sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — I planeras en försöksverksamhet med tre personers besättning, bestående av pilot, uppdragsledare (polis som enbart fokuserar på den polisiära insatsen) samt operatör/bisittare. Syftet är att man bättre ska kunna använda helikoptern för brotts- spaning och bevakning av objekt. Utrustning för håller på att anskaffas för försöksverksamheten. Endast Stockholmsbaseringen har 24 h beredskap, dvs. två piloter finns i beredskap dygnet runt. Göteborgsbaseringen är bemannad 07.00 02.00 . Huvuddelen av tiden har man två piloter tillgängliga. Baseringarna i och har beredskap mellan 07.00 23.00, . har man bered- skap 07.00 17.00. händer det att länskommu- nikationscentralen i akuta fall kontakter lediga piloter för att se om de kan flyga ett uppdrag. Det finns dock inget formellt joursystem. Polisflyget har ingen fastställd anspänningstid för sina heli- koptrar. Man har som ambition att vara i luften efter att man fått ett larm. sköttes grundutbildningen av Polisflygets piloter av Försvarsmakten, men har Polisflyget en egen flygskola i . Flygskolan är bemannad av en tillsvidareanställd skolchef. Fyra piloter inom Polisflyget har genomgått flyginstruktörsutbildning och kan lånas ut till flygskolan för utbildningsuppdrag. Särskilda krav ställs på flyginstruktörerna. Bland annat ska de genomföra minst . Flygskolan dispo- nerar en helikopter av typ 206 för grundutbildningen. Flygskolan är samlokaliserad med Polisflyget i vid Airport. Polisflyget fick skoltillstånd 1994 och har utbildat 28 piloter. Pilottjänster utlyses genom interna personalmeddelanden. Sökanden prövas av som anlitar försvarets testprogram för uttagning till flygskolans pilotutbildning. Pilotutbildningen pågår under och omfattar totalt . Utbildningen syftar till att ge piloterna certifikatet Commercial Pilot – Helicopter (CPL-H). Denna utbild- ning omfattar och genomförs primärt med skol- helikoptern 206. Teoriutbildningen köps av en kommersiell flygskola. Utöver grundutbildningen ges en typutbildning på EC 135 . Därtill kommer utbildning på polisoperativ utrustning . För att Luftfartsstyrelsen ska förlänga en pilots flygcertifikat krävs att piloten godkänns vid Proficiency Checks, som flygskolan svarar för. Proficiency Checks sker och omfattar sammantaget . genomförs en särskild kom- petenskontroll. I denna ingår bl.a. mörkerflygning med Night Vision Goggles. Fjällflygutbildning genomförs , med hälften av piloterna per tillfälle. Utbildningen riktar sig till samtliga piloter och anses ge en allmänt kompetenshöjande effekt genom dess inriktning på flygning under svåra förhållanden. Övrig vidareutbildning ska bedrivas ute på baseringarna. Nya piloter ska för att erhålla nödvändig nivå av erfarenhet och operativa referensramar tjänstgöra tillsammans med en äldre pilot till dess att minst polisoperativ flygning uppnåtts. Flygchefen ger därefter piloten behörighet att utföra flyguppdrag på egen hand. Piloten ska därefter, om personalläget medger det, flyga tillsammans med en erfaren pilot till dess att 400 polisopera- tiva flygtimmar uppnåtts. Någon central utbildning för operatörer har ännu inte genom- förts. 6.1.9Europeiskt och nordiskt samarbete Polisflyget har tillstånd att flyga i , och . De svenska och norska polisflygen har samarbetat avseende Norska piloter har genomgått utbildning vid flyg- skolan i . Det finns även ett gränsöverskridande samarbete som innebär att svensk polishelikopter kan användas för uppdrag i . kan man nämligen besluta att en svensk polis ges polismans befogenhet. Motsvarande möjlighet finns inte i . leder en nordisk arbets- grupp som ska ta fram förslag till ett närmare polisiärt samarbete mellan länderna. PACE bildades som ett forum för samarbete mellan olika polisflyg i . Organisationen har 45 medlemsorganisationer från 24 olika EU-länder. PACE anordnar en konferens för medlemmarna. konferens arrangerades i . Organisationen tog 2007 fram ett rådgivande dokument avseende metoder och procedurer inom polisflyg. etablerade EU:s medlemsländer , ett sam- arbetsforum för ländernas polisiära antiterrorstyrkor. ligger under European Chiefs Task Force (EPCTF) och finansieras med EU-medel. Syftet med är att öka infor- mationsutbytet, verka för standardisering samt ökat samarbete mellan ländernas antiterrorstyrkor. har flera arbetsgrupper, där en fokuserar på insatser mot fartyg. En av målsättningarna med arbetet är att skapa en gemen- sam maritim insatsstyrka. Maritima insatser med antiterrorstyrkor är mycket avancerade och resurskrävande och inget enskilt EU- land kan genomföra någon större operation på egen hand. är representant i . Polisflyget deltar i en av arbetsgrupper som sysslar med flyginsatser med helikopter. Man deltar regelbundet i övningar som anordnas av . genomfördes övningen i , då cirka 200 poliser från sex olika länder deltog. Övningens scenario gick ut på att terrorister kapat en . Med hjälp av helikoptrar och båtar tog sig specialenheter ombord på färjan, för att sedan frita gisslan. Övningen var en av de mest komplicerade i sitt slag som genomförts i . tog initiativ till att skapa ett of . Nätverket syftar till att öka samarbetet mellan medlemsländernas myndigheter för tekniskt stöd till polisen. Ett samarbetsområde som nämns är användning av flygande resurser, inklusive helikopter, flygplan och obemannade flygande system. (Europeiska unionens råd, 2008) 6.1.10Polisflyg i andra länder Helikopteranvändningen hos polisen i , och beskrivs i kapitel 2. har inga polishelikoptrar. Vid behov använder man försvarets helikoptrar för polisiära insatser. har inget enhetligt polisflyg, utan varje polis- myndighet står för sin egen flygverksamhet. har ett 30-tal polismyndigheter egna flygverksamheter bestående både av heli- kopter, flygplan och obemannade flygande system. Vanliga heli- koptermodeller är EC 135, EC 145 och . Kustbevakningsflyget har funnits och genomför över- vakning och spaning längs hela svenska kusten samt och . Dessutom förekommer internationella uppdrag i Öster- sjön och . Kustbevakningsflygets huvudsakliga uppgifter är att medverka i: övervakning av svenskt och utländskt fiske internationell och nationell samverkan håller på att byta ut sina gamla flyg- plan av typen mot tre Dash 8Q-300 som har större räckvidd. De nya flygplanen har en besättning på 2 piloter och 2 systemoperatörer, och kan dessutom ta upp till 7 passagerare. Flygplanen är vidare utrustade med pentry, toalett, bårplats och lastutrymme. Man kan fälla livflottar, provtagningsbojar och lys- facklor från flygplanet. Dessutom har flygplanen en mycket avan- cerad teknisk spaningsutrustning, bland annat: spaningsradar för att upptäcka fartyg infraröda och ultravioletta sensorer för att bestämma tjockleken på oljeutsläpp värmekamera, samt två kameror med zoom och laserbelysning vilket möjliggör identifiering radiopejl för att söka efter nödsändare sidospanande radar för att upptäcka och dokumentera olje- utsläpp Hemmabas är i . Det finns planer på att införa beredskap dygnet runt på ett flygplan med en timmes anspänningstid, men en sådan beredskap är inte säkerställd. Övernattningsmöjligheter för personalen finns vid basen. Inom Kustbevakningsflyget arbetar drygt 40 personer, däribland systemoperatörer, piloter, en flygchef, en teknisk chef, en avionik- ingenjör och en stationsassistent. Alla piloter och operatörer har kustbevakningsutbildning och vissa har specialtjänster som sta- tionschef, operatörskoordinator m.m. Grundläggande pilotutbild- ning genomförs vid i . flyger enligt flygregelverket BCL-D 3.1, Luftfartsverksamhet av särskild art. Efter haveriet med Polisflygets helikopter i pågår ett arbete med att ge både Polis- flyget och Kustbevakningsflyget nya operativa tillstånd. har tillsynssituationen för verksamheterna varit oklar. Det nya driftstillståndet ska medge att man bedriver tung luftfart med tran- sporter och övervakning . En tjänsteman från deltar i den arbetsgrupp som regeringen tillsatt för att bl.a. se över tillsynen av statsluft- farten, till vilken Kustbevakningsflyget räknas. inträffade ett haveri med ett flygplan från som var ute på rutinuppdrag längs sydkusten. Flygplanet förlorade ena vingen och störtade i Falsterbokanalen. De två piloterna och de två systemoperatörerna omkom. En haveri- utredning pågår. 6.2.1Stöd till andra myndigheter Kustbevakningsflygets nya flygplan har potential för att kunna användas för att stödja andra myndigheter, t.ex. i form av: ambulanstransporter inom ramen för SNAM-systemet spaningsuppdrag från hög höjd och långa avstånd åt polisen ledningsstöd vid större olyckor, i form av Aircraft Co-ordinator eller On Scene Co-ordinator deltar i en rad internationella samarbeten. Två samarbeten kan få särskild relevans för Kustbevakningsflyget. finns för gemensam operativ förvaltning av de yttre gränserna, FRONTEX. Byrån ska bl.a. samordna det operativa samarbetet mellan medlemsländerna när det gäller gräns- bevakning. FRONTEX har genomfört flera operationer, bland annat i och utanför . Enligt Kustbevak- ningen är deras nya flygplan en efterfrågad resurs i sådana opera- tioner. Baltic Sea Region (BSRBCC) Samarbetet bedrivs inom ramen för () och innebär för Kustbevakningsflygets del bl.a. att man samordnar vissa patrullflygningar mellan länderna. 6.3Rättsväsendets behov av flygande resurser Inom polisen kan behovet av flygande resurser delas in i olika funktioner. Det finns ett relativt väl definierat behov av att kunna transportera (). NI finns i och är en antiterrorstyrka, som även används vid insatser mot grov brottslig- het. NI har behov av flygtransporter vid ett tiotal tillfällen . Den absoluta merparten av fallen gäller vanliga transporter mellan två destinationer. Om man ska genomföra taktisk anflygning med repellering ställer detta krav på förberedelser och samövning. har NI endast repellerat ner sin personal från helikopter vid ett skarpt tillfälle. En grupp inom NI består av cirka 10 personer. Helikoptrar kan också användas för att transportera ut en rekogno- seringsstyrka bestående av en insatsledare och någon person till. Under själva insatsen kan man även ha behov av att kunna basera prickskyttar ombord på en helikopter. NI använder även heli- koptrar och flygplan för spaningsuppgifter. NI kan också behöva transporteras ut till fartyg, vilket ställer särskilda krav på heli- kopterresursernas förmåga. Även piketgrupperna har ett visst transportbehov. Piketgrupper- na finns vid polismyndigheterna i , och och fungerar som en förstärkningsresurs med uppdrag att hantera farliga situationer. Vid händelser ombord på passagerarfärjor kan det uppstå ett behov av att transportera ut poliser. Det kan gälla såväl vanliga ordningspoliser som specialenheter. I glesbyggd kan det uppstå behov av att flyga ut poliser för att hantera olika situationer. Det kan t.ex. gälla transporter av tekniker och hundpatruller, men även transporter av vanliga ordnings- poliser. Polisen har också ett behov av att flyga tyngre utrustning, t.ex. bombskyddsutrustning. En stor del av polisens transportbehov kan inte tillgodoses av Polisflygets helikoptrar. Helikoptrarna kan inte transportera en hel grupp ur NI eller piketstyrkorna. De kan heller inte transpor- tera bombrobotar och annan tung och skrymmande utrustning. Inom den polisoperativa verksamheten är behovet av flygande resurser mindre tydligt definierat. I samband med särskilda händelser såsom statsbesök, större fotbollsmatcher, demonstrationer, m.m. kan det finns ett behov av att använda flygresurser för att skapa en lägesbild. I Stockholms- området deltar polishelikoptrar vid alla större kommenderingar. Vid grov brottslighet används flygande resurser för spaning, dokumentation, samt för att förfölja misstänkta m.m. Enligt Riks- kriminalpolisen är nyttan av flygande resurser stor. Vid vardagsbrottslighet används flygresurser mindre systema- tiskt. Användningen varierar också stort mellan olika polismyndig- heter. Behovsbilden är inte tydligt definierad. Behovsbilden inom polisens räddningstjänst behandlas närmare under kapitel 9. har primärt behov av flygplan för sin verksamhet med miljöövervakning, sjötrafikövervakning, fiskeövervakning och gränskontroll. Dessa uppgifter löser man huvudsakligen med sina egna flygplan. opererar traditionellt huvudsak- ligen med fartyg nära land. Kustbevakningsflygets primära opera- tivområde ligger utanför den s.k. baslinjen. Utvecklingen visar på ett behov av att förstärka den kustnära övervakningen med helikoptrar enligt nedan: transporter i samband med större miljöräddningsoperationer vissa persontransporter, t.ex. av inspektörer och räddningsledare transporter av RITS-styrkor med kemdykare i samband med miljöräddningsinsatser oljeprovtagning och snabb transport av oljeprover punktinsatser vid sjöövervakning i kustnära områden fiskekontroll i samverkan med KBV:s större fartyg gräns-, tull-, jakt- och naturkontroller i kustnära områden och skärgårdar att följa snabbgående båtar att med nät kunna stoppa snabbgående båtar komplement till fartyg då man har begränsad fram- komlighet till sjöss nya fartyg är inte förberedda för basering och tankning av helikoptrar. har tidigare använt Polisflyget för fiskeri- kontroll i . Man fann det dock svårt att ha ett planerat samarbete med Polisflyget, eftersom Polisflygets verksamhet huvudsakligen är händelsestyrd. I samband med större miljöräddningsoperationer har Kust- bevakningen använt Försvarsmaktens helikoptrar för transporter m.m. Sådana större insatser har inträffat ungefär , och inneburit att man ianspråktagit helikoptrar . ska kunna användas för att transportera ut RITS-styrkor för miljöräddningstjänst. har använt för att ta oljeprover. Vid sådana uppdrag har en kustbevakare följt med i helikoptern. har avstått från att ingå sam- verkansavtal med om helikopteranvändning för sådana ändamål. ser vissa problem i att använda andra myndigheters och civila operatörers helikoptrar för att säkra bevis- ning, t.ex. genom att ta oljeprover. Om ärendet går till domstol är det nämligen viktigt för bevisföringen att den som beslutat om provtagningen har god kunskap inom området. Därför är det viktigt att en kustbevakare finns med i helikoptern. ser vidare begränsningar i att använda SAR- helikoptrarna för polisiära ingripanden, då det riskerar att skapa osäkerheter om räddningshelikoptrarnas status. Kriminalvården har ett behov av att kunna transportera långtids- dömda fångar mellan olika säkerhetsanstalter. För transporterna används både flygplan och vägfordon. Vid flygtransporter anlitar man taxiflygföretag. köper man flygtransporttjänster för . Vid vägtransporter krävs cirka omfattande poliseskorter, vilket genererar stora kostnader för polisen. Polisflygets helikoptrar har använts för att flyga fångar. EC 135 är en lätt helikopter som har begränsad räck- vidd och lastförmåga. Enligt Polisflyget svarar helikoptertypen upp mot den behovsbild som Kriminalvården presenterat. Kriminalvårdens ledning har uttryckt intresse för att bistå med finansiering i det fall polisen skulle anskaffa en tyngre transport- helikopter. har ett mycket begränsat behov av att använda flygande resurser. Om ett behov uppstår begär man stöd av Polisflyget eller Kust- bevakningsflyget. I regel får man den hjälp man behöver. Större operationer planeras i regel med polisen, varför det då blir naturligt att använda Polisflygets resurser. skulle kunna behöva använda flygande resurser för att: förfölja bilar som är utrustade med spårningsutrustning snabbt transportera en narkotikahund eller hundförare Ett förändrat arbetssätt med allt mindre lokalt stationerad personal skulle kunna leda till ett något större behov av att använda flygande resurser, och då främst i . 6.4Framtida behov och förutsättningar 6.4.1Samhällstrender som kan påverka Polisflygets verksamhet SOU 2007:39 Framtidens polis – krav och förväntningar identifierar ett antal samhällstrender som kan påverka polisens verksamhet. Nedanstående trender kan enligt få betydelse för Polisflyget: En allt äldre befolkning bör kunna leda till att polisens uppdrag får ett tydligare fokus på frågor som upplevs som viktiga för den delen av befolkningen. Trygghetsskapande åtgärder kan därmed väntas få en större uppmärksamhet. Trygghetsfrågorna kan förväntas bli än mer uppmärksammade i den glesbygd som bedöms bli allt glesare. Dessutom blir den del av befolkningen som väljer att bo kvar i glesbygden allt äldre. Det kommer att leda till krav på en rimlig polisiär tillgänglighet även i dessa delar av landet. Internationaliseringen och globaliseringen bör medföra ökade krav på polisens förmåga. I den mån de kriminella rör sig över gränserna måste polisen göra detsamma. Ett allt tätare inter- nationellt polisiärt samarbete är en naturlig följd av utveck- lingen. Det ligger nära till hands att tänka sig svensk polis i nära operativa samarbeten med framför allt våra grannländers polis- kårer. Steget är inte långt till att utländsk polis agerar operativt i och svensk polis i utlandet. Brottsutvecklingen medför att polisen bör ha en beredskap för att möta en ökad grov och organiserad brottslighet, en brottslig- het som med all säkerhet kommer att bli allt mer internationell och sofistikerad. kommer knappare ekonomiska resurser att ställa krav på ökade rationaliseringar och effektiviseringar. Polisen kommer i det sammanhanget att behöva stärka sin utvecklingskraft. I ett relativt litet land som kan en hög grad av specialisering knappast upprätthållas på mer än några få platser bedömer att ovanstående samhällstrender pekar mot att polisens helikopterbehov kommer att öka. Polisen har behov av helikoptrar för att kunna agera så att medborgarna känner ökad trygghet. Det handlar dels om att öka polisens till- gänglighet, och dels om att bekämpa grov brottslighet. Helikoptrar kan också bli ett viktigt verktyg i det polisiära grannlands- samarbetet. Begränsade ekonomiska resurser, ökande behov av att kunna transportera specialresurser till olika delar av landet, och inte minst ett ständigt krav på rationalisering och effektivisering av verksam- heten leder till att polisen i allt högre utsträckning skulle vinna på att samarbeta med andra myndigheter när det gäller flyg. förekommer det att polismyndigheter i t.ex. , och använder sig av lätta obemannade flygande system (, UAS) för övervak- nings- och spaningsuppgifter. En faktor som hämmar utvecklingen är avsaknaden av ett regelverk som tillåter UAS att flyga i det öppna luftrummet. På 10 kan dock UAS utgöra ett mycket intressant komplement till helikopter när det gäller polisens spanings- och räddningstjänstuppgifter. UAS har fördelen att de kan användas i farliga situationer, så att man slipper utsätta heli- kopterpersonal för risk. 6.5.1Inriktningen på Polisflygets verksamhet saknas en tydlig uppdragsbeskrivning för Polisflyget. Det finns flera verksamheter inom polisen som har behov av helikopter. Inom vissa områden är behovsbilden tydligt beskriven, medan den är otydligare eller saknas inom andra. Mycket av Polisflygets verksamhet är händelsestyrd, vilket försvårar planerad verksamhet. Det försvårar även integreringen i det övriga polisarbetet och det systematiska arbete med gemen- samma aktiviteter som är en bas för samverkan med andra myndig- heter Polisflyget har en bred förmåga och har baseringar som är spridda över landet. Det gör att man kan bistå olika myndigheter och kommuner med helikoptrar för bl.a. räddningstjänst. Utred- ningen kan konstatera att detta stöd är mycket uppskattat. är Polisflygets huvudsakliga verksamhetsområden räddningstjänst och brottsbekämpning. Cirka 15 av alla uppdrag och 25 av flygtiden används för räddnings- uppdrag. Cirka 18 av alla uppdrag och procent av flygtiden används för brottsbekämpande uppdrag. bedömer att Polisflyget framöver i högre utsträckning bör inriktas mot brottsbekämpande verksam- het. Polisflyget ska även fortsättningsvis utföra räddningstjänst- uppdrag, men polisen bör större utsträckning och mer systematiskt använda andra lämpliga flygande resurser för räddningstjänst- uppdrag. T.ex. bör i större utsträckning kunna användas för efterforskning av försvunna personer och fjäll- räddning. Därmed kan viss kapacitet frigöras inom Polisflyget för att bedriva mer planerad verksamhet. anser vidare att ett fortsatt arbete med att precisera Polisflygets uppdrag är nödvändigt. Det förutsätter dock att polisen tydligare än kan ange behoven inom olika verksamhetsområden. 6.5.2Ökad integrering i övrig polisverksamhet Polisflyget har svag anknytning till polisens övriga verksamhet. Detta har såväl båda tidigare rapporter som kunnat konstatera. av polisens flygverksam- het konstaterade att RPS styrning av Polisflyget var svag och att mycket av ledningen av verksamheten var decentra- liserad ut till helikopterbaserna. Utredningen menade också att Polisflyget hade en svag koppling till den övriga polisverksam- heten. För att motverka detta föreslog utredningen att ett inrikt- ningsdokument borde tas fram för verksamheten och att Polis- flyget i högre utsträckning integreras i polisens taktik. utredning om polisverksam- het med flyg konstaterar att kunskapen om Polisflygets förmåga, och villkoren för att nyttja resursen, varierar stort mellan olika polismyndigheter. finns uppfattningen att Polisflyget är en dyr och exklusiv verksamhet som kan nyttjas endast vid extraordinära händelser. Rapporten föreslår att för att knyta Polisflyget närmare övrig polisiär verksamhet, bör polis- helikoptern framöver betraktas som en polispatrull i luften. polisverksamhet, enligt Polisens underrättelsemodell (PUM) ska vara underrättelseledd och planlagd bör det framöver över även gälla för Polisflyget. Polisflygets verksamhet föreslås, liksom övrig polisiär verksamhet, framöver planläggas inom ramen för Verktyg för Planering av Operativ Polisverksamhet (VPOP). Rapporten förslår vidare att ska utarbeta en kommunikationsplan, som ska användas för att internt informera om och marknadsföra Polisflyget. Rapporten föreslår även att rutinerna för uppföljning av Polisflygets verksamhet bör förbättras. Polismyndigheterna dokumenterar, i varierande utsträckning, Polisflygets aktiviteter i STORM. Polisflyget dokumenterar sina aktiviteter i PASS. Möjligheterna att skapa sig en överblick över verksamheten begränsas sålunda. Rapporten föreslår att bättre rutiner för uppföljningsarbete utvecklas. finner det anmärkningsvärt att Polis- flyget, trots att polisens egna utredningar har poängterat behovet, efter dryga verksamhet fortfarande inte är bättre integrerat i övrig polisiär verksamhet. En så kostsam verksamhet borde också har en mer ändamålsenlig verksamhetsuppföljning. Sammantaget gör det att mycket av planeringen och utvecklingen av polisens helikopterverksamhet måste ske på svagt styrkta antaganden om verksamhetens nytta. De förslag som egna utredningar lagt fram när det gäller verksamhetsstyrningen bör därför enligt Helikopter- utredningen bli realiserade. Polisflygets system för utvärdering och statistik måste utvecklas och förbättras. ger statistiken inte någon tydlig bild av hur verksamheten bedrivs. Därmed blir det svårt att få underlag för att bedöma Polisflygets effektivitet och ändamålsenlighet. De verksamhetsansvariga får också svårt att analysera och anpassa verksamheten till aktuella krav, om verksamhetsuppföljningen är alltför knapphändig. föreslår att initierar fördjupade studier av Polisflygets verksamhetsnytta. I arbetet bör man ta hjälp av extern expertis som komplement till den interna expertisen. Studierna ska ge underlag för att etablera system för bättre styrning och uppföljning av Polisflygets verksamhet. ser vidare ett behov av att lednings- personal inom polisen får utbildning om andra flygande resurser, t.ex. och ambulanshelikoptrar, som kan användas i samband med räddningstjänstinsatser.