sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Diskus- sionen har varit särskilt livlig då det gäller miljöekonomisk analys, eftersom det då gäller negativa effekter som påverkar framförallt kommande generationer, men som uppkommer av konsumtion som ger nytta till dagens generationer. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Den engelska redovisade stora skadekostnader på grund av klimatförändringarna, vilka beräknades vara långt större än kostnaderna för att minska utsläppen av växthusgaser (2006). Resultaten berodde delvis på att valt att använda en diskonteringsränta för de rena tidspreferenserna som var nära noll (0,). Motivet till detta var att en högre diskonteringsränta indikerar att framtida generationers välfärd inte är viktig, vilket ansåg inte stämmer med samhällets prefe- renser. I Sternrapporten påpekas att kostnaderna för att minska utsläppen av växthusgaser alltid kommer vara för höga om kostna- derna ges mycket låga vikter, eftersom effekterna av utsläppen kommer . Valet att i princip inte diskontera kostnaderna har gett upphov till en livlig debatt bland ekonomer (se t.ex. Weitzman, 2007; Nordhaus, 2006; och , 2007). Argumentet mot en så låg diskonteringsränta är i huvudsak att det innebär att nuvarande generationer måste göra stora uppoffringar för att undvika osäkra effekter , till förmån för en framtida generation som har mångdubbelt mycket högre inkomst, och för vilka samma kostnader skulle vara en relativt liten del av inkomsten. Man har också diskuterat att använda olika diskonteringsräntor beroende på vilken typ av skador och åtgärder som analysen avser, t.ex. ifall de effekter som ska avvärjas är reversibla eller ej. För miljöeffekter har en avtagande ränta diskuterats, där räntan går mot noll för effekter långt fram i tiden. Klimatförändringarna är ett typiskt exempel på ett fall där föränd- ringarna är irreversibla ur mänsklig synvinkel och där effekterna av både utsläpp och åtgärder har en lång eftersläpning. Att minska utsläppen i slutet av seklet är inte ekvivalent med att minska dem , vilket bör beaktas då man gör en kostnads-nyttoanalys av utsläppsminskningar. Valet av diskonteringsränta påverkar storleken på framtida intäkter och kostnader kraftigt. De resultat som redovisats ovan är inte diskonterade. I figur 4.61 nedan visas resultaten för Hög- och Lågscenarierna diskonterat . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.61 Intäkter och kostnader enligt Låg- och Högscenarierna, diskonterat med 0,2 och 4 procents kalkylränta Som nämnts ovan består en viss del av kalkylräntan av förväntad reell tillväxt i ekonomin. Det är rimligt att beakta att en stor del av kostnaderna som klimatförändringarna kan ge upphov till kommer att uppkomma i en ekonomi som är betydligt starkare än . är det troligt att det kommer finnas byggnader och infrastruktur till mycket högre värden på de områden som drabbas översvämningar, ras, skred och stormar än det finns , vilket betyder att det kommer vara större värden som hotas än om samma händelser inträffade . Våra scenarier är beräknade för oförändrad kapitalstock, vilket innebär att kostnaderna troligen underskattats. I avsnitt 4.8.2 beskrivs de effekter av klimatförändringar som kunnat kostnadsberäknas. Många av de effekter som kan förmodas uppkomma har emellertid inte någon direkt effekt på ekonomin, eller har effekter som är svåra att kostnadsberäkna. Påverkan på ekosystemen, kulturmiljön och människors hälsa är exempel på sådana effekter. Det finns också effekter på de tekniska systemen som inte varit möjliga att kvantifiera och kostnadsberäkna. Nedan ges en sammanfattning av dessa konsekvenser. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser De flesta av de förändringar som förutses kommer att ske successivt. Det gör att konsekvenserna troligen inte kommer att upplevas som så dramatiska. En successiv anpassning genom medveten planering kan också göra att de negativa konsekvenserna mildras. Effekter av klimatförändringar på miljömålen beror i stor utsträckning på hur anpassningsåtgärder kommer att utformas. Klimatförändringarna i sig kommer dock att medföra en direkt påverkan på möjligheterna att nå flera miljömål. De mål som vi bedömer att påverkan kommer vara störst på är Ett rikt växt och djurliv, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, Ingen övergödning, Hav i balans-levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag samt luft. Artbevarandet i skogsekosystemen försvåras av fragmentering, försämring och förstörelse av livsmiljöer, spridning av invasiva främmande arter och föroreningar. Detta medför att en stor mängd arter hotas av utrotning. Klimatförändringar, inklusive väderextremer, förstärker denna effekt eftersom förutsättningarna på en viss plats ändras. Mildare och fuktigare vintrar samt ökad näringsomsättning gör i många fall att fler arter kommer att kunna vara med och konkurrera om utrymmet på en viss ståndort, ibland till nackdel för en art med skyddsbehov på plats, ibland till fördel för en art söderifrån. Arter som finns naturligt i landskapet riskerar således att ersättas av andra, mer konkurrensstarka arter. Arter med begränsad spridningsförmåga och speciella ståndorts- krav, t.ex. kalkkrävande arter, eller krav på ljusklimat kan få särskilt svårt att hinna flytta norrut. Valet av anpassningsstrategier inom skogsbruket, t.ex. trädslagsval och omloppstider kommer ha stor betydelse för den biologiska mångfalden och miljömålen ett rikt växt och djurliv samt levande skogar. De i många fall relativt opåverkade fjällekosystemen kommer förändras i takt med stigande temperaturer, förändrade snöförhållandena och förhöjd trädgräns. Igenväxningen är ett hot mot många artgrupper. Om renbetestrycket minskar sker igenväx- ningen än snabbare. Flera alpina arter och arter beroende av palsmyrar med låg konkurrensförmåga kommer ändå att konkur- reras ut i ett varmare klimat. Möjligheterna att nå och upprätthålla Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser miljökvalitetsmålet storslagen fjällmiljö kommer därmed också att försämras. Möjligheterna att upprätthålla öppna landskap och att därmed bidra till miljömålet ett rikt odlingslandskap bör gynnas av klimatförändringarna. Behovet av pesticider mot skadegörare och gödsling för optimering av skördar kommer dock av allt att döma att öka. Hur jordbruket möter denna utveckling påverkar en rad miljömål: ett rikt växt och djurliv, en giftfri miljö, ingen övergödning, levande sjöar och vattendrag samt hav i balans. Utvecklingen av odlingssystem, gödslingsregim, växtföljd mm kan minska behoven av pesticider och näringsämnesläckage. Ett ökat återskapande av våtmarker i jordbrukslandskapet skulle t.ex. ha starkt positiva effekter på biologisk mångfald som läckaget av närings- ämnen till vattendrag, sjöar och hav skulle kunna minskas. Biologisk mångfald inom kust- och strandekosystem kommer också påverkas av ett varmare klimat. Minskade islyft, minskande vårflod och högre vinterflöden torde minska strandnära våtmarkers utbredning. I områden där det pågår en betydande landhöjning och speciella biotpoper bildas, kan stora effekter på den biologiska mångfalden förväntas när havsnivåhöjningen kompenserar för landhöjningen. Detta påverkar miljömålet ett rikt- växt och djurliv. Kustnära naturtyper, som havsstrandängar i främst , kommer att klämmas mellan ökad havsnivå och innanförliggande markanvändning. Sötvattenmiljön kommer att påverkas dels av en förhöjd temperatur, dels av en ökad avrinning. Alla framtidssimuleringar visar tydligt att markläckaget av närsalter kommer att öka i ett varmare och blötare klimat. Detta leder till en ökad igenväxning av sjöar och vattendrag. är många sjöar i behov av åtgärder för att de ska uppnå god ekologisk status, särskilt i . Det innebär att det blir svårt att nå målen ingen övergödning och levande sjöar och vattendrag. Vattnet blir mer färgat i av alla sjöar . Läget kommer att fortsätta försämras i takt med klimatförändringen. Det minskade kvävenedfallet innebär sannolikt att totalfosforhalterna ökar snabbare än totalkvävehalterna, vilket leder till att risken för skadliga algblomningar ökar. Förändringarna i miljö och ekosystem kan bli dramatiska om Echam4- modellens scenarier slår in. Den salthalt vi har i kommer att vara förhärskande så långt söderut som Bornholms- djupet. Sötvattenmiljöer ersätter då miljöer. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser försvinner med stora konsekvenser för hela ekosystemet. Echam4-modellen är extrem vad gäller nederbörd och vind. Hadam3H-modellens scenarier ger andra, mildare effekter, främst förskjutningar mellan kall- och varmvattenarter. Kväve- och fosforbelastningen kommer sannolikt att öka även i . Tillsammans med den ökade ytvattentemperaturen finns en risk för storskaliga förändringar av de biologiska systemen, bl.a. ökad algblomning. Det finns dock brister i kunskapen om detta. Forskningsläget är osäkert med delvis motstridiga resultat. Rekreationsmönster och friluftsliv kan förväntas påverkas av de förändrade förutsättningarna i naturmiljön. Förbuskningen av kalfjället kommer påverka fjällturismen. Trycket på kvarvarande kalfjäll riskerar att öka med mer turism och bullerstörningar som påverkar helhetsintrycket. De kvalitéer som utgör hörnstenar för friluftslivet i fjällen riskerar gå förlorade. Andra aspekter som sannolikt påverkar friluftslivet negativt är minskad förekomst av ädelfisk (, öring) i många vatten. Alternativa arter som gädda, abborre och karpfiskar som kan komma i deras ställe upplevs knappast vara av samma värde. Möjligheterna till jakt bör kunna förbättras i det framtida klimatet med bl.a. större foderproduktion. Älgen kan dock komma att minska i vilket kan minska älgjaktsmöjligheterna här. Åandra sidan bör förutsättningarna för annat hjortvilt förbättras. Renskötande samers hävdvunna levnadssätt riskeras då anpass- ning till en för renarna inte helt naturlig årscykel kan komma att fordras. Det handlar både om ökat behov av stödutfordring, ökade behov av förflyttning av renar med lastbil och liknande. Det kan leda till att det emotionella värdet av renskötseln upplevas som urholkat och att en näring djupt rotad i kulturhistoriska traditioner hotas. Hälsa och förlust av människoliv I har vi tack vare vårt kalla klimat varit relativt förskonade från smittspridning av bakterier som gynnas av varmare tempe- raturer. Det betyder också att vi kunnat ha enklare livsmedels- hantering. Den högre medeltemperaturen gör att vi får flera rötmånader i stället för som endast . En försiktigare livsmedelshantering blir nödvändig för att skydda sig mot matför- giftning. Vi har också en enklare dricksvattenberedning än i Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser utvecklade länder med sämre råvatten. Den försämrade råvatten- kvalitén på grund av mer regn och extremt väder bedöms kräva anpassningsåtgärder. Även smittspridning via dricksvattnet kommer öka. Översväm- ningar kan också ge upphov till att gifter kommer ut i dricksvatten- täkter genom t.ex. överspolning av betesmark, bräddning av avloppsvatten och urlakning av förorenad mark. Antalet fästingar och andra sjukdomsbärare blir fler, vilket medför att risken för att smittas då man är ute i skog och mark ökar. Ett allvarligt hot är risken för att nya, potentiellt livshotande sjukdomar etableras. Obehaget av att vara sjuk är en kostnad utöver den rent ekono- miska konsekvenser i form av produktions- och inkomstbortfall. Den ökade risken att smittas av sjukdomar innebär också obehag och ökad oro, liksom ökade besvär och kostnader för att skydda sig. Höga temperaturer kan orsaka ett betydligt förkortat liv för sjuka och äldre. Det får också andra, mindre dramatiska men ändå betydelsefulla effekter, som obehag och nedsatt hälsotillstånd med följd att produktiviteten påverkas negativt. får vi däremot en motsatt effekt, då dödligheten minskar som en följd av förre kalla dagar. Denna effekt är dock inte lika stor som den ökade dödligheten till följd av varma temperaturer. Den ökande frekvensen av ras, skred, översvämningar och stormar för med sig risker för att människor skadas eller omkom- mer. Om vägar och järnvägar berörs medför det stora risker för de som färdas på de utsatta avsnitten. Utöver den direkta risken att skadas vid själva stormen eller skredet uppstår också risker vid räddningsarbete och arbete med återställning av mark, ledningsnät och byggnader efteråt. I stort sett alla samhällssektorer drabbas av indirekta konsekvenser av översvämningar och stormar genom att de ofta ger upphov till elavbrott. Många viktiga samhällssektorer saknar reservkraft eller har reserver i otillräcklig omfattning. De som har reservkraftanläggningar har ofta begränsad tillgång till bränsle för att driva dem. är det ofta problemfyllt med bränsle- transporterna i krislägen. El- och telesektorn är dessutom oerhört beroende av varandra. Flertalet samhällssektorer är kraftigt beroende av fungerande telekommunikationer. En ökad stormfrekvens kan väntas till havs i södra enligt Echam4- modellen. Riskerna inom fisket kan därför komma Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser att öka om inte vederbörlig hänsyn till vädersituationen tas eller om kommunikationen av vädervarningar inte fungerar fullt ut. Hur stormfrekvensen förändras över land i är osäkert, men allt tyder på att risken för stormfällning av skog kommer att öka. Riskerna i samband med upparbetning av vindfällen är alltid stora. I samband med upparbetning av vindfällen efter stormen omkom tio personer. Nedstämdhet och depression bland skogs- ägare uppmärksammades som ett förhållandevis utbrett fenomen i samband med Stormen . Rapporter om självmord förekom också. En ökad stormfällning av skog kan också innebära negativa konsekvenser för system med luftledningar. Högre flöden gör att risken för damm- och vallbrott ökar. Om man i högre grad skyddar översvämningshotade områden genom invallning, så medför det också risk för att brister vid höga flöden och vattennivåer. Det medför risker för skador och dödsfall. Ofta är de områden som invallas stadsområden där många män- niskor bor och vistas, vilket understryker vikten av att bygga med hög säkerhet. Ett varmare klimat kan på många sätt vara positivt för . Högre medeltemperatur och fler soliga dagar ger i många fall högre komfort och livskvalitet. De ljummare vintrarna gör att snöiga vinterlandskap blir mer sällsynta, men det kan också upplevas positivt med minusgrader. Antalet regndagar kommer dock öka . Ett förändrat klimat ger sannolikt upphov till förändringar i kulturmönster och levnadsvanor. Det finns en potential för framväxande av nya miljöer och kulturmönster som är förknippade med ett varmare klimat. Till den negativa sidan hör att befintliga värden hotas. Drabbade områden kan få stora skador vid naturkatastrofer. Det kan vara miljöer med stor betydelse för lokalbefolkningen och kulturmiljöer med ett mer allmänt kulturhistoriskt värde. Påfrestningarna på kulturhistoriskt intressanta byggnader kan bli större i ett varmare och fuktigare klimat. Åtgärder som t.ex. invallningar kan också påverka kulturmiljöer som gamla stads- kärnor och kulturhistoriskt värdefulla byggnader i jordbruks- landskapet. Likaså hotas samhällen längs kuster och i Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser skärgårdar i södra halvan av landet. Genom en ytterligare minskad lönsamhet i kustfisket kan kulturhistoriskt värdefulla kustmiljöer som fiskelägen förloras. Med en ökad lönsamhet för jordbruket som kan följa av en klimatförändring kan å andra sidan möjlig- heterna att bevara kulturhistoriskt intressanta byggnader i jord- brukslandskapet förbättras. Samernas kultur, kulturhistoriskt intressanta byggnader och andra kulturmiljöer riskerar att drabbas om lönsamheten för rennäringen minskar och renskötseln går tillbaka. Sysselsättning i turistnäringen och areella näringar Turistnäringen expanderar snabbt. Antalet sysselsatta ökar år och uppgick till cirka 152 000 personer. En generell fortsatt ökning kan väntas med undantag för vissa vintersportberoende orter. På kan en expansion av turistnäringen baserad på sol- och badturism leda till stora positiva sysselsättningseffekter. Stora möjligheter för tillväxt i de delar av turistnäringen kommer sannolikt att skapas i takt med att uppvärmningen över accentueras och luft- och vattentemperaturer längs våra kuster och insjöar ökar, förutsatt att vattenkvalitet och dricksvattentillgång är tillräckliga. Förutsättningarna för vinterturism blir däremot sämre med betydligt kortare vintersäsonger. Delar av den på alpin turism baserade turistnäringen med dess många småföretag riskerar drabbas av intäktsbortfall och försämrad konkurrenskraft p.g.a. minskad snötillgång , kortare säsong och ökade kostnader för produktion av konstsnö. Detta gäller framför allt anläggningar och orter i och , samt södra utom fjällen i det kortare perspektivet. I det längre perspektivet även främst södra fjälltrakter. Hur utvecklingen blir är också starkt beroende av turistanläggningarnas möjligheter att diversifiera verksamheten. Glesbygden kan gynnas av att förutsättningarna för jord- och skogsbruk förbättras. Den ökade produktionen i skogen och i jordbruket gynnar värdetillväxt och lönsamhet i skogs- och jordbruk, vilket är särskilt positivt för de många småföretagen inom dessa sektorer. Förädlingsindustrin bör också kunna dra nytta av den ökade tillväxten, men investeringar för ökad produk- tion krävs då i många fall i nya anläggningar för förädling av Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser träråvara, massaved och vedråvara respektive anläggningar för livsmedelsförädling. Företag inom fiskerinäringen, särskilt de som specialiserat sig på torskfiske, kan drabbas hårt om klimat- scenarierna som ger kraftigt minskad salthalt i slår in. Sysselsättningen inom jord- och skogsbruk samt fiske har minskat under många decennier. Inom jordbruket var 2005 knappt 174 000 sysselsatta (SCB, 2007), inom skogsnäringen arbetade cirka 95 000 personer 2006 (, 2007) medan fiskeri- näringen, beredningsindustri och vattenbruk sysselsätter cirka 5 000 personer (bilaga B 26). En fortsatt minskning av syssel- sättningen i dessa näringar kan väntas till följd av fortsatta rationa- liseringar även i ett varmare klimat. Minskningen kan dock komma att bli mindre än den annars skulle ha blivit med en ökad produk- tionspotential i jord- och skogsbruk. Förädlingen av jordbruks-, skogsbruks- och fiskprodukter sysselsätter också många personer men en stark rationalisering pågår också här. En ökad råvarubas inom jord- och skogsbruk ökar förutsättningarna för fler syssel- sättningstillfällen inom förädlingsindustrin. Närhet till infrastruk- tur för export eller till konsument styr ofta lokaliseringen av föräd- lingsindustrin. Sannolikt kommer detta förhållande att kvarstå, vilket betyder att de regioner som har anläggningar för förädling att gynnas. Rennäringen utgörs väsentligen av små företag och en försämring av förutsättningarna för renskötsel riskerar drabba dessa. I norra fjälltrakter kommer, trots vissa minsk- ningar, förhållandevis snörika vintrar och betydande kalfjälls- områden fortfarande att vara ett kännetecken. Möjligheterna att kombinera renskötsel med olika turistverksamheter kommer därmed sannolikt att stärkas i detta område som, sett ur ett europeiskt perspektiv, kommer att bli alltmer unikt i takt med klimatförändringarna. Vid naturkatastrofer som översvämningar och stormar kan företag i de utsatta områdena drabbas, dels av direkta skador, men också av effekter på andra system, som elavbrott och brutna kommunikationer. Om inte el- och telesystemen är robusta kan det också få mer långsiktiga effekter som att glesbygdskommuner får svårt att få företag att etablera sig. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser 4.8.5Globala och regionala studier av klimatkonsekvenser Det finns många analyser över klimatförändringarnas påverkan på världsekonomin. De flesta är gjorda med simuleringsmodeller av typen Integrated Assessment Models (IAM), som innefattar dynamiska funktioner för både ekonomi och klimateffekter, varav (Nordhaus och , 2000), (, 2002) och Sternrapporten (, 2006) är några av de mest omfattande studierna. Sternrap- porten fick ett stort genomslag när den kom på grund av sina kraftfulla resultat, som skiljde sig från tidigare studier flera punkter. Modellerna som använts i de nämnda studierna innefattar både marknadsrelaterade och icke marknadsrelaterade effekter av en klimatförändring. Resultaten i Nordhaus och visar på en ganska stor påverkan på globala BNP, trots sina mer försiktiga antaganden. Vid en uppvärmning på 2 väntas den globala produktionen minska med mellan . De största effekterna väntas komma i utvecklingsländerna. I norra beräknas effekterna initialt kunna bli positiva. Vid en kraftigare uppvärmning, 4 5 gra- der, visar Nordhaus modell på BNP-förluster mellan 4 och 6 pro- cent, medan BNP-förlusten i Tols analys inte blir större än 2 pro- cent uppvärmning. Skillnaden dem emellan ligger främst i att Nordhaus innefattar sannolikhetsuppskattningar för katastrofer och kostnader för dessa. IPCC gör inga kvantitativa beräkningar av effekterna av klimat- förändringarna i olika regioner. I förväntas både positiva och negativa effekter uppstå. De positiva effekter som lyfts fram är minskat uppvärmningsbehov, ökade skördar och ökad skogtillväxt. Negativa effekter, främst mer frekventa översväm- ningar , hotade ekosystem och ökad frekvens av ras, skred och kusterosion, väntas dock uppväga fördelarna varefter klimat- förändringarna förstärks. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Den största skillnaden mellan Sternrapporten och tidigare analyser är att katastrofrisker inkluderas på ett mer omfattande sätt, så att potentiellt mycket stora kostnader inkluderas i analysen. De får ett stort genomslag trots att den statistiska sannolikheten antas vara låg. Analysen täcker också , , vilket gör att osäkerheten ökar. De beräknade kostnaderna under nästa sekel får en stor vikt genom att en mycket låg diskonteringsränta använts, vilket gör att kostnader får nästan lika stor vikt som kostnader . Allt detta sammantaget gör att skadekostna- derna uppskattas bli mångdubbelt större i Sternrapporten än i andra studier. Analysen i Sternrapporten bygger både på enskilda studier över effekter av klimatförändringar och simuleringar med en IAM- modell, 2002, liknande dem i Nordhaus och . Bassce- nariot, som inkluderar katastrofrisker men inte icke marknads- relaterade effekter, visar på en minskning av BNP per capita globalt vid . BNP-förlusterna stiger drastiskt till vid . Utöver basscenariet görs även simuleringar av ett High Climate scenario som innefattar effekterna vid förekomsten av återkopplingsmekanismer för klimatförändringarna (ökad växthuseffekt på grund av en försvagning av naturliga kolsänkor och ökade metanutsläpp från bl.a. områden som har permafrost). Med dessa antaganden ökar kostnaderna till år . Läggs dessutom icke- marknadsrelaterade effekter till så blir uppskattningen vid . Osäkerheten ökar kraftigt över tiden, vilket avspeglar sig i de beräknade konfidensintervallen. ligger konfidensintervallet för basscenariet mellan av globala BNP per capita, och mellan . För High-climate- scenarierna är intervallet mångdubbelt större. Den övre gränsen för kostnaderna går vid 35 procents förlust av globala BNP. vid Europeiska Kommissionen, , har initierat en studie, PESETA, som avser att analysera effekter av klimatförändringar i för tidshorisonterna Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser 2011 2040 och 2070 2100 med en kvantitativ modellbaserad approach (European Commission, 2007). Två globala scenarier har valts, som ansetts täcka osäkerhetsspannet över drivkrafterna för de global utsläppen: demografisk, ekonomisk och teknisk utveckling.