sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — Beräkningen kompliceras ytterligare av att flertalet produkter kan transporteras mellan de olika länderna i EU eller köpas och säljas på världsmarknaden. Ökar efterfrågan av bioenergi i kan detta medföra minskad odling av spannmål i och ge brist på fodersäd där. Bristen täcks kanske delvis av inköp från slättbygderna i . Detta kan i sin tur att innebära att priset på fodersäd stiger i de svenska skogsbygderna eftersom de tidigare köpte säd från slättbygden. måste jordbrukarna i skogsbygden antingen bjuda över Tyskarna, hitta nya leverantörer, öka sin egen odling eller minska djurhållningen. Ofta blir det lite av varje. Ökad odling av fodersäd i skogsbygden innebär i sin tur att det blir mindre mark kvar till grovfoder och bete vilket i sin tur gör att betesmarkerna kommer att nyttjas i högre grad. Minskad djur- hållning drar dock åt andra hållet vilket innebär minskat nyttjande av betesmarkerna. Ökad efterfrågan på bioenergi i kan alltså påverka möjligheterna att bevara den biologiska mångfalden i betesmarker- na i men det är inte i förväg självklart hur och i vilken utsträckning det kan bli aktuellt. Å andra sidan blir effekterna för djurhållningen i mindre än man först kan tro eftersom de löser problemet genom att köpa fodersäd från och andra länder. Denna typ av direkta och indirekta effekter hanterar modellen genom ett nätverk av marknader för olika produkter i olika länder som är kopplade till varandra. Modellen justerar priser- na och räknar om de mest lönsamma produktionsmixerna till dess att alla marknader är i jämvikt . I detta läge finns det ingen som skulle vinna på att ändra något i sin produktion utan alla har gjort det som de tjänar mest pengar på med de förutsättningar som är givna. De beräknade priserna är unika för varje land (region) och be- roende av såväl utbud och efterfrågan inom landet (regionen) som av och handel inom och utanför EU. Världsmarknadspriserna, som justeras för EUs tullar, införselavgifter, exportstöd och interven- tionspriser, sätter dock övre och undre gränser för produkt- priserna. Efterfrågan på livsmedel är beroende av priset enligt linjära efterfrågefunktioner. De rörliga insatsmedlen (t.ex. gödning och drivmedel) antas däremot ha fast pris oberoende av kvantitet. Priserna kan dock skilja sig åt mellan länderna. Prisuppgifter för insatsmedel hämtas från officiell statistik. Grundstrukturen i modellen är hämtad från SASM som är en sektormodell över svenskt jordbruk. Grundstrukturen i SASM skapades av professor från i med en amerikansk modell som förebild. Den ursprungliga modellen finns dokumenterad i Apland & , 1992. En senare version av SASM finns presenterad i , 1993 och i , 1996. Likheten mellan de två modellerna gör att de vid behov kan kombineras med varandra. Först genomförs en beräkning med SASM-EU för att få fram vilka förändringar som kan väntas i övriga EU-länder och hur de påverkar priserna på EU-marknaden. Dessa priser läggs som indata till SASM som sedan kan ge en mer detaljerad bild av effekterna i än vad SASM-EU kan. Modellen har stämts av i ett scenario där arealer och djurantal har låsts till nivå varefter produktionen av olika produkter och förbrukningen av olika insatsmedel har stämts av mot statistiska mellan och . Dessa inkonsistenser uppgifter. Vid behov har modelldata korrigerats för att ge en så bra matchning som möjligt. Ett stort antal inkonsistenser har dock upptäckts i statistiken. Det handlar t.ex. om att arealen med olika grödor är större än arealen åker, att produktionen avviker från konsumtionen trots att självförsörjningsgraden är och att en viss uppgift kan skilja sig har hanterats efter bästa förmåga beroende på vilken av uppgifterna som verkar mest tillförlitlig med hänsyn tagen till andra uppgifter och tänkbara källor. Modellen har också stämts av genom en modellering av läget 2003. Någon exakt överensstämmelse mellan modellresultaten vid en optimering med priser och politik och den verklighet som beskrivs i statistiken skall dock inte finnas. Modellen beräknar ett jämviktsläge när alla effekter har hunnit verka ut. Detta jäm- viktsläge finns inte i verkligheten. dyker det alltid upp nya förändringar som kräver ny anpassning. Av den anledningen är det bara i de fall som avvikelser mellan modell- resultaten och statistiken har kunnat spåras till brister i modellen som korrigeringar har genomförts. I de fall där avvikelserna snarare beror på att verkligheten inte har hunnit anpassa sig till nya för- hållanden har avvikelserna fått kvarstå. Eftersom verkligheten ständigt är på väg skall modellresultaten istället jämföras med andra modellresultat. Först då kan man på ett strukturerat sätt avläsa betydelsen av enskilda förändringar. Det viktiga då är inte att modellen ger en exakt återgivning av läget ett visst år utan att de mekanismer som driver utvecklingen i modellen överensstämmer med de mekanismer som driver utvecklingen i verkligheten. Tolkningen av resultaten blir dock svårare när modellen i utgångsläget fångar förändringar som ännu inte har skett. Apland, J och , L. The Conceptual Background and Structure of SASM: A Swedish Agricultural Sector Model. Institu- tionen för ekonomi. Mathematical programming as a prediction tool – application and evaluation of two Swedish agricultural sector models. Mathematical programming for sector analysis – some applications, evaluations and methodological proposals. Institu- tionen för ekonomi. Redovisning av antaganden som gäller för de olika scenarierna samt ytterligare resultat Följande utveckling antas gälla fram : Allmän produktivitetsökning reallöne- ökning på Jordbrukspolitiken är oförändrad bortsett från att gårdsstödet halveras medan regionalstöd och miljöstöd fördubblas. Alla stöd är fastställda nominellt vilket innebär att de äts upp av inflationen. Realt oförändrade priser på inköpta förnödenheter Nominella prisändringar på jordbruksprodukter enligt WTOs prognos vilket innebär kraftiga realprissänkningar. WTOs prognos bygger på realt sjunkande oljepriser till ca 30 $ per fat i dagens penningvärde Skördeökningar för samtliga grödor utom vall där skörden endast antas öka . För Salix antas bara hälften av produktivitetsökningen hinna slå igenom eftersom det är en flerårig gröda. Mjölkavkastningen per ko ökar med + Antal smågrisar per sugga och år ökar med + Arbetsinsats per hektar (djur) minskar per årtotalt med skördeökning mm I antas arbetsinsatsen minska vilket dock kostnadsmässigt vägs upp av snabbare reallöneutveckling. Gödning (N, P & K) ökar räknat per hektar Kraftfoder till mjölkkor ökar räknat per ko Bilaga 3 SOU 2007:36 Övriga insatser exkl mark och byggnader minskar nräknat per hektar (alternativt per djur). Arealen jordbruksmark minskar på grund av vägar, bebyggelse mm. Förändringarna mot scenario 2 är följande: Odlingstekniken för energigrödor utvecklas vilket medför snabbare skördeökningar () och sänkta produktions- kostnader. Industrikapaciteten för tillverkning av etanol och RME byggs ut om det finns ekonomiska förutsättningar. Det ligger dock ett tak på tiodubblad kapacitet mot 2006. Marknaden för Salixflis antas komma igång och bli konkurrens- utsatt så att jordbrukarna får ett marknadsmässigt pris i för- hållande till skogsflis. Efterfrågan på Salix begränsas dock till inblandning i nu befintliga värmeverk medan de nya som byggs antas byggas helt för Salix om Salix är prisvärt för värmeverken. I övriga länder används Salix till att ersätta kol vid elproduktion. Även i länderna utanför EU får bioenergi ett genombrott. Detta innebär att förutsättningarna för OECD:s prisprognos inte längre gäller. Istället har ett antagande gjorts om att priserna inom EU påverkas i samma utsträckning som i resten av världen. Priserna på världsmarknaden kan då beräknas endogent i modellen genom att importen från länder utanför EU antas bli oförändrad jämfört med scenario 2. Detta är implicit ett antagande om högre världsmarknadspriser på livs- medel än de som prognostiserats av . Förändringarna mot Scenario 3 är följande: Priserna på bioenergi realt oförändrade mot 2006. Ökade kostnader för transporter och energi gör att priserna för inköpta förnödenheter generellt stiger Priset på diesel antas stiga vilket medför en ökad kostnad för dragkraft med /tim (utöver de ). Kostnaden för foder (annat än grovfoder och spannmål) antas öka på samma sätt som övriga insatsmedel. Kostnaden för handelsgödsel antas öka på samma sätt som övriga insatsmedel. Förändringarna mot Scenario 4 är följande: Oljepriset antas stiga till 75 $ per fat vilket även ger pris- ökningar på gas, el mm. Prisökningarna för transporter och inköpt förnödenheter blir dubbelt mot scenario 4. Beskrivning av prissamband i modellen Tabell 1 Exogent givna prisintervall för några jordbruksprodukter vid olika scenarier 0,88-1,18 0,66-0,89 0,88-1,18 0,70-0,94 1,90-2,10 1,43-1,59 21,3-23,3 17,4-19,0 27,2-29,4 22,0-23,8 15,1-17,1 12,1-13,7 19,2-21,2 16,1-17,8 12,6-14,6 11,3-13,1 Salixflis (kWh) Skogsflis (kWh) Etanol (l) RME (l) Biogas (kWh) Priserna för brödsäd, fodersäd och oljeväxter är ett intervall inom vilket priset beräknas endogent beroende på utbud och efterfrågan. Det lägre priset är pris till bonden vid export ut från EU. priset är pris till bonden om alternativet för köparen är import från länder utanför EU. Handel inom EU kan ske inom detta pris- intervall och då beaktas även kostnader för transporter. Priserna för animalieprodukterna fungerar på motsvarande sätt men gäller i partiled. Priserna för energi är endogent beräknade i modellen baserat på utbud och efterfrågan. Efterfrågan på energi från jordbruket antas dock vara helt elastisk men med vissa tak för hur stora kvantiteter som kan bli aktuella. Prisnivån på den elastiska efterfrågan baseras på nuvarande marknadspriser vilka justeras för de ändringar av energipriserna som ligger i respektive scenario. Priserna i tabell 1 blir därmed styrande upptill dess att produktionen är så stor att den slår i taket för efterfrågan, därefter blir priset lägre. I de tre scenarierna med genombrott för produktionen av bioenergi antas priserna på världsmarknaden för livsmedel påverkas av att odlingen av bioenergi konkurrerar om den knappa resursen mark. Eftersom det inte finns några skattningar av denna effekt beräknas priseffekten endogent i modellen genom antagandet att bioenergins prisdrivande effekt blir lika stor på världsmarknaden som på EU-marknaden. Exportpriserna från ligger kvar som golv men pristaket från import lyfts bort. Istället begränsas importen till den mängd som beräknas importeras i scenario 2 (2020 ). Enkelt uttryckt innebär detta att den ökade produktionen av bioenergi i scenarierna 3 till 5 inte får leda till ökad import av livsmedel jämfört med scenario 2. I stället tillåts priserna på livsmedel stiga så att lönsamheten i livsmedelspro- duktionen matchar lönsamheten i energiproduktionen. Funktionen beskrivs principiellt i figur 1. Principskiss över marknadsfunktionen för livsmedel i scenario 3 till 5 Figuren till vänster visar ett läge där EU har export till tredje land och bilden till höger ett läge där EU istället har import. Det finns en exogent given efterfrågefunktion för varje produkt och en endogent beräknad utbudskurva. Dessutom finns det i utgångsläget exogent givna världsmarknadspriser som bygger på Outlook för 2006-2015. För vissa produkter är exportpriset (P0B )B så pass högt att det är lönsamt att producera för export. Exportpriset blir då styrande för marknadspriset (P0B B) i utgångsläget som representeras av scenario 2 (2020 ). Produktionen blir då Qu0B B och konsumtionen Qe0B .B Avståndet däremellan är exporterad mängd. I scenario 3 till 5 är förutsättningarna oförändrade bortsett ifrån att bioenergin antas få ett genombrott. Detta innebär att utbudskurvan för livsmedels- produkter skiftar åt vänster eftersom en del av marken istället används till energiproduktion. I scenario 4 och 5 antas dessutom energipriserna bli högre än de som antagits av vilket gör att utbudskurvan även skiftar uppåt. Detta på grunda av högre priser för energi och transporter. Först innebär detta skift att export- volymen minskar. När all export har upphört börjar marknads- priset att stiga till dess att det är balans mellan utbud och efter- frågan. Det blir då ett nytt marknadspris P1B B och en ny volym Q1B B som både gäller för produktion och konsumtion. För andra produkter är de antagna världsmarknadspriserna så pass låga att det blir viss import i utgångsläget (scenario 2). Detta speglas i figuren till höger där importpriset blir styrande för Avståndet mellan producerad mängd Qu0 och konsumerad mängd Qe0 blir i detta fall import. Skiftar sedan utbudskurvan åt vänster och uppåt som i scenario 3 till 5 så skulle importen öka kraftigt om priset var oförändrat. Antas bioenergi få genomslag på samma sätt i hela världen är dock detta inte möjligt eftersom de exporterande länderna också får skift i sina utbuds- funktioner i enlighet med den vänstra figuren. Detta hanteras genom antagandet att skiftet är lika stort i andra delar av värden som i EU. Priseffekten på såväl EU-marknaden som på världsmark- naden kan då beräknas genom att maximera importen till den mängd som importeras i utgångsläget. När utbudet skiftar i EU kommer därmed priset att stiga till PB1.B Konsumtionen sjunker då lite till följd av högre pris (från Qe0B B till Qe1B )B . Produktionen minskar i motsvarande grad (från Qu0B B till QBu1)ochB importen blir oförändrad. Principiellt fungerar prissättningen lika i scenarierna 3, 4 och 5. Enda skillnaden är hur mycket utbudskurvan skiftar. Detta är minst i scenario 3 och mest i scenario 5. Priseffekten på livsmedelsprodukterna blir därmed kraftigast i scenario 5. Det kan också bli ett läge där exportpriserna stiger till följd av ökat importbehov från länder utanför EU. Detta har dock inte beaktats i dessa beräkningar eftersom det finns ett avstånd mellan de av EU garanterade priserna och de verkliga marknadspriserna vid export. Det är först när detta avstånd är borta som det blir en priseffekt på EU-marknaden. Beräknad produktion vid olika scenarier Tabell 2 Beräknad produktion för några jordbruksprodukter i vid olika scenarier () Spml, livsm & foder Salixflis (ts) *Mindre mängder förekommer som dock inte kan särskiljas från exporterad spannmål. **Kan ej särskiljas från livsmedel och foder. D.Behov av kostnadssänkningar för att respektive gröda skall bli ekonomiskt konkurrenskraftig. Tabell 3 Behov av kostnadssänkning för att respektive gröda skall bli eko- nomiskt konkurrenskraftig (kr/ha). Gran (gödslad energi) Hybridasp (energi) Gran (virke&energi) Hybridasp (virke&energi) Jordränta, sämsta marken Bilaga 3 SOU 2007:36 Behov av kostnadssänkning för att respektive gröda skall bli eko- nomiskt konkurrenskraftig (kr/ha). Gran (gödslad energi) Hybridasp (energi) Gran (virke&energi) Hybridasp (virke&energi) Jordränta, sämsta marken Nya forskningsområden till stöd för framtida, energiinriktad produktion från det svenska jordbruket FoU-insatser kring biobränslen syftar ytterst till att ökningen i bioenergianvändning inte ska begränsas av till- gången på kostnadseffektiva och miljövänliga bränslen. Energi- myndighetens nuvarande prioriteringar utgår från de energipoli- tiska mål som styr myndighetens verksamhet. Nedan redovisade förslag på FoU-prioriteringar utgår från det specifika målet att jordbrukets roll som producent av miljövänliga och kostnadseffek- tiva biobränslen ska stärkas. Flera av de föreslagna ämnesområdena är unika för jordbruket. Andra områden har bedömts vara centrala för att agrart producerade bränslen ska kunna expandera, men inte nödvändigtvis unika enbart för dessa bränslen. Nya resurser för FoU-insatser för agrara bränslen bör därför noga koordineras med motsvarande insatser inom andra liknande områden. Skötselfrågor, t.ex. gödslingsbehov, etableringsfrågor, etc. Som komplement till insatser kring växt- förädling kan också knytas forskning om faktorer som orsakar produktionsförluster, t.ex. sjukdomar, insekter och frost. Förslag till stöd /år Hybridasp, och hybridpoppel Växtförädling och genetik syftande till nytt och förbättrat växt- material Skötselfrågor, t.ex. uppförökning av plantmaterial, etablering, gallring, etc. Utvärdering av positiva och negativa miljöeffekter av odling- arna Förslag till stöd /år Fokus i utvecklingsverksamhet kring stråbränsle bör vara insat- ser syftande till att bredda och utveckla användningen av strå- bränslen och stimulera marknadsutveckling, t.ex. pelletering, inblandning i övriga sortiment, etc. Undantaget från ovan är rörflen där det även finns behov av att understödja tillförselsidan genom att stödja kommersiell växt- förädling Förslag till stöd /år Pelletering och brikettering av biobränslen Bildande av ett nationellt utvecklingscentrum för pelletering och brikettering av biobränslen från jord- och skogsbruk. Spe- ciellt fokus på förädling av nya bränslen och breddad råvarubas. Förslag till stöd /år Branschprogram om bränslehantering, förbränning och emis- sioner av nya typer av biobränslen. Förslag till stöd /år Miljö och relaterade systemfrågor Att förena ekonomi och effektiv produktion av biobränslen med biologisk mångfald och landskapsbild Att känna till odlingsförhållanden och marker som ger höga emissioner av växthusgaser (relativt att marken inte används för energiodling) så att man kan undvika bränsleodlingar med hög klimatbelastning. Askor från åkerbränslen. Fokus ska ligga på hur kretsloppet utformas. Hantering av risker och möjligheter med kadmium i Salix då man kan både utveckla system för rening av mark men då måste man hantera kadmium i askan. Vegetationsfilter, gödsling med kommunalt slam och avlopps- vatten, möjligheter och risker med avseende på biologisk mångfald och växthusgaser. Tillämpningar för både god eko- nomi och god miljö Studier var olika grödor rent geografiskt odlas mest optimalt. Studier om optimering av lagring och logistik för framtagning av biobränslen från jordbruket. Optimering av användningen av restprodukter från jordbruket, såsom frökaka. Förslag till stöd /år Öronmärkta pengar till internationellt FoU-samarbete och informationsutbyte inom alla de ämnesområden som man lyfter fram som prioriterade. Förslag till stöd 2Mkr/år. Utveckling av jordbruksanknuten rötningsteknik med tillhö- rande substratförsörjning Förslag till stöd /år. Totalt föreslås således en satsning om /år i nya insatser på FoU rörande jordbrukssektorn för att stärka dess roll som pro- ducent av bränsle för energiändamål. De olika delområdenas behov varierar stort varför karaktären på den föreslagna verk- samheten spänner från grundläggande universitetsforskning till industrinära utvecklingsverksamhet. Sammanställning av befintliga och planerade anläggningar för produktion av värme och biokraft samt pellets, biogas och biodrivmedel, 1T VärmeT och kraftanläggningar Antal kommuner med fjärrvärme som 1.3De största anläggningarna som använder trädbränsle Bilaga 5 SOU 2007:36 Antal kommuner med resp. Trä och avfall i Trä och gas i 15 och trä i SOU 2007:36 Bilaga 5 Antal komunner med fabriker Raps, slutprodukt är x = Uppgift saknas om storlek på produktionen. H = H-havfall org. L = Livsmed. FI = Fiskind. 4.2Planerade och påbörjade anläggningar Ort (prod start) Ort (prod start) 100 000 - 200 000 * Gårdsanläggningar har inte tagits med. Ort (prod start) Ort (prod start) , (2015) (2008/09) förstudie höst 06, Sala (2008/09?) vid Sala vv, förstudie höst 06, (2008?) Laga Bioenergi (9 (höst 2008) Bilaga 5 SOU 2007:36 Scanoil/Swedish Bioenergy * Gårdsanläggningar har inte tagits med. Paradiesel, naturgas, veg o anim oljor (2011?) diesel fr avfall, FT-diesel 3 500 10 000 BioPro, förgasning av skogsrester 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.