sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — I fråga om taxeringsenhet som består av två eller flera småhus som till övervägande del upplåtits med hyresrätt får reglerna tilläm- pas som om småhusen tillsammans utgör ett hyreshus, om skattereduktionen därigenom blir högre. Skattereduktionen för en delägare i en fastighet utgör högst så stor andel av den totala skattereduktionen för fastigheten som svarar mot hans eller hennes andel i fastigheten när arbetet utfördes. 8 § Ansökan om skattereduktion görs skriftligen hos . 7 § Ansökan ska innehålla uppgift om 1.sökandens personnummer eller organisationsnummer. 3.sökandens andel i fastigheten när arbetet utfördes, 4.de åtgärder som utförts på fastigheten och när arbetet utförts, 5.underlaget för den skattereduktion som begärs, 6.organisationsnummer eller personnummer för den som utfört åtgärderna samt 7.huruvida sådan ersättning eller sådant stöd som avses i 3 § tredje stycket har givits. Om sökanden har förvärvat fastigheten under något av åren 2010, 2011, 2012 eller 2013, ska ansökan också innehålla uppgift om förvärvet och om den som fastigheten förvärvats från. Till ansökan ska fogas kopia av faktura eller motsvarande handling som visar vilka åtgärder som utförts och utgiften för dessa, uppgift om utgiften för material och utrustning. Av ansökan eller en handling som fogas till denna ska framgå när betalning har ägt rum. 9 § Ägs fastigheten av ett handelsbolag ska i ansökan anges hur skattereduktionen ska fördelas mellan delägarna. 10 § Ges ersättning eller beviljas stöd av det slag som avses i 3 § tredje stycket efter det att ansökan om skattereduktion lämnats in ska sökanden, inom en månad från den dag ersättningen eller stödet beviljades, anmäla detta till . 11 § Om en fastighet har bytt ägare och två eller fler ägare på grund av detta är berättigade till skattereduktion ska den vars ansökan först kom in till i första hand medges skatte- reduktion. 12 § En ansökan ska ha kommit in till året då den miljöförbättrande installationen avslutades. Skattereduktionen ska tillgodoräknas vid debitering av slutlig skatt på grund av taxeringen eller, om taxering inte sker detta år, vid närmast följande taxering. senare än året då installationen avslutades tillgodoräknas inte skattereduktion. Beslut, omprövning och överklagande 13 § beslutar i ärenden enligt denna lag. 14 § Bestämmelserna om skattetillägg i 15 kap. skattebetalnings- lagen (1997:483) gäller också i fråga om uppgifter som avses i denna lag. beslut enligt denna lag omprövas och överklagas enligt bestämmelserna i 21 och 22 kap. skattebetalningslagen (1997:483). Om beslut behöver ändras till följd av ett annat beslut av eller förvaltningsdomstol som rör skatte- reduktion enligt denna lag, fastighetstaxering, eller debitering av fastighetsavgift, får sådan ändring ske genom ompröv- ning även efter utgången av tid som föreskrivs för omprövning i skattebetalningslagen, men senast efter det beslut som föranleder ändringen. 15 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag ska bestäm- melserna om skattereduktion i 11 kap. 11 § skattebetalningslagen (1997:483) tillämpas om inte annat är föreskrivet. Skattereduktion enligt denna lag ska inte beaktas vid beräkning av preliminär skatt enligt skattebetalningslagen. 16 § Vid avyttring av en fastighet ska skattereduktion enligt denna lag inte beaktas vid beräkning av anskaffningsutgifter och förbätt- ringsutgifter enligt 44 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbätt- rande åtgärder i småhus ska upphöra att gälla ---. I paragrafen definieras vilka byggnader som berörs av lagstiftningen och den krets av fastighetsägare som ska kunna få del av skatte- reduktionen. Paragrafen har utformats på liknande sätt som 1 § i lagen (2004:752) om skattereduktion för byggnadsarbete på bostadshus. Med bostadshus avses småhus och hyreshus i delar som används för bostadsändamål. Med småhus avses enligt 2 kap. 2 § fastighets- taxeringslagen (1979:1152) byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Med hyreshus avses i samma lagrum bl.a. byggnad som är inrättad till bostad åt minst tre familjer. Hyreshus kan också innehålla bl.a. kontor och kommersiella lokaler. Den föreslagna lagen ska dock, enligt 1 § 3 stycket, när det gäller hyres- hus, endast tillämpas i de delar som innehåller bostäder, dvs. i praktiken för bostäder i flerbostadshus, där bostäderna upplåts med hyres- eller bostadsrätt. I paragrafen anges översiktligt i vilka byggnadsdelar åtgärder får vidtas för att kunna ge skattereduktion. Här anges också att åtgärden ska leda till en långsiktigt effektivare energianvändning i bostadshuset. Det innebär att åtgärden ska leda till att energi- användningen i bostadshuset blir mindre än vad den skulle ha varit om åtgärden inte vidtagits. Däremot finns inget krav på att den samlade energianvändningen ska minska. Denna kan nämligen öka om det sätt på vilket bostadshuset används förändras, t.ex. om antalet boende ökar. Med installationer avses t.ex. varmvattenberedare, rörledningar för värmedistribution och varmvatten och ventilationsanläggningar. I paragrafen anges de typer av åtgärder som ska kunna berättiga till skattereduktion. Här återfinns i 1, 3 och 4 p. de åtgärder som i tidigare system kunnat berättiga till statliga bidrag. I tidigare system ska t.ex., enligt 6 § 2 st. 1p i förordningen (2005:1255) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme, en biobränsle- eldad värmekälla i en till vattenburet värmesystem konverterad byggnad kunna ge av byggnadens årsbehov av värme och varmvatten. Den tekniska utvecklingen på området går Mot den bakgrunden bör regeringen eller en myndighet bestämma de närmare kraven på en åtgärd för att den ska kunna berättiga till skattereduktion. Paragrafen är därför avsedd att, med stöd av 6 §, fyllas ut genom förordning eller före- skrifter med mer detaljerade krav på de åtgärder som ska kunna ge skattereduktion. Av andra stycket framgår att skattereduktion inte ges för fastighetsägarens eget arbete eller för material som fastighetsägaren själv köpt och infogat i byggnaden. Det innebär ett krav på att en näringsidkare ska tillhandahålla såväl material som arbete. Enbart frivilliga åtgärder ska ges stöd enligt den föreslagna lagstiftningen. I underlaget ska således inte heller inräknas utgifter för åtgärder som fastighetsägaren är skyldig att vidta enligt lag eller annan författ- ning. Det innebär att utgiften för t.ex. en tilläggsisolering, som ska genomföras enligt byggregler eller enligt förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, inte ska inräknas i underlaget för skattereduktion. Det samma gäller ut- gifter som bekostats av ett försäkringsbolag eller för vilka statligt stöd lämnats enligt annan lag, förordning eller föreskrift. Enligt 4 5 §§ lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader ska en fastighetsägare se till att det med vissa intervall görs en energideklaration av fastigheten. Deklarationen ska bygga på en energikartläggning, som ska utföras av en oberoende expert. I deklarationen ska anges vilka för fastighetsägaren lönsamma energieffektiviseringsåtgärder som rekommenderas. I paragrafen anges att en ytterligare förutsättning för skattereduktion är att åtgärd, som anges i 3 §, ska ha rekommenderats i en energidekla- ration, som utförts enligt nämnda lag. Detta gäller fastighetsägare som låtit genomföra, eller som är skyldiga att låta genomföra, en sådan energideklaration. Av 5 6 §§ lagen om energideklaration för byggnader följer att befintliga småhus inte behöver energideklareras annat än i samband med försäljning. Om småhuset säljs ska säljaren dock se till att det finns en energideklaration, som inte är . Paragrafen innebär således att småhusägare inte, i andra fall än som anges i lagen om energideklaration för byggnader, behöver låta energi- deklarera sina småhus för att kunna få skattereduktion enligt den föreslagna lagen. I paragrafen anges åtgärder ska ha vidtagits för att berättiga till skattereduktion, nämligen under kalenderåren 2010 2014. Här framgår också att vissa arbeten, som inte har till direkt syfte att effektivisera energianvändningen, men som är nödvändiga för att energieffektiviserande åtgärder ska kunna vidtas, ska kunna inräknas i underlaget och således skattereduktion. I paragrafen bemyndigas regeringen dels att utfärda regler om detaljerade villkor för de åtgärder som avses i 3 §, om krav på energideklaration m.m., dels att uppdra åt en myndighet att utfärda sådana närmare föreskrifter. I paragrafen anges hur skattereduktionen ska beräknas i olika fall. För åtgärd som innebär att en bostad som värms med direktverkande elvärme konverteras till vattenburet system med vissa angivna värmekällor enligt 3 § 1 st 1 p. kan skattereduktionen bli större än vid övriga åtgärder. Denna lösning har valts för att de nya reglerna inte ska innebära ett lägre stöd än vad som följer av gällande regler i förordningen (2005:1255) om stöd för konvertering från direktverkande elvärme. När det gäller energieffektiva fönster innebär reglerna i para- grafen en förstärkning i förhållande till nuvarande nivå. Paragraferna 8 16 har i tillämpliga delar hämtats från lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande in- stallationer i småhus och från lagen (2004:752) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus. Författnings- kommentarer till dessa regler ges i prop. 2003/04;19 och i prop. 2003/04:163. Analyser utifrån samhällsekonomiska och beslutsfattarekonomiska metoder för ekonomiska analyserUT ............................... TU -kontomodellenUT ................................................................... om begreppet lönsamhetUT ............................................... Energy Efficiency ...................................................GapUT i samhälls ...........- och beslutsfattarkalkylUT kostnader ......i den samhällsekonomiska kalkylenUT eller företags beteende eller 4TU .2.2UT SkuggprisTU ....................... via fastställda politiska mål UT -E:s ........................................................metodUT på koldioxid i EU:s utsläppsrättshandels ......................................-systemUT 4TU .2.5UT SkuggprisTU .............. via koldioxidskatten på bränslen UT 4TU .2.6UT SkadekostnadTU .............................................................. val .............grundfall och känslighetsanalyserUT marginalkostnad för nätUT....................... 4TU .4.1UT ElTU UT .................................................................................. (pellets)UT ..................................................... ansatser för elens marginalkostnad i och elskatt tas inte med i värderingen av ex-terna kostnader i den samhällsekonomiska 4TU .5.3UT 50TU % högre värdering av koldioxidutsläppens externa kostnader i den samhällsekonomiska om bebyggelsen och åtgärdspaket UT beräkning .......................................av bruttopotentialenUT genomförande .......................................av åtgärderUT orsaker ........................till effektiviseringsgapetUT och beslutsfattarekonomisk kalkyl. och anknytning till procentmålUT ................ ÄrTU procentberäkningarna realistiska?UT ................................... -/intäktsanalys av styrmedelUT....................... Målet för effektiviseringUT .......................... mot tidigare beräkningarUT .................................. Denna utredning är gjord på uppdrag av Energieffektiviserings- utredningen, . EnEff konstaterade i sitt delbetänkande att med de styrmedel som använts /1995 och de styrmedel som redan beslutats har stora förutsättningar för att nå målet om enligt det s.k. energi- tjänstedirektivet. För slutbetänkandet är nu frågan vilka ytterligare energieffektiviseringar som är möjliga och även önskvärda ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Detta uppdrag avser energieffektivisering i har det gjorts beräkningar av potentialen ur ett besluts- fattarperspektiv (hushållens och före-tagens kalkyler). är upp- giften att se över dessa vad gäller metod och beräkningsförutsätt- ningar, och framförallt att göra analyser med samhällsekonomiska metoder. I samverkan mellan tekniker och ekonomer har en konkret beräkningsmodell ställs upp, i syfte att identifiera och om möjligt kvantifiera samtliga kostnader och nyttor, enligt principerna för en Cost-Benefit-analys. Utöver de konventionella ingenjörs-poster- na (investeringar, energikostnadsbesparingar mm) har de s.k. transaktionskostnaderna kvantifierats för samtliga åtgärder och åtgärdspaket. Det innebär att hushållens eller företagens egen tids- åtgång för informationssökning, upphandling, uppföljning be- dömts och prissatts. Därutöver har vi försökt identifiera de övriga faktorer (hinder, preferenser etc.) som kan ligga i vågskålarna i en fullständig kalkyl, och som kan förklara att på pappet lönsamma åtgärder inte blir genomförda. Detta för att vi skall söka få grepp om det s.k. energieffektiviseringsgapet. En särskild insats har gjorts vad gäller energipriser. I besluts- fattarkalkylen skall de priser användas som kunden möter på margi- nalen när effektiviseringsåtgärder genomförs. I samhällskalkylen vill vi inkludera de verkliga produktionskostnaderna på marginalen samt så kallade externa kostnader, i vår beräkning gällande ut- släppen av växthusgaser. Värderingen av externa effekter är svår och omstridd, och vi har beräknat ett stort antal fall för att åter- spegla en spännvidd av sådana värderingar. Resultaten pekar mot, att effektiviseringspotentialen är påfallan- de lika i samhällskalkylens och i beslutsfattarkalkylens basfall. Även om vi gör känslighetsanalyser och använder mer drastiska fall av miljövärdering, så blir inte utfallet i energitermer så annorlunda. Den förenklade slutsatsen blir tills vidare, att beslutsfattarkalkylen på ett rimligt sätt även återspeglar det samhällsekonomiskt lämp- liga. Det ingenjörsmässigt lönsamma (i basfallen slut- lig energi ) är mycket högre än de som beräk- nas sparas spontant. Men inkluderas också transaktionskostnader, tydliga split incentives samt att vissa ägare inte bedöms göra långsiktiga åtgärder, så sjunker potentialen till Utgående från de hinder som identifierats har några styrmedel med stor potential skisserats (ombyggnads-BBR, fondsystem knutet till energideklarationers åtgärder och flera andra). De har bedömts kunna innebära utöver de spontana , totalt . Vi har därmed två sätt att närma oss nivån på ett tänkbart sparmål för bebyggelsen. Omräk- nat på direktivets sätt, med tidiga åtgärder enligt delbetänkandet inkluderade, antyder beräkningarna att detta mål för bebyggelsen kunde sättas vid omkring 25 slutlig energi och 35 39 pro- cent primär energi, förutsatt kraftfulla styrmedel. (NM2006:06) ska enligt sina direktiv föreslå ett mål för energieffektiviseringen i . Utred- ningen har i sitt delbetänkande (SOU 2008:25 Ett energieffek- tivare ) konstaterat att med de styrmedel som använts och de styrmedel som redan beslutats, har stora förutsättningar för att nå det mål om som anges i det s.k. energitjänstedirektivet 2006/32/EG. I slutbetänkandet skall utredningen diskutera huruvida energieffektiviseringar är möjliga och även önskvärda ur ett Som ett underlag för detta har utredningen lämnat ett uppdrag till Profu att behandla frågor om som underlag för att söka beräkna nivån på ett nationellt mål för energieffektiviseringen i . Huvuduppgifter i Profus arbete är att beräkna effektiviserings- åtgärder både ur samhällsekonomiskt och beslutsfattarekonomiskt perspektiv, och att ge förklaringar till det s.k. energieffektivise- ringsgapet. Med detta avses att enbart en del av de beräknings- mässigt lönsamma effektiviseringsåtgärderna blir genomförda i verkligheten. I det fall analysen visar att det finns skäl att föreslå statliga insatser för att få till stånd åtgärder som är angelägna för samhället ska förslag lämnas till lämpliga styrmedel. Uppdraget har utförts . Beställa- rens kontaktperson har varit utredningens huvudsekreterare . Under arbetets gång har en rad möten och kontakter hållits. Kontakt har under arbetet hållits med professor , som på beställarens uppdrag angivit riktlinjer för den samhällsekonomiska analysen. Pågående arbete har presenterats vid utredningens expertgruppsmöten , , 16 sep- tember och . Huvuddelen av arbetet har utförts inom Profu, med som utredare och projektledare. Dessutom har från Profu medverkat (energipri-ser), (transaktionskostnader litteratursökning) och . har bistått med underlag ibland annat avsnittet om val av ränta. Tekniskt underlag gällande främst klimatskärms- åtgärder, vitvaror och annat inom hushållsel har tagits fram av , . , , har bidragit vad gäller energipriser samt styrmedel. 2 Uppläggning och ambitioner Omfattningen och karaktären av lönsamma energiåtgärder i be- byggelsen är en omtvistad fråga. har ställts inför påståenden om att det finns allt från mycket stora till obetydliga potentialer. Diskussionen tenderar ofta att bli låst. Divergerande tolkningar kan ibland bero på olika och oklara sätt att använda begrepp som lönsamma åtgärder eller teknisk-ekono- misk potential. Vissa gånger, såsom i Resurseffektiviserings- utredningen (SOU 2001:2), framförs kritik som går ut på att redo- visade lönsamma effektiviseringspotentialer skulle vara rent tek- niska potentialer utan ekonomisk motivering. Mot denna bakgrund har Profu i föreliggande arbete haft ambi- tionen att klarlägga de olika synsätt och definitioner som brukar förekomma, och som ibland förenklat knyts till tekniker respek- tive ekonomer. Efter att ha avlyssnat detta, har vi velat ställa upp en metodik och genomföra beräkningarna på ett tydligt redovisat sätt. Såväl som kalkyler skall göras med korrekt metod. Arbetet har enligt vår offert styrts av några grundidéer: Beräkningarna skall göras transparenta, så man blottlägger de olika komponenter som ofta vållar missförstånd. Exempelvis är det angeläget att uppvisa vilka delar i en kalkyls resultat som är förhållandevis konkreta, såsom åtgärders investeringskostnader eller årlig energiminskning, och särskilja mer svårbedömda frågor som besväret att skaffa fram information, minskad kom- fort eller ändrat beteende. Att sådana komponenter i kalkylen värderas olika är uppenbarligen ett skäl till olika positioner i diskussionen, och de måste lyftas fram. Tekniker och ekonomer måste kunna förstå varandras begrepp och sätt att räkna. Begrepp som lönsamma åtgärder har uppenbarligen många definitioner eller användningssätt. Detta måste förtydligas och kommuniceras. Vi har alltså ställt upp höga ambitioner vad gäller att förbättra ömsesidig förståelse och överblick. Det teknisk-ekonomiska underlaget vad gäller åtgärder, energi- prisprognoser etc. hämtas från goda och befintliga källor, men inom detta område har vi inte haft anledning att utföra något nyskapande, utan utgått från känd teknisk kunskap och redan gjorda prognoser. Alla samhällsekonomiska beräkningar utförs i princip enligt den modell för kostnads-nytto-analys (Cost-Benefit-Analysis) som angett, se kap. 3. Kostnaderna inkluderar kostna- der för material, arbete etc. men också komfortförluster och lik- nande; nyttan inkluderar minskad energianvändning men också mindre miljöpåverkan etc. Liksom i tidigare arbeten med dessa ambitioner har vi funnit, att faktaunderlaget inte räcker för att omsätta alla dessa faktorer i pengar eller annat jämförbart mått. Dock har vi i detta arbete för alla åtgärder gjort ett pionjärförsök att i kronor uttrycka alla s.k. transaktionskostnader (begreppet definieras i kap. 6), liksom att skatta hur ytterligare några svår- bedömda faktorer inverkar på den totala effektiviseringspoten- tialens storlek. 3 Metoder för ekonomiska analyser Grundläggande i detta arbete har varit att ge underlag för över- väganden om sparmål genom att också göra utöver de som redan genomförts, och som sett på möjlig- heterna ur enskilda beslutsfattarnas perspektiv. De grundläggande resonemangen och definitionerna för sådana analyser finns i delbetänkandets kapitel 3. Vi använder i denna rapport inte orden privatekonomisk och företagsekonomisk kalkyl, utan använder det talande begreppet för det som görs av den enskilde hushållsmedlemmen, hyresgästen eller husägaren. Förutom att kalkylerna av åtgärder således skall göras med olika förutsättningar, så måste man konstatera att det från ekonomhåll ofta riktas kritik mot mer ingenjörsmässigt utförda beräkningar av effektiviseringspotentialen. Ett exempel finns i Energimyndig- hetens rapport 22:2000 Effektiv energianvändning. En analys av utvecklingen 1998. Där finns en genomgång av ett antal större utredningar, och i vissa fall har man sökt djupare efter underlaget till angivna besparingssiffror. Dessa anges ofta vara en teknisk potential, utan att tillräckliga lönsamhetskalkyler skall ha utförts. I rapporten nämns bland annat underlaget , vilket också i grunden (visserligen i mycket uppdaterat skick) använts som grund i föreliggande studie. Mot detta underlag finns dock inga invändningar i ; vi menar också att det i detta fall inte finns något skäl för kritik av nämnda slag. Beräkningarna är genomgående gjorda i form av lönsamhetskalkyler för åtgärdspaket i verkliga hus, och sedan på ett korrekt sätt uppskalade till Sverigenivå. Detta beskrivs detalj- erat i kapitel 5. De omfattande kontakter vi haft i arbetets inledning, i syfte att finna ett korrekt arbetssätt för både samhällskalkyler och ingen- jörskalkyler har dock påvisat att olika yrkesgrupper uppenbarligen lägger in olika betydelse i vad som är lönsamma åtgärder. I tillspetsad form kan det låta så här: Om jag lägger fram en kalkyl för en husägare, efter att ha besiktigat huset, och där finns 5 konventionella åtgärder som är lön- samma med husägarens egna lönsamhetskriterier, så är detta lönsamma åtgärder. Men du måste ta hänsyn till arbetet att överhuvudtaget komma fram till att ta dit en besiktningsman, att betala vad det kostar etc. Och vem vet om husägaren genomför åtgärderna? Han har inte tid, han är tveksam till tekniken i åtgärd nr 3, etc. Och några av åtgärderna skulle innebära uppoffring av bekvämlighet. Allt detta måste man ta med i kalkylen. – Om förslaget inte blir genomfört så sparas ingenting, och då är inte åtgärderna lönsamma: Ekonomen tycker att ingenjören inte tar med alla kostnader när man skall bestämma vad som är lönsamt. Vi skall i det fortsatta arbetet försöka beakta dessa invändningar. Detta uppdrags uppläggning avser att vara styrt av hur en En sådan heter också Cost-Benefit Analysis, CBA. Detta begrepp syftar på hur man värderar ur sam- hällets perspektiv, men vi har lagt upp beslutsfattarkalkylerna efter samma mönster. En kostnads-nytto-analys innebär att man värderar alla kost- nader (costs) och fördelar (benefits) av en viss åtgärd eller ett visst projekt. Detta försöker man göra i ett gemensamt mått, pengar. I en kostnads-nytto-analys mäts fördelar och kostnader för Om fördelarna överväger kostnaderna, så säger man att välfärden ökat i samhället. Ofta är det mycket svårt eller omöjligt att värdera samtliga aspekter i pengar. Då får man göra en CBA. Det är vik- tigt att försöka dra fram alla bedömningsaspekter, även om de inte 1TP PT För en pedagogisk presentation rekommenderas för nybörjare. kan värderas i kronor, och genom resonemang försöka dra slut- satser. Så har vi (som väntat) även fått göra i föreliggande arbete. Vi måste omsätta ovannämnda analysmetod till praktiskt arbete med effektiviseringsåtgärder. För detta används vad vi kallar T- kontomodellen, se exemplet nedan. Den är helt enkelt en Excel- tabell där vi systematiskt ställt upp kostnader (vänstra delen) och fördelar (högra delen). Dessutom är beräkningsposterna lagda i vissa nivåer (ingenjörsposter etc.), som anknyter till hur man kan och brukar räkna, dessa beskrivs på nästa sida: Byte till lågenergilampor i småhus Åtgärd före summering i åtgärdspaket Byte glödlampor till lågenergilampor i bef armaturer