sou · GVB378 · 2008-01-01 00:00:00 — Tvärtom talar mycket för att en bolagisering kommer att förbättra konkurrensen genom att bidra till ökad konkurrensneutralitet, vil- ket gör marknaden intressantare från investeringssynpunkt. Efter- som ökad konkurrens i allmänhet brukar leda till lägre priser finns det anledning att tro att banhållningen kommer att gynnas av en bolagisering av de aktuella resultatenheterna vid – det blir mer banhållning för pengarna. Därtill måste man, menar jag, problematisera kring den prisbild som råder på marknaden . På en sund och väl fungerande kon- kurrensmarknad kommer priserna på marknaden att väl avspegla värdet av alla de resurser som används i produktionen, vilket inklu- derar råvaror, material, arbetskraft, kapital samt en normal vinst. På lång sikt måste det vara så annars går det inte att bedriva en kom- mersiell verksamhet. Den frågan jag tycker att man bör ställa är om den prisnivå som råder på den konkurrensutsatta delen av banhållningen är sådan att den uppfyller det här kriteriet, dvs. är det möjligt att med de prisnivåer som där råder få täckning för samtliga resurser som används i produktionen. Det faktum att Ban- verket Produktion, trots sin storlek och de därmed sannolikt bety- dande stor- och samproduktionsfördelarna, trots tilldelningen av icke konkurrensutsatta uppdrag, trots att man inte bär de fulla pro- duktionskostnaderna, har svårt att genera tillfredsställande rörel- semarginaler indikerar, menar jag, att prisnivån kanske är för låg . Summa summarum, finns det skäl att ifrågasätta om rådande prisnivå är uthållig och det alldeles oavsett en bolagisering eller ej. Sedan är det ju på det viset att de resurser, det stora kunnandet och den höga kompetens som finns inom , inte upphör att existera vid en bolagisering. De kommer att finnas krav på marknaden och resurserna behöver sysselsättas precis som – det kan till och med bli så att kravet på att sysselsätta resur- serna blir starkare efter en bolagisering. att ägas av staten som kommer att kunna utöva ett betydande inflytande över bolagets agerande via tillsättning av ledning, ägardi- rektiv och dialog. Sammanfattningsvis delar jag således inte den oro som Banver- ket med flera känner inför en bolagisering av Produk- tion. och flera åtgärder kan vidtas för att förbättra marknadens funktionssätt Den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra leverantörsmark- nadens funktionssätt är att åtgärda den bristande konkurrensneut- ralitet som uppenbarligen finns på marknaden. Att en bolagisering av kommer att kunna bidra till detta har jag redan varit inne på. Men det finns ett antal andra åtgärder som skulle kunna vidtas för att förbättra konkurrensförhållandena. Under utredningsarbetet har det framkommit att det finns vissa problem som kan försvåra leverantörsmarknadens utveckling. Det rör bl.a. utbildning av entreprenörernas personal, tillgång till specialmaskiner, materialförsörjning och godkännandeprocessen för fordon och maskiner. Ett exempel gäller tillgången till centrala maskinresurser. För att kunna bedrivs entreprenadverksamhet inom järnvägen krävs det tillgång till specialmaskiner. är det möjligt för entreprenörer att hyra vissa av dessa från . Andra, de s.k. strategiska maskinerna går inte att hyra utan är förbehållna Banver- ket Produktion. För att utveckla marknaden och få ett effektivt utnyttjande av dessa specialmaskiner är det viktigt att säkerställa tillgång av dessa till alla entreprenörer på konkurrensneutrala vill- kor. En annan åtgärd som kan övervägas är att bolagisera i flera separata delar, dvs. man bildar två eller flera bolag av nuvarande . är större än konkurrenterna. Det är tveklöst så att konkurrensen skulle gynnas av att styrkeförhållandena jämna- des ut. En styckning av i två eller tre sepa- rata bolag skulle vara ett effektivt sätt att åstadkomma detta och skulle med största sannolikhet vara positivt ut ett konkurrensper- spektiv. Det är inte troligt att de stor- och samproduktionsfördelar som karaktäriserar verksamheten skulle gå förlorade i någon större utsträckning av en sådan åtgärd. Den samhällsekonomiska effekti- viteten skulle således öka. Staten skulle initialt stå som ägare till bolagen men kunna sälja ett eller flera bolag till den privata marknaden. Lämpligheten i förfarande bör dock prövas närmare, vilket inte har varit möjligt att göra inom ramen för denna utred- ning. 7.4Förslag och bedömningar rörande Projektering och I det här avsnittet redovisas mina bedömningar och förslag rörande de två konsultenheterna Projektering och . Båda konsultenheterna kan med fördel bolagiseras – alla förutsättningar är uppfyllda Efter att noggrant studerat de verksamheter som bedrivs i de två resultatenheterna Projektering och , de finansiella förutsättningarna, de marknader de är verksamma på samt kopplingarna till verkens förvaltande delar har jag kommit till slutsatsen att det föreligger goda förutsättningar för bolagiseringar. Båda verksamheterna bedrivs på marknader med fungerande kon- kurrens – det finns ett relativt stort antal konkurrenter till både Projektering och . Den affärsmässiga mognaden bedöms vara tillfredsställande hos båda enheterna. Vissa frågetecken har tidigare funnits rörande lönsamheten hos Vägver- ket Konsult. Under den nya ledningen har dock situationen för- bättrats avsevärt och lönsamheten närmar sig konkurrenternas. Verksamheterna bedrivs vidare helt och hållet på kommersiell basis och det finns inga inslag av myndighetsutövning. I likhet med ver- kens entreprenadverksamheter är den verksamhet som bedrivs i konsultenheterna mycket viktig för och . I den meningen finns det en koppling till verkens övriga uppgifter. upphandlas dock dessa tjänster och en bolagisering kommer inte att ändra på detta. Sammanfattningsvis är alla de bola- giseringskriterier som statsmakterna satt upp uppfyllda för Banver- ket Projektering respektive . Parallella bolagiseringar kan dock innebära risk för kannibalisering – vilket är olyckligt från ägarsynpunkt Om Projektering och bolagiseras var för sig – så att staten står som ägare till två konsultbolag verk- samma på den svenska teknikkonsultmarknaden – finns det en risk att bolagen kommer att konkurrera med varandra i väsentligt större utsträckning än vad som sker . Som bolag blir konsultenhe- terna friare att agera på nya marknader och fokus på affärsmässig- het ökar. Från ett ägarperspektiv förefaller det olyckligt att ha två bolag som riskerar att kannibalisera på varandra. För att undvika detta kan konsultenheterna bolagiseras som en enhet. En sambolagisering av Projektering och skapar ett livskraftigare bolag Det finns flera fördelar med en sambolagisering av Pro- jektering och . En sambolagisering innebär att det nya bolaget får en ledande position på marknaden för infra- strukturkonsulter. Varumärket kommer att stärkas och bolaget blir med all sannolikhet en attraktivare arbetsgivare. En sammanslag- ning medför vidare att kundunderlaget ökar och därmed affärsmöj- ligheterna. Verksamheten blir mer diversifierad och därmed mindre känslig för konjunktursvängningar. En sambolagisering ger också möjlighet till mer kompletta kunderbjudanden genom att de båda enheterna kompetenser kompletterar varandra. Detta kommer att stärka bolagens konkurrenskraft på marknaden. Sist men inte minst så skapar en sambolagisering ett bolag med en stabilare ekonomisk bas genom ett större strukturkapital, synergieffekter, lägre over- headkostnader samt stordriftsfördelar. Sammantaget bedömer jag att en sambolagisering av Projektering och i väsentlig grad bidrar till att skapa ett lönsamt och livs- kraftigt företag. utan negativa konsekvenser för konkurrenssituationen på marknaden Vid en sammanslagning av två företag som delvis verkar på samma marknad är det alltid viktigt att utröna huruvida det nya och större företaget får en alltför dominerande ställning på marknaden med risk för en försämrad konkurrens. Denna risk bedömer jag som liten. Dels innebär en bolagisering av de två resultatenheterna att konkurrensneutraliteten på marknaden ökar. Detta kan, allt annat lika, förväntas påverka konkurrensen positivt. Dels kommer det även efter en sammanslagning av de två konsultverksamheterna finnas ett antal stora konkurrenter på marknaden. Vidare ökar inte koncentrationen på infrastrukturkonsultmarknaden speciellt mycket. Förslaget är att Projektering och sambolagiseras per Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag att de två konsultenhe- terna vid respektive bolagiseras som en enhet. Lämplig tidpunkt för bolagiseringen anser jag vara . Det finns stora förväntningar i de bägge enheterna på en snar bola- gisering. Konsultenheterna är av naturliga skäl mycket beroende av sin personal. Det finns en risk att bolagen i den konjunktur som råder töms på nyckelpersoner om processen drar ut . Å andra sidan är det viktigt att en sammanslagning genomförs på ett genomtänkt och inte forceras i onödan. En bolagisering per anser jag uppfyller dessa motstående önskemål. 7.5Analys av bolagiseringskandidaternas ekonomiska förutsättningar, värdering samt förslag på ekonomiska mål, kapitalstruktur m.m. RRV betonade i rapporten att bolagisera en myndighet vikten av att formulera väl underbyggda och tydliga lönsamhetsmål på den verksamhet som ska bolagiseras. I rapporten framhålls också betydelsen för bolagets framtida resultatutveckling enligt vilka principer verksamhetens tillgångar invärderas i bolaget, och vilken likviditet och soliditet som bolaget ges vid starten. I mitt uppdrag från regeringen ingår att värdera verksamheterna, ge förslag på ekonomiska mål, framtida kapitalstruktur samt eventuell lämplig finansiering. Allt i syfte att skapa goda och marknadsmässiga förut- sättningar för de tilltänkta bolagen. Nedan beskrivs först hur utredningen gått tillväga för att värdera verksamheterna etc. Där- efter lämnas förslag på ekonomiska mål för respektive bolagise- ringskandidat. En viktig utgångspunkt för analysen har varit att de framtida bolagen bör tillhöra den grupp av statliga företag som verkar under marknadsmässiga villkor. Det innebär att de nya bolagen ska ges samma förutsättningar och samma krav på verksamheten som huvudkonkurrenterna på marknaden. De ska också ha relevanta och tydligt kommunicerade ekonomiska mål. Värderingen av de fyra resultatenheterna har gjorts var för sig. Ingen värdering har gjorts av ett sambolagiserat och Projektering. Huvudanledningen till detta är att sambolagiseringsalternativet successivt växt fram under utred- ningsarbetet, bl.a. som en följd av de marknads- och finansanalyser som PwC gjort av respektive resultatenhet, och därför inte hunnits med under den tidsram som stått till utredningens förfogande. Vidare lämnas ingen värdering, inget förslag till kapitalstruktur eller ekonomiska mål för . Även detta har sin orsak i omständigheter som kommit fram under utredningsarbetet och bedömningen att enheten inte uppfyller de ekonomiska förutsättningarna för en bolagisering. Förslaget om att bolagisera ligger också längre fram i tiden än för övriga bolagiseringar, vilket i sig är ett skäl att avvakta med en framtida kapitalstruktur m.m. Beskrivning av värderingsansats, finansiell analys, och kapitaliseringsförfarande Värderingen av respektive bolagiseringskandidat utgår från en ana- lys av resultatenhetens affärsverksamhet och historiska finansiella utveckling samt en bedömning av dess framtida utvecklingsmöjlig- heter med beaktande av vid värderingstidpunkten kända förhållan- den. Värderingsansatsen bygger på en bedömning av resultatenhetens avkastningsvärde på operativt kapital under antagande om att verk- samheten fortsätter att drivas med nuvarande inriktning. Avkast- ningsvärdet baseras på prognostiserade framtida kassaflöden vilkas värden beaktar den osäkerhet som är förknippad med dessa samt enhetens finansiella ställning. I analysen jämförs översiktligt det beräknade avkastningsvärdet på operativt kapital inklusive över- eller underskott på likvida tillgångar och lånefinansiering med enheternas bokförda egna kapital med värderingstidpunkten. Vidare har en jämförelse gjorts med värderelaterade nyckeltal för börsnoterade bolag med jämförbar verksamhet. Syftet med jämfö- relserna har främst varit att erhålla en avstämning av rimligheten i det beräknade avkastningsvärdet. Till grund för värderingen ligger bl.a. följande material: Årsrapporterna för respektive resultatenhet avseende räken- skapsåren 2002–2006 Resultatrapporterna för respektive resultatenhet per Respektive resultatenhets affärsplan för åren 2007–2011 Material som gjorts tillgängligt för utredningen från de båda tra- fikverken och omfattande promemorior avseende effekterna på verken av en bolagisering, miljöskulder, ekonomiska underlag och analyser Fakta om byggandet från Byggindustrier Det skriftliga underlagsmaterialet har kompletterats med muntliga uppgifter lämnade av företrädare för respektive bolagiseringskandi- dat, som också beretts tillfälle att studera ett utkast av värderings- rapporterna. Synpunkter från kandidaterna på verksamhetsbeskriv- ning, finansiell historia och prognoser har beaktats. Värderingen och den finansiella analysen av de olika enheterna bygger med nödvändighet på prognoser om framtida kassaflöden etc. Prognoser kräver i sin tur antaganden om faktorer som omsättningsutveckling, kostnadsutveckling, investeringsbehov, m.m. Dessa har stämts av med bolagiseringskandidaterna. Kapitaliseringen av de nya bolagen sker via ett reversförfarande. En revers är en skuldförbindelse som kan användas som likvid i sam- band med ett förvärv. Hos den säljande parten uppstår en revers- fodran på motsvarande belopp. Vid kapitalisering av ett bolag som förvärvar tillgångar från en annan verksamhet sker en kvittning av reversen mot eget kapital i det nya bolaget. Reversfordran hos den ursprungliga verksamheten omvandlas till aktier i bola- get. Bolagsspecifika värderingar och finansiell analys I det följande redovisas översiktligt resultatet av värdering och finansiell analys av de fyra bolagiseringskandidaterna. Värderingen för baseras på en bolagise- ringstidpunkt per . Affärsprognosen för perioden –2011 bygger på den affärsplan som gjort på utredningens uppdrag. Tillägg till denna har gjorts för upp- skattade omstruktureringskostnader avseende åren 2008–2009 samt att den kompensation för högre sociala kostnader som för närva- rande utgår från bortfaller vid en bolagisering. Omstruktureringskostnader på ca antas belasta resultat . Till detta kommer att bolagiseringsprocessen antas störa affärs- verksamheten, vilket ytterligare belastar resultatet med . antas omstruktureringskostna- derna belasta resultatet med . Inga miljöåta- gande tas med in i utan antas ligga krav i . Ingen pensionsskuld, varken antastbar eller oantastbar pension, som uppkommit överförs till det nya bolaget. Resultatet av den finansiella analysen är att Produk- tion bedöms ha ett marknadsvärde som ligger i intervallet 1451– . Bolaget föreslås få en soliditet på 1TP PT En mer detaljerad redogörelse för kapitaliseringsförfarandet återfinns i kapitel 9. Förslag och bedömningar SOU 2007:78 och ges ett avkastningskrav efter skatt och över en kon- junkturcykel på . Bolaget bedöms inte behöva något särskilt kapitalstillskott. Värderingen av baseras på en bolagisering per . Prognosen för Konsults resultatutveckling byg- ger på den affärsplan som gjorts på uppdrag av utredningen. Bola- get antas bära de bolagiseringskostnader som uppstår efter 2009 men inte kostnader som uppstår . Ingen pensionsskuld antas följa med in i bolaget. Värderingsanalysen ger vid handen att bedömt marknadsvärde för ligger i intervallet 147–. Bolaget föreslås få en kapitalstruktur som innebär en soliditetsnivå för rörelsen motsvarande 55–. Avkastningen på eget kapital efter skatt över en konjunkturcykel föreslås uppgå till 12–. Bolaget bedöms inte behöva något särskilt kapitaltillskott. Värderingen av baseras på en bola- gisering per . Till grund för värderingen av Ban- verket Projektering ligger den affärsplan som resultatenheten tagit fram på utredningens uppdrag. Denna har kompletterats med antagna bolagiseringskostnader . Inga miljöåta- gande tas med in i bolaget utan dessa stannar kvar i . Ingen pensionsskuld, varken antastbar eller oantastbar pension, som uppkommit överförs till det nya bolaget. Resultatet av den finansiella analysen är att marknadsvärdet av rörelsen i bedöms ligga i intervallet 261– . Bolaget föreslås få en kapitalstruktur som innebär en soliditets- nivå för rörelsen motsvarande 60–. Avkastningen på eget kapital efter skatt över en konjunkturcykel föreslås uppgå till 12–. Bolaget bedöms inte behöva något särskilt kapitaltillskott. Den finansiella analys av som PwC gjort för utredningens räkning visar att utifrån nuvarande affärsplan och prognoser om framtiden så finns det inte förutsättningar att bolagi- sera resultatenheten lika snabbt som de övriga tre bolagiserings- kandidaterna. Som framgick ovan finns det dock ett antal resultat- förbättringsåtgärder att vidta som relativt snabbt kan stärka lön- samheten så att den långsiktiga och uthålliga rörelsemarginal som krävs för en bolagisering uppnås. bör enligt min uppfattning få möjligheter att göra detta. För att enheten ska ges rimliga finansiella förutsättningar utan att särskilda kapitaltill- skott erfordras vid en bolagisering bör vidare interna utdelningar till inte ske . 7.6Sammanfattande bedömning och förslag De tre resultatenheterna , och Projektering föreslås bolagiseras per . De uppfyller alla de kriterier som statsmakterna satt upp för när en bolagisering är lämplig. Konkurrensförhål- landena på de aktuella marknaderna bedöms också förbättras, vilket i sin tur kan förväntas medföra ökad samhällsekonomisk effektivitet. och Projektering föreslås sam- bolagiseras, dvs. de bildar ett aktiebolag. En sambolagisering skapar väsentligt bättre förutsättningar för ett lönsamt och livs- kraftigt företag utan att medföra negativa konsekvenser för infrastrukturteknikkonsultmarknadens funktionssätt. Inga särskilda kapitaltillskott bedöms för att kapitalisera de tre resultatenheterna. De ekonomiska förutsättningarna för att bolagisera bedöms inte vara uppfyllda. Genom att vidta ett antal resultatförbättringsåtgärder som fusionen mellan öppnar upp för bedöms förutsättningar för en bolagisering föreligga och en bolagisering per föreslås därför. En bolagisering av bedöms vara ett nödvändigt steg för att åstadkomma mer konkurrensneutrala villkor och stärka marknadens funktionssätt. 8 Konsekvenser av förslagen I uppdraget ingår att kartlägga vilka konsekvenser som utredning- ens förslag kommer att ge upphov till om de genomförs. Specifikt ska organisatoriska, personalmässiga, och ekonomiska konsekven- ser av en bolagisering redovisas. Vidare ska marknadskonsekvenser ur ett transport- och regionalt utvecklingsperspektiv av en bolagi- sering redovisas. Särskild vikt ska läggas på att redovisa förslagens konsekvenser ur ett statsfinansiellt och samhällsekonomiskt per- spektiv. En ombildning av de aktuella produktionsverksamheterna i enlighet med vad som föreslås i kapital 7 kommer att ha en rad olika konsekvenser, såväl ekonomiska, juridiska, verksamhets- och personalmässiga m.m. Konsekvenserna kan delas upp i sådana som är av engångskaraktär och starkt knutna till själva omstrukture- ringen av verksamheterna respektive sådana som är av mer perma- nent karaktär. och samt i viss mån PwC har på utred- ningens uppdrag kartlagt vilka olika typer av konsekvenser som bolagiseringar av de aktuella verksamheterna kan tänkas ge upphov till. Där det har varit möjligt hade de också värderat konsekven- serna, monetärt eller på annat sätt. Dessa kartläggningar har legat till grund för mina konsekvensbedömningar. Jag har valt att belysa konsekvenserna med utgångspunkt från följande rubriker: Konsekvenser för transportpolitiska mål En del av konsekvenserna av mina förslag har redan redovisats. Det gäller främst de konsekvenser som rör konkurrens och marknader- nas funktionssätt och de affärsmässiga möjligheterna för de till- tänkta bolagen. I allt väsentligt bedömer jag att förslagen att bola- gisera resultatenheterna kommer att påverka marknadernas funk- tionssätt, konkurrensen och affärsmöjligheterna på ett positivt sätt. Sammantaget bedömer jag att detta kommer att bidra till ökad samhällsekonomisk effektivitet. Dessa konsekvensbedömningar kommer inte att återupprepas här utan endast beröras i tillämpliga delar. Det är också viktigt att påpeka att jag i det följande kommer att belysa de mest betydelsefulla konsekvenserna. Kartläggningen som genomförts av , samt PwC har identifie- rat en mängd mindre frågor och konsekvenser av bl.a. praktisk natur. Dessa redovisas inte här men finns dokumenterade i form av underlagspromemorior etc. och kan användas i en fortsatt bered- ningsprocess. 8.1Konsekvenser för transportpolitiska mål Både och verksamhet syftar till att uppnå det övergripande transportpolitiska målet som är att säkerställa en samhällsekonomiskt och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Det övergripande målet preciseras i sex delmål om tillgänglighet, regional utveckling, jäm- ställdhet, transportkvalitet, trafiksäkerhet och miljö. I det följande redovisas hur de båda verkens möjligheter att uppnå de transport- politiska målen påverkas av förslagen att bolagisera Pro- duktion, samt /Projektering. Min bedömning är att de delmål som främst kan tänkas påverkas av en bolagisering är målet om tillgänglighet, målet om regional utveckling samt målet om transportkvalitet. Möjligheterna att uppnå dessa delmål är delvis en fråga om resurser. Mer resurser till väg- respektive banhållning kan, allt annat lika, förväntas leda till ett tillgängligare transportsystem, ett kvalitativt bättre transportsy- stem samt en mer positiv regional utveckling, och vice versa. En påverkan på de transportpolitiska delmålen av en bolagiseringen går således via en påverkan på de resurser för väg- och banhållning som de båda trafikverken kommer att förfoga över. Ett av mina huvudmotiv för att föreslå bolagiseringar av de aktuella produktionsverksamheterna vid och är att det kommer att gynna konkurrensen på marknaderna och därmed bidra till en så effektiv hushållning med resurser som möjligt. Detta kommer att avspegla sig i en effektiv prissättning. Således är min bedömning att de transportpolitiska målen kommer att främjas av väl genomförda bolagiseringar. Vidare finns en möjlig påverkan på delmålen om jämställdhet och miljö av bolagiseringar. Eftersom resultatenheterna är delar av myndigheterna och så skall de bidra till måluppfyllelse. Denna koppling till delmålen försvinner vid en bolagisering. I vilken utsträckning detta kommer att inverka nega- tivt på dessa delmål är svårt att säga. Min bedömning är att det kan handla om marginella effekter. Förslagen att bolagisera resultatenheterna , samt och Projektering har en rad ekonomiska konsekvenser som belastar verkens anslag och behov av likviditet. Att överföra verksamhe- terna vid verkens resultatenheter till bolag får följande ekonomiska konsekvenser: Engångseffekter föranlett av delning av verkens balansräkningar Engångskostnader för omställningen av organisationerna Ökade kostnader och påverkan på anslagen som är av årligt åter- kommande karaktär, dvs. sådana kostnader som bedöms fortgå på samma nivå år framgent eller successivt klinga av. 8.2.1Engångseffekter föranledda av delningen av trafikverkens balansräkningar Genom att verksamheterna vid och pro- duktionsenheter överförs till bolag kan vissa engångseffekter upp- stå för verken som kan medföra tillfälliga finansieringsbehov. Föl- jande genomgång, som bistått utred- ningen med, visar hur dessa effekter kan uppstå. Produktionsenheterna inom och säljer sina tjänster såväl internt inom respektive myndighet som till externa kunder.