sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — Ska åtgärder vidtas eller ska problemen överlämnas till marknadskrafterna och om åtgärder vidtas ska agerandet syfta till att bevara status que eller inriktas mot klimatscenarionas verklighet? Bilaga B 28 SOU 2007:60 16 Turism och klimat i ett Svenskt perspektiv Naturbaserad vinter- och sommarturism Det saknas i stort svenska studier där långsiktiga klimatförändringar kopplas samman med det turistiska systemet och hur dess aktörer anpassar sig till och aktivt agerar på dessa förändringar. Ett undantag är dock rapporten till klimatförändringar (), vilken översiktligt beskriver hur olika aktörer inom ett tiotal nationella verksamhetsområden (varav turism är ett) bedömer de insatser som skett inom respektive område. 17 Rapportens övergripande slutsats visar att svenska myndigheter och företag, bransch- och intresseorganisationer samt forskningsfinansiärer har genomfört få konkreta anpassningsåtgärder, liksom att de efterfrågar mer kunskap och detaljerade konsekvensstudier anpassade till deras verksamhetsområden. Ytterligare ett undantag är en fallstudie av om klimatförändringens effekter på turistnäringen i Åre fram till 2030.18 I denna studie framhålls bl. a. att skidsäsongen kan komma att minska med , vilket inte bedöms medföra några större förändringar för Åre som turistdestination. Istället framhålls mot bakgrund av att andra destinationer i drabbas hårdare av klimatförändringen att Åre i ett 30-års perspektiv kan vara en vinnare. Kunskapen bland aktörerna om klimatförändringens effekter på global nivå bedömdes vidare vara god som det konstateras att denna medvetenhet inte hade omsatts i konkret handling för att motverka orsakerna till att klimatet förändras (mitigation). Klimatscenarier för perioden visar att medeltemperaturen och nederbörden i kan komma att stiga med omkring fyra grader respektive . Förändringen mot ett varmare och blötare klimat styrks även av studier baserade på faktiska data över temperatur och nederbörd . Av studien i förändring (2006) framgår att medeltemperaturen i genomsnitt har ökat med nära en grad (statistiskt signifikant) och nederbörden jämfört med perioden 19601990. För svensk turism innebär det att säsongen successivt kommer att förlängas för sommaraktiviteter respektive förkortas för vinteraktiviteter och att regionala och årstidsbundna säsongsmönster kan komma att förändras. I fjällkedjan kommer 17 Rummukainen m.fl. (2005). 18 , O (2006). SOU 2007:60 Bilaga B 28 17 somrarna att bli allt blötare jämfört med kustområdena från i väst till Stockholms skärgård.19 Sommarturismen i dessa områden kommer m.a.o. att klimatologiskt gynnas av att dels säsongen förlängs, dels fler inhemska turister väljer att förlägga sin sommarsemester i dessa torra områden. Mot bakgrund av att höstarna i fjällkedjan tycks bli torrare och somrarna blötare kan även frågan ställas om det snarare är hösten än sommaren som har den största framtida potentialen att utvecklas som ett turistiskt komplement till vintersäsongen. De framtida utmaningarna som sommarturismens och vinterturismens aktörer har att möta kan skönjas inom ramen för de naturliga klimatvariationerna och samspelet mellan dessa och andra faktorer av ekonomisk, teknisk kulturell och social art. Turistnäringens aktörer möter ökade krav på ett diversifierat utbud oberoende av säsong. Vid sidan av de faciliteter, servicetjänster och anpassningsåtgärder som krävs för att tillfredställa turisternas krav utifrån deras primära reseanledning ökar kraven på andra komplementära aktiviteter/upplevelser eller mervärden. Motiven för en destination att erbjuda sådana mervärden handlar dels om att anpassa sig till att turisternas preferenser förändras, dels att kunna erbjuda alternativ till den primära reseanledning om extrema vädersituationer förhindrar genomförandet av aktiviteter kopplade till denna anledning. Till skillnad från vinterturismen i gynnas sommarturismen generellt av ett förändrat klimat. Förutom att de stora sommardestinationerna gynnas av en förlängd säsong och torrare somrar jämfört med stora delar av övriga landet kan ett mer ökenlikt klimat i länderna kring innebära ökade turistströmmar till . Utifrån ett risk- och sårbarhetsperspektiv och beaktande de finska och kanadensiska studierna återfinns sannolikt de största utmaningarna för svensk sommarturism inom management kopplat till expansion och flaskhalsproblem, vattenkvalité och caring capacity problem. Utmaningarna för svensk vinterturism framstår dock som allvarligare, så till vida att flera skidområden i södra och mellersta hotas av nedläggning . Ytterligare en aspekt som vinterturismens aktörer har att förhålla sig till är att klimatet även 19 Data för perioden 19902005 visar att nederbörden för områdena utmed kusten mellan och ligger inom intervallet 110-120, liksom norra och (index för perioden 196990 = 100). Övriga kustområden återfinns inom intervallet 100110 jämfört med norrlans 110140 (undantaget 100-110). Bilaga B 28 SOU 2007:60 18 förändras i de regioner som genererar turism. Hur påverkas resandet till fjällen under påsk av att golfbanor, fritidshus, segelbåtar och andra av hemortens rekreationsaktiviteter kommer att hamna i presumtiva turisters fokus ? Förutom att ett förändrat klimat och kortare säsonger skapar en osäkerhet omkring påskens högsäsongsveckor är situationen densamma för dessa veckor under jul och nyår. Även effekterna på av att tillgången till snö och skidåkning inte är ett naturligt inslag på turisternas hemorter kommer sannolikt att negativt påverka volymen av presumtiva turister, liksom att gröna vintrar utanför pisternas snötäcke kan komma att bli ett inslag under semesterveckan. Klimataspekter anno 200720 En i stort sett optimistisk bild av den naturbaserade turismens möjligheter att anpassa sig till ett förändrat klimat kännetecknade de intressenter från turistnäringen som deltog på en av och i . Inställningen och förhållningssättet till snöberoende aktiviteter, inklusive alpin skidturism, var dock mer frågande och negativ för tidsperioden . Intresset från näringens sida var framför allt inriktat mot anpassningsåtgärder och möjligheter som framträder på kort sikt. Hotbilden på tonades ned, liksom behovet av mitigationåtgärder. Samtliga arbetsgrupper (alpin vinterturism, sommarturism och annan vinterturism) delade uppfattningen att en förändring av klimatet samverkar med andra faktorer och att det kräver insatser från näringens sida både i marknads- och i producentledet för att konkurrenskraften ska kunna bevaras eller stärkas. Av centralt intresse För att näringen ska kunna anpassa sig till och agera på signaler från marknaden framhölls behovet av ökad kunskap och forskning om reseströmmar, preferensförändringar och marknadsföring. Frånsett behovet av ett mer diversifierat utbud av produkter och ökade kunskaper om management var de frågor som diskuterades med anknytning till producentledet mer gruppspecifika. Inom gruppen alpin skidturism diskuterades framför allt tekniska frågor 20Avsnittet baseras på en diskussion mellan näringens intressenter i samband med en workshop om turism och klimat arrangerad av och i . SOU 2007:60 Bilaga B 28 19 kopplade till effektivare och rationellare lösningar för att tillverka snö samt energipriser, förnyelsebara energikällor och möjligheten att locka europeiska skidturister till . Även året-runt-turism diskuterades, liksom behovet av sommaraktiviteter med en kritisk massa (volymmässigt) som ger produkten förutsättningar att fylla rollen som komplementär samhällsbärande produkt till alpin skidåkning. Andra frågor som uppmärksammades var att näringen saknar möjlighet att likt andra areella näringar erhålla statligt ekonomiskt stöd när kritiska väderförhållanden hotar branschens lönsamhet. Mot denna bakgrund restes krav om att ett turismkonto bör införas i enlighet med existerande skogskonton och ersättningar till jordbruket och rennäringen. Krav restes även om att turism måste jämställas med andra näringar avseende skatten på energi, och vidare uppmärksammades att de ortsspecifika skillnaderna mellan olika destinationer är stora. Det kräver enligt gruppen att de strategier som används för att hantera klimatförändringen måste vara lokalt förankrade och baserade på kunskap om bl.a. resemönster, energisparande, produktutveckling och alternativa energi- och driftsformer, t. ex. produktion av vindkraft i kooperativ regi. Inom gruppen sommarturism konstaterades att algblomning leder till förändrade resemönster och att vikten av relevant information i relation media är av central betydelse, eftersom dess rapportering i hög utsträckning bedöms påverka det kortväga resandet. Andra effekter som nämns är att destinationernas attraktionskraft sannolikt ökar med ett varmare klimat, liksom att fler turister ökar anspråken på mark- och vattenresurser samt skapar flaskhalsproblem avseende t.ex. logi och transporter. Ytterligare problem som uppmärksammas är att en höjning av havsnivån sannolikt kommer att lägga delar av existerande stränder under vatten och tillsammans med en ökad frekvens av kritiska vädersituationer ökar risken för stranderosion. Även institutionella förändringar avseende sommarlovens och semesterperiodernas förläggningen diskuterades kopplad till säsongsproblematiken, liksom åtgärder för en mer miljövänlig expansion av turismen (närproducerad mat, kollektiva trafiklösningar och utsläppsrätter). Ökade kunskaper kopplat till management framhålls vidare som centralt för att hantera framtida utmaningar och öka branschens exportmognad. Gruppen annan vinterturism och friluftsliv i fjällvärlden framhöll att effekterna av ett förändrat klimat i ett kortsiktigt perspektiv Bilaga B 28 SOU 2007:60 20 framstår som mindre viktiga jämfört med en effektiv marknadsföring, nischning och produktutveckling, liksom förekomsten av kringaktiviteter och en hög miljöprofil. I ett längre tidsperspektiv är dock bedömningen att en strukturell förskjutning av verksamheten mot norra är mer eller mindre oundviklig om inte uppvärmningen bromsas upp. I det korta tidsperspektivet bedöms längdskidåkningen minska bl.a. till följd av att ett sammanhängande snötäcke kommer att bli allt mer sällsynt i landets södra och mer befolkningstäta områden. Ett varmare klimat leder även till att tillgängligheten till kalfjället försämras och att dessa områden successivt krymper. Detta tillsammans med att vintersäsongen blir allt kortare innebär enligt gruppen att kraven på restriktioner mot skoteråkning sannolikt kommer att öka, liksom trycket på näringen att utveckla specifika barmarksaktiviteter. För att hantera dessa förändringar som bedöms påverka turisternas preferenser krävs ökade kunskaper om management inom näringen. Gruppen framhåller även att insikten om de problem och utmaningar som ett förändrat klimat medför har en undanskymd plats på agendan och att dessa problem behöver uppmärksammas och kartläggas. En slutsats av workshopen är att det råder en brist på konsekvensanalyser, planerade och vidtagna åtgärder, anpassningsbehov och sårbarhetsanalyser avseende klimatförändringens effekter på naturbaserad turism. Svensk vinterturism i ett 100-årigt perspektiv Beräkningar utförda av och som presenteras i tabell 3 nedan visar att snötäcket i fjällkedjan under ett normalår, mätt i antalet dygn, kan komma att minska från 68 månader (196190) (20712100).21 I södra bedöms snötäcket minska från 4 månader . Scenariot visar även att det maximala snödjupet i fjällkedjan under ett normalår minskar (196190) (20712100). För de sydligt belägna skidområdena utanför fjälltrakterna innebär det att snödjupet (201140) under ett normalår är mindre än under mer än hälften av det totala antalet dagar med snötäcke (). I detta sammanhang bör nämnas att minimigränsen för längdskidåkning uppskattas och för alpin skidåkning . 21 Beräkningarna är baserade på klimatscenario A2 (modell ECHAM). SOU 2007:60 Bilaga B 28 21 Ytterligare att minimimått med relevans för alpin skidåkning är den så kallade 100-dagarsregeln, som utgör ett riktmärke för det antal dagar som bedöms nödvändiga för att bedriva en kommersiell lönsam verksamhet. Medeltemperaturen (20112440) för fjällområdet beräknas under ett normalår öka med , vilket för innebär att den närmar sig . Under följande period (20412070) bedöms den ligga något över noll för att vara några minusgrader, d v s under ett varmt år överstiger temperaturen . Detta scenario gäller inte bara för utan hela fjällkedjan med undantag för de högsta topparna i södra fjällen och norra . I slutet av århundradet uppgår medeltemperaturen för till mellan -2 och – . Ett varmt år överstiger den vid samtliga mätstationer i fjällvärlden med undantag för och . beräknas medeltemperaturen för uppgå till i och . Klimatförändringen medför också att antalet dagar med bärkraftiga isar () mer än halveras i södra och mellersta , vilket för Siljan och innebär det en minskning från 100120 (196190) till 3050 (20712100). Ytterligare en effekt av ett varmare klimat är att antalet dagar med en nattemperatur -1 och dagstemperatur +1 ökar, vilket innebär att antalet slaksdagar för t.ex. södra ökar (196990) till 2730 (2041/70). Bilaga B 28 SOU 2007:60 22 Tabell 3 Antalet dagar med snötäcke och dagar med snötäcke understigande Snötäcke antal dygn (S) och därav dygn (AD) 1961/90 2011/40 2041/70 2071/00 S D S D S D S Kungsberget 125 30/45 80 30/45 60 30/45 30 Romme 150 30/45 105 30/45 85 30/45 55 Branäs 175 15/30 140 30/45 120 30/45 80 175 15/30 140 15/30 130 15/30 80 175 15/30 150 15/30 130 15/30 80 150 15/30 105 15/30 90 30/45 55 200 15/30 175 15/30 155 15/30 105 175 15/30 145 15/30 130 15/30 80 150 15/30 115 15/30 105 15/30 55 Åre 175 15/30 140 30/45 120 30/45 80 150 15/30 115 30/45 105 30/45 55 200 15/30 175 30/45 155 30/45 115 175 15/30 150 30/45 140 15/30 100 200 15/30 175 15/30 165 15/30 125 225 15/30 200 15/30 190 15/30 160 200 15/30 175 15/30 165 15/30 135 Katterjååk 225 0/15 210 0/15 200 15/30 180 200 15/30 185 15/30 175 15/30 155 Källa: (2006). Anm: Scenario A 2 (Echam). Utgångspunkt för respektive orts värde är kartmaterial från . Det innebär att medelvärdena för ett normalår under de fyra perioderna avser större områden än vad de angivna orterna representerar, vilket innebär att antalet dagar med snötäcke bör ses som en indikator på den förändring som förväntas ske som helhet. De prognostiserade klimatförändringarna (201140) framträder inte med en sådan styrka att de egen hand och på ett avgörande sätt har potential att förändra den rådande strukturen inom svensk alpin vinterturism. De anpassningsåtgärder som 2007 genomförs för att hantera naturliga klimatvariationer framstår i detta perspektiv som tillräckliga för att i stort trygga status que. Ur klimatologisk synpunkt framträder situationen allvarligast för de sydliga skidområdena utanför fjällkedjan. Antalet dagar med snötäcke kan i dessa områden komma att tangera eller underskrida 100-dagarsregeln under ett normalår. SOU 2007:60 Bilaga B 28 23 gröna vintrar och stigande kostnader för att tillverka snö understryker allvaret i situationen, liksom ett färre antal dygn som tillåter produktion av snö. Situationen för vinterturismen framstår dock betydligt mer problematisk efter 2040. Inledningen på en strukturell förskjutning av vinterturismen mot mer snösäkra områden framträder som sannolik. Högsäsongsveckorna vid jul- och nyår samt påsk kommer då i ökad utsträckning att vara gröna. I tätbefolkade och viktiga turistgenererande regioner understiger snötäcket () under ett normalår en månad, d v s gröna jular och avsaknad av snötäcke under varma år är normala företeelser. Under den följande 30-perioden (20712100) förstärks denna utveckling och vinterturism som volymprodukt framstår med få undantag som en angelägenhet för norra . Förutom i fjälltrakterna är ett sammanhängande snötäcke är något som förknippas med och norra och mellersta inland, vilket dock inte förhindrar att snötäcket i dessa områden endast överstiger . Större sammanhängande kalfjällsområden är vidare något som enbart återfinns i de norra lapplandsfjällen. I övriga delar av fjällkedjan har trädgränsen förflyttats så att endast de högsta belägna fjälltopparna kvarstår som kalfjällsområden.22 Sammanfattning och diskussion En ökning av temperaturen med upp till fyra grader innebär att förutsättningarna för som turistland successivt förändras och att nationen kommer att bli ett annorlunda turistland. I ett internationellt perspektiv framstår den globala uppvärmningens risker och utmaningar som mindre allvarliga för svensk turism . En direkt och hotfull effekt av ett varmare klimat är att förutsättningarna för vinterturism i södra och mellersta radikalt försämras efter 2050. Olika anpassningsåtgärder och det faktum att klimatförändrings negativa effekter är större i alpländerna ger dock i ett kort perspektiv möjligheter för svensk alpin turism att trots kortare säsonger öka volymen gäster genom att attrahera nya europeiska kundgrupper. Även svensk sommarturism kan komma att gynnas av ett varmare klimat genom att de problem detta skapar sannolikt 22 . En varmare värld (Monitor 18). Bilaga B 28 SOU 2007:60 24 leder till allvarliga problem i södra . Om så blir fallet kommer turistflödet till att minska under de varmaste sommarmånaderna till förmån för . Förutom att ett förändrat klimat förväntas innebära fler utländska turister, fler högsommardagar och en förlängning av säsongen stärks sannolikt även de komparativa klimatologiska fördelarna för väst- och östkusten jämfört med övriga (temperatur och nederbörd). Internationella studier visar att turistnäringens intressenter (stakeholders) inte har agerat med den kraft och öppenhet som en förändring av klimatet motiverar. Risken ökar därmed att turistnäringen överskattar klimatförändringens negativa effekter och att dess aktörer inte relaterar sin verksamhet till det turistiska systemet. Det motverkar i sin tur möjligheten att öka insikten om klimatfaktorns och övriga drivkrafters påverkan på produkt (utbud) och reseströmmar (efterfrågan). Den slutsats som kan dras av dessa studier är att näringens intressenter i ökad utsträckning behöver bli medvetna om dels de effekter, hot, möjligheter som ett förändrat klimat medför, dels de krav på handling som i ett vidare perspektiv krävs för att trygga näringens konkurrens och utvecklingskraft. Dessa nya insikter framstår som nödvändiga för att relevanta och framgångsrika management- och anpassningsstrategier ska kunna etableras. Mot bakgrund av resultatet från de få svenska studier som gjorts och den workshop som refererats ovan framstår dessa iakttagelser relevanta också för svenska förhållanden. Förändringar i klimatet samspelar vidare med gradvisa förändringar av människors preferenser, som till viss del är generationsbundna, och med socioekonomiska variabler. Dessa kan både förstärka och motverka effekterna av en klimatförändring. Det innebär att valet adaptationsstrategier bör beakta dessa faktorer samt marknads- och konkurrensvillkor och institutionella regelverk på olika nivåer. och turistorganisationer kommer alltså att ställas inför betydande utmaningar, liksom det politiska systemet. Sistnämnda mot bakgrund av att ett förändrat klimat både kan förstärka strukturella förändringsprocesser och vara en katalysator för desamma. Politiken har därmed att både hantera utvecklingsförlopp där marknadsmekanismerna på ett naturligt sätt omvandlar turistnäringens struktur och sådana förlopp där turistområden genom klimatförändringen utan egen förskyllan hamnar på förlorarnas sida. Att skapa regelverk som garanterar likartade marknadsvillkor för turistnäringens aktörer har alltså att harmoni SOU 2007:60 Bilaga B 28 25 seras med kompensatoriska åtgärder för de merkostnader som följer av ett förändrat klimat, så till vida att politiken inte överlåter denna fråga till marknadskrafterna. För att framgångsrikt hantera klimatfrågan krävs strategier som både omfattar inslag av anpassningsåtgärder (adaptation) och åtgärder som motverkar utsläpp av växthusgaser (mitigation). Förstnämnda åtgärder fokuserar snarare mot symtom än orsaker och de baseras till stor del på kortsiktiga lönsamhetskrav och existerande produktions- och konsumtionsmönster (business as usual). Mitigationåtgärder omfattar även icke strikt ekonomiska värden och kännetecknas av ett mer långsiktigt perspektiv. Vanligtvis kopplas sistnämnda åtgärder samman med övergripande nationella och internationella beslut om begränsningar av utsläpp av växthusgaser, d v s transport- och energifrågor. Amerikanska studier inom turismens område visar att drygt nio tiondelar av koldioxidutsläppen kan hänföras till transporter (76,) och boende ().23 Aktuell forskning visare att en framgångsrik anpassning till ett förändrat klimat kräver ökad kunskap och nya redskap baserade på lokala erfarenheter och information klimatförändringens förväntade effekter.24 Mot bakgrund av att det turistiska produktionssystemet är ett öppet system bestående av många olika aktörer och verksamheter framstår lokala förankring som mycket viktigt. Aktörerna företräder inte bara olika intressen utan även olika värdesystem, vilket kan skapa spänningar och konflikter när klimatförändringens effekter ska mötas med konkreta åtgärder. Behovet av lokal förankring understryks även av att turistdestinationer vanligtvis skiljer sig åt på en rad områden, t.ex. geografiskt, klimatologiskt och ekonomiskt. En ökad medvetenhet om den globala uppvärmningens negativa effekter innebär sannolikt att resenärer i högre utsträckning kommer att välja destinationer som bedriver både ett aktivt anpassningsarbete och mitigationarbete. Nya transport- och energilösningar och förändrade politiska spelregler kommer att påverka reseströmmarna och kan vidare komma att främja närturism på bekostnad av mer långväga resmål. Aktiviteter som uteslutande är beroende av natursnö kommer i ett tidigare stadium än de alpina turistdestinationerna att drabbas 23 , D., and Ceron, J-P. (2006) Resterande fördelas på aktiviteter , shopping och övrigt . 24 och (2006). Bilaga B 28 SOU 2007:60 26 av klimatförändringens negativa effekter. Det framstår sannolikt att skidområden belägna utanför fjällkedjan i södra kommer att ställas inför betydande problem , liksom att problemen under följande period fördjupas och sprids till att även omfatta de södra fjälltrakterna. Fortsätter uppvärmningen i enlighet med A 2 scenariot är en strukturell förändring av svensk vinterturism ett faktum . Snösäkra skidområden framstår då med få undantag som en angelägenhet för norra . Förutom att antalet dagar med snötäcke blir färre så minskar även snödjupet och antalet dagar med bärkraftiga isar. Inledningsvis fram till mitten av århundradet kommer det största hotet mot vinterturismen att gälla aktiviteter som snöskoteråkning, längdskidåkning och pimpling under högsäsongsveckorna kring jul- och nyår samt under påsk när den infaller sent. Varma år hotas även alpina skiddestinationer i södra eftersom möjligheterna att tillverka snö då är starkt begränsade. kommer vidare fjällvandrare, fiskare och andra utövare av friluftsaktiviteter fjällkedjan att möta allt blötare somrar och i takt med att trädgränsen flyttas uppåt även allt färre kalfjällsmiljöer. Även faunan och växtlighet kommer att förändras, liksom fiskebestånd och djurliv. Studier som belyser vinterturismen och den problematik som följer med ett förändrat klimat understryker bl.a. följande: en minskad tillgång till snö leder totalt sett till färre utövare av vintersportaktiviteter. Det förhindrar dock inte att vissa turistorter och regioner med bättre klimatologiska förutsättningar än andra framgångsrikt kan anpassa sig till denna förändring. På måste dock frågan ställas hur efterfrågan och de kommersiella intressena reagerar på avsaknaden av ett naturligt snötäcke i mer tätbefolkade områden och att alpländernas 600 snösäkra skidområden reduceras och vid en ökning av temperaturen med respektive .