sou · GWB352 · 2008-06-03 00:00:00 — Särskilt för- ordnande att utöva läkaryrket kan också utfärdas för vikariat vid semester, annan ledighet eller vakans om det inte går att förordna någon som är behörig att utöva läkaryrket. Beslut om särskilt förordnande fattas av eller, efter styrelsens bemyndigande, av särskild nämnd inom eller motsvarande. har i föreskrifter (SOSFS 2000:6 och 2007:3) preciserat de fall då särskild nämnd inom eller motsvarande får särskilt förordna läkare som inte har svensk legitimation. Den som obehörigen och mot ersättning utövar läkaryrket döms till böter eller fängelse . Den som obehö- rigen kallar sig för läkare, legitimerad läkare eller använder en titel som kan förväxlas med dessa döms till böter. Enligt beslut förutsätter läkarlegitimation dels läkarex- amen, dels praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring). Läkarexamen är enligt examensförordningen en yrkesexamen på avancerad nivå. Läkarutbildningen omfattar 330 högskolepoäng. De fem första terminerna avser medicinsk grundvetenskap, de sex sista bedrivs huvudsakligen på ett undervisningssjukhus och i primärvården. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer Av regeringens förordning (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område framgår dels att allmäntjänstgö- ringen ska omfatta , dels hur ska för- delas mellan olika specialiteter. Tjänstgöringen ska fullgöras under handledning och avslutas med ett kunskapsprov som ansvarar för. Provet ska avse måluppfyllelsen för hela Allmän- tjänstgöringen. I föreskrifter (SOFS 1999:5) om allmäntjänst- för läkare ges övergripande bestämmelser samt allmänna mål och mål för olika specialiteter. Av dessa framgår att allmäntjänstgö- ringen ska bestå av utbildning och läkararbete under professionellt ansvar samt ge förutsättningar att tillämpa och utveckla kunskaper och erfarenheter från grundutbildningen. Under allmäntjänstgöringen ska särskild vikt läggas vid att AT- läkaren utvecklar sin förmåga att självständigt lösa problem och att söka kunskap på egen hand. Med utgångspunkt i begrepp som moral, etik och professionalitet ska AT-läkaren regelbundet ges tillfälle till fördjupad reflexion och erfarenhetsutbyte samt till dis- kussion om den egna läkarrollen. Parallellt med den kliniska tjänst- göringen ska AT-läkaren också ges tillfälle till teoretiska studier samt att delta i kompletterande utbildning i form av kurser, konfe- renser och liknande. AT-läkaren ska ha såväl en specialistkompetent personlig hand- ledare för varje tjänstgöringsavsnitt som en huvudhandledare med övergripande ansvar för AT-läkarens sammanhållna kompetensut- veckling. Huvudhandledaren ska i samråd med AT-läkaren utforma en individuell skriftlig handlednings- och tjänstgöringsplan. Den legitimerade läkare som vill uppnå specialistkompetens ska genomgå vidareutbildning under för att förvärva de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompetensen.TPF3FPT Specialistkompetensen ska förvär- vas genom tjänstgöring som läkare under handledning och genom 3TP PT Enligt förordningen (1998:1 518) om behörighet till vissa anställningar inom landstingens hälso- och sjukvård m.m. är den som har legitimation som läkare behörig för specialiseringstjänstgöring. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer deltagande i kompletterande utbildning (specialiseringstjänstgö- ring). Meriter från forskarutbildning får tillgodoräknas i specialise- ringstjänstgöringen i enlighet med föreskrifter. Efter ansökan från den enskilde läkaren prövar att kraven i målbeskrivningen för specialiteten är uppfyllda samt att minimitiden har fullgjorts. Därefter meddelar bevis om specialistkompetens inom specialiteten. Specialistbeteckningen är skyddad och får endast användas av den läkare som har sådan kompetens. I finns över 150 000 legitimerade sjuksköterskor, varav drygt 130 000 är . tillkommer cirka 4 500 nyut- bildade sjuksköterskor. De allra flesta () har utbildats i . Sjuksköterskor arbetar inom många områden och på olika arbetsplatser, t.ex. sjukhus, primärvård, skolor, äldreomsorg, före- tagshälsovård och läkemedelsindustri. Arbetsuppgifterna är mycket skiftande och omfattar barn, ungdomar och vuxna. För att bli legitimerad sjuksköterska krävs avlagd sjuksköterskeex- amen. Sådan examen förutsätter att man genomgått sjuksköterske- programmet som omfattar 180 högskolepoäng. Huvudämnet är vårdvetenskap/omvårdnad. En stor del av utbildningen utgörs av kliniska studier. Utbildningen ges av sammanlagt 26 utbildningsan- ordnare varav flera högskolor har enskild huvudman. Allmänna samt mer specifika mål för sjuksköterskeutbildningen återfinns i högskolelagen (1992:1434) respektive högskoleför- ordningen (1993:100) med examensordning. Därutöver tillkommer allmänna råd om omvårdnad inom hälso- och sjukvården (SOSFS 1993:17) samt styrelsens kompetensbe- skrivning för sjuksköterskor. Något krav på praktisk tjänstgöring efter sjuksköterskeexamen ställs inte för att erhålla legitimation. (2005) har emellertid betonat att en nyutexaminerad och nyanställd sjukskö- terska har ett särskilt stort behov av en god introduktion. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer hon behöver få möjlighet att öva upp sin yrkesskicklighet innan de mest krävande arbetsuppgifterna utförs. Sjuksköterska är en skyddad yrkestitel. Det innebär att man enligt lag inte får använda titeln utan att vara legitimerad. I motsats till exempelvis läkare har emellertid inte sjuksköterskor någon generell ensamrätt till sitt yrke. Enligt förordningen (1998:1518) om behörighet för vissa anställningar inom hälso- och sjukvården m.m. får emellertid endast legitimerade sjuksköterskor anställas för detta yrke inom landstingen respektive den kommunala hälso- och sjukvården. Många sjuksköterskor vidareutbildar sig till specialister. Specialist- sjuksköterska är en skyddad yrkestitel som utfärdas av . Specialistexamen för sjuksköterskor kan utfärdas inom elva områden, bl.a. kirurgisk respektive medicinsk vård. Specialistsjuksköterske- examen är en yrkesexamen på avancerad nivå som i normalfallet kräver 60 högskolepoäng utöver grundläggande sjuksköterskeexamen. För den som vill specialisera sig som disktriktsköterska krävs dock 75 högskolepoäng utöver grundexamen. För att bli legitimerad barnmorska krävs erlagd barnmorskeexamen. Detta förutsätter i sin tur sjuksköterskelegitimation samt en speci- alistutbildning på 90 högskolepoäng. Barnmorska är således ett eget legitimationsyrke, men ställer krav på att man sedan tidi- gare har en legitimation som sjuksköterska. Till skillnad från sjuk- sköterska är barnmorska ett av de fem yrken där legitimationen ger en lagstadgad generell ensamrätt till yrket. 6.3Vissa yrken med statlig auktorisation I detta avsnitt behandlas kortfattat advokater, revisorer och fastig- hetsmäklare. Vid sidan av dessa yrken, som vart och ett har runt 5 000 registrerade utövare, finns även statlig auktorisation för för- säkringsmäklare samt tolkar och translatorer. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer Försäkringsförmedling förutsätter med vissa undantag tillstånd av . finns ungefär 650 sådana tillstånd utfärdade för såväl fysiska som juridiska personer. Enligt Kammarkollegiets årsredovisning finns 943 tolkauktorisa- tioner i 35 språk. Antalet översättarauktorisationer uppgår till 452 och avser 27 främmande språk till svenska och från svenska till 26 främmande språk. Auktoriserad tolk och auktoriserad translator är skyddade yrkestitlar. Auktorisationen innebär en statlig kvalitets- garanti men ger däremot inte någon generell ensamrätt till yrke eller arbetsuppgifter. För att få kalla sig advokat måste man vara ledamot av advokat- samfundet. bildades och fick officiell status när den nya trädde i kraft . Samfundet har nästan 4 500 ledamöter vilket innebär en dryg fördubbling . Syftet med regleringen av advokatyrket är bl.a. att säkerställa kvalificerade ombud och biträden till allmänheten. har lagt fast de övergripande ramarna för advokatväsendet i . Regeringen fastställer stadgar och samfundet utövar tillsyn över landets advokater. Även Justitiekanslern utövar tillsyn över landets advokater. är en privaträttslig sammanslutning med vissa offentligrättsliga uppgifter. Dess syfte är att vidmakthålla en etiskt och professionellt hög kvalitet inom kåren, att följa rättsut- vecklingen och verka för att samfundets erfarenheter kommer denna till godo, att tillvarata advokaternas allmänna yrkesintressen samt att verka för sammanhållning och samförstånd mellan advo- katerna. Genom tilldelas samfundet förvaltnings- uppgifter som innefattar myndighetsutövning, framför allt vad gäller disciplinfrågor och frågor om ledamotskap. Samfundet är geografiskt indelat i sju avdelningar med egna styrelser. har en disciplinnämnd med elva ledamöter. Tre av ledamöterna är offentliga representanter och utses av reger- Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer Ordförande, vice ordförande och övriga sex ledamöter är advokater och utses av samfundets fullmäktige. prövar ansökan om inträde och regi- strering. Kraven för medlemskap framgår av . För medlemskap krävs att en person 1.bor i , EU/EES eller , 2.har avlagt kunskapsprov för domarämbete, 3.har genomgått erforderlig praktisk och teoretisk utbildning för advokatverksamhet, 4.har gjort sig känd för redbarhet, samt 5.även i övrigt har bedömts som lämplig för att utöva advokat- verksamhet. har i vissa avseenden preciserat kvalifikations- kraven. För att bli ledamot i samfundet krävs således en juristexamen, dvs. en yrkesexamen på avancerad nivå med 270 högskolepoäng. För inträde i samfundet krävs vidare att man efter examen har arbetat med juridiskt arbete, varav som biträdande jurist vid advokatbyrå eller i egen verksamhet. För att bli medlem ska man vidare ha ordnad ekonomi, vara redbar och i övrigt vara lämpad för advokatverksamhet. måste alla som ansöker om inträde i Advokatsam- fundet avlägga advokatexamen. Samfundet anordnar examenskurser som omfattar sammanlagt sex dagars utbildning fördelade på tre delkurser. Den avslutas med en muntlig tentamen. Till skillnad från exempelvis jurist är advokat en skyddad yrkestitel. Enbart den som är ledamot av får kalla sig advo- kat. Den som utan att vara behörig utger sig för att vara advokat i eller i en annan stat inom EU/EES eller kan dömas till böter. Att vara advokat innebär däremot inte att man har ensamrätt till ett yrke. En part i en rättegång kan t.ex. fritt välja om han ska Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer företrädas av ett ombud eller själv föra sin talan. Det finns inget krav på att ett eventuellt ombud ska vara advokat. Dock ska en offentlig försvarare för en misstänkt i ett brottmål normalt vara advokat, om det inte föreligger särskilda skäl för att välja någon annan. En advokat ska enligt : /- - -/ i sin verksamhet redbart och nitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och iaktta god advokatsed. En advokat är skyldig att förtiga vad han får kännedom om i sin yrkesutövning när god advokatsed kräver detta. (8 kap. 4 §§) Advokaten ska vara självständig och ha sin lojalitet gentemot kli- enten. En advokat får inte vara anställd hos någon annan än hos en advokat. Han eller hon måste vidare följa samfundets etiska regler om god advokatsed. Advokater är skyldiga att vidareutbilda sig minst . Samfundet erbjuder fortbildningskurser för advokater inom en rad områden. Kurserna arrangeras året om på olika håll i landet och även utomlands. Genom medlemskapet i har advokater en ansvarsförsäkring som täcker skador upp till tre mil- joner kronor. Det är inte ovanligt att t.ex. affärsjuridiska byråer tecknar tilläggsförsäkringar för sina advokater. Ledamöter betalar en enhetlig avgift till . Serviceersättning till Advokaters Serviceaktiebolag påföres advokatrörelser i proportion till antalet verksamma jurister. utövar tillsyn över de advokater som är verk- samma i . En advokat ska i sin verksamhet iaktta god advo- katsed. Vad som är god advokatsed avgörs av och av dess styrelse. Vägledande regler om god advokatsed har utvecklats ur disciplinnämndens beslut. Dessa regler behandlar bl.a. vilka skyldigheter och rättigheter en advokat har i förhållande till sin klient och klientens motpart. Den advokat som disciplinnämnden anser ha brutit mot god advokatsed kan tilldelas en disciplinär påföljd i form av erinran, varning eller uteslutning. En varning kan kombineras med straffav- gift på . I stället för erinran kan disci- plinnämnden göra ett uttalande om att advokatens åtgärd är felak- Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer tig eller olämplig. Om en anmälan avser omständigheter som ligger behöver disciplinnämnden inte ta upp fallet till prövning. Justitiekanslern utövar tillsyn över och kan i vissa fall begära omprövning eller överpröv- ning av nämndens beslut. En advokat som uteslutits ur samfundet kan överklaga beslutet till . inkom 546 disciplinärenden till samfundet. Prövnings- avdelningarna slutbehandlade 465 ärenden, varav 93 hänsköts till disciplinnämnden. avgjorde disciplinnämnden slutligt 153 ärenden. Liksom föregående år uteslöts därvid en advokat ur samfundet. I fyra fall tilldelades varning med straffavgift och i 16 fall tilldelades enbart en varning. I 58 ärenden utdelade nämnden en erinran och i åtta fall gjorde man ett uttalande. I 26 ärenden beslu- tade nämnden att inte vidta någon åtgärd, och i tre fall avskrevs ärendena. Alla fysiska och juridiska personer med bokföringsskyldighet måste ha revisor. Revisorn ska granska företagets årsredovisning och bokföring samt företagsledningens förvaltning. För samtliga aktiebolag, handelsbolag, hypoteksinstitut samt företag över en viss storlek krävs att revisorn är godkänd eller auktoriserad. För närva- rande finns ungefär 1 800 godkända och 2 300 auktoriserade revisorer samt ett 100-tal registrerade revisionsbolag. är tillsynsmyndighet för landets godkända och auktoriserade revisorer samt registrerade revisionsbolag. Nämnden inrättades 1995 och övertog då ansvaret från . Det övergripande målet för är att tillgodose samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag, samt att säkerställa att dessa bedriver revisions- verksamhet av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. ska tillämpa revisorslagen (2001:883) och förordningen (1995:665) om revisorer. Nämnden utfärdar bl.a. föreskrifter om utbildning och prov för revisorer (1996:1). har ansvar för att god revisorssed och god revi- Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer sionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. God revisorssed syftar på normer för revisorernas yrkesmässiga uppträdande (etiska normer) medan god revisionssed avser normer för hur revisions- uppdrag ska utföras. När det gäller metodfrågor utvecklas god revisionssed framför allt genom rekommendationer från revisorernas intresseorganisation.TPF4FPT Till stor del använder nämnden dessa rekommendationer som utgångspunkt för sina egna ställningstaganden i t.ex. föreskrifter och beslut. har dock ett tolkningsföreträde vad gäller den goda sedens innehåll. Ytterst bestäms emellertid inne- hållet i god revisionssed av domstolarna. Detsamma gäller god revi- sorssed i den mån inte har meddelat föreskrifter. har ett utredningssekretariat med ett tjugotal anställda som bereder och föredrar ärenden inför en beslutande nämnd. Verksamheten finansieras helt genom avgifter från reviso- rerna. Enligt revisorslagen ska en godkänd revisor 1.yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet, 2.vara bosatt i , i en annan stat inom EES eller i , 3.varken vara i konkurs, ha näringsförbud, ha förvaltare (enligt ), vara förbjuden att lämna juridiskt eller eko- nomiskt biträde enligt lag eller vara föremål för någon motsva- rande rådighetsinskränkning i en annan stat, 4.ha den utbildning och erfarenhet som behövs för revisionsverk- samheten, 5.hos ha avlagt revisorsexamen, och 6.vara redbar och i övrigt lämplig att utöva revisionsverksamhet. En auktoriserad revisor ska uppfylla ovanstående krav med den skillnaden att han eller hon ska ha avlagt högre revisorsexamen. 4TP PT FAR SRS är branschorganisationen för revisorer och rådgivare. Den bildades genom att två revisorsföreningar, Föreningen auktoriserade revisorer () och (), enades om att gå samman. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer Om det finns särskilda skäl får bevilja undantag från kraven i punkterna 1 och 2. Kravet på revisorsexamen ska anses uppfyllt också av den som (a) innehar ett sådant utländskt utbildningsbevis som krävs för att få utföra lagstadgad revision i någon stat inom EES eller i och (b) hos har genomgått ett särskilt lämplig- hetsprov. Motsvarande gäller för högre revisorsexamen med tilläg- get att utbildningsbeviset ska ge rätt att utföra lagstadgad revision utan behörighetsbegränsning. I förordningen (1995:665) om revisorer preciseras kravet på utbildning och erfarenhet: 180 högskolepoäng samt kvalifi- cerad praktik för godkänd revisor respektive 240 högskolepoäng samt kvalificerad praktik för auktoriserad revisor. har i föreskrifter ytterligare preciserat dessa krav (RNFS 1996:1) utfärdar godkännande och auktorisation samt registrerar revisionsbolag i taget. Vid omprövning kon- trolleras revisorns yrkesverksamhet och redbarhet. Yrkestitlarna godkänd respektive auktoriserad revisor är skyddade. Godkända och auktoriserade revisorer har dessutom lagstadgad ensamrätt till vissa arbetsuppgifter/uppdrag eftersom det ställs krav på att vissa företag måste revideras av godkända eller auktoriserade revisorer. Enligt lag ska en revisor iaktta god revisorssed. Han eller hon är även skyldig att tillse att eventuella biträden iakttar god revisorssed. Vidare ska en revisor utföra sina revisionsuppdrag med opartiskhet och självständighet samt vara objektiv i sina ställningstaganden. Revisionsverksamheten ska organiseras så att revisorns opartiskhet, självständighet och objektivitet säkerställs. Vidare innehåller lagen bestämmelser om dokumentation av arbetet, förtroenderubbande sidoverksamhet, tystnadsplikt samt krav på försäkring. Av lagen framgår också att en revisor endast får vara anställd hos ett revi- sionsföretag eller motsvarande. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer utredningsverksamhet bedrivs inom ramen för disciplinärenden, handläggning av ansökan om förhandsbesked, systematisk och uppsökande tillsyn (SUT) samt löpande kvalitets- kontroll. Om det vid en SUT-utredning eller kvalitetskontroll upptäcks brister initieras ett disciplinärende. Sådana ärenden kan också initieras efter anmälningar från , som har en lag- stadgad skyldighet att anmäla vissa ärenden, revisionsklienter eller andra. Enligt regeringens regleringsbrev för nämnden ska tyngd- punkten i verksamheten ligga på handläggning av anmälningar och SUT-ärenden. Disciplinärenden som innehåller frågor av principiellt intresse ska avgöras av nämnden i plenum. Övrig fall får avgöras av ordfö- randen eller vissa befattningshavare på nämndens kansli. De disci- plinära åtgärder som kan tillgripa är erinran, varning eller upphävande. En revisor som varnas kan även åläggas att betala straffavgift till staten. Registrerade revisionsbolag kan bli föremål för samma åtgärder. beslut kan överkla- gas till allmän förvaltningsdomstol. beslut är offentligt och lämnas regelmässigt till anmälaren för kännedom. fattade 2006 beslut om sammanlagt 58 disci- plinära åtgärder. I fem fall upphävdes auktorisationen eller godkän- nandet, i 37 fall utdelades varning (utan straffavgift) och i 16 fall tilldelades en erinran. Den som yrkesmässigt ägnar sig åt fastighetsförmedling ska med vissa undantag vara registrerad. Syftet är att ge konsumenterna ett gott skydd vid affärer som avser det egna boendet. såldes småhus och bostadsrätter till ett sammanlagt värde av . I av fallen förmedlades försäljningen av en fas- tighetsmäklare. Antalet registrerade fastighetsmäklare uppgick vid utgången av till drygt 6 200.TPF5FPT 5TP PT , RiR 2007:7 respektive . Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer är förvaltningsmyndighet för registre- ring, tillsyn och disciplinära åtgärder som rör fastighetsmäklare. Nämndens praxis i tillsynsärenden ska bidra till att utveckla god fastighetsmäklarsed. Verksamheten regleras framför allt i fastighetsmäklarlagen (1995:400) och fastighetsmäklarförordningen (1995:1028) samt föreskrifter. Mäklarnas marknadsföring regleras i marknadsföringslagen (1995:450). Vissa konsumentfrågor får prövas av . Dessutom finns bestäm- melser om bl.a. ersättning för bostadsförmedling i jordabalken och förordningen (1978:313) om taxa för yrkesmässig bostadsförmedling. Inom FMN finns ett särskilt beslutsorgan, disciplinnämnden, som har till uppgift att avgöra enskilda tillsynsärenden i vilka det kan bli aktuellt med disciplinär påföljd. åtta ledamöter och fem ersättare utses av regeringen. Nämndens ordfö- rande och vice ordförande ska ha domarerfarenhet. Ordföranden är tillika myndighetens chef. Myndigheten har ca 15 anställda varav cirka hälften är handläggare (jurister). Registrering kan avse enbart hyresförmedling eller samtliga för- medlingsobjekt (fullständig registrering). För registrering krävs att den sökande 1.inte är underårig, försatt i konkurs eller underkastad närings- förbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 2.har försäkring för skadeståndsskyldighet som kan drabba honom, om han åsidosätter sina skyldigheter, 3.har tillfredsställande utbildning, 4.har för avsikt att vara yrkesverksam som fastighetsmäklare, samt 5.är redbar och i övrigt lämplig som fastighetsmäklare. Utbildningskravet för fullständig registrering är minst 120 hög- skolepoäng med ett visst huvudsakligt innehåll. Utbildningen ska vara anordnad av universitet, högskola eller enskild utbildningsan- ordnare med tillstånd att utfärda examen. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer även minst tio veckors handledd praktik hos en registrerad fastig- hetsmäklare med fullständig registrering. Nämnden kan under vissa omständigheter medge undantag från dessa krav. Av landets drygt 6 200 registrerade fastighetsmäklare har fullständig registrering. inkom 799 ansökningar om registrering och 817 avgjordes. inkom 319 ärenden om avregistrering och 295 avgjordes. Årsavgiften för att vara regi- strerad uppgår till . I ett register som är tillgängligt via finns uppgifter om de fastighetsmäklare som lämnat sitt samtycke till sådan publicering. De utgör av samtliga registrerade fastighetsmäklare. Med undantag för advokater och vissa hyresrättsförmedlare ska fastighetsmäklare vara registrerade hos . För övriga är det straffbart att förmedla fastigheter utan att vara registrerad. Registreringen är således en förutsättning för att yrkesmässigt förmedla fastigheter. Av fastighetsmäklarlagen framgår fastighetsmäklarens skyldig- heter. Bland annat ska mäklaren utföra sina uppdrag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed. Både säljarens och köpa- rens intressen ska tillvaratas. En fastighetsmäklare får inte köpa en fastighet som han eller hon har i uppdrag att förmedla och heller inte förmedla någon fastighet till närstående. Lagen ger också bestämmelser för mäklare om uppdragsavtal, ensamrätt och hand- penning, om anmälningsplikt när närstående personer förvärvar fastigheter som mäklaren har i uppdrag att förmedla, om handel med fastigheter (vilket inte är tillåtet för fastighetsmäklare), samt om kontroll av förfoganderätt, inteckningar, servitut, m.m. Om mäklaren uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter ska han ersätta skada som till följd av detta drabbar köparen eller säljaren. Ett av kraven för registrering är därför att mäklaren är försäkrad för skadeståndsskyldighet. Auktorisation och legitimation inom andra samhällssektorer Nämndens tillsynspolicy innebär att man vid en anmälan alltid granskar det anmälningen specifikt avser, men oftast också andra delar av förmedlingsuppdraget.