhällsvetenskap och Media Alla högskoleförberedande program ska innehålla en examensuppgift om 100 poäng och 200 poäng individuellt val. Dessutom ska de högskoleförberedande programmen innehålla ett antal kurser som är gemensamma för hela pro- grammet, ett antal inriktningar med gemensamma inrikt- ningskurser och programfördjupning i varierande poäng- omfattning. Enligt mina direktiv ska de högskoleförberedande programmen förbereda eleverna väl för högskolestudier. Eleverna ska ges ökad möjlighet att läsa kurser som är relevanta för utbildningen och kopplade till utbildningens inriktning. Dessutom ska utbildningen uppmuntra till och ge möjlighet till fördjupning i ämnen som har stor betydelse vid fortsatta studier. Utbildningen ska också ge eleverna goda möjligheter att välja utifrån sina intressen. Dessa utgångspunkter har jag särskilt beaktat i de fem nya högskole- förberedande programmen. Det nya Programmet för Ekonomi utgår från dagens inriktning Ekonomi på Samhällsvetenskapsprogrammet. Programmet för Estetik och Humaniora utgår dels från det nuvarande Estetiska pro- grammet, dels från dagens inriktningar Kultur och Språk på Sam- hällsvetenskapsprogrammet. Programmet för Naturvetenskap bygger i hög utsträckning på det nuvarande Naturvetenskapsprogrammet, liksom Programmet för Teknik som bygger på det nuvarande Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Programmet för Samhällsvetenskap och Media utgår dels från dagens inriktning Samhällsvetenskap på Samhälls- vetenskapsprogrammet, dels från det nuvarande Medieprogrammet. är Medieprogrammet yrkesförberedande. I mitt förslag har stora delar av det nuvarande Medieprogrammet gjorts om till ett högskoleförberedande program. De fem nya programmen är alltså tydligt högskoleförberedande. I utredningens arbete har det dock framkommit att det, för vissa av programmen, finns en arbetsmarknad för personer med gymnasie- utbildning av den typ som programmen ger. Det innebär att vissa elever som lämnar de högskoleförberedande programmen troligen kommer att arbeta innan de studerar vidare på högskola eller universitet. Som jag nämner ovan föreslår jag tre nya tydligt högskoleför- beredande program som ersättning för dagens tre program Sam- hällsvetenskapsprogrammet, Estetiska programmet och Medie- programmet. De tre nya programmen med sina olika inriktningar innebär ett brett spektrum av möjliga intressefördjupningar. Det bör betyda att de allra flesta elever, som vill förbereda sig för studier på högskolenivå inom samhällsvetenskap och humaniora, har möjlighet att hitta ett intresseväckande program och en intresseväckande inriktning. Samhällsvetenskapsprogrammet är ett studieförberedande program, som fungerar väl på många håll, men som av många upp- fattas som allmänt, som något av en förlängd grundskola och som profillöst. En stor del av de många specialutformade program som finns runt om i landet är närliggande Samhällsvetenskaps- programmet, vilket är ett tecken på att det inte anses fungera till- räckligt väl som det är i sig självt. Det är också det i särklass största programmet, vilket kan medverka till uppfattningen att det saknar profil. Det är dock i sin struktur tydligt högskoleförberedande. Därför utgör det basen för de tre nya program som jag föreslår. Två av de nya programmen, Programmet för Estetik och Humaniora samt Programmet för Samhällsvetenskap och Media, är skapade genom att en respektive två inriktningar från Samhälls- vetenskapsprogrammet har kombinerats med ett av de andra här aktuella programmen. Det tredje nya programmet, Programmet för Ekonomi, utgår från Samhällsvetenskapsprogrammets inriktning Ekonomi. Det är en inriktning, som ofta uppfattas som tämligen självständig från resten av programmet. Den har också sin bas i den Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar ekonomiska linje, som utgjorde en egen gymnasieutbildning . Estetiska programmet uppfattas ofta som otydligt. De allra flesta som arbetar inom programmet, lärare och skolledare, anser att det främst är ett studieförberedande program, och det ger om eleverna gör rätt val också i princip samma typ av högskole- behörighet som Samhällsvetenskapsprogrammet.TPF74FPT Det finns dess- utom ett antal konstnärliga högskolor, som programmet i sina spe- cialiseringar direkt förbereder för. har det nuvarande Estetiska programmet inslag av yrkesförberedelse, och i statistik förekommer det ofta tillsammans med de utpräglat yrkesförberedande programmen. Som ett sådant program fungerar det dåligt, eftersom det i stort sett saknas en arbetsmarknad inom det estetiska området för ungdomar som kommer direkt från gymnasieskolan. Den estetiska gymnasie- utbildningen har många kvaliteter som bör bevaras, men det ska göras inom ramen för en tydlig högskoleförberedelse. I mitt förslag görs det i form av fyra inriktningar på Programmet för Estetik och Humaniora. Medieprogrammet är ett yrkesförberedande program. Det har alla de strukturella kännetecken som utmärker sådana pro- gramTPF75FPT. Medieprogrammet har dock uppenbara svårigheter att leva upp till åtminstone ett av dessa kännetecken, eftersom skolorna mycket ofta inte lyckas ordna arbetsplatsförlagd utbildning (APU) åt eleverna. Det är också i allmänhet svårt för ungdomarna att få jobb inom de flesta av programmets yrkesområden efter genom- förd utbildning. Jag har dock uppfattat att yrkesförberedelsen fun- gerar väl inom ett av Medieprogrammets yrkesområden, nämligen det som behandlar tryckteknik. Därför föreslår jag att den utbildning som förbereder för tryck- teknik förläggs till yrkesprogrammet Programmet för Industriell teknik. De övriga delarna av det nuvarande Medieprogrammet anser jag hör hemma på ett högskoleförberedande program. Det finns på ett stort antal skolor specialutformade program, som består av en kombination av Medieprogrammet och Samhällsveten- skapsprogrammet. Även mitt förslag bygger på den idén. 74TP PT Det har också de kännetecken som utmärker de studieförberedande programmen: Engelska B och Matematik B är obligatoriska vilket ger särskild behörighet till vissa hög- skoleutbildningar, garanterad undervisningstid och det saknar arbets- platsförlagd utbildning (APU). 75TP PT Krav på APU, garanterad undervisningstid och ger endast grundläggande högskolebehörighet. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar slår att det inrättas två medieinriktningar på Programmet för Sam- hällsvetenskap och Media. De tre här aktuella programmen är alltså alla allmänt högskole- förberedande för framför allt utbildningar inom samhällsvetenskap och humaniora. Eleverna uppnår särskild behörighet till de allra flesta högskoleutbildningar inom alla tre programmen.