sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — De skiljer sig åt i vissa avseenden men har också vissa gemensamma inslag. Både en yrkesexamen och en högskoleförberedande examen ska vara utformad på ett sådant sätt att den är gångbar såväl inom landet som utomlands. 5.12.2Yrkesexamen – genom skolförlagd utbildning eller genom lärlingsutbildning Utformningen av en yrkesexamen ska göras i nära samverkan med de aktuella yrkesbranscherna, vilket beskrivs närmare under rubrikerna Examensmål och Examensuppgift nedan. Genom en yrkesexamen säkras att eleven är väl förberedd för det yrkesområde som utbildningen är inriktad mot. Det ska enligt mina förslag finnas två sätt att erhålla en yrkes- examen. Eleven kan antingen genomgå en utbildning som är skol- förlagd eller genomföra en lärlingsutbildning. Oavsett vilket av dessa två alternativ eleven väljer sker utbildningen inom ramen för ett yrkesprogram. Alla yrkesprogram kan utformas som skolför- lagd utbildning eller som lärlingsutbildning. För att få en yrkesexamen ska eleven ha uppfyllt examens- kraven. Dessa innebär att eleven har betyg i 2 500 poäng, vilket innebär ett fullständigt program, varav godkända betyg i 2 250 poäng. Vidare måste eleven ha godkänt betyg i Svenska/Svenska som andraspråk 1, Matematik 1 och Engelska 5. Eleven måste också ha godkänt betyg i vissa karaktärsämneskurser, som fastställs av . Dessutom måste eleven ha genomfört en godkänd examensuppgift. Jag återkommer med en närmare redogörelse av vad detta innebär nedan. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Utformningen av en högskoleförberedande examen ska göras i nära samverkan med företrädare för högskolor och universitet, vilket beskrivs närmare under rubrikerna Examensmål och Examens- uppgift nedan. Genom en högskoleförberedande examen säkras att eleven är väl förberedd för studier på högskola och universitet. För att få en högskoleförberedande examen ska eleven ha uppfyllt examenskraven. Dessa innebär att eleven har betyg i 2 500 poäng, vilket innebär ett fullständigt program, varav godkända betyg i 2 250 poäng. Vidare måste eleven ha godkänt betyg i Sven- ska/Svenska som andraspråk 1, 2 och 3, Engelska 5 och 6 samt matematik på den nivå som fastställs av för respektive program. Eleven måste också ha godkänt betyg i vissa karaktärs- ämneskurser, som fastställs av . Dessutom måste eleven ha genomfört en godkänd examensuppgift. Jag återkommer med en närmare redogörelse av vad detta innebär nedan. För varje program ska det finnas examensmål. Examensmålen är till för att beskriva vad utbildningen på programmet syftar till, främst avseende yrkesprogrammens syfte att utbilda för ett yrkesområde och de högskoleförberedande programmens syfte att förbereda för högskolestudier. Examensmålen ska användas av de professionella i gymnasie- skolan som ett styrdokument från elevernas inträde på ett program till dess att de går ut från programmet. De ska ha en betydligt tyd- ligare styrfunktion än dagens programmål. Examensmålen och ämnesmålen ska komplettera varandra. Examensmålen ska säkra att det finns ett holistiskt perspektiv på programnivå i gymnasie- utbildningen. Även om examensmålen i första hand ska användas av de profes- sionella i skolan ska de vara utformade på ett sätt, som gör dem möjliga att förstå även för eleverna och deras föräldrar, liksom för avnämarna. En del av examensmålen utgörs av ett avsnitt som benämns Mål för examensuppgiften. Utvärderingen av om eleverna har nått dessa sker genom att de i slutet av utbildningen genomför en exa- mensuppgift. Vad en examensuppgift är återkommer jag till. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar examensmål är av den karaktären att de inte låter sig utvärderas genom en examensuppgift. Dessa mål benämns Allmänna mål. Examensmålen ska vara skrivna på programnivå, men på ett sådant sätt att de kan, och ska, användas även på inriktningsnivå, och i förekommande fall på yrkesprogrammen även på den nivå som gäller för en yrkesutgång. Utgångspunkten för examensmålen ska främst vara läroplanen och de grundläggande målsättningar som gäller för respektive program, alltså att göra eleverna anställningsbara inom ett visst yrkesområde respektive att förbereda dem för högskolestudier. Regeringen ska ge i uppdrag att lämna underlag beträffande examensmål. Detta underlag för examensmål ska för respektive program tas fram i samverkan mellan och avnämarna genom de nationella programråden, se avsnitt 5.2.3. Förslagen överlämnas av till Nationella rådet för utbildning, som yttrar sig över dem. Utifrån beredningarna i de nationella programråden och yttrandena från Nationella rådet för utbildning lämnar förslag till regeringen om utformning av examensmål för alla program. Regeringen fastställer examens- målen. De nationella programråden har bland annat till uppgift att följa och utvärdera examensfrågor för det aktuella programmet. I detta uppdrag ingår att inom ramen för beredning ta initiativ till förändringar av examensmål, när så anses vara lämpligt. Sådana förändringar beslutas av regeringen och har behand- lats av Nationella rådet för utbildning. Exempel på examensmål för tre program bifogas som bilaga 8. Examensuppgiften visar att eleven har nått målen för examensupp- giften, som alltså utgör en del av examensmålen. Det betyder i sin tur att examensuppgiften på ett yrkesprogram kontrollerar om eleven har tillräcklig kompetens för att anställas inom det aktuella yrkesområdet och på ett högskoleförberedande program om eleven har tillräcklig kompetens för att studera på högskola eller universi- tet. Examensuppgiften ska genomföras under slutskedet av elevens utbildning i gymnasieskolan. Yrkesprogrammens examensuppgifter ska vara tydligt inriktade på de yrkesområden som utbildningen avses leda till. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar giften ska omfatta ett större sammanhängande arbete, men kan också innehålla kortare yrkesprov. Sådana yrkesprov finns i vissa branscher, bland annat på en nivå som kan beskrivas som gymnasial. Examensuppgifter ska alltid innefatta någon form av dokumentation. Om de har en uttalat praktisk karaktär ska denna dock kunna vara kortfattad. De högskoleförberedande programmens examensuppgifter ska i hög grad vara inriktade på de vetenskapsområden som gymnasie- programmet främst vänder sig mot. Uppgifterna ska vara specifika inte bara för programmen utan också för inriktningarna. ska examensuppgifterna kontrollera att eleverna har de generella kompetenser som krävs för att framgångsrikt genomföra högskole- studier, oavsett vilken karaktär dessa har. En examensuppgift på ett högskoleförberedande program ska bestå av ett större samman- hängande arbete i form av en undersökning, analys eller produktion som dokumenteras genom en skriftlig rapport. Om den utbildning som eleven har genomgått har inneburit avvikelse från nationellt program, ska eleven omfattas av examens- krav och examensmål för det program som bedöms ligga närmast den genomförda utbildningen. I något enstaka fall kan behöva fastställa nya examensmål för mycket specifika utbildningar som inte går att hänföra till ett nationellt program. Varje elev ska av rektorn efter samråd med examensansvarig lärare (se avsnitt 5.13) tilldelas en handledare för examensupp- giften. Handledaren ska vara en lärare med god kompetens i det för examensuppgiften aktuella ämnesområdet. Examensuppgiften omfattar 100 gymnasiepoäng av ett fullständigt gymnasieprograms 2 500 poäng. I relation till det totala antalet veckor som en gymnasieelev har att tillgå under tre läsår, , motsvarar 100 poäng . Eleverna ska inom ramen för examensuppgiften ha viss hand- ledning, men handledningen ska inte omfatta mer tid än att eleven självständigt kan lösa uppgiften. Det är däremot av stor vikt att eleverna får tillräckligt med tid för att genomföra examensupp- giften. Jag föreslår att de alltid ska garanteras motsvarande fyra fulla undervisningsfria arbetsveckor för att fullgöra uppgiften. De kan läggas ut på olika sätt beroende på uppgiftens Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar karaktär och andra faktorer. Eleverna ska ha sammanhängande arbetstid för att utföra examensuppgiften. Därför föreslår jag att tiden för fullgörandet av examensuppgiften ska kunna delas upp i maximalt fyra perioder. Examensuppgiften bör företrädesvis göras under slutskedet av utbildningen. En examensuppgift kan vara antingen godkänd eller inte godkänd. Det innebär att den inte ska betygssättas i fler steg än dessa två. För att eleven ska anses vara godkänd på examensuppgiften krävs att han eller hon uppnår samtliga mål för examensuppgiften. Jag har övervägt att föreslå att betyg ska sättas på samma sätt på examensuppgiften som på kurser, dvs. i flera steg. Det finns argu- ment som talar för det, kanske främst att det kan stimulera eleverna att anstränga sig maximalt för att genomföra en så bra examens- uppgift som möjligt. En farhåga, om man nöjer sig med endast ett godkänt betygssteg, skulle kunna vara att duktiga elever inte enga- gerar sig fullt ut i examensuppgiften om de lätt klarar av den till- räckligt väl för att få ett godkänt betyg. Jag föreslår dock att examensuppgiften endast ska bedömas som godkänd eller inte godkänd. Mina skäl för detta är följande: –Examensuppgiften ska visa om eleven uppnår målen för examensuppgiften, som är formulerade i dokumentet examens- målen. Antingen uppnår eleven målen eller så gör hon eller han det inte. Om eleven uppnår målen visar det att hon eller han är förberedd för arbetslivet eller fortsatta högskolestudier. Enligt min uppfattning är examensuppgiften till för att följa upp om eleven är förberedd för det som ska komma sedan och jag anser det inte relevant att därutöver bedöma hur väl förberedd eleven är genom flera betygssteg. –finns inom vissa yrkesförberedande program yrkesprov, certifieringar och liknande. De är till för att visa om eleven är förberedd för arbetslivet. Bedömningen görs av om eleven är förberedd eller inte, dvs. ingen gradering av kunskaperna används. Jag tror att det inom många yrkesområden skulle vara svårt att utföra en bedömning av examensuppgiften i flera betygssteg. Min uppfattning är också den att de befintliga verktyg som finns i form av exempelvis yrkesprov och cer- Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar tifieringar bör kunna utgöra ett underlag i arbetet med exa- mensuppgifter och att det därför underlättar om bedömningen är densamma. –Jag anser att målen för examensuppgiften ska vara mål som eleverna ska kunna visa att de har uppnått. I och med att målen är uppnådda är examensuppgiften godkänd. Om examensupp- giften skulle bedömas i flera betygssteg behövs dessutom betygskriterier. Enligt min uppfattning är det svårt att formulera betygskriterier som fångar in en hel utbildning, vilket examens- uppgiften ska pröva. En konsekvens av att det bara finns en godkänd betygsnivå för examensuppgiften är att meritvärdet vid ansökan till högskole- utbildning bör beräknas på 2 400 poäng (i stället för 2 500) för full- ständigt program. De 100 poäng som representeras av examens- uppgiften kan nämligen bara hamna på en nivå, för godkänt betyg, och kan därmed inte påverka meritvärdet vid jämförelse med andra elever. Om examensuppgiften inte är godkänd är eleven inte behö- rig att söka högskoleutbildning, varför ett sådant betyg inte behö- ver ingå i ett meritvärde. Bedömare av elevernas examensuppgifter utses av rektorn efter samråd med den examensansvariga läraren. Huvudbedömare ska normalt vara den lärare, som är elevens handledare. Huvud- bedömare och handledare ska vara en lärare som är behörig inom det ämnesområde som examensuppgiften gäller. Utöver huvud- bedömaren ska det finnas en eller två medbedömare. Medbedömare kan vara en annan inom ämnesområdet behörig lärare eller en person som uppfyller följande kriterier: –För yrkesexamen: En person som genom utbildning, arbets- livserfarenhet eller på annat sätt förvärvad kompetens och yrkesskicklighet inom den aktuella yrkesbranschen kan anses väl lämpad att genomföra bedömningen. –För högskoleförberedande examen: En person som genom högskoleutbildning, helst på forskarnivå, inom ett vetenskaps- område med nära anknytning till det ämnesområde som exa- mensuppgiften gäller kan anses väl lämpad att genomföra bedömningen. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Om huvudbedömare och medbedömare inte kan enas om en elev ska godkännas eller inte på examensuppgiften fattas beslutet av rektorn efter samråd med den examensansvariga läraren. Examensuppgifterna kommer, som framgår av vad jag har beskrivit ovan, att ha olika karaktär. De har det gemensamt att de är till för att visa om eleverna har nått målen för examensuppgiften. Ansvaret för att ta fram examensuppgifter åvilar de examensansvariga lärarna, vars funktion utvecklas närmare i avsnitt 5.13. Så långt möjligt bör examensuppgifterna tas fram i samverkan med avnämarna. Det är lämpligt att en bank per program med vad som bedöms som väl fungerande examensuppgifter efter hand växer fram genom och respektive nationellt program- råds försorg. Dessa banker kan till exempel finnas på . Beslut om den slutliga utformningen av en elevs examensuppgift bör växa fram i samverkan mellan eleven och skolan. Hur skolan ska hantera denna samverkan ska vara skolans eller huvudmannens egen sak att bestämma. I sista hand ska det vara den examens- ansvariga läraren som fattar beslut om examensuppgiften för en elev. 5.12.6Förberedelse för ett aktivt deltagande i samhällslivet Avsikten med examensmålen och examensuppgiften är primärt att ange målen för och utvärdera elevens måluppfyllelse av kunskaper i förhållande till vad som krävs för anställning inom ett yrkesområde respektive vad som krävs för att genomföra en högskoleutbildning. Gymnasieskolans uppdrag att förbereda alla elever för ett aktivt deltagande i samhällslivet omfattas delvis av examensmålen, och då framför allt i de allmänna målen, men utvärderas endast indirekt av examensuppgiften. Uppdraget att förbereda alla elever för ett aktivt deltagande i samhällslivet är inte programspecifikt, det gäller för alla program. Enligt min uppfattning utvärderas det i hög utsträckning genom de examenskrav, som är gemensamma för alla program: Elever som tar en examen ska vara godkända i minst en kurs i vardera Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar svenska/svenska som andraspråk, matematik och engelska. De ska också ha godkända betyg i minst 2 250 gymnasiepoäng. Tillsam- mans med vad eleverna har med sig från bör dessa krav innebära att de når de kunskapsrelaterade mål som i läroplanen rör sådant som kan definieras som medborgarkompetens, för- beredelse för livslångt lärande och personlig utveckling. anser jag det uppenbart att examensmålen, även när det gäller mål för examensuppgiften, för samtliga program kommer att inbegripa kompetenser, som indirekt rör uppdraget att för- bereda alla elever för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Att för- beredas för ett yrke och att förberedas för högskolestudier innebär också att man i hög grad förbereds för livet i samhället. Yrkesut- övande och högskolestudier är delar av samhällslivet. Läroplansmål som de nedanstående kommer rimligen att bilda utgångspunkt för mål för examensuppgiften på såväl yrkesprogram som högskole- förberedande program: Skolan skall sträva mot att varje elev // kan använda kunskaper som redskap för att formulera och pröva hypoteser och lösa problem. Skolan skall sträva mot att varje elev // kan använda sina kunskaper som redskap för att kritiskt granska och värdera påståenden och för- hållanden. som sådana kompetenser som dessa mål uttrycker är väsentliga för att vara anställningsbar i det yrke man utbildas för och för att kunna genomföra högskolestudier, är de viktiga för ett aktivt deltagande i samhällslivet. 5.12.7Lokal samverkan kring examen För varje program ska det finnas någon form av lokal samverkan i examensfrågor mellan gymnasieskolan och representanter för avnämarna. På yrkesprogrammen ska denna samverkan ske genom lokala programråd, som beskrivs närmare i avsnitt 5.7.6. På de hög- skoleförberedande programmen föreslår jag inte någon specifik struktur för samverkan. I första hand föreslår jag att den ska äga rum mellan gymnasieskolan och representanter för högskolor och universitet, men även representanter för arbetslivet kan delta. För såväl yrkesprogram och högskoleförberedande program bör sam- verkan utöver det ovan beskrivna även omfatta samverkan mellan Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar olika gymnasieskolor, i första hand sådana som har samma pro- gram. En elev som har avlagt examen ska få ett examensbevis. I examens- beviset ska elevens samtliga kursbetyg redovisas, se vidare avsnitt 5.16. Dessutom ska examensmålen ingå i examensbeviset, liksom en uppgift om vilken examensuppgift eleven har utfört. Examensbevis för yrkesexamen kommer enligt min uppfattning att i första hand användas vid anställning inom det yrkesområde, som examen gäller. Detta bör i så hög utsträckning som möjligt gälla även internationellt, i första hand inom EU. En högskoleförberedande examen kommer alltid att innebära grundläggande högskolebehörighet. I de flesta fall kommer dess- utom en sådan examen att ge särskild högskolebehörighet, både till de utbildningar som tillhör det eller de utbildningsområden som programmet främst vänder sig mot och till andra utbildningar. I ett antal fall kommer det dock att krävas att elever har valt särskilt behörighetsgivande kurser eller har kompletteringsläst sådana i efterhand. En högskoleförberedande examen bör kunna vara användbar även vid antagning till utländska högskoleutbildningar, i första hand inom EU. En yrkesexamen innebär i normalfallet inte i sig själv att eleven utöver att vara kvalificerad för anställning inom ett yrkesområde också blir behörig för högskolestudier. Om eleven inom ramen för sin yrkesexamen däremot har valt att läsa två extra kurser i svenska/svenska som andraspråk och en i engelska får han eller hon grundläggande högskolebehörighet. Om dessa val dessutom har kompletterats med ytterligare behörighetsgivande kurser kan vederbörande uppnå också särskild högskolebehörighet. På så sätt kan även en yrkesexamen utgöra grund för högskolebehörighet. Examenskraven och examensmålen gäller lika för alla gymnasie- skolor med det aktuella programmet oavsett huvudman. På varje program på varje gymnasieskola ska finnas en examensansvarig Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Denna lärare ska ha ett särskilt ansvar att säkra kvaliteten och den nationella likvärdigheten i frågor som rör examen. Den examensansvariga läraren ska samverka med avnämarna och med kollegor från andra skolor inom ramen för en lokal samverkan som anknyter till det nationella programrådet. För yrkesprogram- men ska lokal samverkan ske i form av lokala programråd, vilka avhandlas närmare i avsnitt 5.7.6. Hur den lokala och regionala samverkan för de högskoleförberedande programmen ska se ut bör inte regleras. Det ska däremot vara tydligt att en sådan samverkan mellan gymnasieskolor och lärosäten ska ske. Det bör också finnas en samverkan mellan olika gymnasieskolor, både för yrkes- programmen och för de högskoleförberedande programmen. ska i samverkan med det nationella programrådet följa upp och utvärdera såväl examensresultaten som examens- systemets funktion för respektive program. På en övergripande nivå ska Nationella rådet för utbildning ta del av resultaten av uppföljningarna och utvärderingarna. 5.12.10Examen i gymnasial vuxenutbildning Det ska vara möjligt att avlägga såväl en yrkesexamen som en hög- skoleförberedande examen inom ramen för gymnasial vuxenutbild- ning. Förutsättningen ska dock normalt vara att den vuxenstude- rande inte redan har en gymnasieexamen, eller en fullföljd gymna- sieutbildning enligt det nuvarande systemet. I övrigt se avsnitt 5.18. 5.12.11Vad händer om man misslyckas med att få en examen? Den elev som av någon anledning misslyckas med att få en examen efter en i övrigt fullgjord utbildning i gymnasieskolan ska få ett studiebevis. I studiebeviset ingår de betyg som eleven har fått under sin utbildning. Jag föreslår därmed att det nuvarande begreppet slutbetyg avskaffas. Jag föreslår att varje elev som avslutar en gymnasieutbildning utan att ha avlagt examen ska få ett studiebevis. Även elever som fullföljt en utbildning inom ett individuellt alter- nativ ska få ett studiebevis. Se vidare i avsnitt 5.16.9 om studiebevis. Om eleven i efterhand vill skaffa sig en examen för det program som han eller hon har ett studiebevis ifrån, finns möjligheten att Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar genomgå prövning i den eller de kurser som krävs. Denna möjlig- het ska gälla även för examensuppgiften. Hur de detaljerade vill- koren för att genomföra en ny examensuppgift efter att man har avslutat gymnasieutbildningen ska se ut, tar jag inte ställning till. Ett alternativ är att avlägga examen i gymnasial vuxenutbildning. Då kan eleven tillgodoräkna sig de kurser som redan har fullgjorts med godkänt betyg och komplettera med det som krävs enligt de regler som gäller för en examen inom gymnasial vuxenutbildning. 5.13Examensansvariga lärare – gymnasielektorer och andra särskilt kvalificerade lärare Nedanstående förslag gäller såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. På varje program på varje gymnasieskola ska finnas minst en examensansvarig lärare. Examensansvariga lärare ska ha ett särskilt ansvar för kontakter och samverkan med yrkesbranscher respektive lärosäten. att verka för nationell likvärdighet genom examen. kvalitetsfrågor rörande utbildningsresultat, både gällande examen och andra resultat, på det aktuella programmet. Examensansvariga lärare på yrkesprogram ska vara yrkes- lärare med god kompetens inom det aktuella programmets karaktärsämnen. En examensansvarig lärare ska på ett högskoleförberedande program om möjligt vara en gymnasielektor. En gymnasielektor ska vara en lärare med doktorsexamen. Examensansvariga lärare kan därutöver tilldelas även andra särskilda uppgifter med betydelse för programutveckling, ämnesutveckling och annan skolutveckling. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår att det på varje program på varje gymnasieskola ska finnas minst en examensansvarig lärare. De examensansvariga lärar- nas uppgifter rörande examensfrågor på de program där de är verk- samma ska vara dessa: –Godkänna utformningen av examensuppgifter. –Biträda rektor med att utse handledare och huvudbedömare till examensuppgifterna. –Biträda rektor med att utse medbedömare till examensupp- gifterna. –Administrera genomförandet av examen. –Representera skolan i den samverkan som skolan ska ha med yrkesbransch respektive lärosäte och andra gymnasieskolor. –Representera skolan i samverkan med det nationella program- rådet. De examensansvariga lärarna kan om så anses lämpligt också själva fungera som såväl handledare som medbedömare. Även i frågor som inte gäller examen ser jag framför mig att de examensansvariga lärarna kommer att ha som uppgift att represen- tera skolan i samverkan med yrkesbransch/lärosäte, andra gymna- sieskolor och det nationella programrådet. De ska också i sam- verkan med rektor kontinuerligt följa utbildningsresultaten på pro- grammet avseende exempelvis betyg och nationella prov. Jag tänker mig att det normala kommer att vara att det på varje gymnasieskola oavsett huvudman finns en examensansvarig lärare per program. Om programmen är små kan det förekomma att en examensansvarig lärare är ansvarig för mer än ett program, under förutsättning att vederbörande bedöms ha lämplig kompetens för respektive program. På vissa skolor, där en del program kan ha många elever, omfatta många inriktningar eller till och med yrkes- utgångar, eller förekomma både som skolförlagd yrkesutbildning och lärlingsutbildning, kan det i stället behövas två eller flera exa- mensansvariga lärare per program.