sou · GWB352 · 2008-06-03 00:00:00 — I första hand kan en lärare som på grund av sjukdom eller liknande omständighet fått sin legitimation återkallad beviljas en ny om omständigheterna tillåter det. Normalt bör det ha gått efter en återkallelse innan frågan om att på nytt beviljas en legitimation kan aktualiseras. Nämnden ska ligga vid men vara självständig i förhål- lande till verket, se avsnitt 9.6.4. Förutom den statliga skolmyndigheten med ansvar för skolinspek- tionen (från kommer detta vara den nyinrät- tade ) är det endast den enskilde läraren som kan begära att en legitimation återkallas. Annan kan dock initiera ett sådant ärende genom att anmäla missförhållanden till skolin- spektionen. I bestämmelsen anges sammansättningen för Lärarnas ansvars- nämnd. Ordföranden och dennes ersättare ska ha bakgrund som domare. När det gäller övriga ledamöter ska dessa ha erfarenheter av den verksamhet som är föremål för prövning i nämnden. Det kan finnas ett särskilt värde i att ha såväl yrkesverksamma lärare som skolledare, företrädesvis rektorer, bland nämndens ledamöter. Det är även rimligt att nämndens sammansättning i det enskilda fallet speglar vilken typ av lärare det är som är föremål för prövning och i vilken verksamhet han eller hon verkar. Av bestämmelsen framgår reglerna för beslutsfattande i . Om en enskild part begär att det ska hållas en muntlig förhandling i frågan om att återkalla hans eller hennes legitimation så måste det föreligga mycket starka skäl för att inte hålla en sådan. Av bestämmelsen framgår att Lärarnas ansvarsnämnds beslut får överklagas av den statliga skolinspektionen och av den lärare som berörs. Av bestämmelsen framgår rätten att överklaga beslut i frågor om legitimation och statliga utnämningar. Överklagandet kan t.ex. avse ett beslut om att inte bevilja legitimation eller ett beslut om lärarens behörighet att undervisa. Av bestämmelsen framgår rätt att avgiftsfinansiera hanteringen av frågor om legitimation och statliga utnämningar. Här framgår rätten att föra ett register över legitimerade lärare och provårslärare. Motsvarar 2 kap. 6 § i sin äldre lydelse. Bestämmelsen är oförändrad. Motsvarar 2 kap. 7 § i sin äldre lydelse. Bestämmelsen är oförändrad. Motsvarar 2 kap. 7a § i sin äldre lydelse. Bestämmelsen är oförändrad. Motsvarar 2 kap. 8 § i sin äldre lydelse. Bestämmelsen är oförändrad. Bestämmelsen är ny. För att vara behörig att ansvara för barns utveckling och lärande i en barngrupp i förskolan ställs i första stycket krav på examen med inriktning mot verksamheten samt legitimation som förskollärare. Skälen för att göra undantag från kravet på behörighet motsvarar de som enligt 2 kap. 4 § andra stycket gäller för skolan. Av bestämmelsens fjärde stycke framgår att det i förskolan även kan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. I bestämmelsen hänvisas till de regler som gäller återkallelse av legitimation för lärare, prövning av sådana frågor samt rätten att överklaga beslut om legitimation och återkallelse av sådan. Se kommentarer till 2 kap. 5 §. Se kommentarer till 2 kap. 6 §. Se kommentarer till 2 kap. 8 §. Se kommentarer till 2 kap. 11 §. Se kommentarer till 2 kap. 13 §. Se kommentarer till 2 kap. 14 §. Se kommentarer till 2 kap. 24 §. Se kommentarer till 2 kap. 25 §. Bestämmelsen har tillförts en hänvisning till behörighetsregeln i 3a §. Bestämmelsen har tillförts hänvisning till behörighetsregeln i 3a §. Punkt 2 i bestämmelsen har förändrats i enlighet med förändrade behörighetsregler i 2 kap. Punkten 6 i bestämmelsens första stycke har förändrats i enlighet med de förändrade behörighetsreglerna i 2 kap. Punkten 4 i bestämmelsens första stycke har förändrats i enlighet med de förändrade behörighetsreglerna i 2 kap. Punkten 4 i bestämmelsens första stycke har förändrats i enlighet med de förändrade behörighetsreglerna i 2 kap. I bestämmelsen återfinns hänvisningar till de nya reglerna om lärarbehörighet i 2 kap. 3 och 4 §§ samt till reglerna om anställning utan tidsbegränsning i 2 kap. 10 §. Regelverket för offentliga skolor och för fristående skolor är detsamma men återfinns på olika ställen i skollagen. Som påpekats i kommentaren till 4 § bör anpassningar göras i arbetet med en ny skollag. 14.2Förslaget till förändringar i lagen 1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan Undantaget från behörighetsreglerna i skollagen och de särskilda behörighetsreglerna för undervisning på entreprenad har tagits bort. För undervisning på entreprenad gäller fullt ut skollagens bestämmelser om behörighet för lärare. 14.3Förslaget till förändring i sekretesslagen (1980:100) Här framgår att sekretess gäller även för känsliga uppgifter hos . Det kan t.ex. avse läkarintyg som lämnar in i anslutning till en ansökan om avlegiti- mering för en lärare eller förskollärare. Direktiv :/36/EG. Om erkännande av yrkeskvalifikationer. Europeiska kommissionen 2006: Common European Principles for Teacher Competences and Qualifications. : European Commission. Europeiska kommissionen 2007: Communication from the Com- mission to the Council and Parliament. Impro- ving the Quality of Teacher Education. : European Commission. 2006: topics in education in Europe. The teaching profession in Europe. Profile, trends and concerns. Supplemen- tary report. En reformerad gymnasieskola. En ny lärarutbildning. Utbildning till yrkeslärare. Skolans inre arbete. Syn- punkter på fostran och undervisning. skolkommissions betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. Lärarkompetens för yrkesutbildning. Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. Att lära och leda – en lärarutbildning för samverkan och utveckling. Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasie- skolan. SOU 2002:121.Skollag för kvalitet och likvärdighet. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljningssystem. Två nya statliga specialskolor. Tre nya skolmyndigheter. – en reformerad gymnasieskola. M:ts stadga för övningslärare. Maj:ts kungörelse om ändring i specialskol- stadgan (1965:478). Maj:ts stadga angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Maj:ts kungörelse om ändring i stadgan (1968:46) om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Maj:ts kungörelse om ändring i stadgan (1968:146) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklings- störda. Förordning om taxa för yrkesmässig bostadsför- medling. Förordning om tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun. Förordning om ändring i stadgan (1968:146) angå- ende omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Förordning om ändring i stadgan (1968:146) angå- ende omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Förordning om ändring i skolförordningen (1971:235). Lag om ändring i skollagen (1985:1100). Förordning om vuxenutbildning för utvecklings- störda. Lag om ändring i skollagen (1985:1100). Lag om entreprenadförhållanden inom skolan. Lag om ändring i skollagen (1985:1100). Förordning om gymnasiesärskolan. SFS 1994: 895. Förordning om svenskundervisning för invandrare. Förordning om revisorer. Förordning om fristående skolor. Förordning om kvalitetsredovisning inom skolvä- sendet m.m. Lag om ändring i skollagen (1985:1100). Lag om ändring i skollagen (1985:1100). Lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårds- området. Förordning om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Förordning om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvården m.m. Ändring i särskoleförordningen (1995:206). Lag om ändring i skollagen (1985:1100). Förordning om ändring i grundskoleförordningen (1994:1194). Förordning om ändring i specialskoleförordningen (1995:401). Förordning om vuxenutbildning. Förordning om ändring i sameskolförordningen (1995:205). Förordning om ändring i specialskolförordningen (1995:401). Förordning om ändring i särskoleförordningen (1995:206). Förordning om ändring i grundskoleförordningen (1994:1194). Förordning om ändring i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. Förordning om ändring i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. Förordning om ändring i högskoleförordningen. Lag om ändring i skollagen (1985:1100). Förordning om ändring i högskoleförordningen. Departementsserien (Ds) Att fånga kunnandet om lärande och undervisning. Om villkoren för skolledare och lärare att ta del av systematiskt framtagen kunskap om utbildningsverksamhet. Utkast till Lagrådsremiss. Om en ny skollag. Dnr U20005/5584/S. Propositioner, skrivelser och regleringsbrev Regeringens proposition 1962 Nr 54. Maj:ts proposition till angående reformering av den obligatoriska skolan m.m. Regeringens proposition 1990/91:18. Om ansvaret för skolan. Regeringens proposition 1991/92:75. Regeringens proposition 1991/92:157. Om vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m. Regeringens proposition 1992/93:230. Valfrihet i skolan. Regeringens proposition 1992/93:250. Ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux. Regeringens proposition 1997/98:6. Förskoleklass och andra skol- lagsfrågor. Regeringens proposition 1997/98:94. Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. Regeringens proposition 1998/99:110. Vissa skolfrågor m.m. Regeringens proposition 1999/2000:135. En förnyad lärarutbildning. Regeringens proposition 2006/07:1 Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning. Regeringens proposition 2007/08:1 Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning. Regeringens proposition 2007/08:50. Regeringens skrivelse 2001/02:88. Utbildning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning. Regleringsbrev för avseende universitet och hög- skolor m.m. Dnr U2007/4736/UH. Motion 2001/02:Ub30. med anledning av skr. 2001/02:188 Utbild- ning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete I förskola, skola och vuxenutbildning. Motion 2004/05:Ub242. Uppvärdering av läraryrket. Motion 2004/05:Ub313. Motion 2004/05:Ub472. betänkande 1990/91:UbU4. betänkande 2002/03:UbU3. och planering för skolan. betänkande 2004/05:UbU4. Lärarutbildning och lärare. betänkande 2005/06:UbU16. Lärarutbildning och lärare. Läroplan för de frivilliga skolformerna Lpf 94. Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet 94. Läroplan för förskolan 98. Föreskrifter om ändring i före- skrifter om utbildning och prov (1996:1). Omvårdnad inom hälso- och sjukvården. föreskrifter om allmäntjänstgöring för läkare. föreskrifter om särskilt förord- nande att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. föreskrifter om särskilt förord- nande att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. Lov om uddannelsen till professionsbachelor som laerer i folkeskolen, nr 579, 09/06/2006. Lov om barnehager 2005.06.17, nr 064. . Lov om grunnskolen og den vidaregående opplaeringa 1998.07.17, nr 061. . Förordning om behörighetsvillkoren för personal inom undervis- ningsväsendet 14.12.1998/986. Government of : . Government of : . 2005 nr 355. . 2001a: Utan fullständiga betyg – varför når inte alla ele- ver målen? Rapport nr 202. 2001b: Individuella programmet 2000:21. 2004a: 2003, Rapport nr 254. 2004b: TIMSS 2003. Svenska elevers kunskaper i mate- matik och naturvetenskap i skolår 8 i ett nationellt och interna- tionellt perspektiv. Rapport nr 255. 2004c: Nationella utvärderingen av – sammanfattande huvudrapport. Rapport nr 250. 2005a: lägesbedömning 2005 av förskole- verksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Rapport nr 264. 2005b: 2004. Sammanställningar och analyser av inspektionsresultaten. Rapport nr 266. 2005c: kommentarer till utvärdering av lärarutbildningen. 2005d: Är sak vår? En studie av och mot bakgrund av PISA-resultaten. 2005e: Allmänna råd och kommentarer. Kvalitet i för- skolan. 2005f: Undervisningen per ämne i . Resultat av en undersökning om lärares undervisning och utbildning i undervisningsämnet. 2006a: Lusten och möjligheten – om lärarens betydelse, arbetssituation och förutsättningar. Rapport nr 282. 2006b: Barn, elever, personal och utbildningsresultat på nivå. Jämförelsetal om förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Del 1, 2006. Rapport nr 276. 2006c: lägesbedömning 2006. Rapport nr 288. 2007a: Tio EU-länders utbildningssystem. En översiktlig bild. 2007b: Allmänna råd för fritidshem. 2007c: Lärare inom förskola, skola och vuxenutbildning. prognos över behov av tillgång på lärare perioden 2007- 2021. 2007d: lägesbedömning 2007. Förskole- verksamhet, skola och vuxenutbildning. 2007e: Barn, elever och personal - Riksnivå. Rapport nr 298. 2007f: Provbetyg – Slutbetyg – Likvärdig bedömning. Rapport nr 300. 2005a: Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor. : Högskole- verket. 2006: Examination med kvalitet – en undersök- ning av examinationsförfarandet vid några svenska högskolor. Rapport nr 2006:45 R. 2004: Betyg med lika värde? – en granskning av statens insatser. 2005: Rätt utbildning för undervisningen. Statens insatser för lärarkompetens. : Riksrevi- sionens publikationsservice. 2007: Den största affären i livet. Tillsyn över fastighetsmäklare och konsumenternas möjligheter till tvistelösning. 2004: Vem får göra vad i hälso- och sjukvården och tandvården? 2005: Kompetensbeskrivning för legitimerad sjuk- sköterska. Statskontoret 2007: Lärares utbildning och undervisning i skolan. kartläggning och analys. Rapport nr 2007:8. Mer kunskap – en modern utbildnings- politik. 1994: Professionella lärare? I: , 1994: Lärarprofessionalism – om professionella lärare. 2006: Auktorisation av yrken skenlösning i makt- kamp. 2007: Statusjakt och titelsjuka gör att vi mår dåligt. Publicerad 2007- 08-12. Baylan, I., Fjelkner, M. & Preisz, E-L. 2006: Regeringen vill införa auktorisation av lärare. 2003a: Upptäcka och erövra frirummet – skolutveckling ett eget ansvar. I: , G. & Scherp, H-Å. (red.) 2003: Skolut- vecklingens många ansikten. Forskning i fokus, nr 15. : Myndigheten för skolutveckling. 2003b: Skolkultur – nyckeln till skolans utveckling. En bok för skolutvecklare om skolans styrning. & Scherp, H-Å. (red.) 2003: Skolutvecklingens många ansikten. Forskning i fokus, Nr 15. : Myndigheten för skolutveckling. Blossing, U. 2003: Skolförbättring – en skola för alla. I: , G. & Scherp, H-Å. (red.) Skolutvecklingens många ansikten. Forskning i fokus, Nr 15. : Myndigheten för skolut- veckling. 1994: Professionalism som reflektion i lärares arbete. I: , 1994: Lärarprofessionalism – om professionella lärare. & , F. 2000: Lärare av . Pedagogiska magasinets skriftserie, nr 1. 1966: Equality of Educational Opportunity. : US Government Office. 1979: A historical sociology of education and stratifica- tion. : Academic press. Colnerud, G. 1994: Yrkesetiska aspekter på lärarprofessionalism. I: , 1994: Lärarprofessionalism – om professionella lärare. Colnerud, G. & , K. 1989: Läraryrkets professionalise- ring. Yrkesetik och yrkesspråk – två viktiga aspekter. Cros, F. & Obin, J-P. 2003: Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. Country Background Report for . Cros, F., Duthilleul, Y., Cox, C. & Katasalmi, K. 2004: Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. Country Note: . Darling-Hammond, L. 1999: Teacher quality and student achieve- ment: A review of state policy evidence. , R., Basaglia, G., & Loldolo Dória, V. 2003: Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. Country Background Report for . 1994: Lärare, professionalitet och yrkeskvalitet. I: , 1994: Lärarprofessionalism – om professionella lärare. 1994: Professionella lärare? I: , 1994: Lärarprofessionalism – om professionella lärare. 1999: Lärare tar gestalt. En hermeneutisk studie av texter om lärarblivandet på distans. Fjelkner, M. 2006: Läraren är lösningen. I: , M. (red.) Våra drömmars skola. Ett litet land behöver nya tankar. Fjelkner, M. & Preisz, E-L. 2004: Obehöriga lärare dåligt utbildade och välbetalda. , S., Frykolm, C-U., , U.P. & Säljö, R. 2006: Var fjärde examinerad lärare borde ha blivit underkänd. 2006: Att se varandra i handling. En jämförande studie av kommunikativa arenor och yrkesblivande för nyblivna fänrikar och lärare. Studies in Educational Sciences 79. : HLS förlag. & , Å. 2001: De första ljuva åren – Lärares första tid i yrket. Fullan, M. 2001: The new Meaning of Educational Change. Grosin, L. 2003: Forskningen om framgångsrika skolor som grund för skolutveckling. I , G. & Scherp, H-Å. (red.) 2003: Skolutvecklingens många ansikten. Forskning i fokus, nr 15. : Myndigheten för Skolutveckling. & , E. 2004: Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat. Hameyer, U. 2003: Skolutveckling i de europeiska länderna. I: , G. & Scherp, H-Å. (red.) 2003: Skolutvecklingens många ansikten. Forskning i fokus, nr 15. : Myndigheten för skolutveckling. & Muijs, D. 2005: Improving Schools Through Teacher Leadership. Ingelstam, L. 2004: Kampen om kunskapen. Pedagogiska magasinets skriftserie, nr 3. , L., , A., Kleinhenz, E. & , P. Teacher Education Accreditation. A review of national and inter- national trends and practices. 1992: Arbetsformer och arbetssätt. I: , G. (red.) Ett folk börjar skolan. 2002: Patientsäkerhet och vårdkvalitet i hälso- och sjukvården. Lag och avtal. Avtal för lärarområdet 2005. : Offentlig- anställdas förhandlingsråd. 2002: Skola eller ungdomsomsorg? Om att försöka skapa en jämlik och demokratisk skola. , S. 2000: Lärares professionaliseringssträvanden vid skolut- veckling. Handlingsalternativen stängning och allians. , S. 1994: Lärarna – samhället och skolans utveckling: utforskning och analyser av lärarledd verksamhet. Lindensjö, B. & , U.P. 1986: Politisk styrning och utbild- ningsreformer. : Liber Utbildningsförlaget. 2006: På väg mot en yrkesidentitet: mentorskap som stöd för nyblivna lärares professionaliseringsprocess. & , Å. 2006: Auktorisation stärker lärar- yrket. Pedagogiska magasinet, nr 3. Lortie, D. 1977: Schoolteachers. A Sociological study. 1986: Att organisera skolan. Om orga- nisation och ledning. : Liber Utbildningsförlaget. 2006a: Auktorisation – en väg till professionalise- ring. 2006b: Introduktion. 2006c: Diskutera lärarauktorisation. Lärarfackligt, nr 10. 2006d: kommenterar rapporter om lärarutbildningen. 2001: Yrkesetiska riktlinjer. 2006: Alla har rätt till utbildade lärare. 2006a: Med sikte på auktorisation. 2006b: Stöd de nyutexaminerade lärarna. Lärarnas Riksförbunds policy. , S. 1992: Läraren i skolan. Utbildning och yrkesambitio- ner. I: , G. (red.) Ett folk börjar skolan. Folk- skolan 1842-1992. , , , D. Z., Plake, B. & Knowles, T. 2001: Testing Teacher Candidates. The Role of Licensure Tests in Improving Teacher Quality. , DC: press. National Union of Teachers 2005/06: An Induction Guide for . Teacher Induction in and . Nihlfors, E. (red.) 2005: Attraktiv skola med Introduktion Mentorskap Utvecklings- och Karriärmöjligheter. : Myndigheten för skolutveckling. svenska ordbok 2004: Språkdata, och : . 2005: Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers – Final Report. : The Ethical Standards for the Teaching Profession. 2006: New Teacher Induction Program. Manual for Performance Appraisal of New Teachers. Regulation 184/97. Parkin, F. 1979: Marxism and class theory: A bourgeois critique. : Tavistock Publications. 2006: i yrket – från student till lärare. En studie av de svårigheter nyblivna lärare möter under sin första tid i yrket. Studies in Educational Sciences 96. : HLS förlag. , S. 2002: Teacher Quality in . Road, Kelowna, B.C. : Society for . : Professional Stan- dards for Teachers. Government : Ethic Standards for Teachers. 1992: folkskolestadga. I: (red.) Ett folk börjar skolan. 1999: Svensk utbildningshistoria. & Hutchings, M. 2003: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers in the of and Northern . Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. http//:. Scherp, H-Å. 2003: Förståelseorienterad och problembaserad skolutveckling. I: , G. & Scherp, H-Å. (red.) 2003: Skolut- vecklingens många ansikten. Forskning i fokus, nr 15. : Myndigheten för skolutveckling. (red.) 1989: Kampen om yrkesutövning, status och kunskap. Professionaliseringens sociala grund. , S. 2005: Lärares kunskaper – lärares arbete – att utveckla språket om didaktikens komplexa värld. I: Lära ut och lära in – om innehållet i pedagogisk verksamhet. : Ord & form AB. Skilbeck, M. & , H. 2003: Teachers Matter: Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. Australian Back- ground Report. 2006: Friskolor mot förslag om yrkesbevis för lärare. 2006: Att kunna klara sig i en ökänd natur. En studie av betyg och betygskriterier – historiska betingelser och imple- mentering av ett nytt system. Överenskommelse om lön och allmänna anställnings- villkor m.m. Direktiv till – om behörighet och auktorisation (U 2006:07) – om behörighet och auktorisation (U 2006:07) får genom dessa direktiv ett förändrat och utvidgat uppdrag. De tidigare direktiven skall inte längre gälla. Utredaren skall se över skollagens (1985:1100) reglering av lära- res kompetens i syfte att stärka verksamhetens kvalitet och förbättra elevernas måluppfyllelse. Utredaren skall, med hänsyn till de förslag som läggs, belysa konsekvenserna för olika lärarkategorier, huvudmän och verksam- hetsformer. Utredaren skall lämna förslag till utformning av behörighets- regler för lärare. Reglerna skall vara desamma oavsett huvudman och de skall även omfatta utbildning på entreprenad. Utredaren skall också lämna förslag till hur skollagens bestämmelser i större utsträckning än kan spegla vikten av att lärare i skolan under- visar i de ämnen och årskurser som de har utbildning för. Utreda- ren skall vidare uppmärksamma hur behörighetsreglerna kan skär- pas när det gäller kravet på tillsvidareanställning av lärare. Vidare skall utredaren lämna förslag till utformning av ett statligt auktorisationssystem. Syftet är att stärka drivkrafterna för lärare att utveckla undervisningens kvalitet och att fortlöpande fortbilda och fördjupa sig, så att förutsättningarna för eleverna att nå målen för- bättras. Auktorisationen skall bygga på att läraren har behörighet. Utredaren skall bedöma vilka lärarkategorier som bör omfattas av auktorisation. Uppdraget omfattar en analys av lärare hos både offentliga och enskilda huvudmän. Utredaren skall också pröva om ansvar för vissa arbetsuppgifter skall vara förbehållna behöriga respektive auktoriserade lärare samt överväga om det finns behov av flera kvalifikationssteg inom ett system med auktorisation av lärare. Utredarens överväganden skall avse förskolan och fritidshem- met oavsett huvudman samt det offentliga skolväsendet och mot- svarande fristående skolor. Utredaren skall redovisa de förslag som avser behörighet, undervisning i de ämnen och årskurser som läraren har utbildning för samt vilka krav i övrigt som enligt skol- lagen skall ställas vid anställning av lärare. Uppdraget skall slutredo- visas . Huvudsakliga förändringar jämfört med de tidigare direktiven Med stöd av regeringens bemyndigande har en särskild utredare tillkallats med uppdrag att analysera och bedöma om det finns behov av att införa ett system med auktorisation av lärare (dir. 2006:31). Som en del i utredningsuppdraget skall utre- daren analysera och redovisa olika förslag till hur auktorisation av lärare skulle kunna utformas. I dessa direktiv ges utredaren ett förändrat och utvidgat upp- drag. De tidigare direktiven skall inte längre gälla. Utredaren skall lämna ett förslag till utformningen av ett statligt auktorisations- system. Regeringen anser att det är angeläget att det tas ett samlat grepp om vilka krav staten skall ställa i skollagen när det gäller lära- res kompetens.