sou · GWB369 · 2008-07-03 00:00:00 — Den primära effekten till social snedrekrytering innebär att barn från högre socialklasser presterar bättre i skolan än barn från lägre socialklasser. Den sekundära effekten innebär att även vid samma prestationsnivå är det mer sannolikt att barn från högre socialklasser fortsätter att studera. En förklaring till varför föräldrarnas utbildning är så central för barnens senare studieval kan vara att välutbildade föräldrar har större möjlighet att hjälpa sina barn med skolarbetet. En annan förklaring kan vara att välutbildade föräldrar förmedlar kulturellt kapital till sina barn. En av föregångarna till denna tanke är Bilaga 8 till LU 2008 (1977). Han menar att barn som kommer från familjer som känner till den dominerande formen av kulturellt kapital, har lättare att tillgodogöra sig ett eget kulturellt kapital, det vill säga att lyckas i skolan. Det är också lättare för elever med välutbildade föräldrar att ta sig fram inom utbildningsväsendet, eftersom deras föräldrar själva har erfarenhet av detta och kan hjälpa sina barn att välja rätt. Nationalekonomiska studier som behandlar relationen mellan föräldrars och barns utbildning, det s.k. intergenerationella sambandet, finner i likhet med sociologiska studier att ett positivt samband existerar. För en litteraturöversikt se m.fl. (2007). Boudons sekundära effekt, som innebär att det även vid samma prestationsnivå är mer sannolikt att barn från högre socialklasser fortsätter att studera, kan enligt (2002) förstås i termer av rationella val under skilda förutsättningar. Detta är grunden i teorin om rationella val (se faktaruta 2.3 Teorin om rationella val).29 Breen & Goldthorpe (1997) argumenterar för att skillnader i utbildningsval mellan olika sociala klasser beror på att olika klasser värderar kostnader och intäkter av utbildning olika. De konstruerar en modell där personer väljer utbildning utifrån en önskan om att åtminstone förbli i den samhällsklass från vilken de kommer. Detta medför att personer från högre socialklasser värderar utbildning som ger dem tillgång till högre klasser högre än personer från lägre socialklasser. Modellen har bl.a. testats på tyska data av (2003) och på nederländska data av de (2001). Båda studierna finner stöd för att skillnader i utbildning mellan olika socialklasser kan förklaras av att dessa klasser värderar kostnader och intäkter av utbildning olika. I detta sammanhang kan det också vara intressant att nämna att Andres (1998) finner att bland kanadensiska ungdomar med samma betyg är pojkar mer benägna att gå vidare till högre studier i jämförelse med flickor. Den sociologiska teorin om rationella val kan synas ha kopplingar till den nationalekonomiska humankapitalteorin där utbildning ses som ett investeringsbeslut.30 Det finns dock en skillnad och det är att i teorin om rationella val antas individerna endast vara kortsiktigt rationella, dvs. de maximerar inte alla framtida nyttor som oftast antas i den nationalekonomiska teorin.31 Vi återkommer till humankapitalteorin i avsnitt 2.8. 29Boudon, R. [1974], Breen, R. & Goldthorpe, J. [1997]. 30Se , G. [1964]. 31Se , S. & Heckman, J. [1998]. Bilaga 8 till LU 2008 Faktaruta 2.3 Teorin om rationella val I denna teori antas att det utbildningsval som elever och deras föräldrar gör beror på den förväntade kortsiktiga nyttan, de förväntade kostnaderna samt sannolikheten att lyckas med olika utbildningsalternativ. Utgångspunkten för teorin är att dessa faktorer skiljer sig åt mellan olika socialklasser. Förutom föräldrarnas utbildning och socialklass finns det en rad andra familjebakgrundsfaktorer som har diskuterats när det gäller tänkbara förklaringar till social snedrekrytering. Två av dessa är effekten av att ha en ensamstående förälder och effekten av att ha föräldrar som är invandrare. Enligt SOU 1993:85 har dessa faktorer mindre betydelse men efter att man tagit hänsyn till andra bakgrundsfaktorer (inklusive föräldrars utbildning) finns det ändå en tendens till att barn som vuxit upp med två föräldrar väljer mer utbildning. Detsamma gäller barn som är andra generationens invandrare32, dvs. andra generationens invandrare väljer mer utbildning än barn till svenskfödda. framhålls genetiska faktorer som en orsak till varför barn får olika lång utbildning. Detta ämne kommer emellertid inte att behandlas här.33 2.4Skola, omgivning och yrkesvägledning Förutom familjebakgrund kan det finnas andra icke- individspecifika förhållanden som påverkar valet av utbildning. I detta och kommande avsnitt redogörs för en del av dessa mer institutionella faktorer. En sådan faktor är tidpunkten för valet till gymnasiet. Utifrån avsnitt 2.1 verkar forskning visa att familje- bakgrund har stor betydelse för valet till gymnasiet. En rimlig konsekvens av detta är att ett senareläggande av tidpunkten då elever gör sitt gymnasieval leder till minskad social sned- rekrytering. Detta påstående finner stöd bl.a. i två studier från (, R. & , J. [1996] och Meghir, C. & , M. [1999]) och i en studie från (, A. & Willms, J. [1987]). 32Individer som är födda i men som har minst en förälder som är född utomlands. 33För en litteraturöversikt se SOU 1993:85. Bilaga 8 till LU 2008 Andra faktorer som kan ha betydelse för om elever söker vidare till gymnasium och högskola är den skola och socioekonomiska omgivning eleven vistas i. SOU 1993:85 undersöker dessa samband och konstaterar att skol- och omgivningseffekter34 står för av variationen i gymnasieutbildning. Resterande variation beror, enligt studien, på sammansättningseffekter, det vill säga att elever med liknande bakgrund tenderar att gå i samma skolor. Även två amerikanska studier (Hanushek, E. m.fl. [2003] och , D. (2003)) finner att den socioekonomiska omgivningen har en viss inverkan på barns utbildningsframgång. En relaterad fråga är hur en individs identitet påverkar utbildningsvalet. Akerlof & Kranton (2002) sammanför sociologiska idéer om identitet och omgivning med en national- ekonomisk analys av utbildning. Författarna diskuterar hur en elevs vilja att passa in i en specifik skolgrupp gör att eleven engagerar sig olika mycket i skolarbetet. Yrkesvägledning lyfts ofta fram som en viktig faktor för elevers möjligheter att göra rätt utbildningsval. En intervjustudie med vägledare och elever (Dresch, J. & , A. (2003)) visar att behovet av vägledning ökar när det finns fler valalternativ. I studien nämns svårigheter som är relaterade till den ökade konkurrensen mellan skolor, såsom svårigheter att skilja mellan information och marknadsföring och att vägledarna tycker det är svårt att vara opartiska. Vidare upplevde vägledarna att dagens elever är mindre mogna att ta ställning till sin framtid och mindre benägna att själva söka information. Andra studier visar att många elever känner sig osäkra både inför och efter sina val till gymnasieskolan.35 I synnerhet gäller detta elever på studie- förberedande program, flickor och elever med föräldrar födda utanför . En studie av , L. (2002) undersöker vad som är viktigt för elever när de ska göra sina val till gymnasiet. Sex av tio elever tycker att samtalen med vägledare är mycket värdefulla. Flickor tycker att samtalen och besök på skolor är viktigare än vad pojkar tycker. Bara en av tio tycker att kompisar påverkat dem. I en utvärdering från (1995) visade det sig att elever från olika socialklasser skiljer sig åt ifråga om vilket stöd de får och vem de får mest hjälp av inför gymnasievalet. 34Omgivningseffekter kan förenklat beskrivas som skolkamraternas inverkan på eleven och skoleffekter är själva skolans inverkan. 35Se , L. [1994] och , A. [1990]. Bilaga 8 till LU 2008 från socialklass ett får mest hjälp av sina föräldrar, medan elever från socialklass tre i högre grad får hjälp av skolans vägledare. 2.5Högskolans antagningssystem och geografiska spridning genomfördes en stor högskolereform i som bland annat innebar en övergång till ett centralreglerat antagningssystem, en begränsning av antalet platser till de flesta utbildningar samt nyetablering av högskolor i olika delar av landet. (1998) undersöker hur denna reform påverkade valet av högre utbildning. Hon påpekar nödvändigheten av att se utbildningsvalet som ett samspel mellan individens val och systemets urval. Resultaten visar att en låg dimensionering av antalet utbildningsplatser gör urvalet desto viktigare. Dessutom pekar resultaten mot att de centrala antagningskriterierna som var tänkta att främja lika bedömning av alla sökande gjorde det svårare att bryta traditionella rekryteringsmönster. Vidare visar studien att anpassningen till antagningskraven på individnivå är omfattande och att denna anpassning sker redan på gymnasiet. En annan fråga gällande antagning till högskolan är hur högskoleprovet påverkar fördelningen av studenter från olika grupper. (2006) finner att högskoleprovet är mer fördelaktigt för personer från högre klasser och för män. En bakomliggande orsak till den regionalisering av den svenska högskolan som skedde var en tanke om att den sociala selektionen skulle minska då elever från lägre socialklasser fick närmare till högskolan. De studier som gjorts på området visar dock på motstridiga resultat. Dryler (1998) visar att olika socialklasser inte skiljer sig åt i sin känslighet för geografiskt avstånd. Dessutom finner hon inga belägg för att de nya universiteten och högskolorna placerades på orter med en större andel individer från lägre socialklasser. I en nyare studie finner (2006) att registreringen på högskolan ökar när denna utbildning blir mer tillgänglig. Vidare finner han till skillnad från Dryler (1998) att individer från lägre socialklasser är mer känsliga för högskolans geografiska tillgänglighet än individer från högre socialklasser. Bilaga 8 till LU 2008 I en statlig utredning (SOU 1992:122) presenteras en undersökning av studiemedlens betydelse för rekryteringen till gymnasiet och högskolan. I fråga om rekryteringen till gymnasiet är det endast en liten andel () av de gymnasie- studerande som deltar i undersökningen som anger att studiehjälpen varit av avgörande betydelse för beslutet att fortsätta till gymnasiet. Andelen är dock högre bland dem som kom från hem med låga inkomster.36 I fråga om rekryteringen till högre studier visar undersökningen att studiemedlens37 betydelse kom att ändras . sa av dem som gick från 3–4-årigt gymnasium till högskola att studiemedlen spelat stor roll för valet att fortsätta studera. sjönk denna andel till för att sedan öka igen till . En nationalekonomisk studie av (1997) undersöker sambandet mellan studiemedel och benägenheten för högre studier. Resultaten pekar mot att en ökning av studiemedlen ökar andelen som fortsätter till högskolan. I SOU 1992:122 undersöks även den selektiva effekt som studiemedlen hade på olika socialklasser. Resultaten visar att också denna förändrades . I början av undersökningsperioden motverkade studiemedlen den sociala snedrekryteringen till högre studier medan de snarare förstärkte den. Detta beror på att fler studenter med låga betyg från högre socialklasser fortsatte sina studier tack vare studiemedlen. Denna effekt var större än den positiva effekt studiemedlen hade i fråga om att uppmuntra fortsatta studier bland studiebegåvade studenter från lägre socialklasser. (1996) analyserar orsakerna till att vissa elever inte söker vidare till bland ett urval gymnasieelever med goda studieförutsättningar. Hon finner att oavsett kön och gymnasieutbildningens längd angav en större andel ungdomar från lägre socialklasser att den låga nivån på studiemedlet38 var ett starkt motiv för att inte påbörja högskole- studier. 36Inga exakta siffror presenteras i utredningen. 37Undersökningen belyser inte studielån och studiebidrag var för sig utan studiemedlet som helhet. 38Inte heller i denna undersökning görs någon uppdelning på studielån och studiebidrag. Bilaga 8 till LU 2008 Det finns även många amerikanska studier som undersöker studiemedlens effekter på efterfrågan på högre utbildning.39 Här bör nämnas att det i inte finns några universella studiemedel liknande de vi har i . Istället finns olika former av stipendium för högre studier som i regel är riktade till individer med sämre ekonomiska förutsättningar. Manski & Wise (1983) finner att individer som är kvalificerade för ett statligt Pell- stipendium40 är mer benägna att studera vid högskolan. Enligt (1994) gav utdelningen av fler dock inte upphov till någon proportionell ökning i inskrivningen vid universiteten för studenter från familjer med låga inkomster. Dynarski (1999) studerar effekten på universitetsdeltagande av en förändring i the Student som inträffade på 1980- talet. Hon finner att nedskärningen i stipendier ledde till en minskning i universitetsdeltagandet för studenter från sämre förhållanden. (2005) presenterar en översikt av studier som undersökt hur det samtidiga införandet av universitetsavgifter och inkomstberoende studielån i påverkade universitets- deltagandet. Sammanfattningsvis tyder dessa studier på att studielån leder till ökat deltagande totalt men att ökningen är större för studenter från mer fördelaktiga förhållanden. Skattesystemet är en annan faktor som potentiellt kan påverka vilken och hur mycket utbildning en individ väljer att skaffa sig. Att investera i utbildning innebär oftast en kostnad i form av utebliven inkomst, vilket dock kan ställas mot den högre inkomst som utbildningen förhoppningsvis ger upphov till. Ett progressivt skattesystem kan motverka investeringar i utbildning eftersom avkastningen på investeringen beskattas hårdare än kostnaden för densamma. Detta är inte fallet med ett proportionellt skattesystem i vilket investeringen och kostnaden beskattas lika mycket om 39Se Heckman, J. [2000] och Heckman, J. & Masterov, D. [2007] för en sammanställning av resultat från . 40Pell-stipendiet är ett statligt stipendium för studenter med sämre ekonomiska förutsättningar. 41Detta program delade ut pengar till 18–22-åriga barn till avlidna, handikappade eller pensionerade socialbidragstagare. Pengarna betalades ut om barnen studerade heltid på college. Bilaga 8 till LU 2008 kostnaden för utbildningsinvesteringar är avdragsgilla (eller som i det svenska systemet i hög grad subventionerade av samhället). Heckman (2000) diskuterar hur olika delar av skattesystemet påverkar investeringar i utbildning. En slutsats han drar är att införandet av en proportionell skatt (från en progressiv) i skulle öka investeringar i utbildning. Denna effekt är dock tämligen liten och på grund av olika prisanpassningar skulle den långskiktiga effekten dessutom vara mindre än den kortsiktiga effekten. I avsnitten ovan har det primära syftet varit att studera de begränsningar som påverkar val av utbildning. I det här avsnittet behandlar vi istället ekonomiska drivkrafters betydelse när dessa begränsningar hålls konstanta. Den drivkraft som har studerats mest i detta sammanhang är avkastningen på utbildning, eller utbildningspremien (se faktaruta 1.1 Ordlista). Mycket av den ekonomiska forskningen kring val av utbildning utgår från och vidareutvecklar den så kallade humankapitalteorin (se faktaruta 2.4 Humankapitalteorin). I en översikt av litteraturen om efterfrågan på utbildning drog (1986) slutsatsen att "[a]n important outcome of the human capital revolution has been the finding that, in fact, youths respond significantly to economic incentives in their educational decisions".42 I denna översikt hänvisar till ett antal amerikanska och engelska studier som behandlar sambandet mellan valet av utbildning och avkastningen på utbildning.43 I samtliga studier finner författarna ett positivt samband mellan avkastning på utbildning och valet att utbilda sig mer. Det finns även svenska studier på detta område. (1995) visar att det finns ett starkt samband mellan efterfrågan på utbildning och avkastningen på denna. (1997) samt (2006) finner liknande resultat. 42Se , R. [1986, sid. 375] 43Se t.ex. , R. & Rosen, S. [1979]. Bilaga 8 till LU 2008 Utgångspunkten i humankapitalteorin är att utbildning kan ses som ett investeringsbeslut. Genom att lägga ned tid och pengar på utbildning , och på så sätt investera i sitt humankapital, kan individen öka sina framtida förtjänstmöjligheter. Grundprincipen är att individen bör fortsätta att utbilda sig så länge som de marginella intäkterna av detta överstiger de marginella kostnaderna. Studierna ovan fokuserar på hur mycket utbildning en individ väljer att skaffa sig. Men det finns också en nationalekonomisk litteratur som behandlar sambandet mellan avkastningen på utbildning och val av utbildningsområde. (1972) drar slutsatsen att det finns ett samband mellan marginella förändringar i avkastningen inom olika områden och studenters byte av utbildningsinriktning. Resultatet stöds av Cebula & Lopes (1982) som tittar på hur skillnader i ingångslöner inom olika områden, tillsammans med ett antal andra ekonomiska och icke-ekonomiska faktorer, påverkar studenters val av utbildningsinriktning. (1988) undersöker både hur livsinkomster och ingångslöner påverkar valet av utbildningsområde. Han drar slutsatsen att livsinkomsten har en större betydelse än ingångslönen för vilket utbildningsområde en individ väljer. En studie av Boudarbat (2004) antyder att valet av utbildningsinriktning beror av förväntad inkomst efter examen. Vidare verkar mäns val påverkas mer än kvinnors av den förväntade inkomsten medan individer som arbetat innan de påbörjat sina högskolestudier påverkas mer av förväntad inkomst. En svensk studie av (2007) undersöker utbudet av lärare i och finner bland annat att det finns ett samband mellan efterfrågan på lärarutbildning och avkastningen på densamma. Easterlin (1995) sammanför den psykologiska/sociologiska och nationalekonomiska analysen av val av utbildning. Han undersöker huruvida det ökade inflödet till företagsekonomisk utbildning i kan förklaras av en ökad lönepremie inom detta område alternativt av en förändring av unga personers preferenser. Han finner att både preferenser och lönepremie spelade roll för det ökade intresset för företags- ekonomi. En stor del av detta ökade intresse verkar ha drivits av en förändring i ungas livsmål, i synnerhet blev intresset för att tjäna pengar större. Det här verkar i sin tur bero på en ökad oro för den Bilaga 8 till LU 2008 ekonomiska situationen, inte hos ungdomarna själva utan hos deras föräldrar och andra vuxna. Internationella studier visar att är ett av få länder där den sociala snedrekryteringen till utbildning har minskat över tiden. Däremot har det mönster som innebär att familjebakgrunden har mindre betydelse för utbildningsvalet ju högre utbildning en individ har varit relativt såväl i som i andra länder. Detta mönster har förklarats både av sociologer och av national- ekonomer, dock utifrån skilda antaganden. I kapitlet diskuteras två grundläggande orsaker till den sociala snedrekryteringen. Dels har barn från högre socialklasser bättre betyg (den primära effekten), och dels fortsätter barn från högre socialklasser i högre utsträckning att studera, oavsett betyg (den sekundära effekten). Den primära effekten påverkas sannolikt av det tidiga samspelet mellan barn och föräldrar. Här visar sociologiska studier att olika familjebakgrundsvariabler spelar roll; i synnerhet är föräldrarnas utbildning en viktig faktor. Även nationalekonomiska studier finner ett samband mellan föräldrars och barns utbildning. Den sekundära effekten hänger förmodligen samman med att barn och föräldrar från olika socialklasser värderar utbildning, och kostnader för utbildning, olika. Forskningen visar på små effekter av den skola eleverna går i och av den socioekonomiska omgivningen i . Däremot tyder intervjuundersökningar kring studievägledares roll på att dessa har betydelse för elevers val, i synnerhet för elever från lägre social- klasser. De centrala antagningskriterier som infördes i samband med högskolereformen 1977 verkar inte ha lett till någon minskad snedrekrytering och evidensen kring huruvida en större tillgänglig- het på högre utbildning leder till minskad snedrekrytering är blandad. Skattesystemet verkar ha små effekter på utbildningsvalet. Den samlade bilden av studiemedlens betydelse för utbildnings- valet är förhållandevis lika i och internationellt. Här bör dock nämnas att studiemedelssystemet skiljer sig åt mellan och . I är studiemedlen universella medan de i är till för mindre bemedlade studenter. Detta gör att analysen av systemets effekter inte är helt överförbar mellan länderna. Resultaten tyder på att de svenska studiemedlen i allmänhet har en positiv effekt på studiedeltagandet. Fler börjar alltså på gymnasium Bilaga 8 till LU 2008 och högskola tack vare dem. Studiehjälpens generella rekryterings- effekt till gymnasiet är liten men den selektiva rekryterings- effekten, som innebär att det får fler elever från lägre socialklasser att fortsätta till gymnasiet, är mer betydande. Studiemedlen för högskolestudier verkar däremot inte ha denna selektiva rekryteringseffekt. De gör inte att en relativt större andel studerande från lägre socialklasser fortsätter att studera, de har snarare en större effekt på studerande från högre socialklasser. I en bilaga till en tidigare Långtidsutredning (SOU 2003:96 sid 65) drog man följande slutsats: En övergripande slutsats är att det är oklart om subventionerna i utbildningssystemet verkligen innebär en omfördelning från rika till fattiga. Detta gäller särskilt stöden till den högre utbildningen som ju är kraftigt subventionerad. Dessa resurser skulle därför sannolikt göra mer nytta ur fördelnings- synpunkt om de användes tidigare i utbildningssystemet. Denna slutsats har också stöd av evidens från studier av stipendiesystemet i USA.44 De flesta studier som undersökt hur avkastningen på utbildning påverkar utbildningsvalet finner ett positivt samband mellan de två. Detta gäller såväl internationella som svenska studier och både studier av utbildningsnivå och -inriktning. 44 Se Heckman, J. & Masterov, D. 2007 för en litteraturgenomgång. I detta kapitel presenteras en översiktlig jämförelse av utbildnings- nivå och utbildningsinriktning i olika . Utbildnings- nivån kan ses som en indikator på ländernas humankapitalstock, dvs. den kunskap som finns hos ländernas befolkningar (se Card, D. 1999 för en jämförelse av utbildningspremien i olika länder). Uppgifterna i kapitlet kommer från OECD-publikationen "Education at a glance" och bygger på data från nationella arbetskraftsundersökningar (alt 2005).45 Tabell 3.1 visar det genomsnittliga antalet skolår för män och kvinnor. Dessa siffror baseras på en viktning av den teoretiska utbildningslängd som behövs för att uppnå en viss utbildningsnivå, och är alltså en uppskattning av antalet skolår i befolkningen.46 Både den manliga och den kvinnliga delen av befolkning har runt utbildning i genomsnitt. Det finns emellertid stora skillnader mellan olika grupper av länder. De mest välutbildade befolkningarna finns i , , , , och . I dessa länder har både kvinnor och män i genomsnitt utbildning. I ett antal Medelhavs- länder och i har däremot befolkningen runt mindre utbildning i genomsnitt, det vill säga mindre än utbildning. tillhör en mellangrupp och här har också kvinnorna i genomsnitt mer utbildning än männen, vilket är något mer ovanligt sett ur ett internationellt perspektiv. I 18 av de 30 länderna har männen mest utbildning, även om skillnaden mellan könen i många fall är liten. För att få en mer komplett bild av fördelningen av utbildning i de olika länderna visar vi i tabell 3.2 hur stor andel av befolkningen som uppnått olika utbildningsnivåer. 45Eftersom publikationen har en 2-årig förskjutning är detta de senast tillgängliga resultaten. 46Skillnader i utbildning för enstaka länder (som t.ex. ) över tiden är förmodligen en konsekvens av definitioner och metoder för beräkning. Bilaga 8 till LU 2008