sou · GVB310 · 2008-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av medborgarnas skilda villkor i samhället är det angeläget att i detta sammanhang genomgående anlägga ett fördelningspolitiskt, jämställdhets- och integrationsperspektiv samt att belysa konsekvenser för olika grupper av kvinnor och män. Ambitionen skall vara att minska de ekonomiska och sociala klyftorna. De möjligheter som informationstekniken erbjuder i form av nya förutsättningar för demokratiskt deltagande och för effektivisering bör beaktas. är en enhetsstat med en långtgående själv- styrelse inom ramen för ett starkt nationellt ansvar för medborgarnas rätt till likvärdig välfärd. Detta innebär att ytterst är ansvarig, men att uppgifterna fördelas mellan staten och den kommunala nivån. De olika nivåerna har därmed ett gemensamt sammanhållet ansvar för de offentliga verksamheterna. Syfte och övergripande utgångspunkter Kommittén skall i den andra etappen av sitt uppdrag analysera och bedöma om struktur och uppgiftsfördelning inom staten och mellan staten, landstingen och kommunerna behöver förändras. Syftet är dels att förbättra samhällsorganisationens möjligheter att hantera framtidens välfärdsåtaganden och bidra till ökad tillväxt inom ramen för hållbar utveckling, dels att förbättra medborgarnas möjligheter till inflytande, insyn och ansvarsutkrävande genom att skapa en tydligare samhällsorganisation. Kommittén skall där den finner det motiverat föreslå förändringar. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara en välfärd på lika villkor och efter behov som styrs demokratiskt och är solidariskt skattefinansierad. I detta sammanhang är begreppet likvärdighet centralt. Innebörden i begreppet är dock inte entydig. Kommittén skall därför i alla delar av sitt uppdrag analysera och definiera praktiskt tillämpbara principer av begreppet likvärdighet. I det arbetet skall en bedömning göras av vilka eventuella variationer som kan accepteras inom ramen för en likvärdig samhällsservice och vilka som inte kan accepteras. Kommittén skall i detta sammanhang beakta de internationella åtaganden som har genom bl.a. avtal och konventioner, t.ex. vad avser mänskliga rättigheter. Kommittén skall i sitt arbete anlägga ett tydligt medborgar- perspektiv. Kommittén skall därvid beakta enskilda medborgares skilda förutsättningar, behov, förväntningar och rättigheter. Kommitténs uppgift är att föreslå strukturella åtgärder som svar på problem som är strukturellt betingade. Det är av stor vikt att kommittén koncentrerar sig på vad som faktiskt är strukturella problem och skiljer ut problem som har andra orsaker. Fördelningen av ansvar mellan staten, landstingen och kommunerna är inte en gång för alla given. Det är därför viktigt att kommittén genom sina förslag skapar förutsättningar för en struktur och uppgiftsfördelning som främjar hållbar utveckling och som möjliggör en anpassning i takt med samhällsutvecklingen. Om kommittén finner att förslag som den avser att lämna nödvändiggör ändringar av grundlag eller annan författning som rör konstitutionella ämnen, skall den anmäla detta till regeringen. Det samlade kommunala uppdraget Kommittén skall analysera och lämna förslag på vilka uppgifter som den kommunala nivån bör ansvara för. Analysen skall koncentreras till ett begränsat antal viktiga samhällsområden som dels samverkar sinsemellan, dels har stor ekonomisk och välfärdsmässig betydelse. Analysen skall utgå från respektive områdes karaktär, förutsättningar och mål. Kommittén skall inom de samhällsområden som analyseras särskilt beakta hur medlemskap i påverkar verksamheten och om medlemskapet medför behov av förändringar i strukturen, uppgiftsfördelningen och samspelet mellan de olika nivåerna. I detta sammanhang bör kommittén beakta de krav som EU:s lagstiftning ställer på sam- ordning och styrning av bl.a. tillsynsverksamheten. Kommuners och landstings inflytande i det svenska EU-arbetet bör också uppmärksammas. Kommittén skall pröva alternativa sätt att strukturera och fördela de offentliga uppgifterna mellan staten och den kommunala nivån samt redovisa konsekvenser, inklusive finansiella sådana, av de olika alternativen. Kommittén skall också översiktligt belysa de långsiktiga fördelningspolitiska konsekvenserna av de olika alternativen. Kommittén skall särskilt analysera och bedöma: –om det samlade kommunala uppdraget skall vara fördelat på en eller två direktvalda nivåer. Om kommittén finner att två kommunala nivåer är det mest ändamålsenliga skall den överväga hur relationen mellan de två nivåerna skall se ut, –om samverkan, också mellan kommuner och landsting, kan vara ett effektivt och lämpligt alternativ och komplement till förändringar av struktur och uppgiftsför- delning, –om det kan finnas behov av en differentiering av uppgifter och struktur mellan olika kommuner och landsting. I det sammanhanget bör kommittén överväga de särskilda behov som finns i olika delar av landet. Kommittén bör här bl.a. uppmärksamma regeringens storstadsarbete. Om kommittén finner att förutsättningarna finns skall den lämna förslag på principer för en uppgiftsdifferentiering. Om kommittén utifrån sina analyser och bedömningar finner det motiverat skall den lämna övergripande förslag på förändringar av nuvarande kommun-, landstings- och länsindelning. Kommittén skall i sina överväganden beakta konsekvenser avseende antalet förtroendevalda på nivå. Utifrån de samlade analyserna och bedömningarna av det kommunala uppdraget skall kommittén föreslå en övergripande samhällsorganisation samt principer för relationen mellan staten och den kommunala nivån. I det uppdraget ingår även att principiellt analysera vad det kommunala ansvaret innebär i relation till såväl medborgare som staten. I det sammanhanget är det viktigt att genomgående anlägga ett jämställdhets- och integrations- perspektiv. Hälso- och sjukvårdens struktur och uppgiftsfördelning Hälso- och sjukvården utgör en stor och central del av välfärden. Det huvudsakliga ansvaret för verksamheten ligger på landstingen, men även staten och kommunerna har viktiga uppgifter. och sjukvården utgör ett exempel på en komplex flernivåstyrd verksamhet. Val av struktur och fördelning av ansvar och uppgifter har därför en avgörande betydelse för möjligheten att skapa en effektiv och tydlig samhällsorganisation. Kommittén skall analysera och bedöma hur strukturen och upp- giftsfördelningen mellan stat, landsting och kommuner påverkar förutsättningarna att styra hälso- och sjukvården. Kommittén skall också om den finner det motiverat föreslå förändringar av nuvarande struktur och uppgiftsfördelning för att förbättra styr- ningen och därigenom skapa bästa möjliga förutsättningar för att utveckla vårdens kvalitet, tillgänglighet och effektivitet. Kommittén skall särskilt beakta behovet av att underlätta samspelet mellan de olika nivåerna i samhällsorganisationen samt med näraliggande välfärdssystem, såsom äldreomsorgen. En utgångspunkt för kommitténs analyser och förslag skall vara att hälso- och sjukvårdssystemet skall vara heltäckande och vården ges efter behov. Regional utveckling och den regionala samhällsorganisationen på regional nivå är komplex med många statliga och kommunala aktörer. Det finns också en stor geografisk variation när det gäller olika aktörers regionala indelning. Detta gäller särskilt statliga myndigheter. Den regionala nivån har beskrivits som svår att överblicka. har dess betydelse för att åstadkomma hållbar utveckling och tillväxt alltmer kommit att uppmärksammas. Riksdag och regering har också etablerat ett politikområde – Regional utvecklingspolitik – för att mer effektivt kunna ta till vara de förutsättningar för hållbar utveckling och tillväxt som finns lokalt och regionalt. Kommittén skall analysera och lämna förslag på hur ansvaret för uppgifter med anknytning till regional utveckling, inklusive regionalt samarbete över nationsgränser, skall fördelas mellan staten och den kommunala nivån. I det uppdraget ingår att bedöma för- och nackdelar med en direkt respektive indirekt vald regional nivå med ansvar för regionala utvecklingsfrågor. Kommittén skall också överväga om den regionala nivån kan se olika ut i skilda delar av landet när det gäller fördelningen av ansvar för uppgifter med anknytning till regional utveckling. Här är det också viktigt att kommittén uppmärksammar å ena sidan det stora behov av flexibilitet och en öppenhet för att hantera frågor inom skilda sam- arbetskonstellationer som finns inom det regionala utvecklings- området, å andra sidan medborgarnas möjligheter till inflytande, insyn och ansvarsutkrävande. Underlag för kommitténs bedöm- ning bör bl.a. utgöras av de utvärderingar av försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i och som (Fi2003/6216) och Statskontoret (Fi2003/6217) genomför samt de erfarenheter som överföringen av vissa regionala utvecklingsuppgifter från läns- styrelsen till kommunala samverkansorgan för regional utveckling har givit. Kommittén skall analysera och lämna förslag avseende försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i och . Den statliga styrningen av samhällsorganisationen Regeringens styrning av de statliga myndigheterna uppfattas ibland som otydlig och samordningen mellan de olika sektorerna och myndigheterna som bristfällig. Sektoriseringen har visserligen utgjort en positiv kraft bakom den offentliga verksamhetens utveckling och kan vara ändamålsenlig. En stark sektorisering beskrivs dock allt oftare som ett hinder för hållbar utveckling och tillväxt. Kommittén skall analysera och lämna förslag på hur en förbättrad styrning och samordning av den statliga verksamheten skall åstadkommas. Kommittén skall också utarbeta principer för den centrala myndighetsstrukturen. I detta uppdrag ingår att överväga hur samordningen av statliga myndigheters verksamhet på central nivå kan förbättras, t.ex. genom en sammanhållen styrning av verksamhet som berör flera myndigheter eller genom en organisatorisk samordning eller sammanläggning. Kommittén skall särskilt beakta hur det svenska medlemskapet i EU påverkar förut- sättningarna för regeringens styrning av de statliga myndigheterna. Även på regional nivå uppfattas ibland samordningen mellan de olika sektorerna och myndigheterna som bristfällig. Kommittén skall kartlägga hur de statliga regionala uppgifterna är fördelade på länsstyrelser och andra regionala organ och med utgångspunkt i denna kartläggning lämna förslag på hur den statliga verksamheten på regional nivå skall utformas. Kommittén skall särskilt upp- märksamma behovet av ett samlat och kraftfullt agerande från statens sida. I det sammanhanget har en mycket viktig roll. roll och förutsättningar som samordnare av den statliga verksamheten på regional nivå skall analyseras. kommitténs uppdrag ingår också att analysera och bedöma vilka konsekvenser de statliga myndigheternas skilda regionala indelning och organisatoriska status på regional nivå har för samordning och ett samlat statligt agerande. Kommittén skall föreslå principer för den geografiska indel- ningen av de statliga myndigheternas verksamhet på regional nivå. Förutsättningarna för arbete och för regeringens möjligheter att styra den offentliga verksamheten förändras kontinuerligt, bl.a. som en konsekvens av samarbetet inom EU. Informations- och kunskapshanteringens utveckling har också förändrat förutsättningarna för styrning och samordning. Kommittén skall överväga regeringens och de statliga myndigheternas resurser och institutionella stöd för strategisk analys och strategisk styrning av den offentliga verksamheten. I det sammanhanget bör kommittén undersöka tillgången på resurser för kvalificerad kunskapsbildning och hur dessa bör vara fördelade mellan och statliga myndigheter. Kommittén skall beakta behovet av att säkerställa en samlad strategisk kunskap om den kommunala verksamheten samt hur detta behov skulle kunna tillgodoses. Användningen av s.k. ramlagar har ökat i omfattning. Bakom denna utveckling ligger bl.a. och regeringens behov av att ha ett flexibelt regelsystem. Det finns dock en risk att ramlagstiftningen leder till oönskad detaljreglering genom de föreskrifter som statliga myndigheter utfärdar för att precisera ramlagstiftningen. Kommittén skall övergripande analysera för- och nackdelar med myndigheternas normgivning och bedöma behovet av förändringar. har användningen av rättighetslagstiftning ökat i omfattning. Kommittén skall över- gripande analysera för- och nackdelar med den lagstiftning som ålägger kommuner och landsting att tillhandahålla individuella ekonomiska och sociala rättigheter. Under har förutsättningarna för och inriktningen på den statliga styrningen förändrats. Även om bilden inte är entydig har utvecklingen gått mot att kommuner, landsting och statliga myndigheter har fått ökad frihet att bestämma över organisation, regeltillämpning och användningen av ekonomiska resurser. Dessutom har offentliga verksamheter i ökad utsträckning kommit att utföras av offentligt ägda företag och privata aktörer av olika slag. Förändringarna gör att det ställs större krav på regeringens styrning och kontroll i form av bl.a. tillsyn, uppföljning och utvärdering. Även EU-medlemskapet har bidragit till denna utveckling. Utan en fungerande kontroll riskerar regeringens styrförmåga att urholkas. Statens styrning av de kommunala verksamheterna är bl.a. till för att garantera hög kvalitet, effektivt resursutnyttjande, nationell likvärdighet och nationella mål. Kommittén skall analysera regeringens och statliga myndigheters kontrollverksamhet och om den finner det motiverat lämna principiella förslag på hur denna verksamhet skall organiseras för att åstadkomma en effektiv och demokratiskt väl förankrad kontroll av den offentligt finansierade verksamheten. I det uppdraget ingår att överväga hur staten och den kommunala nivån gemensamt kan utveckla former för uppföljning och utvärdering av den kommunala verksamheten. Kommittén skall i detta sammanhang beakta de förslag som (dir. 2003:70) kommer att lämna. Kommittén skall även beakta erfarenheter och förslag från andra utredningar, t.ex. en kommande översyn av organisationen av tillsyn, eller från andra initiativ inom detta område som regeringen kan komma att ta för kommitténs utredningsuppdrag. Ekonomiska styrmedel utgör viktiga komponenter i den statliga styrningen av kommuner och landsting. Kommittén skall i denna del av uppdraget övergripande analysera och regeringens styrning av de kommunala verksamheterna med hjälp av generella respektive specialdestinerade statsbidrag. En utgångspunkt för kommitténs uppdrag är att styrning med hjälp av generella stats- bidrag utgör en huvudprincip, men att det kan finnas situationer när specialdestinerade statsbidrag är att föredra. Kommittén bör klargöra när respektive bidrag är mest lämpat att använda. I detta sammanhang har tillämpningen av den kommunala finansierings- principen, dvs. att kommuner och landsting inte skall åläggas nya uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa med andra medel än höjda skatter, blivit omdiskuterad. Kommittén bör göra en övergripande analys av finansieringsprincipens tillämpning i enlighet med de av fastställda riktlinjerna och om den anser det motiverat lämna förslag på hur tillämpningen av denna princip skulle kunna tydliggöras. Samverkan mellan stat och kommun ökar i omfattning. Ofta sker denna samverkan i mer informell form, t.ex. nätverk eller partnerskap. Dessa samverkansformer kräver dock konsensus och kan därmed inte hantera situationer när enighet inte nås. Kommittén bör analysera och bedöma behovet av att utveckla former för samverkan mellan den statliga och kommunala nivån som möjliggör ett gemensamt beslutsfattande. Kommittén bör ha en öppen dialog med olika aktörer i samhälls- organisationen. Kommittén skall utnyttja olika öppna arbetsformer som exempelvis frågepaneler, arbets- och referensgrupper samt seminarier. Kommittén skall ta del av erfarenheter från och följa den internationella utvecklingen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas de nordiska länderna. I arbetet skall kommittén ha kontakt med berörda statliga kommittéer, särskilda utredare, delegationer och organisationer. Kommittén skall redovisa resultaten av sitt arbete . Inhämtade synpunkter på delbetänkandet Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123) inbjöd (dnr Fi2003/6563) totalt 462 organisationer att lämna synpunkter på Ansvars- kommitténs delbetänkande. Av dem inkom 315 med synpunkter. Härutöver lämnade 27 organisationer och enskilda synpunkter på eget initiativ. nen (JämO) SOU 2007:10 Bilaga 3 utveckling av offentliga e- SOU 2007:10 Bilaga 3 samarbetsorgan (HSO) riksorganisation (PRO) förbund (, , sektor (SCORE) ungdom (RBU) 339Sydsvenska , Handels- kammare, Västsvenska Industri- och Handels- kammaren Kontakter inklusive konferenser och seminarier Kommittén har under arbetets gång haft ett stort antal kontakter med olika företrädare för myndigheter, landsting och kommuner och för andra organisationer, grupper och nätverk. I denna bilaga redovisas konferenser, seminarier och andra kontakter som leda- möter och/eller sekretariatet haft . Såväl under den första som under den andra utredningsetappen har kommittén ordnat breda konferenser och bjudit in till semina- rier och andra möten kring viktiga teman inom uppdraget. anordnade kommittén fyra konferenser kring utredningsupp- draget som hölls i , , och . genomförde kommittén konferenser kring hälso- och sjuk- vårdsfrågor som hölls i , och . I ok- tober 2005 anordnades samrådskonferenser om regionala utvecklingsfrågor. Inom ramen för utredningsarbetet genomfördes vidare den 12– möten med patient- och handikapporganisationer. inbjöds statliga generaldirektörer till diskussion kring arbete. Vidare har sekretari- atet fortlöpande träffat en mindre grupp med företrä- dare för några statliga myndigheter. har särskilda seminarier anordnats kring fråge- ställningar av betydelse för kommitténs arbete. anordnade kommittén ett seminarium med inbjudna företrädare för den danska . anord- nade kommittén tillsammans med Forum för frivilligt arbete en hearing med temat Från välgörenhet till integrerad välfärdsresurs? Frivilligarbetet och den offentliga välfärden. bjöd LO in kommittén till ett seminarium med två teman: Globa- liseringen och behovet av starkare regioner samt Styrningen av välfärdstjänster – balansen mellan nationell likhet och regionalt självbestämmande. områdesgrupp för forskning om offentlig ekonomi, styrformer och ledarskap ett seminarium med , likvär- dighet och effektivitet. Vidare har kommitténs sekretariat anordnat expertseminarier med deltagande av såväl forskare som tjänstemän och offentliga utredare. Dessa har bland annat behandlat statens styrning av kommuner och landsting, sektorisering och det statliga myndig- hetsbegreppet. För sekretariatet har det dessutom varit väsentligt att föra dialog med andra offentliga utredningar som pågått sam- tidigt med . Sammantaget har kommittén under utredningsarbetet haft kon- takt med många företrädare för såväl stat, kommuner och landsting som för andra organisationer och grupperingar i samhället. I vissa fall har kommittéledamöter och/eller några av sekreterarna med- verkat som inledare i konferenser eller andra möten som anordnats till exempel av en enskild kommunen, av en grupp kommuner eller landsting eller andra intresserade. De breda konferenser som kommittén bjudit in till har betytt att personer från ett mycket stort antal kommuner, landsting, statliga myndigheter och andra organisationer både har kunnat ta del av det pågående utredningsarbetet och har haft möjlighet att framföra reflektioner kring frågeställningar av vikt i sammanhanget. Det breda kontaktmönster som således utvecklats under utred- ningstiden beskrivs nedan. Universitet, högskolor, forskningsinstitut, med flera , CKF Landsting och i Rådet för Ekonomisk Forskning och Utbildning, KEFU i , , EFI , medicinsk tek- nologi, CMT Rådet för kommunalekonomisk forskning Andra statliga myndigheter och organ Expertgruppen för studier i samhällsekonomi, ESS Kammarkollegiet Kammarrätten i Kriminalvården Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling till trossamfund, SST för europapolitiska studier, SIEPS Verket för förvaltningsutveckling, VERVA Verket för näringslivsutveckling, Utredningar, kommittéer och andra statliga grupperingar Delegationen för mångfald inom vård och omsorg En nationell psykiatrisamordnare IT-politiska strategigruppen Kommunala kompetensutredningen Rådet för kommunala analyser och jämförelser Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén Utredningen socialbidrag till arbete Utredningen om en myndighet för säkerhet och beredskap Utredningen om en ny myndighet med förvaltningspolitisk inrikt- ning Utredningen om skyddsåtgärder inom vård och omsorg för personer med nedsatt beslutsförmåga Utredningen om tillsynen inom Utvecklingsgruppen för länsstyrelsefrågor VISAM Översynen av den eftergymnasiala yrkesutbildningen Översynen av finansiering och styrning av vuxenutbild- ning och vuxenutbildning för utvecklingsstörda kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun Kumla kommun kommun kommun stad kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun stad kommun kommun Åre kommun kommun kommun kommun Landsting och landstingsorgan/enheter Nordvästra hälso- och sjukvårdsområdet , RTK Kirurg- och onkologicentrum i , samverkansorgan och andra kommunala organ , samverkans- och folkhälsoarbete i för hållbar utveckling Region i län i Kommuner och Landsting, SKL Balans, med depressiva/ manodepressiva besvär barn och ungdomar, för utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och , Hjärnkraft , intresseorganisation för neuro- psykiatriska funktionshinder åt narkotika och läkemedelsberoende Ideella organisationer med mera Barncancerfonden Barnens rätt i samhället , Jämlikhet, Assistans, Gemenskap Cancerfonden i för Frivilligt Socialt Arbete Fritidsforum , FVO Hela Människan Kooperativa Utvecklingscentrum , och Skola för kvinnojourer och tjejjourer i Röda Korset Sociala Missionen för Allmänmedicin södra läkarförening Kommunesektorn intresse- och arbeidsgiverorganisasjon, , Helse- og omsorgsdepartementet Kommunal- og regionaldepartementet Institutt for helseledelse og helseøkonomi, Nordiskt budgetschefsmöte Norsk institutt for by- og regionforskning, Oslos Bystyre Schweiziska ambassaden i akademi Föreningar/nätverk/konferenser och Hälsa, KILEN Kooperativ utveckling Ledarforum – ett nätverk för landstingens samhällsmedicinska chefer Kooperativa Utvecklingscentrum Nätverk för kommunala förvaltningschefer primärvårdschefer Nätverket för kooperativt och socialt företagande Nätverket för universitetssjukhusens direktörer och Demokrati TioK Kompetensforum Toppledardagen Vårdforum Äldreriksdagen Attendo Care AB Brobyggarna Samverkansorgan för alla energikontoren Förändrarakademin Inom ramen för sitt utredningsarbete har kommittén och dess sekretariat lagt ut uppdrag på myndigheter och andra organisationer att genomföra studier av olika slag. Vidare har ett flertal myndigheter och andra organ bidragit med faktasamman- ställningar och annat kunskapsunderlag som belyst frågeställningar med relevans för kommitténs analys och beredning av förslag. I kommitténs skriftserie har sammanlagt nio rapporter publicerats. (red.) (2005) Hur kan dagens forskning påverka framtidens sjukvård? , och , E. (2006) Statens nya geografi Brommels, M. m.fl. (2006) Hälso- och sjukvårdens strukturreformer. Lärdomar från , , och , L. och , P. (2006) Styrning av markanvändning och miljö , E. m.fl. (2006) Medborgarna och den offentliga välfärdens organisering Häggroth, S. (2005) Staten och kommunerna Nordregio och EuroFutures (2006) regionala indelning – om tillväxtperspektivet får råda EuroFutures (2006) Ansvarsfördelning på regional nivå: hur kan den (2006) "God vård på lika villkor." Geografi, demografi, volym & kvalitet , B. och , L. (2006) Färre kommuner?