sou · GWB3124 · 2008-12-15 00:00:00 — Samtliga i verksamma företag inom området för elektronisk kommunikation, föreslås bli skyldiga att, om de erbjuder Internet- access, filtrera abonnenternas sökningar så att domännamn och IP- adresser som är upptagna på en av efter- hand upprättad lista, ska omdirigeras till en webbplats som anges av inspektionen. Tidsåtgång och kostnad för den tekniska filtreringen och omdirigeringen kan inte beräknas. Lotteriinspektionen har låtit undersöka svenskars spelvanor på Internet. Senaste undersök- ningen från 20073 visar att av allmänheten spelat på Internet och att cirka 40–av dem spelat på en spelsida som saknar svenskt till- stånd. Detta innebär att 325 000 svenskar kan komma att mötas av en blockering. Samtliga banker och andra betalningsförmedlare föreslås omfattas av ett förbud att förmedla insatser till och från spelanordnare som inte har tillstånd att anordna spel i . För att förebygga kostnader hos Internetoperatörer och finansiella institut bedömer att särskild vikt måste läggas vid 3 %20Sifounders%C3%B6kning%20h%C3%B6sten%202007.pdf informationsinsatser om förslag till blockering genomförs. Ansvaret för sådana insatser ligger hos Spelmarknads- inspektionen. förslag bedöms inte medföra andra kostnader eller åtgärder för näringslivet. De av föreslagna reglerna är generella och bedöms därför inte påverka konkurrensförhållanden negativt. Spel- utredningen förslag att såväl ATG som AB och nya aktörer inom vadhållningssegmentet ska beskattas bedöms utjämna konkurrensförhållanden positivt. bedömer att utredningens förslag inte leder till annan påverkan på näringslivet än vad som ovan redovisats. bedömer inte att särskilda hänsyn behöver tas till mindre företag. förslag leder till konsekvenser främst för det allmänna. Statens kostnader ökar genom att Spelmarknadsinspek- tionens och Statens folkhälsoinstituts verksamhet föreslås öka, och inkomsterna minskar genom att AB föreslås upphöra med vadhållningsverksamhet. Ökningen av kostnader och minsk- ningen av inkomster bedöms inte motsvaras av inkomstökningar. finns inom EU ett informationssystem som syftar till att motverka handelshinder orsakade av tekniska föreskrifter. Bestämmelserna finns nu i och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster, ändrat genom och rådets direktiv /48/EG. Enligt direktivet är medlemsstaterna skyldiga att anmäla alla förslag till tekniska föreskrifter till kommissionen. Kommissionen och de övriga medlemsstaterna har möjlighet att lämna synpunkter på det anmälda förslaget. Detta ska ske från det att kommissionen tog emot förslaget. Om kommissionen eller en medlemsstat i ett s.k. detaljerat utlåtande gör gällande att den planerade åtgärden kan skapa hinder för den fria rörligheten för varor, får medlemsstaten inte anta förslaget innan har förflutit från det att kommissionen tog emot förslaget. Under vissa förhållanden kan utsträckas ytterligare. De i betänkandet föreslagna reglerna om förbud mot förmedling av insatser avseende otillåtna lotterier och blockering av spelsidor är sådana tekniska regler som ska anmälas till kommissionen. Sådan anmälan sker vanligen med lagrådsremissen som underlag. Den tidsutdräkt som detta förfarande innebär måste beaktas när det gäller frågan om förslagens ikraftträdande. Vidare innebär förslagen i betänkandet att ytterligare uppgifter läggs på det som är Lotteriinspektionen och som i betänkandet föreslås ändra namn till . Inspektionen får en stor mängd nya uppgifter. Vidare ska den utfärda föreskrifter och allmänna råd. Erforderliga hänsyn behöver tas till inspektionens behov av tid. Sammantaget bör samtliga förslag kunna träda i kraft . 19.1Förslaget till lotterilag (2008:000) Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 8.1. Lagens syften anges till att lotterier ska anordnas sunt och säkert under offentlig kontroll, att motverka sociala och ekono- miska skadeverkningar samt spelberoende, att motverka brott i samband med lotterier, att skydda konsumenterna och att kanali- sera spelandet till lotterier som anordnas med stöd av lotterilagen. Lagens syften sammanfattar målen med den svenska spel- politiken. Det övergripande målet för spelpolitiken är att motverka spelets skadeverkningar. Till lagens syften hör även att kanalisera spelet till de lagliga aktörerna. Kanaliseringen möjliggör att spel och nya spelformer ska kunna utvecklas samt att marknadsföring av spel kan förekomma. Paragrafen reglerar lagens tillämpningsområde. Bestämmelsen motsvarar i första till tredje stycket 1 § lotterilagen (1994:1000). Fjärde stycket är nytt och har behandlats i avsnitt 6.4. Av detta stycke följer att lotterilagen ska tillämpas även i fråga om lotterier som anordnas i och som är tillgängliga för allmänheten i annan stat, men där svenska spelare utestängs från att delta. Bestämmelsen motsvarar 2 § lotterilagen (1994:1000) och avgränsar lagens tillämpningsområde. I paragrafen definieras lotteri. Bestämmelsen motsvarar 3 § lotteri- lagen (1994:1000) och är behandlad i avsnitt 6.4. I paragrafen anges ett antal definitioner. Bingospel definieras på samma sätt som i 5 § lotterilagen (1994:1000). Till definitionen görs ett tillägg bingobricka eller liknande. Tillägget avser att göra definitionen teknikneutral och därmed även omfatta en viss teknisk utveckling av bingospelet. Automatspel: Definitionen är behandlad i avsnitt 8.7.1. Defini- tionen är densamma som i 6 § lotterilagen (1994:1000) med tillägget eller liknande spelanordningar. Tillägget avser att vidga begreppets tillämpningsområde. Med liknande spelanordningar avses alla spelanordningar som är konstruerade eller i övrigt an- passade för spel. En dator som står utställd för allmänheten med tillgång till Internet omfattas inte av definitionen. Om datorn på ett eller annat sätt är styrd mot spel omfattas den av definitionen. Varuspelsautomat: Definitionen är den samma som i 6 § lotteri- lagen (1994:1000) med tillägget eller liknande spelanordning. Tillägget avser att vidga begreppets tillämpningsområde. Penningautomat: Definitionen är ny och behandlas i avsnitt 8.7.1. Definitionen anger att en penningautomat är en spelautomat eller liknande spelanordning som kan ge spelaren en vinst i form av pengar och där vinstmöjligheterna huvudsakligen beror på slumpen. Gällande uttrycket liknande spelanordning är detta behandlat ovan. Uttrycket som kan ge spelaren en vinst i form av pengar innebär att vinsten inte behöver betalas ut av maskinen utan att vinsten kan tillhandahållas på annat sätt. Värdeautomat: Definitionen är densamma som i 6 § lotterilagen (1994:1000) med tillägget eller liknande spelanordning. Tillägget avser att vidga begreppets tillämpningsområde. Skicklighetsautomat: Definitionen är densamma som i 6 § lotterilagen (1994:1000) med tillägget eller liknande spelanord- ning. Tillägget avser att vidga begreppets tillämpningsområde. Interaktiva spel: Definitionen, som är ny, behandlas i avsnitt 9.4.2. Enligt 30 § kan tillstånd till interaktiva spel endast ges till ett företag som i sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten. Med interaktiva spel avses lotterier som förmedlas med hjälp av elektromagnetiska vågor, dvs. med hjälp av Internet, mobil eller interaktiv TV och där deltagandet ska ske med hjälp av elektro- magnetiska vågor samt att deltagandet i spelet endast ska kunna ske med hjälp av elektromagnetiska vågor. För att ett interaktivt spel ska föreligga krävs att samtliga tre förutsättningar är uppfyllda. Detta innebär att spel som Internet-poker, Internet-bingo, Inter- net-kasino och skraplotter på Internet är att anse som interaktiva spel. Vadhållning på hästtävlingar eller idrottstävlingar är däremot inte att anse som interaktiva spel då deltagande i spelet kan ske på Internet, hos ett ombud eller på bana. Försäljning av efterhands- dragna lotterier är inte heller att anse som interaktiva spel. Kvalificerat innehav: Definitionen är ny och är behandlad i kapitel 15. Paragrafen motsvarar 9 § lotterilagen (1994:1000). I bestämmelsen klargörs att allt anordnande av lotteri i är förbjudet utan tillstånd. Vidare anges i paragrafen att under vissa förutsättningar som anges i lagen, kan lotterier anordnas utan tillstånd. Dessa undantag framgår i 29 § och 49 §. Bestämmelsen motsvara i huvudsak 10 § lotterilagen (1994:1000) och behandlas i avsnitt 8.8. I paragrafen anges de särskilda förut- sättningarna för att få anordna lotterier. Paragrafens räckvidd har utvidgats till att omfatta samtliga lotterier enligt lotterilagen. Till de allmänna förutsättningarna har även tillagts att det ska kunna antas att verksamheten kommer att bedrivas sunt och säkert. Detta begrepp behandlas i avsnitt 8.1. Bestämmelsen motsvara i huvudsak 11 § lotterilagen (1994:1000). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.8. I paragrafen anges att tillstånd ska ges och att till- stånd ska ges till den som anordnar lotteriet. Bestämmelsen motsvarar 12 § lotterilagen (1994:1000) och behandlas i avsnitt 8.8. I paragrafen anges att ett tillstånd eller en registrering får förenas med villkor för anordnandet av lotteriet och tillsynen av detsamma. Vidare klargörs att tillståndsmyndigheten och registreringsmyndig- heten har rätt att ändra villkor. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 8.12. I paragrafen ställs krav på att ett ombud, som av en tillstånds- havare fått i uppdrag att försälja lotteri, ska ha ett särskilt tillstånd. Särskilda bestämmelser om ombud finns i 22 §. Paragrafen, som är ny, behandlas i avsnitt 4.8.1. Bestämmelsen lägger i första stycket ett informationskrav på anordnare av lotterier och deras ombud. Informationen ska omfatta riskerna att bli spelberoende, möjligheterna till rådgivning mot spelberoende samt spelets förutsättningar. I andra stycket delegeras till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hur informatio- nen ska lämnas. Bestämmelsen, som är ny, behandlas i avsnitt 4.8.1. I första stycket åläggs anordnare av lotterier och deras ombud en skyldighet att befrämja att spel sker på ett ansvarsfullt sätt. I andra stycket ställs krav på att anordnaren av lotterier utvecklar ett handlingsprogram mot spelets risker samt utbildar sin personal i dessa frågor. I tredje stycket delegeras till regeringen eller till den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om kraven på ett handlingsprogram och om utbildning. Bestämmelsens första stycke, som reglerar säkerheten i förslutna lotterier, motsvarar delvis 14 § lotterilagen (1994:1000). I andra stycket, som är nytt, bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva krav på förslutna lotter. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.13. I första stycket, som är nytt, bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att – beträffande teknisk utrustning som används för insatser, vinstutbetalning, vinst- dragning och liknande – föreskriva krav på utrustning som används av anordnare av lotteri. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.13. Andra stycket motsvarar – med undantag för tillägget att bestämmelsen även gäller interaktiva spel – 21 d § lotterilagen (1994:1000). Bestämmelsen är ny och behandlas i avsnitt 8.11. I första stycket stadgas en generell åldersgräns för allt deltagande i tillståndspliktigt lotteri i . Bestämmelsen om- fattar dels den som anordnar lotteriet, dels ombudet och dennes personal. I andra stycket införs en rätt för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att vid särskilda skäl medge undantag från åldersgränsen i första stycket. Vid bedömningen av om särskilda skäl föreligger ska särskilt beaktas spelets risker för spelberoende. Särskilda skäl skulle då kunna anses föreligga vid efterhandsdragna lotterier med mellan försäljning och dragning. Det bör påpekas att vid frågans prövning ska givetvis det expertråd som inrättas vid höras. I tredje stycket bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om sättet för säker- ställande av åldersgränsen. Detta kan gälla exempelvis krav på viss legitimering m.m. I bestämmelsen, som motsvarar 37 § lotterilagen (1994:1000), stad- gas förbud för anordnare av ett lotteri m.fl. att lämna kredit för insatser i lotteri. I bestämmelsen anges att anställda och funktionärer hos den som anordnar vissa lotterier inte får delta i lotteriet. Första meningen motsvarar 36 § lotterilagen (1994:1000). Andra meningen är ny och avser anställda och funktionärer hos bolag som omfattas av 41 § första stycket, dvs. anställda och funktionärer hos ett aktiebolag eller därmed liknande bolag med säte inom EES som fått tillstånd att anordna viss vadhållning. Bestämmelsen, som i sak motsvarar 37 a § lotterilagen (1994:1000), reglerar det s.k. inlösenförbudet. I paragrafen regleras det s.k. främjandeförbudet. Förbudet enligt första stycket 1 har i jämförelse med främjande- förbudet i 38 § första stycket 1 lotterilagen (1994:1000) ändrats till att avse främjande av deltagande i ett lotteri som inte anordnats med stöd i lotterilagen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 10.3.2. Förbudet enligt första stycket 2 motsvarar 38 § första stycket 2 i lotterilagen (1994:1000). Andra stycket är nytt och innebär en komplettering av förbudet i första stycket 1. För det första införs ett förbud mot förmedling av insatser i ett lotteri som inte anordnas med stöd av lotterilagen. Detta förbud behandlas i avsnitt 10.4.4. För det andra införs ett förbud mot förmedling av kommunikation till domännamn och IP-adresser för ett lotteri som inte anordnas med stöd av lotterilagen. Detta förbud behandlas i avsnitt 11.5.8. Tredje stycket motsvarar i sak 38 § andra stycket lotterilagen (1994:1000). Paragrafen är ny. Första stycket innehåller en grundläggande bestämmelse om vad som ska gälla vid marknadsföring av lotterier. Bestämmelsen kommenteras närmare i avsnitt 9.5.3. Regeln omfattar all marknadsföring av lotterier som kan anses riktad till konsumenterna, men däremot inte marknadsföring som en spelanordnare vidtar i förhållande till återförsäljare. Begreppen konsument och marknadsföring ska ha samma innebörd som i marknadsföringslagen (2008:486). I andra stycket föreskrivs att marknadsföringen av lotterier inte får rikta sig särskilt till barn och ungdomar som inte har fyllt eller innefatta skildring av sådana personer. Bestämmelsen kommenteras närmare i avsnitt 9.5.3. I paragrafen, som är ny, anges att interaktiva spel och spel på värde- automater inte får marknadsföras. Bestämmelsen har kommente- rats närmare i avsnitt 9.5.3. Begreppen interaktiva spel och värdeautomater definieras i 5 §. I bestämmelsen, som är ny, regleras tillståndsförfarandet för ombud enligt 10 § lotterilagen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.12. Lämplighetsprövningen som ska ske motsvarar i huvudsak den lämplighetsprövning som föreskrivs i 32 § 4 och 33 § lotteri- lagen (1994:1000). Bestämmelsen motsvara i huvudsak 11 § lotterilagen (1994:1000). Paragrafen reglerar folkrörelsernas lotterier och området där detta får bedrivas. För folkrörelserna lotterier ska alltjämt gälla att lotteriverksamhet ska få bedrivas där den sammanslutning som söker tillstånd huvudsakligen är verksam. Bestämmelsen motsvarar 15 § lotterilagen (1994:1000). I bestämmelsen regleras dels vilka lotterier ideella föreningar får bedriva, dels vilka krav som ställs på en ideell förening. Första och andra stycket motsvarar 16 § första stycket 3 och tredje stycket lotterilagen (1994:1000). I bestämmelsen regleras vilka förutsättningar som gäller för folkrörelserna spel. Tredje stycket, som är nytt, behandlas i avsnitt 8.5. Bestämmel- sen innebär att anordnarens samlade lotteriverksamhet ska beaktas vid bedömning av om ett rikslotteri kan antas ge anordnaren skälig avkastning. Vid bedömningen ska således beaktas såväl den avkast- ning som sökande får av lotterier för vilka tillstånd har getts tidi- gare som den avkastning som det aktuella lotteriet kan antas komma att ge. I fjärde stycket bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om krav på högsta vinstandel i lotter. I bestämmelsen regleras förutsättningarna för bingospel. Första och andra stycket motsvarar 22 § första stycket 4 och andra stycket lotterilagen (1994:1000). I tredje stycket bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om krav på högsta vinst och vinstandel i lotteri. Bestämmelsen motsvarar 24 § lotterilagen (1994:1000). Bestämmelsen reglerar registreringslotterier. Första och andra stycket motsvarar 17 § första stycket 1–2 och 6– 7 samt andra stycket lotterilagen (1994:1000). I tredje stycket bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om krav på insatsbelopp, vinstandel och högsta vinstbelopp. Bestämmelsen reglerar de lokala lotterier m.m. som en ideell före- ning enligt 24 § första stycket får anordna utan tillstånd. Första och andra stycket motsvarar 19 § första stycket 1–2 och 5–8 samt andra stycket lotterilagen (1994:1000). I tredje stycket bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om krav på högsta insats och högsta vinst. Bestämmelsen är ny och anger de spel som med ensamrätt endast får bedrivas av ett företag som i sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.4.2. De ifrågavarande spelen är interaktiva spel och spel på värde- automater. Interaktiva spel definieras i 5 §. I bestämmelsen anges särskilda regler för värdeautomatspelet. Första stycket motsvarar 27 § första stycket 1 och 6–9 lotteri- lagen (1994:1000). I andra stycket delegeras till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela de närmare förutsättningarna och andra krav på värdeautomatspelet. Värdet av högsta insats, högsta vinst och vinståterbetalning bör regeringen besluta om i förordning. Det övergripande syftet med den svenska spelpolitiken är att motverka bl.a. spelberoende. Som framgått i kapitel 4 är frågor om spelberoende och om effekter av förebyggande åtgärder för att motverka spelberoende under ständig utveckling. För att löpande kunna följa utvecklingen om bl.a. effekter av förebyggande arbete förslår i kapitel 13 att ett expertråd för spelberoende inrättas i . Med stöd av bemyndigandet kan även andra krav på anordnaren ställas upp, såsom krav på skydd mot överdrivet spelande. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 8.4.2. Enligt bestämmelsen ska ett särskilt tillstånd utfärdas för varje spelplats. Spelanordnaren ansöker om tillstånd hos Spelmarknads- inspektionen, som i sin tur ska bereda berörd kommun tillfälle att yttra sig i saken innan beslut meddelas. Bestämmelsen är ny och anger de särskilda krav som gäller för till- stånd till interaktiva spel. Bestämmelser är behandlad i avsnitt 8.4.2. Enligt första stycket krävs att spelaren sätter en beloppsgräns för förluster, en tidsgräns för spelet och en möjlighet att stänga av sig från spelet. I andra stycket delegeras till regeringen att meddela bestämmel- ser om spelformer, vinståterbetalningar och andra krav på anord- nande av lotteri. I tredje stycket delegeras till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela andra krav på Internetspelet. En föreskiftsmöjlighet bör finnas hos med möjlighet att besluta om ytterligare krav på det interaktiva spelet varefter ny kunskap om spelets risker föreligger. Med stöd av bemyndigandet kan även andra krav på anordnaren ställas upp, såsom krav på skydd mot överdrivet spelande. Bestämmelsen är ny och behandlas i avsnitt 9.4.2. Enligt paragrafen får tillstånd inte lämnas till automatliknande spel. Bestämmelsen är ny och reglerar de övriga spel, förutom spelen enligt 30 §, som tillstånd får ges till ett statligt spelbolag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.4.2. Bestämmelsen är ny och är behandlad i avsnitt 9.4.2. I första stycket anges att lottning endast får anordnas med fast vinstplan om inte särskilda skäl föranleder annat. I andra stycket framgår att tillstånd får lämnas till kombinationer av olika spelformer, vilket är i enlighet med vad som gäller för dagens tillståndsgivning för det statliga spelbolaget. I paragrafen, som är ny, delegeras till regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om spelformer och vinståterbetalningen m.m. Bestämmelsen är ny och anger att tillstånd att anordna vadhållning i samband med hästtävlingar med ensamrätt endast får lämnas till ett spelföretag där staten, direkt eller indirekt, utövar det rättsligt bestämmande inflytandet och verksamheten bedrivs till förmån för hästsporten. Bestämmelsen är behandlad i avsnitt 8.4.1. Paragrafen, som är ny, anger att tillstånd enligt 38 § endast får avse totalisatorspel. Bestämmelsen är behandlad i avsnitt 8.4.1 I paragrafen, som är ny, delegeras till regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om förutsätt- ningarna för vadhållning i samband med hästtävlingar och övriga krav. Spelformer och vinståterbetalningen bör regeringen besluta om i förordning. Med stöd av bemyndigandet kan även andra krav på anordnaren ställas upp, såsom krav på skydd mot överdrivet spelande. Paragrafen är ny och behandlas i kapitel 15. I första stycket anges de spelformer som aktiebolag eller liknande bolag med säte inom EES kan få tillstånd till att anordna. Tillåtna spelformer är vadhållning med undantag för vadhållning i samband med hästtävlingar som enligt 38 § är förbehållna ett spelföretag där staten, direkt eller indirekt, utövar det rättsligt bestämmande inflytandet och verksamheten bedrivs till förmån för hästsporten. Bestämmelsen är vid till sin omfattning och omfattar således vad- hållning av olika slag. Som framgått i kapitel 15 är det dock endast viss vadhållning som ska tillåtas. Bestämmelsen är även teknik- neutral så tillstånd kan ges för både ombudsspel och spel som för- medlas med hjälp av elektromagnetiska vågor. I andra stycket delegeras till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela förutsättningarna för vadhåll- ning och övriga krav. Spelformer och vinståterbetalningen bör regeringen besluta om i förordning. Med stöd av bemyndigandet kan även andra krav på anordnaren ställas upp, såsom krav på skydd mot överdrivet spelande. Bestämmelsen är ny och behandlas i kapitel 15. Enligt första stycket ska sökanden visa att han eller hon med hän- syn till personliga och ekonomiska förhållanden samt omständig- heterna i övrigt är lämplig att bedriva verksamheten. Prövningen ska enligt andra stycket omfatta styrelsen och verk- ställande direktören och ersättare för någon av dem samt den som har ett kvalificerat innehav i företaget. Begreppet kvalificerat innehav är definierat i 5 § enligt följande. Ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, om innehavet representerar eller mer av kapitalet eller av samtliga röster eller annars möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget. Paragrafen är ny och anger att en spelanordnare ska ha kontroll över de risker spelet är förknippat med samt ha en väl fungerande internkontroll. Bestämmelsen behandlas i kapitel 15. Paragrafen är ny och anger att en spelanordnares verksamhet ska organiseras och drivas på ett sådant sätt att dess struktur, förbin- delser med andra företag och ställning kan överblickas. Bestämmel- sen behandlas i kapitel 15. Bestämmelsen är ny och innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka återgärder en spelanordnare ska vidta för att uppfylla kraven på lämplighet, riskhantering och genomlysning. Genom bestämmelsen kan delegeras till Spelmarknadsmyndig- heten att ta fram föreskrifter vad gäller lämplighetsprövning, risk- hantering och genomlysning. Bestämmelsen reglerar tillståndsgivningen för de s.k. restaurang- kasinona. Bestämmelsen motsvarar 32 § 1 och 4 samt 34 § 1 och 4 lotterilagen (1994:1000). Bestämmelsen reglerar den lämplighetsprövning som avses i 46 §. Bestämmelsen motsvarar 33 § lotterilagen (1994:1000).