sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Det är för mig uppen- bart att de nya reglerna kommer att ge en tydligare information om vilka förkunskaper som krävs på den sökta utbildningen jämfört med och att det i de flesta fall bör betyda att eleverna som antas har goda förutsättningar att med framgång genomföra den sökta utbildningen. Det finns relativt många elever med svaga förkunskaper som tas emot på de huvudsakligen studieförberedande programmen Samhällsvetenskapsprogrammet, Teknikprogrammet och Estetiska programmet. Dessa elever misslyckas, enligt för utred- ningen särskilt framtagna statistik, i de allra flesta fall med gymna- siestudierna. Jag anser att sådana misslyckanden bör förebyggas. Jag anser att de av mig föreslagna skärpningarna av behörighets- reglerna bör kunna innebära att så sker. Förkunskapskrav för regionala inriktningar När det gäller lokala inriktningar föreslår jag, som framgår av avsnitt 5.10, förändringar, som bland annat innebär att benäm- ningen fortsättningsvis ska vara regionala inriktningar. Som en konsekvens av förändringarna i detta avsnitt föreslår jag också att rättigheten att ställa upp krav på förkunskaper i ett sådant ämne som är specifikt för den regionala inriktningen tas bort. (2 kap. 10 § gymnasieförordningen) Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Nedanstående förslag gäller såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Antagning ersätter intagning som begrepp. En inriktning får starta redan från gymnasieutbildningens början. Om en inriktning startar under det första läsåret ska antagning och urval göras inför starten av utbildningen. Om en inriktning startar under det andra eller tredje läsåret ska ett antagningsbeslut fattas efter att, om det behövs, ett urvalsförfarande genomförts enligt föreskrivna bestämmel- ser. På yrkesprogrammen jämställs lärlingsutbildning, när det gäller antagning, med inriktning. En lärlingsutbildning ska, när det gäller mottagande av elever, jämställas med en regional inriktning. Det innebär att de elever som har rätt att tas emot i första hand i en kommuns lärlingsutbildning är de som är hemmahörande i kommunen eller i en kommun som tillhör ett samverkansområde för utbildningen. En elev som antas till ett yrkesprogram utan att ange inrikt- ning eller lärlingsutbildning är antagen till skolförlagd yrkes- utbildning. En elev som söker en utbildning hos en annan huvudman, oavsett om den är eller fristående, ska lämna sin ansökan till hemkommunen, som vidarebefordrar ansökan till huvudmannen för den sökta utbildningen. Av ansökan ska framgå i vilken prioriteringsordning eleven söker var och en av utbildningarna. Möjligheten till samordnad antagning till gymnasieutbildning som finns mellan kommuner ska utökas till att omfatta också fristående skolor. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar I skollagen och gymnasieförordningen används intagning om elever som börjar en gymnasieutbildning. I förordningen (1996:1206) om fristående skolor används antagning. I högskole- världen används också antagning. Jag anser att det finns anled- ning att renodla språkbruket och finner antagning vara den lämpligaste benämningen. antas eleverna till program och fördelas därefter, när det gäller offentliga skolor, på inriktningar till årskurs 2 eller 3 (gymna- sieförordningen 6 kap. 10 §). För fristående skolor finns inga begränsningar av när eleven kan påbörja den inriktningsspecifika delen av utbildningen. I vissa kommuner påbörjas av praktiska skäl uppdelningen av eleverna mellan inriktningar , trots att det inte är i överensstämmelse med gymnasieförordningen. Orsaken till att det görs är att det upplevs vara till gagn för elever- nas utbildning. Jag anser att det nuvarande regelverket bör ändras så att det dels innebär lika villkor för offentliga och fristående skolor, dels anpassas till vad som är bäst för utbildningen. Jag före- slår därför att formuleringen i gymnasieförordningens 6 kap. 10 § ändras så att det blir tillåtet att anta elever till inriktning som de antas till program redan från årskurs 1. För att detta ska fungera praktiskt krävs att huvudmannen, när det är konkurrens om utbildningsplatserna, har möjlighet att göra urvalet av elever på inriktningsnivå. Så sker i vissa kommuner, trots att det knappast är förenligt med gymnasieför- ordningen. Det bedöms helt enkelt vara nödvändigt för att syste- met ska fungera. Jag föreslår att reglerna anpassas till vad som i praktiken är nödvändigt och att detta förfarande därför regleras. Jag återkommer med närmare preciseringar om detta i nästa avsnitt, som handlar om urval. Om huvudmannen så önskar kan antagning till inriktning i stäl- let göras till årskurs 2 eller årskurs 3. Om urval i samband med detta behöver göras på grund av konkurrens om utbildnings- platserna ska det ske i särskild ordning, som jag också återkommer till i nästa avsnitt. På yrkesprogram kan utbildningen fullgöras antingen som skolförlagd utbildning eller som lärlingsutbildning. Skolförlagd yrkesutbildning är vanligen uppdelad i inriktningar. För skolförlagd yrkesutbildning gäller sålunda det ovanstående resonemanget om Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar antagning till inriktningar fullt ut. En elev som i årskurs 1 antas till ett yrkesprogram utan att ange inriktning eller lärlingsutbildning ska betraktas som antagen till skolförlagd yrkesutbildning. Lärlingsutbildning på ett yrkesprogram ska när det gäller antag- ning behandlas som en egen inriktning. Detta gäller både om lär- lingsutbildningen påbörjas vid gymnasieutbildningens start och om den påbörjas . Ett yrkesprogram kan alltså hos en huvudman bestå av en eller flera skolförlagda inriktningar och en lärlingsut- bildning. En lärlingsutbildning ska jämställas med en regional inriktning, vilket för kommunala utbildningar innebär att eleverna har rätt att bli mottagna i första hand endast i den egna kommunen eller i det samverkansområde, som anordnar utbildningen, om den egna kommunen ingår i detsamma. När en elev söker gymnasieutbildningar som anordnas av en annan kommun än elevens hemkommun ska ansökan enligt skollagens 5 kap. 12 § lämnas till hemkommunen, som vidarebe- fordrar ansökan till styrelsen för utbildningen i den kommun som anordnar den sökta utbildningen. Det finns ingen motsvarande reglering av förfarandet när en elev söker en utbildning på en fristå- ende skola. Jag anser att regelverket i detta avseende i fortsättningen ska gälla oberoende av huvudman. Därför föreslår jag att en elev som söker en gymnasieutbildning hos annan huvudman, såväl en kom- munal som en fristående, än hemkommunen ska lämna sin ansökan till hemkommunen. Hemkommunen ska vidarebefordra ansökan till den huvudman som svarar för den sökta utbildningen. Dess- utom anser jag att det av ansökan ska framgå i vilken prioriterings- ordning eleven söker var och en av utbildningarna. Det gör det möjligt att följa upp elevens förstahandsval på ett sätt som inte går . Jag anser också att det är angeläget att rutinerna för ansökan och antagning till gymnasieutbildningar i en region samordnas i så hög utsträckning som möjligt och att samordningen bör omfatta både kommunala och fristående gymnasieskolor. Jag föreslår därför att möjligheten till samordning av antagning, som enligt skollagens 5 kap. 15 § finns mellan kommuner, också ska omfatta fristående skolor. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Den föreslagna förändringen av språkbruket från intagning till antagning kommer knappast att innebära några praktiska konse- kvenser. Däremot får möjligheten för offentliga skolor att anta elever till inriktning redan från årskurs 1 praktiska konsekvenser. Den stora fördelen är att de offentliga skolorna får samma möj- lighet och frihet att planera utbildningen utifrån vad som bedöms vara till elevernas bästa som de fristående skolorna har . En nära besläktad fördel är att de många kommunala skolor som gör så redan nu i fortsättningen slipper bryta mot regelverket. En möjlig nackdel med förändringen kan vara att det blir ännu svårare än för elever att byta skola efter årskurs 1 om bara för programmet gemensamma kurser har lästs på den ena skolan, medan den andra skolan har påbörjat studier av inriktningsspecifika kurser. Jag har dock inte funnit denna nackdel vara så stor att den bör innebära att fördelning på inriktningar i årskurs 1 inte ska göras möjlig. Jag räknar med att skolorna ger stödundervisning till de elever som flyttar i sådan utsträckning som krävs för att de ska kunna genomföra sin utbildning. Huvudprincipen för elever som söker en gymnasieutbildning i en annan kommun än sin hemkommun är att de blir mottagna som förstahandssökande om det sökta programmet eller den nationella inriktningen saknas i hemkommunen. Denna princip föreslår jag inga förändringar för. Enligt principen om frisökning kan elever dessutom bli mottagna i andra hand i en annan kommun än hem- kommunen även om det sökta programmet eller den nationella inriktningen finns i hemkommunen. Principen för frisökning inne- bär att en elev kan söka alla gymnasieutbildningar i riket och tas emot i mån av plats. Denna princip föreslår jag inte heller några förändringar för. Jag föreslår att lärlingsutbildningar ska omfattas av frisökning. Detta innebär att jag anser att lärlingsutbildningar i fråga om antag- ning ska jämställas med så kallade regionala inriktningar, som är fastställda av . Dessa ska enligt mina förslag i avsnitt 5.10 omfattas av frisökning. Beträffande lärlingsutbildningar innebär detta att endast de elever som är hemmahörande i den kommun som anordnar utbildningen eller i en kommun som tillhör ett sam- verkansområde för utbildningen har rätt att bli mottagna i första hand. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Mina överväganden beträffande hur lärlingsutbildningen ska utformas i antagningshänseende har varit följande: Jag anser att alla elever, enligt de allmänna principer som gäller för elevers rättig- heter att söka gymnasieutbildning, ska ha möjlighet att söka lär- lingsutbildningar oavsett vilken huvudman som anordnar dem. Jag uppfattar att lärlingsutbildningar bör ses ur ett lokalt eller regionalt perspektiv. Uppbyggandet av väl fungerande lär- lingsutbildningar kräver ett aktivt samarbete mellan gymnasieskola och lokalt eller regionalt näringsliv. Därför är det också rimligt att när det gäller mottagande jämställa en lärlingsutbildning med en regional inriktning, dvs. att en elev endast har rätt att tas emot i andra hand utanför hemkommunen eller samverkansområdet. Detta kommer att innebära att en huvudman, eller några kommunala huvudmän i samverkan, som i samarbete med företag i regionen byggt upp en lärlingsutbildning har möjlighet att i första hand erbjuda lärlingsplatserna till kommunens eller sam- verkansområdets ungdomar. Ungdomar från andra kommuner kan söka lärlingsutbildningen med frisökning och tas emot i mån av plats. Nedanstående förslag gäller såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Huvudmannen får vid urval till årskurs 1 använda sig av föl- jande kategorier som sök- och utbildningsalternativ: Program och inriktning/lärlingsutbildning Program, inriktning/lärlingsutbildning och skola Om eleverna antas till inriktning till årskurs 2 eller 3 och ett urval måste göras, ska detta ske genom användning av merit- värde från och/eller betyg från gymnasieskolan. Vid urval till lärlingsutbildningar inför årskurs 1 får huvud- mannen utöver de tre ovan angivna alternativen också som kategori ange lärlingsutbildningens innehåll i form av inrikt- Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar ning och i förekommande fall yrkesutgång. Nuvarande regel- verk föreslås i övrigt oförändrat. Nuvarande regelverk föreslås oförändrat med undantag för det ovanstående som gäller för alla program och följande: Möjligheten att använda färdighetsprov vid urval till este- tiska utbildningar enligt gymnasieförordningen nuvarande 6 kap. 7 § regleras tydligare och gäller endast de estetiska inriktningarna på Programmet för Estetik och Huma- niora. Utbildningar med avvikelse från nationellt program och spetsutbildningar För riksrekryterande idrottsutbildningar kvarstår nuvarande reglering enligt gymnasieförordningen (2 kap. 4 §). Denna bestämmelse föreslås omfatta även andra av god- kända idrottsutbildningar. För övriga utbildningar med riksrekrytering får medge att urval sker enligt tre alternativ: i normalfallet enligt de grundläggande principerna för urval, genom meritvärden från . i vissa fall enligt samma princip som för de estetiska inriktningarna på Programmet för Estetik och Humani- ora. i undantagsfall på det sätt huvudmannen finner bäst. Urval till program, inriktning och skola Utredningen har på olika sätt erfarit att det system som finns i gymnasieförordningen för hur urval till gymnasieskolan ska gå till av olika skäl på flera håll inte följs . Delvis upplever jag att detta beror på att regelverket inte är anpassat till den verklighet som råder . Delvis förefaller bristerna bero på dålig kännedom om hur regelverket ser ut. Jag vill föreslå vissa förändringar i reg- lerna för urval som kan underlätta en bättre framtida efterlevelse av bestämmelserna. Som jag beskrivit i avsnittet om antagning ovan föreslår jag att huvudmännen ska kunna anta elever till inriktning redan från årskurs 1. Detta får konsekvenser för principerna för urval till Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Nuvarande regelverk innebär i teorin att eleverna först antas till program, urvalet görs vanligen genom meritvärden baserade på betyg. Inför årskurs 2 (eller årskurs 3) fördelas därefter eleverna på inriktningar, om det sökta programmet har inrikt- ningar. Urvalet till inriktningsplaceringen gör huvudmannen på det sätt den finner bäst, det finns ingen reglering av hur det ska gå till. Det finns heller ingen reglering av hur eleverna ska fördelas på skolor. Den enda paragrafen som snuddar vid detta är 6 kap. 10 § i gymnasieförordningen som säger att eleverna får fördelas på klasser eller motsvarande med hänsyn tagen till vad som är känt om deras önskan inför valet av inriktning. till inriktning gör eleverna alltså till årskurs 2 eller årskurs 3. I storstadskommunerna, och vissa andra större kommuner, går det i praktiken inte till så . Eleverna söker oftast i stället pro- gram, inriktning och skola som ett paket. Förstahandsvalet för en elev kan vara X-programmet, inriktning f på Skola A. Andrahands- valet kan vara Y-programmet, inriktning g på Skola A och tredje- handsvalet X-programmet, inriktning f på Skola B. Vart och ett av dessa sökalternativ har vid intagningen en poänggräns. Det betyder att kommunen gör sitt urval till en kombination av program, inriktning och skola. Detta förfaringssätt är, trots att det allmänt praktiseras, inte förenligt med gymnasieförordningen. Jag vill reglera detta förfaringssätt, eftersom det upplevs vara ett smidigt och väl fungerande system. Urvalssystemet för kommuner ska alltså enligt gymnasieförord- ningen fungera så här: –Urval görs till programmet X med betyg som urvalsinstrument. En elevs prioritering vid ansökan när det gäller kommunala skolor ska följa denna princip: –Kommunen placerar därefter eleverna som tas in på program X på skolor som har programmet. Man kan då använda sig av vad man känner till om deras troliga val av inriktning till årskurs 2. –Till årskurs 2 fördelas eleverna på de inriktningar de väljer, oav- sett vid vilka skolor dessa finns. Eleverna får välja inriktning fritt oavsett vad de eventuellt har angett när de togs in på pro- grammet X. Om det finns konkurrens om platserna på inrikt- Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar ningarna får kommunen använda de urvalsinstrument den finner lämpligast. Det ovanstående åskådliggjorda regelverket gäller endast offentliga skolor, alltså i praktiken endast kommuner. I själva verket gör de stora kommunerna, och de intagnings- regioner som har börjat växa fram, så här: –Urval görs till utbildningsplatser, som består av en kombination av program, inriktning och skola. –Eleverna söker sålunda till olika paket av utbildningsalternativ. En elevs prioritering kan vara: 1.Program X, inriktning f på skola A 2.Program Y, inriktning g på skola A 3.Program X, inriktning f på skola B –Urvalet görs på grundval av elevens betyg till varje paket, till varje utbildningsalternativ, direkt i samband med intagningen. Detta system används ofta för kommunala och fristående skolor gemensamt genom samordnande intagningskanslier, ibland för flera kommuner i samverkan. Det upplevs som praktiskt och funktio- nellt. Men det är inte i överensstämmelse med förordnings- texten för kommuner. Jag föreslår alltså att reglerna ska ändras så att det går att följa den praxis som redan används av ett antal kom- muner och intagningsregioner. Om huvudmannen så önskar kan antagning till inriktningar göras först till årskurs 2 eller 3. Om urval då måste göras ska elevernas meritvärde från och/eller de betyg, som de så långt i sin utbildning fått på gymnasieskolan, utgöra grund för urvalet. En lärlingsutbildning ska, som framgår av föregående avsnitt, när det gäller antagning behandlas som en inriktning inom ett yrkes- program. Det innebär att det som jag har föreslagit om urval till program och inriktning till årskurs 1 ovan ska tillämpas även på lärlingsutbildningar. Så som jag också har nämnt i avsnittet om antagning ovan ska en lärlingsutbildning dock jämställas med en regional inriktning, vilket för en kommun innebär att endast de Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar elever som bor i den anordnande kommunen, eller i kommuner som den har samarbetsavtal med, ska tas emot i första hand. I fråga om urval föreslår jag att huvudmannen som sökalternativ får ange vilken inriktning och i förekommande fall yrkesutgång, som lärlingsutbildningen är avsedd att innehållsmässigt omfatta. Det innebär att en sådan specifikation får användas som avgräns- ning av ett utbildningsalternativ vid urval tillsammans med angi- velse av program, lärlingsutbildning och skola. Om en elev i årskurs 1 har antagits till ett yrkesprogram, utan angivelse av inriktning eller lärlingsutbildning, ska eleven anses ha påbörjat en skolförlagd yrkesutbildning. Om eleven senare vill övergå till lärlingsutbildning inom samma program ska detta hante- ras som byte av studieväg enligt samma bestämmelser som gäller för byte av program eller inriktning. Detta rör sålunda inte bestämmelserna om urval. De estetiska inriktningarna på Programmet för Estetik och Humaniora Enligt dagens regelsystem (6 kap. 7 § gymnasieförordningen) får vid urval till estetiska utbildningar, förutom till betygen också hän- syn tas till speciella färdigheter genom ett färdighetsprov eller ett intyg om färdigheterna. Denna möjlighet används i många kom- muner och fristående skolor för urval till Estetiska programmet. Det finns ingen reglering av hur denna typ av urval ska göras eller hur balansen mellan betygsvärde och de speciella färdigheterna ska vara. Detta är upp till huvudmannen för utbildningen. Jag föreslår en förändring och två preciseringar i förhållande till dagens bestämmelse i denna fråga: –Möjligheten att använda ett intyg över färdigheterna som urvals- grund avskaffas. –Möjligheten att använda färdighetsprov preciseras till att gälla de estetiska inriktningarna Bild och formgivning, , Musik och Teater på Programmet för Estetik och Humaniora. –Principerna för balans mellan betyg och färdighetsvärde ska vara denna: -Elevens färdigheter, som visas upp genom ett färdighetsprov, ges ett färdighetsvärde, som adderas till det meritvärde som Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar elevens grundskolebetyg ger, här kallat betygsvärde. Fär- dighetsvärdet kan vid bedömningen vara 15, 10, 5 eller 0 pro- cent av betygsvärdet. Vissa riksrekryterande utbildningar och andra spetsutbildningar Jag anser att vissa riksrekryterande utbildningar ska ha möjlighet att tillämpa särskilda urvalsregler. Det gäller dels de riksrekryte- rande idrottsutbildningarna, dels de så kallade spetsutbildningarna (som beskrivs i avsnitt 5.11.1). Dessutom anser jag att även andra av godkända idrottsutbildningar (som också beskrivs i avsnitt 5.11.1), som inte är riksrekryterande, ska få tillämpa sär- skilda urvalsregler, nämligen desamma som gäller för de riksrekry- terande idrottsutbildningarna. Mina förslag inom detta område är följande: –För riksrekryterande idrottsutbildningar och andra av Skol- verket godkända idrottsutbildningar ska gälla de nuvarande bestämmelserna i gymnasieförordningen 2 kap. 4 §, som säger att i fråga om urval till en riksrekryterande idrottsutbildning ska den elev som får anses ha största förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, alltså vad avser idrottsutbildningen, ges före- träde. Därefter sker urval till programmen inom skolan med idrottsutbildning med hjälp av betyg. –För övriga utbildningar med riksrekrytering gäller normalt att urval ska ske på samma sätt som till gymnasieutbildningar i allmänhet, genom elevernas meritvärde från . –För spetsutbildningar får i sitt godkännande medge urval enligt följande princip: -Elevens färdigheter eller förkunskaper, som visas upp genom ett färdighetsprov eller annan typ av förkunskapsbedömning, ges ett färdighetsvärde, som adderas till det meritvärde som elevens grundskolebetyg ger, här kallat betygsvärde. Fär- dighetsvärdet kan vid bedömningen vara 15, 10, 5 eller 0 pro- cent av betygsvärdet. Detta är alltså samma typ av urval som jag ovan har beskrivit för de estetiska inriktningarna på Programmet för Estetik och Humaniora med tillägget att man i stället för ett färdighetsprov kan använda sig Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar av någon annan typ av förkunskapsbedömning, beroende på vilken typ av utbildning det rör sig om. I särskilda fall, vilket jag bedömer kommer att vara mycket ovanligt, får i sitt godkännande medge att huvudman- nen för en spetsutbildning helt på egen hand får bestämma grunderna för urval utifrån innehållet i utbildningen. 5.15Grundskolans ansvar och individuella alternativ till de nationella programmen Elever som inte uppnår de kunskapsrelaterade behörighets- kraven för nationella program men bedöms ha förutsätt- ningar att inom maximalt uppnå dessa ska erbjudas ett preparandår inom ram. Elever som inte bedöms ha förutsättningar att uppnå behörighet för nationella program samt elever som av särskilda skäl inte kan fullfölja ett nationellt program ska erbjudas ett individuellt alternativ inom gymnasieskolans ram. Ungdomar som invandrat till i gymnasieåldern eller sent i ska erbjudas en programintroduktion inom ramen för de individuella alternativen. För elever som deltar i individuella alternativ ska både studie- planer och åtgärdsprogram upprättas. Behöriga elever ska endast i undantagsfall, när det finns sär- skilda skäl, erbjudas ett individuellt alternativ. Huvudmannen ansvarar för att elever som riskerar att inte uppnå behörighet till önskat program får information om möjligheterna att gå ett preparandår eller delta i ett individu- ellt alternativ. Om eleven önskar det ska även hjälpa eleven att informera den nya skolan eller den nya huvudmannen om elevens utbildningsbehov. Fristående skolor ska på samma sätt som de kommunala sko- lorna, dock i samråd med elevens hemkommun, kunna Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar anordna undervisning på preparandår och individuella alter- nativ. Kommunen fattar beslut om vilken utbildning som ska erbjudas elever som inte uppnår behörighetskraven för önskad utbildning. Alla grundskolor, oavsett huvudman, ska rapportera till elevens hemkommun att de har elever som eventuellt ska erbjudas ett preparandår eller ett individuellt alternativ. Fristående gymnasieskolor och kommunala gymnasieskolor som har elever som hör hemma i en annan kommun ska anmäla till hemkommunen om elever slutar hos dem.