sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Generellt förväntar man sig att nederbördsmängden kommer öka, men stora säsongsmässiga samt regionala variationer kommer att förekomma. kommer antagligen få större mängder regn, och större årliga flöden i floderna. kommer antagligen få mindre mängder regn och mindre årliga flöden i floderna, vilket i sin tur kan medföra ytterligare påfrestningar för vattenförsörjningen. De stora variationerna i nederbördsmängd och den potentiella risken för vattenbrist i stora delar av , kan i sin tur påverka energiproduktionen. Vattenkraftsproduktionen kan få sämre kapacitet i södra till följd av minskade vattenflöden, som även andra kraftstationer kan tvingas minska sin kapacitet till följd av vattenbristen, då vatten är essentiellt för avkylningssystemen. I värsta fall kan kraftverk tvingas att stänga till följd av vattenbrist. I norra däremot förväntas vattenkraftproduktionen att öka, till följd av ökad nederbördsmängd. Vattenkvalitén är känslig för temperaturhöjningar, låga vattenstånd i floder, havsvattennivåhöjningar med påföljande saltinträngning samt ökade frekvenser av stormar. SOU 2007:60 Bilaga B 35 185 vattendrag är redan ett problem i södra , och klimatförändringarna väntas förvärra dessa. Den stora mängden lokala kontrollorgan har gjort en övergripande europeisk uppskattning av total potentiell skadeverkan, till följd av klimatförändringar, omöjlig att genomföra. Vattendirektivet Vattendirektivet Ramdirektivet för vatten trädde i kraft . En helhetssyn på och de enskilda ländernas vattenresurser skall skapas, inte bara i teorin utan också i dagligt praktiskt arbete. Syftet är att låta alla olika krav på vattenstatus ingå i ett system och samla ihop alla olika motiv för skydd av vatten och vattenmiljöer. Likväl som det handlar om kvaliteten på vattnet handlar det också om att sörja för ett gott tillstånd för vattenmiljön i sin helhet (t.ex. vattenberoende landekosystem, våtmarker, grunda och högproduktiva kustområden), eftersom många livsmiljöer är beroende av att det finns vatten och vatten av god kvalitet. En sammanhållen och övergripande vattenlagstiftning som ser till helheten, tillsammans med nya arbetssätt och en organisation som utgår från avrinningsområden, ska leda till att EU-ländernas resurser samordnas bättre, inom och mellan länderna, och att man kommer till rätta med brister i förvaltningen och vården av vatten. Direktivet omfattar naturliga respektive av människan kraftigt påverkade sjöar och floder, ytvatten i flodmynningsområden och deltan, grundvatten samt kustvatten. De enda vatten som inte omfattas av direktivet är öppna havsområden (samt våtmarker, om dessa inte direkt påverkar ytvattnet). I gengäld knyts strategin för skydd och bevarande av samman med arbetet inom ramen för Vattendirektivet. Det övergripande målet är god vattenstatus bevarad och förbättrad vattenkvalitet och ingen försämring samt att trygga en långsiktig vattenförsörjning. Detta skall vara genomfört i samtliga EU-länder , men det finns under vissa omständigheter möjligheter till olika tidsfrister ända upp till efter denna tidpunkt. Bilaga B 35 SOU 2007:60 186 2.7 Torka Klimatförändringarna förväntas medföra att södra drabbas av mer torka. Enligt beräkningar kommer nederbörden att minska per decennium, men minskning . Torka kan skapa stora ekonomiska skador, exempelvis orsakade torkan i kostnader på cirka 3 miljarder EURO. 2.8 Översvämningar drabbades av över 100 stora översvämningar, bland annat översvämningarna utmed floderna 2002. har översvämningar orsakat runt 700 dödsolyckor, tvingat omkring en halv miljon människor att flytta och gett upphov till minst 25 miljarder EURO i försäkrade ekonomiska förluster. Översvämningar kan hota enorma tillgångar. Utmed floden lever exempelvis över tio miljoner människor i områden som hotas av svåra översvämningar. Översvämningsskadorna i samma område kan komma att uppgå till 165 miljarder EURO. Även kustområden hotas av översvämning. Det totala värdet på de ekonomiska tillgångarna inom från den europeiska kustlinjen, inklusive stränder, jordbruksmark och industrianläggningar, uppskattas till mellan 500 och 1 000 miljarder EURO. Vid sidan om de ekonomiska och sociala skadorna kan översvämningar få allvarliga följder för miljön, till exempel när vattenreningsverk eller fabriker med stora mängder giftiga kemikalier drabbas. Översvämningar kan också förstöra våtmarker och minska den biologiska mångfalden. Två utvecklingslinjer pekar mot en ökad risk för översvämningar i . För det första är det på grund av klimatförändringen (större nederbörd och högre havsnivåer) troligt att översvämningar kommer att både bli svårare och inträffa oftare. För det andra har befolkningen och de ekonomiska tillgångarna i riskområdena ökat drastiskt. En temperaturhöjning på 1,förväntas medföra att antalet människor i farozonen för översvämningar ökar med 10 miljoner, medan en temperatur SOU 2007:60 Bilaga B 35 187 höjning på 3,väntas medföra att antalet människor farozonen för översvämningar ökar med 80 miljoner. Man kommer också allt mer till insikt om hur flodöversvämningar påverkar människans hälsa i både fysiskt och psykiskt hänseende. Stora hälsorisker föreligger till exempel om flodvattnet innehåller föroreningar eller blandas med förorenat vatten från avlopp eller jordbruksmark. Även den mentala hälsan påverkas: Utöver den betydande stress som stora skador orsakar kan hotet om en upprepning av översvämningarna, som ibland går hand i hand med att försäkringsskyddet återkallas, göra det omöjligt att sälja fastigheter. gav Europeiska Kommissionen ut en s.k. kommunikation Hantering av översvämningsrisker – Förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och skadebegränsande åtgärder. Översvämningsdirektivet nådde Europeiska parlamentet och rådet en kompromisslösning om utformande av översvämningsdirektivet och det kommer antagligen formellt antagas av rådet . Översvämningsdirektivet innebär i stort ett krav på att översvämningsriskerna skall kartläggas och planer för åtgärder utarbetas inom känsliga områden. Den valda skyddsnivån ska bestämmas av länderna själva. I förslag till direktiv indelas arbetet i tre etapper: Första etappen innebär att medlemsländerna ska genomföra en översiktlig bedömning av översvämningsriskerna inom alla avrinningsområden . Andra etappen innebär att känsliga områden ska har riskkarterats . Karteringen ska innefatta såväl sannolikheten för höga flöden och nivåer som de potentiella konsekvenserna för valda återkomsttider. Tredje etappen innebär att ska åtgärdsprogram för vald skyddsnivå ha utarbetats. Åtgärdsprogrammen ska både minimera risken för översvämningar såväl som begränsa skadeverkan. När det gäller internationella vattendrag ska medlemsstaterna verka för att översvämningsproblematiken inte skjuts över på annat medlemsland. Programmen ska präglas av stor öppenhet och vara tillgängliga för allmänheten. Planerna ska omprövas var sjätte år. I praktiken pågår i redan en hel del av det arbete som omfattas av direktivet. Bilaga B 35 SOU 2007:60 188 2.9 Stormskador och extrema väderhändelser Frekvensen av extrema väderhändelser (värmeböljor, stormar, torka, översvämningar) förväntas öka till följd av det förändrade klimatet. av alla katastrofhändelser sen 1980 är direkt relaterade till klimat- eller väderhändelser. De ekonomiska förlusterna har ökat från mindre än 5 miljarder USD till cirka 20 miljarder USD . Detta är dels till följd av en generell värdeökning men även till följd av en ökad frekvens av extrema händelser. Fyra utav de med de allvarligaste ekonomiska kostnaderna har inträffat efter 1997. Antalet klimat- eller väderrelaterade extremhändelser dubblades jämfört med det föregående decenniet, medan antalet icke klimat- eller väderrelaterade extremhändelser, exempelvis jordbävningar, är konstanta. Man kan därför förvänta sig att skador uppkomna till följd av extrema väderhändelser kommer att öka. EEA citerar och hänvisar till of Climate Change vilken också förutspår att den förväntade ökade frekvens av extrema väderhändelser kommer att medföra att de ekonomiska skadekostnaderna blir större. 4 Forskningssatsningar, program och synteser Cirka 2,12 miljarder EURO satsas av EU på klimatförändringsforskning, temaområde Sustainable Development, Global Change and Ecosystems, inom ramen för 6th Framework Programme (20022006), vilket har en sammanlagd budget på 17,5 miljarder EURO: Sustainable energy systems – 800 miljoner EURO Sustainable surface transport – 600 miljoner EURO Global change and ecosystems – 700 miljoner EURO Sjätte ramprogrammet driver även ERA-NET, vilket är ett initiativ för att stödja transnationella nätverk och koordinering av nationella forskningsprogram. Förhoppningen är att man ska kunna etablera betydande samarbete och kunna etablera gemensamma forsknings SOU 2007:60 Bilaga B 35 189 program. Ett exempel på ERA-NET projekt är Climate Impact Research Coordination for a Larger Europé (CIRCLE). Lissabonprocessen uttalade syfte att göra EU till en dynamisk och forskningsbetonad ekonomi innebär att den europeiska forskningen får ett rejält tillskott framöver. Sjunde ramprogrammet (20072013) kommer få en sammanlagd budget på cirka 72,7 miljarder EURO. Budgeten för klimatrelaterad forskning kommer att utökas, men är ännu inte exakt fastställd och kommer dessutom att spänna över tre olika forskningsteman varför den är svår att exakt uppskatta. De forskningsområden som direkt berör klimatförändringarna är: Tema 5 – Energi (Förmodad budget 2 931 miljoner EURO), vilket har följande fokusområden: Vätgas och bränsleceller Produktion från förnybara energikällor Värme- och kylsystem baserade på förnybara energikällor Utveckling av tekniker för avskiljning/lagring av koldioxidutsläpp, i syfte att uppnå kraftgenerering utan utsläpp Utveckling av rena kolteknologier Utveckling av smart energinätverk Energi effektivitet och besparande Kunskap för utveckling av energipolicys Tema 6 – Environment (Förmodad budget 2 535 miljoner EURO), vilket har följande fokusområden: Klimatförändringar, föroreningar och risker – särskilt studier av vilka påfrestningar miljön utsätts för, och hur detta är länkade till mänsklig hälsa och hotbilder Hållbar styrning av resursutnyttjande Miljötekniker – för observering, förebyggande, lindring, anpassning, återställande av mänsklig- och/eller naturlig miljö. Tema 7 – Transport (Förmodad budget 5 940 miljoner EURO), vilket har följande fokusområden: Miljöanpassa flygtrafiken – inklusive att minska utsläpp, utvecklande av alternativa bränslen och flygledning. Bilaga B 35 SOU 2007:60 190 Miljöanpassa landtrafik – inklusive att minska föroreningar, främjande av effektiva motorer, hybridteknologi och alternativa bränslen. Främja en minskning av trafikstockning i transportintensiva korridorer. ProPaCC projektet, vilket finansierades av det femte ramprogrammet, samlade på sin hemsida länkar till 160 olika klimatrelaterade projekt. CarboEurope var ett nätverk bestående av 15 europeiska forskningsprojekt, med målet att förstå och kvantifiera den aktuella terrestriella kolbalansen. Nätverket startade under det femte Ramverksprogrammet, men fortsätter under sjätte som ett projekt under namnet CarboEurope-IP. Det finns även ett Carboocean-IP program, vilket som namnet antyder fokuserar på haven istället. Projekt med fokus på klimatmodeller och –scenarier: Tre projekt drevs under det femte ramprogrammet: utvecklade regionala klimatscenarier STARDEX – utvecklade metoder för att kunna förutsäga förändringar i förekomsten av, och intensiteten i, extrema väderhändelser MICE – använde sig av information framarbetad av klimatmodeller för att förutsäga framtida förekomster av extrema väderhändelser. Under det sjätte ramprogrammet driver EU projektet . Projektets mål är att utveckla och bekräfta ett gemensamt system för att förutsäga globala och regionala klimatförändringar samt en rad av deras tänkbara effekter. Ett större sammanhållet projekt, med bl.a. klimatmodellering, effektstudier och anpassningsforskning på agendan och särskilt fokus på , finns på planeringsstadiet. SOU 2007:60 Bilaga B 35 191 Projekt med fokus på socioekonomiska konsekvenser: Projekt med inriktning på sociala och miljömässiga kostnader förknippade med energisystem är bland annat: NEEDS, METHODEX och GREENSENSE. Projekt med inriktning på kvantifiering och kvalificering av scenarier: WETO-H2, SENSOR, MOSUS, INSEA, MINIMASUD, , , , och . Projekt med fokus på lindring och anpassningsteknologier: Utöver den basforskning som kommer att drivas av det sjätte ramprogrammet finns även Intelligent Energy for Europé programmet, vilket stödjer icke-tekniska energilösningar. kommer man fördela 250 miljoner EURO på olika projekt uppdelade i fyra olika kategorier: SAVE – vilket har som mål att förbättra energianvändandet inom industrin och fatigheter ALTENER – stödjer nyttjandet av förnybara energikällor vid värme och elektricitetsproduktion STEER – stödjer initiativ syftandes till att öka användandet av alternativa energikällor i transportbranschen COOPENER – stödjer initiativ syftandes till att öka användandet av förnybara energikällor i utvecklingsländer Andra program (med en sammanlagd budget på cirka 200 miljoner EURO) vilka sysslar med effektivisering av energianvänding i transportsektorn är: EEFAE (Efficient and Environmentally Friendly Aero Engine) samt (Environmentally Friendly Aero-Engines). , Concerto och CUTE är namnet på projekt som syftar till att stödja utvecklandet av mer energieffektiva och miljövänliga stadsmiljöer. Man hoppas kunna utveckla mer balanserade miljöer och mer hållbara transportlösningar. Projekten har en budget på cirka 100 miljoner EURO. löpte Kol- och stålunionsavtalet ut, efter att ha varit verksamt , och resterande finansiella medel fördes över till Europeiska Gemenskapen för att användas till forskning på kol och stålområdet. Bland annat skapades 2003 Bilaga B 35 SOU 2007:60 192 Platform (STP) samt ULCOS, vilka har som mål att främja en effektivare kol- och stålproduktion. INSEA, SEAMLESS-IF samt MIDAIR är namnet på projekt vilka har som mål att effektivisera och miljöanpassa jordbruks- och skogssektorn. System med fokus på klimatobservationer: EU är också part i Group on Earth Observations (), vilka arbetar för etablerandet av världsomfattande observationssystem av klimatförändringar, (). , tog över 50 länder och 40 internationella forskningsprogram beslutet att man skulle etablera GEOSS vid en konferens i organiserad av Europeiska Kommissionen. Andra forskningsprogram/nätverk/observationssystem med fokus på klimatobservationer som EU deltar i: GCOS (), GUAN (), GMES (Global Monitoring for Environment and Security), EARLINET (forskningsprojekt under f5), CREATE (forsk.proj f5) och DAEDALUS (forsk.proj f5), ATEAM (forsk.proj f5), CLIME (forsk.proj f5), ESPON (forsk.proj f5), ALARM (forsk.proj f6), Euro-limpacs (forsk.proj f6). Projekt med fokus på översvämningar: Sjätte ramprogrammet stödjer det största om översvämningar någonsin, FLOODsite. Inom projektet utvecklas integrerade riskanalyser för översvämningar och riskhanteringsmetoder. Även i det föreslagna sjunde ramprogrammet kommer fortsatt stöd att ges till forskning om riskbedömning och riskhantering vid översvämningar. SOU 2007:60 Bilaga B 35 193 5 Ansvarsfördelning och organisation vid extrema väderhändelser EU:s gemenskapsmekanism Länderna i EU har förbundit sig att hjälpa varandra i nödsituationer, oavsett om det handlar om naturkatastrofer som stormar och översvämningar eller om terroristattacker. En del i hjälpen är den så kallade gemenskapsmekanismen som är öppen för alla medlemsstater i EU samt EES- och kandidatländerna. Även länder utanför dessa kan begära hjälp. Om det inträffar en olycka eller katastrof som är så pass stor att det drabbade landets egna resurser inte räcker till eller om olyckan riskerar att få gränsöverskridande konsekvenser, kan det drabbade landet ansöka omedelbar hjälp från andra EU-länder. För att det ska gå lätt och smidigt för ett land att begära hjälp har länderna och upprättat speciella kommunikationskanaler. Vid en hjälpinsats står det drabbade landet för kostnaderna, om inte de hjälpande länderna väljer att avstå från ersättning. För att gemenskapsmekanismen ska fungera finns det en rad resurser och funktioner att använda sig av: Ett övervaknings- och informationscenter som kallas (Monitoring and ). Ett gemensamt kommunikations- och informationssystem för olyckor, CECIS (and ). En databas med tillgängliga team, experter och andra resurser som länderna ställer till förfogande. Det kan vara allt från motorsågar och skogsbrandsflygplan till personal. är operativ kontaktpunkt vid och har till uppgift att emot information och begära hjälp från medlemsländerna, sprida det till de andra länderna samt meddela det drabbade landet vilken hjälp som finns att tillgå. är kontaktpunkt för gemenskapsmekanismen. I händelse av en svår olycka eller katastrof i , är det som skickar begäran om hjälp till , som i sin tur kontaktar de andra ländernas kontaktpunkter. En begäran om hjälp gick, i historia, ut efter stormen . skickades en förfrågan till , där begärde hjälp i form av elverk för privatbostäder, och dagen därpå hade flera länder Bilaga B 35 SOU 2007:60 194 erbjudit hjälp. Av de många länder som kunde ge stöd, valde att acceptera och erbjudanden om elverk. Varningssystem Europeiska kommissionen hanterar två förvarningssystem: EFAS () samt EFFIS (), vilka båda utvecklats av . 6 Finansieringsformer/Försäkringar för stöd vid extrema väderhändelser Europeiska unionens solidaritetsfond: För att snabbt, effektivt och flexibelt kunna vidta åtgärder i nödsituationer har EU inrättat en solidaritetsfond. Fonden kan i första hand utnyttjas när det har inträffat en större naturkatastrof med allvarliga återverkningar på medborgarnas levnadsvillkor, miljön eller ekonomin i en eller flera regioner i ett medlemsland eller kandidatland. En naturkatastrof betecknas som "större" när: den i ett land orsakar skador för vilka kostnaderna uppskattas antingen överstiga (priser) eller utgöra av bruttonationalinkomsten. i fallet regioner, där nationella tröskeln på 0,inte har uppnåtts, den fått följder för större delen av den berörda regionens befolkning, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten. I detta avseende ska särskild uppmärksamhet ägnas isolerade eller avlägsna regioner, till exempel yttersta randområden och öområden. I dessa specifika fall får det totala årliga biståndet inte överstiga av solidaritetsfondens årliga anslag (dvs. Bistånd från fonden sker i form av ett samlat och övergripande bidrag, utan att någon medfinansiering behövs, som kompletterar mottagarlandets offentliga insatser. Följande krisinsatser, som är SOU 2007:60 Bilaga B 35 195 avsedda att lindra icke försäkringsbara skador, berättigar till stöd från fonden: återställande av infrastruktur och utrustning inom områdena energi, dricksvatten, avloppsvatten, telekommunikationer, transporter, hälsa och utbildning. Provisoriska åtgärder för att tillhandahålla bostäder och finansiera räddningstjänst riktad till befolkningens omedelbara behov. säkrande av förebyggande infrastruktur och skyddande av kulturarvet. Omedelbar röjning av katastrofdrabbade områden, inklusive naturområden. Senast efter det att de första skadorna i samband med katastrofen uppstod ska det drabbade landet lägga fram en ansökan om bistånd från fonden till kommissionen. Den ska innehålla mesta möjliga information om skadorna och deras inverkan på befolkningen och ekonomin. Landet ska uppskatta kostnaderna för planerade insatser och ange andra eventuella källor till nationell, EUrelaterad och/eller internationell finansiering. Det mottagande medlemslandet ska söka all ersättning som är möjlig från tredje part. Ett samlat och övergripande bidrag: Utifrån denna information ska kommissionen besluta om bidrag från Europeiska unionens solidaritetsfond kan beviljas, och i så fall betala ut detta och vid ett enda tillfälle. Om den slutliga värderingen av skadorna är avsevärt lägre än de första beräkningar som låg till grund för mottagarlandets bidragsansökan ska kommissionen kräva att motsvarande belopp återbetalas. Mottagarlandet ska ansvara för bidragets användning och eventuella samordning med annan EU-finansiering så att de kompletterar varandra. Däremot kan inte insatser som finansieras genom Europeiska unionens solidaritetsfond få finansiering från strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), ISPA eller Sapard. Ett bidrag ska användas från det datum då det utbetalades. Mottagarlandet ska återbetala den del av bidraget som eventuellt inte har använts. efter utgången av denna tidsfrist ska mottagarlandet överlämna en rapport till kommis Bilaga B 35 SOU 2007:60 196 sionen om bidragets användning. Rapporten ska innehålla detaljerade uppgifter om de utgifter som berättigat till bidrag från solidaritetsfonden samt alla andra finansieringskällor, inbegripet ersättning från försäkringar och från tredje part. Minst en fjärdedel av solidaritetsfondens årliga medel bör vara tillgänglig för att täcka eventuella behov . I undantagsfall och om fondens återstående finansiella medel visar sig alltför knappa får kommissionen besluta att använda en del av medlen . Enligt kommissions praxis kan ett medlemsland maximalt erhålla bidrag motsvarande av total direkt skada upp till tröskelvärdet (0,av BNI) och av den del som överstiger tröskelvärdet. lämnade in en ansökan till fonden i samband med stormen . I den svenska ansökan uppskattas kostnaden för total direkt skada till eller av BNI. Därav ingår skadan på skogen med . betalade Solidaritetsfonden ut 600 miljoner till för de skador som uppkom till följd av stormen . Översvämningar: Strukturfonderna, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden, och Sammanhållningsfonden kan finansiera förebyggande (infrastruktur-) investeringar för bland annat översvämningsskydd. Europeiska regionala utvecklingsfonden kan också bidra till finansieringen av infrastruktur för forskning och teknisk utveckling. Interreg-initiativet inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden har bidragit till ett förbättrat gränsöverskridande arbete i fråga om översvämningsskydd. (Interregs Rhen-Maas-aktiviteter) är ett bra exempel på internationellt samarbete och ett integrerat tillvägagångssätt i bekämpningen av översvämningar. De skador som orsakades av floderna översvämningar 1993 och 1995 gav upphov till ett internationellt förebyggande program där , , , , och samarbetar. har en total budget på , varav en tredjedel kommer från Interreg. SOU 2007:60 Bilaga B 35 197 , ett annat Interreg-initiativ, inleddes och gäller Scheldes avrinningsområde. I projektet, som handlar om avrinningsområdets planering och översvämningsskydd, medverkar , och de belgiska regionerna. SEAREG samt är namnet på två Interreg-forskningsprojekt verksamma inom med fokus på översvämningar, havsnivå och fysisk planering. 7 Åtgärder som har vidtagits EU kommissionen driver några anpassningsrelaterade aktiviteter, exempelvis varningssystemet för översvämningar () och varningssystemet för skogsbränder () utvecklade av . Instiftandet av europeiska solidaritetsfonden, Förslag till rådets beslut om gemenskapens räddningstjänstmekanism (KOM 2006/0009), European Climate Change Programme (ECCP och ECCPII) samt den EU:s nationella kommuniké till FN kan ses som vidtagna åtgärder. Liksom i övriga länder/organisationer finns det en rad åtgärder som ligger i startgroparna, men inte mycket har implementerats .