sou · GVB397 · 2008-01-01 00:00:00 — Den dokumentation som framkommer ur Netnods arbete behöver göras allmänt tillgängligt för att nyttiggöras av andra i deras verksamheter, eftersom det på mycket väl kan existera fler lagerhållare , vid t.ex. andra knutpunkter och platser i . 9.4.3Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) SWEDAC har enligt förordningen (2005:894) om teknisk kontroll ett visst tillsynsansvar över riksmätplatser. Omfattningen av till- synen framgår av ett avtal mellan staten och SP. Avtalet mellan staten och SP stipulerar vidare förekomsten av ett Metrologiråd som skall bedöma och stödja verksamheten och ge råd vid planering av olika områden. Ett förslag från referensgruppen är att en av rådets medlemmar skall ha kompetens inom tid och frekvens (i praktiken skulle detta förmodligen innebära ytterligare en leda- mot). 9.4.4Post- och () PTS utövar tillsyn och kontroll enligt lagen om elektronisk kommunikation. PTS kan med ekonomiska medel vidta förstärk- ningsåtgärder för att skapa förutsättningar för totalförsvaret att kunna nyttja elektronisk kommunikation i händelse av kris och beredskap. PTS kan inte utöva tillsyn över kvaliteten. PTS kan bidra till att finansiera forskning/utveckling inom områden som syftar till att utveckla system/funktion/utrustning som kan behövas för att stärka systemen för elektronisk kommunikation. PTS kan inte finansiera forskning som kan härledas till verksamhet som går utöver området elektronisk kommunikation. Däremot bedömer referensgruppen att PTS kan ansvara för att finansiera forskning och utveckling av tid och frekvens för sådan verksamhet under förutsättning att PTS tilldelas sådana medel. PTS har också på uppdrag av regeringen föreslagit en strategi för ett säkrare Internet i , bl.a. avseende störningar i domän- namnssystemet och ett ökat skydd i kritiska Internetfunktioner mot manipulerad information. PTS skulle kunna verka för att säkerställa att distribution av säker tid i får fortsatt stöd i form av finansiering, inte bara ur beredskapssynpunkt under förutsättning att PTS tilldelas sådana medel. Vad nätkomponenten på Internet beträffar bör denna sam- ordnas med andra gemensamma resurser, som DNS-servrar, vilka har motsvarande krav på driftsäkerhet och neutral nätåtkomst, dvs. att gränsytan mot Internet i är redundant, har hög kapacitet och tillgänglighet m.m. SUNET har funnits och har utvecklats från att till en början vara ett forsknings- och utvecklingsprojekt till att bli en för universitet och högskolor gemensam organisation och infrastruktur med uppgift att tillgodose deras behov av datakommunikation nationellt och internationellt. bär ansvaret för att SUNET administreras och drivs enligt de riktlinjer som regeringen lagt fast. 9.4.6Svensk TeleUtveckling och , STUPI Ett svenskt företag, (Stupi) står för design, konstruktion och kompetensbas för och är djupt engagerad i produktion och distribution av robust och spårbar tid och frekvens med den utformning som den kommit att få i . driver sin egen tidsskala från sitt metro- logiska center i , spårbar till UTC. Tidsskalan görs till- gänglig med användning av NTP till alla som är anslutna till ett nätverk som har sammankoppling med Internetoperatören , som har detta som enda tjänst. Stupis verksamhet utgör en viktig del av den forskning och utveckling som sker inom området produktion och distribution av spårbar tid. () ligger söder om och är en del av och rymd- vetenskap vid . Observatoriet bedriver forskning och undervisning inom astronomi, geofysik och atmo- sfärsfysik. De viktigaste instrumenten är de stora radioteleskop som tillsammans med sofistikerad mottagarutrustning tar emot radiostrålning från rymden och jordens atmosfär. En stor del av verksamheten syftar till att uppmäta jordens dynamik samt klimatförändringar. Uppmätning sker också av jordens rotations- hastighet och därmed dygnets längd vilket är kopplat till begreppet tid. Hjärtat i observationerna är de atomklockor som förser mottagarna med tid och frekvens. Forskningen runt tid och fre- kvens med hjälp av radioastronomi och även med satellitbaserade navigationssystem är en viktig del av rymdobservatoriums verksamhet. Samarbetet med SP inleddes då SP övertog riksmätplatsen. är en viktig del i den svenska pro- duktionen av tid. Området tid och frekvens kan som tidigare nämnts delas upp i tre delområden 1) Produktion av tid och frekvens 2) Distribution av tid och frekvens, samt 3) FoU för långsiktig kompetens- uppbyggnad och försörjning inom områdena ovan. Figur 5 Verksamhetsöversikt över områdena produktion, distribution av tid och frekvens samt därtill hörande kompetensmedel för FoU Modell för kontinuerlig och långsiktig finansiering Produktion av tid och frekvens GNSS, Glonass, Primärt ToF lab i bergrum, Alt 2 1) Produktion/distribution av tid och frekvens, Alt 1 2) Utveckling av klockor, Alt 3 Nationellt system för att distribuera korrekt och robust tid för det svenska IT-samhället NTP-servrar vid tre knutpunkter, Alt 1 NTP-servrar vid åtta knutpunkter, Alt 2 Produktion av tid och frekvens innebär upprätthållande av en nationell tidsskala som bidrar till bildandet av den koordinerade världstidsskalan UTC med hög noggrannhet och synlighet i ett internationellt perspektiv. Detta betyder deltagande i inter- nationellt samarbete inom tid och frekvens samt kontinuerliga jämförelsemätningar med hjälp av olika globala navigeringssystem kompletterat med jämförelser m.h.a. geostationära satelliter för nödvändig redundans för den internationella kopplingen. För att producera tid och frekvens i som fyller behoven av robust- het har valt en modell med en distribuerad tidsskala. Det betyder att atomklockor av olika slag finns uppställda på SP i , Stupi i samt (tillhör ) som ligger söder om . Avsikten är att samtliga dessa klockor skall bidra till generering av svensk tid och frekvens och även rapporteras internationellt med en målsättning att dessutom ska upprätthålla minst två oberoende UTC-tidsskalor . Både avseende det internationella och nationella åtagan- det så krävs kontinuerlig övervakning, jämförelser och rapportering av tid och frekvens av de olika atomklockorna vid de tre olika produktionsenheterna. Övervakning leder dessutom till åtgärder av förändringar, uppgradering eller utbyte av metoder och hårdvaru- komponenter. Referensgruppen uppskattar att den nuvarande verk- samheten som innefattar produktion av säker och noggrann tid och frekvens samt upprätthållande av svenska internationella åtagande kräver en årlig minimibudget på som bör finansieras genom det statliga metrologianslaget. Referensgruppen föreslår att denna budget hanteras av SP och att den också inkluderar drifts- kostnader vid Stupi och . Detta för- hållande förstärks av att SP och BIPM för diskussioner om att klockor vid Stupi ska rapporteras som egna klockor för att utgöra grunden för en andra oberoende UTC-tidsskala i . Denna del benämns Alt 1 i verksamhetsöversikten ovan. Referensgruppen föreslår också olika nivåer för utbyggnad av nuvarande produktionsenheter, Alt 2. Ett första utbyggnadsalter- nativ är att utöka antalet produktionsenheter i syfte att ytterligare stärka robustheten. En sådan utbyggnad motiveras i huvudsak av robusthetskrav inom elektroniska kommunikationer och bör då byggas i en lämplig knutpunkt för kommunikationssystem t.ex. i ett existerande bergrum. för bland annat införskaffande av atomklockar samt en uppbygg- nads- och årlig driftskostnad på /år till SP för övervakning, rapportering och underhåll. Sammantaget innebär detta att svensk nationell tid skapas från ett tjugotal Cesium-atomklockor. Beroende på den nuvarande definitionen av en sekund är det nödvändigt att bygga en tidsskala utgående från Cesiumur. En begränsning är att deras livslängd ligger i storleksordningen och måste de förses med ett nytt s.k. Cesiumrör. Kostnaden för denna åtgärd är ca 400 kSEK och den årliga genomsnittliga kostnaden för att hålla ett tjugotal Cesiumur vid liv är . Den ena halvan av denna kostnad föreslås betalas genom Metrologianslaget och den andra halvan av PTS under området distribution. Referensgruppen föreslår också ett spjutspetsalternativ, Alt 3, med målsättningen att svensk produktion av tid och frekvens också skall omfatta utveckling av nya atomklockor. Dessa nya klockor skulle finnas uppställda vid SP, Stupi och Rymdobserva- torium samt även i en tänkt fjärde produktionsenhet i ett bergrum. I ett fortvarighetstillstånd bedöms kostnaden för att driva ett sådant system till . Distribution och övervakning av tid och frekvens sker både inom de delar av verksamheten som enligt ovan står för produktionen av tid och frekvens men dessutom också till externa användargrupper. Således innefattar denna verksamhet installation, övervakning, drift och vidareutveckling av existerande och framtida NTP-servrar som i huvudsak har tillämpningar inom elektroniska kommunikationer. PTS reglerar verksamheten inom sektorn med bl.a. lagförslag, föreskrifter och upphandling av robusthetshöjande åtgärder. SP bör liksom andra aktörer i sektorn säkerställas ekonomiska medel och resurser så att SP kan svara upp mot PTS krav inom sektorn elektronisk kommunikation. Operatörer erhåller medel från sina kunder. SP måste erhålla medel från staten. Dagens klocksystem har tillverkats av SP och ägs av som också ansvarar för driftorganisationen inklusive IT- och informationssäkerheten för NTP-systemen. finns tre olika knutpunktssystem med tids- servrar som styrs och övervakas av SP. Dessa finns i , och . Den ökade konkurrensen leder till att Netnod inte kommer att ha ekonomiska förutsättningar att driva dessa . Referensgruppen föreslår att staten står för finansiering av driftskostnad och underhåll för de nuvarande knut- punktsklockorna. SP:s årliga kostnader för övervakning, styrning samt utveckling av distribution beräknas till /år, Alt 1 enligt verksamhetsöversikten ovan. De nuvarande klocksystemen i de tre knutpunkterna för Internet är ca och för att bibehålla en hög tillgänglighet måste en del av elektroniken och datorerna bytas ut till nya komponenter. En förändrad hotbild innebär dessutom att vissa uppgraderingar av programvara bör genomföras. Kostnaden för detta bedöms till 1 500 kSEK. kan kanaliseras genom PTS som då också ställer krav och utövar tillsyn. En höjning av ambitionsnivån kan dock motiveras ur ett robust- hetsperspektiv och referensgruppen föreslår en utbyggnad från tre till åtta olika knutpunktssystem som också bör ha PTS som huvudman. Med en sådan utbyggnad uppskattas SP:s finansierings- behov för styrning och övervakning stiga till /år och kostnaden för arbete och hårdvara för varje tillkommande system är 500 kSEK, dvs. sammanlagt för att bygga upp ytter- ligare tre system för distribution, motsvarande Alt 2 enligt över- sikten ovan. I ett internationellt perspektiv står sig den samlade verksamheten vid riksmätplatsen för tid och frekvens bra. För att verksamheten skall fortsätta att ligga i internationell framkant krävs årliga medel för forskning och utveckling. Traditionellt har den svenska FoU- verksamheten inom tid och frekvens varit inriktad mot förbättrad säkerhet och noggrannhet när det gäller distribution av tid och frekvens med huvudsyfte att få till stånd en nationellt distribuerad tidsskala. SP:s riksmätplats för tid och frekvens har genom samarbetet med i första hand utveck- lats till en av världens ledande grupper när det gäller utveckling av satellitbaserade distributionsmetoder som bland annat innefattar globala satellitbaserade navigationssystem som GNSS och . I ett pågående projekt utvecklas en ny metod för tidsjämförelser som utnyttjar befintlig datatrafik i optiska fibernät. Metoden är tänkt att vara ett komplement till radiobaserade metoder för tidsdistribution och kommer förhoppningsvis att innebära att som ett av de första länderna i världen kan minska sår- barheten av metoder som förhållandevis lätt kan störas ut, avsikt- ligt eller oavsiktligt. Användningen och spridning av dessa distri- butions- och övervakningssystem innebär också en ökad möjlighet till att få tillgång till andra atomklockor, t.ex. inom det svenska försvaret, som i sin tur kan bidra till den distribuerade tidsskalan och därmed ge ökad säkerhet. Forskningen inom satellitbaserad navigation bidrar dessutom till utvecklingen av nationella och internationella positioneringstjänster samt dessutom klimatforsk- ningen i landet. Nya distributionsmetoder behöver utvecklas för att göra samhället mindre sårbart som gamla metoder behöver göras mer noggranna och säkra. Verksamheten relaterad till tid och frekvens vid SP innefattar 6 disputerade forskare och 2 doktorander samt omfattande kontakter med FoU-grupper vid framför allt i . För att verksamheten skall fortsätta att hålla internationell topp- klass bör FoU-insatsen vid SP omfatta minst en doktorand som i samarbete med universitet och högskolor och internationella partners kan säkerställa en framtida kompetensförsörjning. För att ha kvar dagens verksamhet på samma nivå bedömer referens- gruppen att FoU-verksamheten vid SP ges ett årligt anslag på som finansieras från PTS eftersom de huvudsakliga avnämarna återfinns inom tillämpningsområdet elektroniska kom- munikationer, under förutsättning att PTS tilldelas dessa medel. FoU för Alt 1 enligt verksamhetsöversikten ovan. och högskolor bedriver ingen forskning direkt relaterad till tid och frekvens. Däremot finns starka kom- petenser inom många områden som indirekt skulle kunna bidra till forskning inom tid och frekvens. Detta kan dessutom omsättas i för universiteten och högskolorna viktiga spin off effekter där man ytterligare stärker eller nystartar forskning inom andra områden. Exempel på andra forskningsområden som gagnas av forskning inom tid och frekvens är exempelvis utvecklingen av satellitbaserade navigationssystem samt grundforskning inom astronomi och klimatövervakning. SP har ett stort kontaktnät och kan på ett bra sätt koordinera denna forskning. Produktion av tid och frekvens är dessutom helt avgörande för realisering av andra storheter. Bland annat används också tid, tidsintervall och frekvens för att realisera storheter som meter, volt, ohm och ampere. I takt med att samhällets krav på tid och frekvens ökar, t.ex. med avseende på elektroniska kommunikationssystem, kommer också kraven på förbättrad säkerhet och ökad snabbhet även påverka utvecklingen av nya atomklockor. Internationella krav ställs på både en utveckling av nästa generation av tid- och frekvensnormaler samt på en större mångfald av tillverkare. Exem- pelvis så har det inom ramen för samverkan inom europeisk metrologi, EURAMET och () identi- fierats utveckling av nya frekvensnormaler som ett prioriterat området. Anledningen är bl.a. nya krav på noggrannhet och säkerhet. Ur ett säkerhetsperspektiv uppmärksammar EU kommis- sionen och Galileokonsortiet också det faktum att atomklockor endast tillverkas på ett fåtal ställen i världen. Tillgången till dessa frekvensnormaler är därför bristfällig även i tider som domineras av lugn i världspolitiken. Vid kristider riskerar situa- tionen att bli mycket dålig inte minst i . Utvecklingen av nya frekvensnormaler och framför allt utveckling och tillverkning på flera ställen är därför högt prioriterade områden. Med SP i ledningen tillsammans med , universitet och högskolor samt genom ett bra internationellt kontaktnät har goda möjligheter att vara med och leda en sådan utveckling. För att utvecklingen av nya primärnormaler, t.ex. så kallade optiska klockor ska kunna genomföras beräknar referensgruppen att det behövs ytterligare finansiering i storleksordningen /år för arbete och för hårdvara (bedöms det årliga investeringsbehovet minska till ). Referensgruppen föreslår att området tid och frekvens ges dessa förutsättningar att utvecklas till ett internationellt spjutspets- område. Denna utveckling skulle ske i internationell samverkan och medlen skulle också användas för att utveckla samarbetet mellan SP, universitet och högskolor samt näringsliv. Projektet bedöms ge värdefulla spin off effekter beroende på sitt teknikdjup och komplexitet där SP med stöd från lämpliga universitet och hög- skolor skulle utveckla ny teknik inom bl.a. områdena integrerad optonik och optoelektronik med den övergripande målsättningen att bygga ett robust klocksystem som fungerar utan daglig tillsyn (som är fallet med de forsknings- eller demonstrationssystem som finns ), Förslaget motsvarar Alt 3 enligt verksamhets- översikten. Figur 6 Sammanfattning av referensgruppens förslag för finansiering av Produktion respektive Distribution av tid och frekvens samt där- till knuten FoU 1)Avser medel för att kunna genomföra uppgraderingar av atomur, som har känd begränsad livslängd, på ett planerat sätt. 2)Dagens verksamhet inom området tid och frekvens finansieras över anslaget för Metrologi m.m. med 2 300 kkr (700 kkr normaliehållning, 600 kkr kompetensmedel samt 1 000 kkr öronmärkta medel för tid över Internet). I övrigt finansieras verksamheten m.h.a. olika tidsbegränsade FoU- projekt från PTS, FMV m.m. med drygt 4 000 kkr (avser arbete, investeringar ingår inte). 3)Avser uppgradering av befintliga tre klocksystem för NTP på grund av hög ålder och behov av säkerhetsuppgraderingar m.m. 4)Avser investeringar för att etablera en ny primär klockanläggning placerad i bergrum för produktion av tid. 5)Avser investeringar för att etablera ytterligare fem klocksystem i sammankopplingspunkter för elektroniska kommunikationer. 6)Avser medel under projektets första därefter bedöms det årliga behovet vara 3 000 kkr. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. + engelsk översättning. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. 74.Upplåtelse av den egna bostaden. 75.Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 76.Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. 77.En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 78.Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . 79.Tre nya skolmyndigheter. 80.Reach – genomförande och sanktioner. 81.Resurser för kvalitet. 82.Samordnad och tydlig tillsyn av social- tjänsten. + Lättläst + daisy. 83.Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. 84.Värdet av valdeltagande. 85.Olika former av normkontroll. 86.Bättre djurskydd – mindre krångel. 87.Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. 88.Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. 89.Rovdjuren och deras förvaltning. 90.Straffskalan för mord. 91.Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning. – en straffrättslig anpassning. 93.Den kommunala självstyrelsens grund- lagsskydd. Rättslig reglering och förekomst av folk- omröstningar i 32 europeiska stater. 95.Tjänster utan gränser? Internationalisering av offentliga sektorns tjänster. Föräldraskap vid assisterad befruktning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Erfarenheter och utfall.