sou · GWB315 · 2008-03-04 00:00:00 — Kvalitetsmålen specificerar närsjukvårdsprogrammets intentioner. Krav, specifika för varje kvalitetsmål, finns beskrivna under respektive kvalitetsmål. Denna sammanställning redovisar inom vilka områden verksamheten i första hand kommer att följas upp. Inför förs en dialog mellan beställare och utförare om vilka kvalitetsmål som kommer att följas upp och vilka av dessa mål som kommer att medföra ekonomisk kompensation/avdrag. Det sam- verkansforum som skall bildas mellan beställare och utförare kan lämpligen vara forum för denna dialog. Vård inom allmänmedicinens kompetensområde Enligt HSL 5 § skall primärvården som en del av den öppna vården utan avgränsning vad gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper svara för befolkningens behov av sådan grundläggande medicinsk behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver sjukhusens medicinska tekniska resurser eller annan särskild kompetens. Hälso- och sjukvården ska ges på lika villkor och enligt priorite- ringsutredningens riktlinjer. Kunskapsbaserad och ändamålsenlig hälso- och sjukvård Kunskapsbaserad och ändamålsenlig hälso- och sjukvård innebär att vården skall bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet och utformas för att möta den individuella patientens behov på bästa möjliga sätt. Evidensbaserade metoder skall användas där sådana finns. De grundläggande kompetenskraven som kvalitetsmålen kräver är tillgång till specialist i allmänmedicin i teamsamverkan med, distriktssköterska/ sjuksköterska, arbetsterapeut samt psykolog eller kurator med vidareutbildning i psykosocialt behandlingsarbete eller steg-1 utbildning i psykoterapi. För god rehabilitering krävs också samverkan med sjukgymnast/naprapat/kiropraktor Vårdprogram, samverkansdokument och dokumenterade överens- kommelser om medicinsk ansvarsfördelning och metoder skall föl- jas där sådana finns fastställda. Samverkan skall ske inom familjeläkarmottagningen samt med andra aktörer där detta ökar tryggheten för invånarna och den enskilde patienten. Utarbetad rutin för samordnad vårdplanering och informations- överföring skall följas med IT-stöd Prator, samt föreskrift Samverkan vid in- och utskrivning av patienter i sluten vård, SOSFS 2005:27 ska tillämpas. God vård skall bedrivas i enlighet med föreskrifter och allmänna råd SOSFS 2005:12 om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. Mottagningen skall ha handikappanpassade lokaler, uppfylla krav på tillgänglighet och sekretess samt vara ändamålsenligt utrustade. Verksamhetsplan skall behandla samtliga kvalitetsmål och innehålla uppgift om namn på personal och kompetenser. Avvikelse från uppdraget enligt verksamhetsplan skall utan dröjsmål rapporteras till . Delårsrapporter och årsredovisningar skall behandla samtliga för perioden fastställda kvalitetsmål och innehålla uppgifter om mål- uppfyllelse såväl till generella som specifika mål beskrivna i respek- tive kvalitetsmål samt uppgift om namn på personal och kompeten- ser. Besöksstatistik redovisas till enligt gjord överenskommelse. Barnmorskemottagning/Mödrahälsovård inom familjeläkarverk- samheten skall i enlighet med nationella rekommendationer erbjuda hälsovård under graviditet, inklusive föräldrautbildning och hälsoupplysning, preventivmedelsrådgivning samt gynekologisk cellprovskontroll. Målgruppen är listade kvinnor i åldrarna med och blivande pappor. Mödrahälsovårdsteamet arbetar på uppdrag av Landstingsstyrel- sen och består av samordningsbarnmorska, mödrahälsovårdsöver- läkare och mödrahälsovårdspsykolog. MHV-teamet ansvarar för tillsyn och uppföljning av mödrahälsovården i Väst- manland, samt bistår mödrahälsovården med råd och stöd. Mottagningen skall vara bemannad med legitimerad barnmorska. Barnmorskan inom familjeläkarverksamheten måste ha god kunskap om kvinnohälsa och helst erfarenhet från både BB och förlossningsavdelning före arbete inom mödrahälsovården. Barn- morskan skall ha kompetens att förskriva födelsekontrollerande medel, vilket regleras enligt författning SOSFS 1996:21 och LVFS 1995:6. Läkare på mottagningen skall vara specialistkompetent i allmän medicin med så kallad vidgad erfarenhet av obstetrik och gyneko- logi alternativt specialist eller blivande specialist i obstetrik och gynekologi. Mottagningen skall ha tillgång till legitimerad psykolog. Kvalitetssäkring av mödrahälsovården skall ske enligt Socialstyrel- sens föreskrifter SOSFS 2005:12 samt vården i . skall finnas på varje barnmorskemottagning. Mottagningen skall till MHV-teamet lämna in statistikupp- gifter om verksamheten på den enskilda barnmorskemottagningen. Varje barnmorska ansvarar för att kvalitetsvariabler beträffande graviditetsövervakning rapporteras till det Nationella Kvalitetsre- gistret för Mödrahälsovård enligt fastställt formulär. I övrigt kom- mer en sammanställning av vilka mål som ska följas upp att arbetas fram inför varje verksamhetsår. Barnhälsovården inom familjeläkarverksamheten skall aktivt erbjuda ett generellt program med hälsoövervakning, regelbunden sjuksköterskekontakt, läkarundersökningar samt psykologinsatser enligt Allmänna råd från 1991:8, och enligt de lokala program som finns i . Barnhälsovårdsenheten arbetar på uppdrag av Landstingsstyrel- sen och består av barnhälsovårdsöverläkare, vårdutvecklare, psy- kologkonsult och teamsekreterare. Enheten ansvarar för tillsyn och uppföljning av barnhälsovården i , samt bistår med råd och stöd. Målgruppen är listade barn, från nyfödda till de börjar förskole- klass samt deras föräldrar. BVC-sjuksköterskan skall ha specialistutbildning för legitimerad sjuksköterska i Öppen hälso- och sjukvård (50 poäng) och/eller Hälso- och sjukvård för barn och ungdom (40 poäng). BVC-läkaren skall vara specialistkompetent inom allmänmedicin eller barn- och ungdomsmedicin. kan ha BVC efter introduktion och 2 månaders tjänstgöring på barnklinik/barnmottagning eller då denne haft egen BVC under handledning. BVC-psykologen skall vara legitimerad psykolog med erfaren- het av arbete med barn eller PTP-psykolog under handledning. Varje BVC skall ha tillgång till barnmedicinska konsultinsatser. Barnläkare – färdig eller blivande specialist – bör finnas på BVC minst en gång per halvår. Kvalitetssäkring av barnhälsovården skall ske enligt de nationella kvalitetsmål som finns angivna i Hälsoundersökningar inom barn- hälsovården (Allmänna Råd SoS 1991:8), Kvalitetssäkring av barn- hälsovården – att skydda skyddsnätet (1994:19), Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161), Konvention om barnets rättighe- ter (FN 1989), Hälso- och sjukvårdslagen och gällande . De nationella kvalitetsmålen mäts dels genom årlig statistikrap- portering från varje BVC, dels genom fortbildningsträffar, enskilda träffar med BHV-enheten samt telefonkontakter. BVC skall till BHV-enheten lämna in statistikuppgifter. BHV-enheten skall före verksamhetsårets början bestämma vilka lokala statistikuppgifter som kommer att vara aktuella. I övrigt kommer en sammanställning av vilka mål som ska följas upp att arbetas fram inför varje verksamhetsår. Förebyggande arbete inom familjeläkarverksamheten omfattar individinriktat folkhälsoarbete som ett bidrag till det nationella målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. De listade skall kunna erbjudas hälsofrämjande insatser. Det individinriktade folkhälsoarbetets målsättning är att främja hälsa och minska risken för sjukdom. En utveckling av vilka mål som ska följas upp kommer att arbe- tas fram inför varje verksamhetsår. Sjukvårdsverksamhet inom familjeläkarverksamheten omfattar grundläggande hälso- och sjukvård som ryms inom den allmänme- dicinska kompetensområdet. Vid upplevd sjukdom skall familjeläkarverksamheten vara pati- entens förstahandsval för rådgivning, medicinsk bedömning, undersökning och vid behov behandling eller remittering/ hänvisning till speciallistvård i enlighet med nationella och lokala behandlingsriktlinjer. En sammanställning av vilka mål som ska följas upp kommer att arbetas fram inför varje verksamhetsår. Rehabilitering inom familjeläkarverksamheten är insatser för att återfå eller bibehålla fysisk/psykisk funktion, minska eller undan- röja aktivitets- eller funktionshinder orsakade av sjukdom eller skada. Målgruppen är patienter som har behov av rehabiliteringsinsat- ser inom det allmänmedicinska kompetensområdet och inom ansvarsområde. Målgruppen innefattar såväl personer med akuta tillstånd som personer med långvariga funktionsned- sättningar med behov av återkommande insatser. Rehabiliteringsarbetet skall bedrivas enligt prioriteringsutred- ningens riktlinjer. Rehabilitering är att bibehålla eller återfå fysisk och psykisk funktion och förmåga. Därmed förbättras förutsättningarna för delaktighet i samhällslivet. En sammanställning av vilka mål som ska följas upp kommer att arbetas fram inför varje verksamhetsår. Hälso- och sjukvård som genom ansvar ges till pati- enter vars behov är av sådan art att det måste utföras i hemmet eller där patienten vistas. Ska bedrivas enligt prioriteringsutredningens riktlinjer. Ska bedrivas efter omvårdnadskriterier i SOSFS 1993:17. Hjälpmedel ska utprovas och förskrivas enligt Hjälpmedels- handboken i . Patienten ska vara registrerad på familjeläkarenheten som mot- tagare av hemsjukvård. Insatserna ska ha föregåtts av individuell vårdplanering. Insatserna ska vara regelbundna och sammanhängande , med det avses minst ett besök Patientens behov är av sådan art att de måste utföras i hemmet eller där patienten vistas. Ansvaret för familjeläkarenheten innebär att medicinska, psy- kologiska och tekniska insatser kombineras i patientens boende. I särskilt boende omfattar ansvaret endast läkarinsatser. Omfattar medicinsk genomgång inklusive strukturerad läkeme- delsgenomgång, omvårdnadsplanering, och funktions- och rehabi- literingsbedömning. Ska ske vid förändringar av patientens tillstånd. Läkare ska delta minst en gång . Patienten och/eller dennes företrädare ska närvara . De yrkeskompetenser (minst två) som bedöms nödvändiga för den fortsatta vården ska delta. Vårdplan, inkl Rehabplan ska upprättas och följas upp. Hemsjukvårdspatienter skall ha en strukturerad läkemedels- genomgång i samband vårdplanering. En sammanställning av vilka mål som ska följas upp kommer att arbetas fram inför varje verksamhetsår. Kvalitet är ett begrepp som används för att beskriva den grad till vilken en verksamhet uppfyller ställda krav. Att ha en god kvalitet i verksamheten kan också uttryckas som att rätt saker görs på rätt sätt i rätt tid. Begreppet kvalitet omfattar även patientsäkerhet. Kvalitetssäkring handlar om att säkra att en verksamhet håller god kvalitet. Se vidare föreskrifter om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården (SOSFS 2005:12). I hälso- och sjukvårdslagen (HSL 1982:763, §31) stadgas att kvali- teten i verksamhet inom hälso- och sjukvård systematiskt och fortlöpande skall utvecklas och säkras. I föreskrift om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården (SOSFS 2005:12) förtydli- gas HSL: krav på kvaliteten inom familjeläkar- verksamheten återspeglas i landstingsplanens inriktningsmål. I föreskrift om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården (SOSFS 2005:12) beskrivs grunderna för det systematiska kvalitetsarbetet: I enlighet med HSL och SOSFS (se ovan) ställer krav på att alla vårdgivare inom familjeläkarverksamheten kontinu- erligt skall utveckla arbetssätt och verksamhet. beskriver i sin årsredovisning mottagningens eget utvecklingsar- bete. Varje verksamhet skall bedriva ett systematiskt kvalitets- och patientsäkerhetsarbete. Det finns ett flertal modeller för förbätt- ringsarbete. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. Immunitet för stater och deras egendom. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and .