sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — Den så kallade tredje uppgiften finns , sägs det provocerande i Högskoleverksrapporten samverkar.TPF100FPT Samverkansuppgiften är vid närmare betraktande i de flesta fall numera väl integrerad med forskning, utbildning och administra- tion inom akademin, eller borde i alla fall så vara. Självfallet är det så att universitet och högskolor alltid haft intresse av det omgi- vande samhället, och vice versa. Det är sällan som universiteten verkligen varit de elfenbenstorn man velat vara eller beskyllts för att vara. Att frågorna om samverkan blivit mer betydelsefulla beror givetvis på högskolesektorns snabba expansion. Man har börjat tala om den vildväxande högskolan. och framåt har lag- och förordningstexter betonat vikten av att sprida kännedom om forskningsresultat och samverka med så många aktörer i samhället som möjligt. 100TP PT rapportserie 2004:38 R, s. 7. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell har flera kommittéer och utredningar, däribland kan nämnas den inrättade och den tillsatta av forsknings- resultat, utrett olika frågor om samverkan. bilda- des holdingbolag vid universitet och högskolor, liksom teknikbro- stiftelserna. Vissa av de så kallade löntagarfondsstiftelserna fick också till uppgift att stimulera samverkan mellan högskola och näringsliv. Arbetet med samverkansfrågorna i skärningspunkten mellan universitet och näringsliv har också fått extra stimulans genom den vetenskapssociologiska och forskningspolitiska kritiken av den linjära modellen forskning–tillämpning–kommersialisering, vilken genererat andra modeller som betonat den stora betydelsen av interaktion (Triple helix, Mode 2). Universitet och högskolor samverkar med de flesta samhälls- aktörer, mest i fokus är näringslivet och allmänheten i stort. Det gäller också för universitetssektorn att vara folkbildare och att skapa legitimitet för sin verksamhet bland skattebetalare och politiker. Här kan man – förutom forskarsamhällets eget mycket omfattande bidrag via all den populärvetenskapliga litteratur som i strid ström produceras – peka på två organ som spelar en stor roll i det senare sammanhanget: den stora informa- tionsavdelningen på och den ideella föreningen (),TPF101FPT som genom sina många aktivi- teter bidrar till både populärvetenskap och analys av forskningens läge i samhället. Samverkan mellan akademin och samhället delas ofta in i tre olika områden: samverkan för utveckling av demokratin, för kunskapsutveckling och tillväxt samt för bättre utbildning. Sam- verkan med det omgivande samhället är en stor och omfattande uppgift för universitetsvärlden. Ofta förutsätts det av alla inblan- dade aktörer – utom av forskarna – att den utförs utan att särskilda resurser tillförs. För att få en överblick över detta mångfasetterade fält har utredningen givit VA i uppdrag att utreda frågan om möjligheterna att mäta denna samverkan för att kunna införa den som en indikator i resurstilldelningssystemet (jfr bilaga 9). Vetenskap & Allmänhet föreslår att samverkan delas in i tre övergripande grupper av kriterier/indikatorer med utgångspunkt i vilka huvudaktörer aktiviteterna samspelar med: allmänheten, avnämare och skola. 2 kan – med internationella jämförelser – 101TP PT Vetenskap & Allmänhet, VA, är en ideell förening som vill främja dialog, öppenhet och förståelse mellan forskare och allmänhet – särskilt unga. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell konstatera svårigheterna med att mäta dessa olika indikatorer och vikta de olika parametrarnas resultat sinsemellan. Förslagen om att mäta skriftlig populärvetenskaplig publicering och läroboksför- fattande är möjlig att göra som en del av ett system som mäter och viktar forskarnas publicering. Att mäta de aktiviteter som ger direktkontakt och möjliggör dialog (bloggande, öppna föreläs- ningar, deltagande i vetenskapsfestivaler etc.) är svårare. Förslagen om att mäta samverkan med avnämare via exempelvis antal nystartade företag, royalties, patent och licensieringar skulle också kunna göras i en publiceringsdatabas med karaktär av produktions- databas. VA ger ett tentativt förslag att införa fyra indikatorer bestående av en rad olika parametrar för att mäta lärosätenas samverkan. Frågan om hur dessa parametrar ska mätas återstår i många fall att bestämma, liksom den grannlaga frågan om hur parametrarna bör viktas. I en norsk utredningen om operasjonalisering av indika- torer for formidling understryks nödvändigheten av en noggrann registrering och kvalitetssäkring av de ingående parametrarna för att möjliggöra ett införande av ett system med samverkans- indikatorer.TPF102FPT Att göra detta arbete borde ske i relation till arbetet med att värdera denna typ av kompetens på individnivå. Det är förmodligen så att samverkansuppgiften – liksom den pedagogiska uppgiften – först måste få legitimitet som en väsentlig indikator för värdering av forskare och lärare, innan man storskaligt låter den få betydelse för genererande av resurser till universiteten. I det brittiska systemet förväntas third stream activities få en större betydelse i och med att kommer att reformeras efter 2008. En kritik mot Research Assessment Exercise har just varit att samverkan missgynnats av systemet. HEFCE har varnat för att ett simplistiskt användande av prestationsrelaterade metrics under- gräver förtroendet för finansieringen av samverkansuppgifterna. Metoderna är ännu inte etablerade och samverkan är ett mycket diversifierat fält.TPF103FPT 2 föreslår därför inte någon särskild indikator för mätning av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. Den ingår som en del av indikatorn externfinansiering genom att all externfinansiering räknas in i denna indikator (se avsnittet 3.2.5). Här mäts samverkan med näringslivet via de resurser som företagen genererar till lärosätena och via den stora finansiering som bl.a. och bidrar med. 102TP PT Sammen om kunnskap II, s. 31 & passim. 103TP PT Hatakenaka 2005, s. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell Dessutom ska samverkan beaktas i lärosätesutvärderingen – som värderar strategier, samverkan och kvalitetsarbete – på så sätt att antal publiceringar av populärvetenskapliga publikationer ska registreras i lärosätenas publikationsdatabaser och att samverkans- uppgiften bedöms separat (se avsnittet 3.1.8). konstaterar i sin rapport samverkar att de svenska lärosätena inte får några direkta anslag för sam- verkan, vilket man får i flera andra länder. I kanaliserar staten stora resurserna via bl.a. ; i allokeras via HEFCE resurser för dessa ändamål till HEIF ().TPF104FPT Men HEIF är som i de närmaste helt och hållet näringslivsorienterat. konstaterar att universiteten och högskolorna nu är mogna för att ta ett större ansvar för att utveckla samverkansarbetet och därför borde få specialriktade anslag för dessa ändamål i alla dess delar.TPF105FPT Om ett sådant anslag skulle skapas, borde det lämpligen konkur- rensutsättas med hjälp av sådana indikatorer som föreslås i Veten- skap & Allmänhets utredning. Det återstår dock ett omfattande arbete med att vidareutveckla ett sådant system, inte minst de tekniska delarna. följer upp den ovan nämnda studien.TPF106FPT Man har tillsatt en särskild bedömargrupp för att verket ska kunna bilda sig en uppfattning om hur samverkansarbetet utvecklats och vilka särskilda insatser som behövs för att stödja lärosätena i deras utvecklingsarbete. Bedömar- gruppen har som underlag för sitt arbete sänt ut en omfattande enkät till lärosätena, i vilken man bland annat ställer frågan om huruvida man anser det vara möjligt att mäta resultatet av samverkansarbetet och vilka indikatorer som då borde användas. Resultatet av detta arbete kommer att presenteras , men redan nu kan vissa mönster skönjas i materialet. Läro- sätena pekar på att de egna ekonomiska redovisningssystemen redan nu kan leverera uppgifter som kan tjäna som bas för indikatorer (exvempelvis licensieringar, ekonomisk omslutning på uppdragsforskning och uppdragsutbildning). Många lärosäten är också intresserade av att följa upp sina tidigare studenter för att få en uppfattning om hur dessa klarar sig på arbetsmarknaden. 104TP PT 2005. 105TP PT rapportserie 2004:38 R, s. 9, 13, 128. 106TP PT Jfr Skrivelse till den 20/8 2007 från om ett nationellt system för uppföljning av högskolans verksamhet inklusive samverkansuppgiften. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell Undersökningar av motsvarande slag pågår på flera håll i den svenska högskolevärlden. Forskarna vid i håller på att avsluta en studie om samverkan . arbetar med det så kallade Nyckelaktörsprogrammet som syftar till att stärka högskolans roll som motor för förnyelse och utveckling av näringsliv och samhälle i . Inom ramen för detta program har man lanserat en modell för att följa upp de involverade lärosätenas aktiviteter runt samverkan och nyttiggörande. Model- len bygger på en enkät med faktafrågor, en fördjupad självutvär- dering och en peer-reviewliknande expertövning. Utvärderings- och utvecklingsarbete av denna karaktär kunde med fördel vidareutvecklas av den intermediära organisation som 2 föreslår ska införas. Samarbete med , och andra nationella och internationella aktörer blir då av största betydelse (se vidare avsnitt 5.1). Frågan om patent och licensieringar nämns understundom i diskussionen om möjliga indikatorer för resursfördelning. Kopp- lingen mellan patent och forskning varierar inom olika forsknings- områden. andel av västvärldens patentering har samman- taget ökat . I vissa publika- tionsdatabaser betraktas patent som en kategori (jfr exv. databasen vid ). Utredningen har valt att se patent och licensieringar som ett mått på samverkan med det omgivande samhället och därför blir dessa en del av underlaget för lärosätes- utvärderingen. Forskningens internationalisering är en självklarhet utifrån den mest grundläggande innebörden i universitetsbegreppet. Att denna dimension är en tydlig kvalitetsindikator torde forskarsamhället vara överens om. Den universella kommunikationen finns närva- rande över allt i universitetens och högskolornas verksamhet. De forskare som har de största ambitionerna riktar sig nödvändigtvis mot en internationell arena för att finna inspiration, samarbete och publicera sina resultat där de kan få störst uppmärksamhet och respons. Viss forskning kräver också internationellt samarbete för att kunna finansiera extremt dyrbar infrastruktur. Annan forskning vinner i djup på att vara komparativ och driver så fram inter- En ny anslags- och resurstilldelningsmodell Kort sagt är det helt klart att en internationell dimension ger forskningen hög status. 2 har dock valt att inte göra internationaliseringen till en egen indikator. Det skulle förvisso finnas möjlighet att finna olika mått på internationaliseringen för att skapa denna indikator. Men då handlar det mer om att mäta internationaliseringsverksamhet såsom forskarutbyte, konferensverksamhet, samarbetsavtal och dylikt, vilket inte är alldeles lätt att registrera och vikta. Utred- ningen har i stället valt att betrakta internationaliseringen som en integrerad del av de indikatorer som presenterats ovan. I indikatorn vetenskaplig produktion mätt i citeringar är det helt och hållet en fråga om att mäta forskning på den internationella arenan. Vad gäller externa medel bör den icke svenska finansieringen viktas högre. Dessutom bedöms mycket av den svensk- finansierade forskningen med internationell peer review. Dessutom genomförs den ena av kvalitetsutvärderingarna som ska bedöma universitetens främsta forskningsområden med internationell expertis. I den andra kvalitetsutvärderingen bedöms den allmänna internationaliseringsverksamheten inom ramen för lärosätets kvalitetsarbete. De svenska lärosätena visar prov på en stor variation av interna modeller för kvalitetsrelaterad resursfördelning. Många lärosäten tar också egna initiativ till större utvärderingar. Den största satsningen var universitets ovan nämnda utvärdering benämnd Kvalitet och förnyelse. Huruvida dessa resultat ska ge annat än allmänna fingervisningar om en god grund för framtida satsningar på viktig, stark och nydanande forskning eller om resultatet kommer att knytas till konkret resursfördelning framgår ännu inte. ska genomföra en lika stor utvärdering. Av utredningens enkät till lärosätena kan vi se att en rad kvalitetsutvärderingar görs som också kopplas till resursfördelning, men då handlar det alltid om en fördelning inom ett begränsat område, vanligtvis en fakultet. Exempelvis pekar på att den medicinska fakulteten använder sig av bedömnings- paneler med en bred sammansättning för poängsättning av forskning vid såväl fördelning av ALF-forskningsmedlen som En ny anslags- och resurstilldelningsmodell redogör för ett nytt system : fakultetsnämnderna ska inrätta vetenskapliga råd med internationella sakkunniga som ett stöd för nödvändiga interna prioriteringar. har årliga interna utlysningar av forskningsmedel och använder sig då också av extern sakkunniggranskning i processen. Det finns en klar och tydlig medvetenhet om att resurserna kan fördelas utifrån historiskt givna schabloner som inte alltid återspeglar aktuella prioriteringar. Vid 2:s studievecka i besöktes in (HEFCE) samt dess systerorganisation och ett antal lärosäten för att bland annat studera det brittiska resurstilldelningssystemet Research Assessment Exercise () från olika horisonter. Detta utvärderings- och resurstilldelningssystem administreras av HEFCE och har använts i fem omgångar sedan 1986.TPF107FPT Det är knappast någon överdrift att säga att är det mest utvecklade och beprövade systemet för fördelning av forskningsanslag som har. Även om det finns många kritiker av systemet, inte minst i higher education-forskarnas led och bland dem för vilka är ett nyliberalt blått skynke, tycks alla vara överens om att systemet har åstadkommit en ökad medvetenhet om kvalitets- frågorna och drivit fram en högre kvalitet i forskningen. Från HEFCE:s håll brukar man exempelvis peka på hur har lett till att brittiska forskare totalt har förbättrat sina citeringsvärden. Mot bakgrund av detta har utredningen tagit sin utgångspunkt i ett närmare betraktande av det brittiska systemet. Som framgår av nedanstående korta redogörelse och slutsatser finns inga möjlig- heter att införa ett lika elaborerat system i , men vissa delar av det har vi låtit inspirera vår modell, andra har fått bli varnande exempel. Det brittiska systemets grundläggande principer om konkurrensutsättning givet prestation och kvalitet ligger redan fastlagda i utredningens direktiv. 107TP PT För beskrivningen av används material som finns tillgängligt på HEFCE:s hemsida (), särskilt dokumentet Funding higher education in . How HEFCE allocates its funds (2007/20). En ny anslags- och resurstilldelningsmodell I kölvattnet av de brittiska reformerna har en rad andra länder infört system med kvalitetsstyrning av basanslaget. I , som befinner sig i ett uppbyggnadsskede med flera nya forsknings- universitet, har man konkurrensutsatt en stor del av basanslaget för forskning vid lärosätena. Detta system liknar till viss del Veten- skapsrådets satsningar på Linnéstöd, men är bredare till karaktären och lärosätet med dess forskningsstrategier bedöms även i sin helhet. I har man genomfört en satsning på 400 nya tjänster som delats ut till lärosätena efter en kvalitetsbedömning. I har man konkurrensutsatt av forskningsresurserna med utgångspunkt i lärosätenas antal (vik- tade) publiceringar och doktorsexamina. I diskuteras en ny modell för omfördelning av basanslagen till universiteten. Det utkast till förslag som föreligger innebär en årlig omfördelning av resurser till forskning, utbildning och samverkan. Med utgångspunkt i en rad indikatorer ska en årlig rangordning av alla universitet äga rum. räknar man med stora resurstillskott till universitetssektorn, vilket gör att de lärosäten som kommer att rankas lågt inte behöver förlora så stora resurser. De indikatorer för forskning som man inledningsvis räknar med att använda är externfinansiering, antal doktorsavhand- lingar och forskarnas internationella mobilitet. planeras en indikator för vetenskaplig publicering.TPF108FPT När 2 har utvecklat sin egen modell, har dock det brittiska utgjort den främsta förebilden. Det har prövats , förändrats , kritiserats och utvärderats i många omgångar. Erfarenheter därifrån har därför varit vägledande i utredningens arbete. HEFCE:s huvudsakliga uppgift beträffande forskning är att fördela quality-related research funding. Denna finansiering fördelar sig på forskarutbildning, matchningsmedel för extern- finansiering, excellensfinansiering, regionstöd till för dyrbara lokaler men främst på basstöd till de universitet som kan uppvisa högsta kvalitet i forskningsverksamheten. När HEFCE beskriver sin uppgift talar man om finansiering i termer av infrastruktur (lärar- och forskarkåren, forskarutbildning, lokalerna, biblioteken, administrationen) och enklast kan organisationens roll ses som fördelare av de statliga basanslagen till universitet och 108TP PT Universitets- og Bygningsstyrelsen 2007: Udkast til en model for fordeling af basis- midler efter kvalitet. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell Denna finansiering ska också medge att grundforskning (blue skies research) ska kunna bedrivas. I den första fasen av en forskningsutvärderingsomgång räknar HEFCE ut den totala nationella rambudgeten för de 67 olika ämnesområden inom vilka utvärderingarna sker. Utvärderingen genomförs av 67 paneler som till största delen består av brittiska akademiker. Efter reformeringen av systemet () har 15 huvudpaneler införts, till vilka panelerna rappor- terar sina resultat. Varje ämnesområde viktas i ett system med tre prisgrupper (A: High cost laboratory and clinical subjects [1,6], B: Intermediate cost subjects [1,3], C: Others [1,0]). För de universitetsinstitutioner som rankas med betyget 4 och däröver i utvärderingarna (se nedan) mäts även forskningsvolymen (forsk- ningsaktiv lärarkår, forskningsassistenter och research fellows) och vägs in. Målet för den andra fasen är att den totala budgetramen för de 67 ämnesområdena ska tilldelas universiteten i proportion till forskningsvolymen multiplicerad med det kvalitetsmått (betyg gånger viktning) som ges varje bedömt ämne inom respektive universitet. De 15 huvudpanelerna ansvarar för de slutliga besluten om resurstilldelningen. Lärosätena anmäler institutioner/avdelningar inom de olika ämnesområdena för utvärdering efter eget strategiskt val. Detta val görs av en efter egna externa och interna utvärderingar. Lärosätena presenterar därefter ett underlag med mycket noggrann information om personalen, publiceringar, externa medel, forskarutbildning, forskningsstrategier m.m. som lämnas in till HEFCE.TPF109FPT Kvaliteten mättes i den förra utvärderingsomgången på en sju- gradig skala (1, 2, 3b, 3a, 4, 5, 5*). Dessa absoluta betygsnivåer finns noggrant beskrivna. När utvärderingsomgången är avslutad och betygsättningen är klar, fastställer HEFCE (delvis mot bak- grund av vissa generella önskemål från regeringen) vilken vikt som de olika betygsnivåerna får. Denna vikt blir av avgörande betydelse för hur resursfördelningen kommer att utformas. Somliga betygs- nivåer får inga resurser alls, andra får ett betydande resurstillskott seminarium som utredningen arrangerade vid / TP PT Vid det (finansierat av Stiftelsen ) gjorde chefsadministratören en noggrann presentation av hela den process som man nu är inne i för att åstadkomma sin final submission års utvärdering. Arbetet påbörjades och involverar en stor grupp forskare och administratörer. (Jfr .) En ny anslags- och resurstilldelningsmodell (jfr tabell 3.9). Systemet har skruvats åt rejält sedan starten, då i princip alla nivåer fick vissa resurser om än små. Resurserna ligger sedan fast tills nästa utvärdering genomförs. Tabell 3.9 Research Assessment Exercise 2001: betygsgrader, vikter och andelar av insända prövningsunderlag Andelar prövningsunderlag (%) Källor: HEFCE Funding higher education in . How HEFCE allocates its funds, 2006/17 och Assessment Exercise: evolution of a national research evaluation system. är som sagt ett omdiskuterat system. Om vi lyfter fram det som de flestaTPF110FPT tycks vara överens om, ser vi att den mest excellenta forskningen kommer i centrum och att denna forskning får gott om resurser, att forskningen görs synlig och får förtroende i samhället i stort, inte minst hos politikerna, att medvetenheten om behovet av strategisk planering ökar hos alla aktörer. Om kostnaderna för hela detta system är mindre än för forsknings- rådssystemet är man oense, och som vanligt beror det på hur man räknar. HEFCE hävdar att kostnaden för att fördela resurserna understiger en procent av de resurser som fördelas – att jämföra med forskningsråden som använder av sina resurser för administration. Från lärosäteshåll påpekas att all den tid som krävs internt i universitetsorganisationen är grovt underskattad av HEFCE. kan man påminna om att samma kritik riktas mot det brittiska systemet för fördelning av rådsmedel. 110TP PT Som underlag för detta resonemang använder vi oss bland annat av de mycket olikartade uppfattningar som utredningen tog del av under sin studieresa i , exempelvis Ed , på HEFCE, , chefsadministratör på och , forskare vid , . En ny anslags- och resurstilldelningsmodell här med att av ansökningarna inte resulterar i finansiering.TPF111FPT De negativa sidorna i systemet, som flertalet bedömare tycks vara överens om, är de stora administrativa bördor som detta medför för lärosätena, att de etablerade miljöerna gynnas framom nyorienterande och tvärvetenskaplig forskning, att jakt på RAE- able researchers förekommer vid rekryteringar. Annan kritik som utredningen noterat är att de resultat som genererats i används internt vid fördelning av resurser och ersätter annan utvärdering och bedömning, att denna extrema koncentration på forskningsutvärdering medför att undervisningens status sjunker liksom ansvaret för samverkansuppgifterna, att forskningens koppling till samarbetspartner som industri och offentlig sektor missgynnas.TPF112FPT har under skakat om och förändrat det brittiska forskningslandskapet. Många bedömare (däribland det engelska ) menar att borde enklare modeller för anslagsfördelning skapas. I regeringens budgetpropo- sition som framlades talas explicit om att det nuvarande bör ersättas med ett nytt system. I sitt uppdaterade strategidokument skriver HEFCE i linje med detta förslag att man siktar på att tillsammans med universitet och högskolor arbeta på att utveckla ett nytt system. Det talas om att den administrativa bördan måste minska och att robust indica- tors måste tillskapas för den fortsatta mätningen av kvaliteten. För medicinska och tekniska vetenskaper samt för naturvetenskap tänker man sig att utarbeta att system med indikatorer som bygger på bibliometriska data, externa medel och information om forskarstuderande. För humaniora och samhällsvetenskap däremot tänker man sig att behålla ett system med a light-touch peer review based assessment.TPF113FPT 2 föreslår, bland annat mot bakgrund av de brittiska erfarenheterna, att en svensk modell konstrueras så att hälften av den konkurrensutsatta forskningsdelen av anslaget kommer att fördelas med hjälp av ovanstående objektiva eller om man så vill 111TP PT Forskarna har i sina beräkningar kommit fram till att de centrala administrativa kostnaderna för rådens beviljningar är tio gånger dyrare än de centrala administrativa kostnaderna för . Se Sastry & Bekhradnia 2006, s. 112TP PT Här kan noteras att vid utredningens besök hos (5/2 2007) pekade denne på hur kopplingen industri–forskning inte tillräckligt uppmärksammats av . Han talade om behovet av att skapa a second totem pole för att främja innovationsforskning. 113TP PT HEFCE strategic plan 2006–11, s. 32. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell