sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? Salix är i den mest rekommenderade energigrödan på , såväl med hänsyn till nettoenergiproduktion per hektar som till resultat baserat på täckningsbidragskalkyler. är övergången till Salix från traditionella ettåriga grödor förknippad med hinder. En ökad efterfrågan av exempelvis vete för etanol- produktion får gehör betydligt snabbare hos lantbrukarna, då detta inte kräver några större investeringar, än efterfrågan på Salixflis. Önskemål om en större areal av Salix kommer i huvudsak från två håll. Under mer än har man från politiskt håll genom åtgärder, uttalanden och framtidsscenarier försökt förmå lantbruket att öka odlingen. Samtliga framtidsscenarier har i posi- tiva ordalag beskrivit Salixodlingens framtid och en större areal har även varit efterfrågad från samhällets sida som ett led i omställ- ningen till ett uthålligt energisystem. Förväntningarna om en stadigt ökande areal har dock inte realiserats. Detta förklaras bland annat med den risk/osäkerhet som råder: De alternativa inkomstmöjligheterna från jordbruksmarken är starkt beroende av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU (CAPTPF6FPT) vilken ständigt är ifrågasatt men åtnjuter ett starkt stöd från vissa länder inom EU. Priset på träbränslen konkurrerar gentemot oljepriset. Det långsiktiga priset på olja är särskilt svårt att bedöma, eftersom det är beroende av politiska beslut i såväl som inom EU. Importen av billig biomassa har varit omfattande vilket har pressat priserna. Denna situation kan snabbt förändras då övriga länder förändrar sin politik i syfte att uppfylla sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Högavkastande Salixsorter kan bli tillgängliga vilket gör att odlarna riskerar att investera i odling för . Detta gällde framförallt under pionjärstadiet. 5TP PT Avsnitt 13.3 bygger i huvudsak på Helby et al. Market Development Problems for Sustain- able in . 6TP PT Common Agricultural Policy. Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? Etableringsproblem, svårhanterligt sticklingsmaterial fordrar säkra leveranssätt och lämplig väderlek. Frö är betydligt lättare att hantera före sådd och kan ligga i marken tills det kommer regn. Dessa risker/osäkerheter har varit hinder för Salixodlingens expan- sion i såväl som i övriga EU. Vissa av de uppräknade faktorerna skulle kunna hanteras bättre av andra aktörer än jordbruksföretagare. Risker/osäkerheter som är förknippade med energimarknaden kan lättare hanteras av fjärrvärmeverksföretagen och andra stora trädbränslekonsumenter. Genom att exempelvis teckna långsiktiga leveranskontrakt kan en del av risken överföras dit. Större aktörer har i allmänheten en bättre förmåga att sprida risker och återförsäkra sig. Även bränsleanvändare, fjärrvärmeverk och andra fliskonsu- menter har efterfrågat . Detta har tidigare dock inte manifesterats i högre marknadspriser för Salixflis. verkar politiska signaler och signaler från marknaden i samma riktning eftersom priset på Salixflis har stigit som en följd av att priset på skogsbränslen har stigit. rådde en situation med vikande realpriser vilket gav ett stort glapp mellan den politiska målsättningen och vad marknaden verkligen efterfrågade (se figur 13.1). Högre priser och politiska signaler har emellertid inte varit tillräckligt starka eller stabila för att uppväga risken/osäkerheten i den beslutsfattarekonomiska kalkylen. Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? Figur 13.1 Salix i : Scenarier jämfört med verkligheten Källa: et.al. Market development problems for sustainable bio-energy, 2004. Den som investerade i Salix , då priserna låg på en låg nivå, kan glädja sig åt en god lönsamhet. vände priserna uppåt och enligt vissa bedömare är det en permanent stabilisering vilken beror på att det fundamentala för- hållandet mellan utbud och efterfrågan håller på att skifta. Överskottet på biomassa tros ha förbytts i ett underskott, eller förväntningar om ett framtida underskott, där investeringar i pro- duktion av biomassa åter blir av intresse. noteras flis- priser på /MWh, med regionala variationer och Salix betalas i allmänhet med samma pris som skogsflis. I färskt minne har emellertid lantbrukaren att priset på träflis i reala termer sjönk från /MWh till /MWh . I nominella termer har priset rört sig kring samma nivå (/MWh). Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? Anläggningskostnaderna för Salix har reducerats väsentligt (enligt 1997)TPF7FPT sedan tiden för den svenska om- ställningen (se tabell 13.1). Dessutom har nytt sortmaterial gjort odlingen säkrare, bland annat vinterhärdigheten har förbättrats, som avkastningen har ökat. Tabell 13.1 Anläggningskostnad (i reala termer) per hektar i av Salixodlingen Index (1988=100) Källa: (1997). 13.3.1Lång tid mellan beslut och effekt Fördelarna med Salix, såsom dess förmåga till koldioxidreduktion, vattenskydd, jordförbättring, funktion som renare av avloppsvatten och roll i landsbygdsutveckling, var kända redan tidigt under 1990- talet i . Ett tecken på detta var den omfattande planteringen av Salix () som skedde inom det omställnings- program som ägde rum i . Arealen har emellertid inte ökat i den takt som förutspåddes. Lantbrukarna har inte på bredare front gett sig in på Salixodling , då anläggningsstödet sänktes som en följd av EU-medlemskapet från /hektar till /hektar för att återigen höjas till /hektar. Den , liksom EU genom den gemensamma jordbrukspolitiken, har varken gjort några tydliga åtaganden eller fattat beslut i positiv riktning för att gynna Salixodling men har heller inte gjort motsatsen. Det kan gå mellan tidpunkten då politiska beslut fattas och tidpunkten då förväntade effekter uppnås. I tabell 13.2 redo- visas ett urval av faktorer som påverkar den tid som det tar för Salixodling- kalkyler och lönsamhet (cultivation- methods of eco- nomic calculation and profitability). Doctoral Dissertation, , . Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? politiska beslut att få genomslag i praktisk energiproduktion. Tids- angivelserna i tabellen är ett resultat av uppskattningar av forskare inom området. Tabell 13.2 Jämförelse av etableringsproblem (dvs. saker som förlänger etable- ringstiden) för några nyetablerade förnyelsebara energiteknologier tillfällen, dvs. Enbart Salix: 10 . avloppsvatten eller slam: Tid att tillgodogöra sig En lantbrukare vill ofta Beror på vem som Ofta internt i större innan han/hon agerar. tider för reformer är 10 inom EU. Inget av någon större Källa: Helby et al , Market development problems for sustainable bio-energy systems in , . Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? 13.3.2Faktorer i lantbruket som påverkar politikens genomslag Egenskaper hos lantbrukarna och vissa förutsättningar för att bedriva lantbruk kan påverka hur politiska beslut får genomslag. Tre viktiga områden när det gäller benägenheten att anlägga Salix- odlingar är: Enligt en studie av och 2000TPF8FPT påverkar ålders- strukturen viljan hos lantbrukarna att anlägga Salix. Generellt ökar benägenheten att investera i takt med stigande ålder. I korthet för- det med att den unga lantbrukaren antagligen vill göra något mer aktivt med marken som han eller hon är mindre riskvillig jämfört med äldre lantbrukare. Odling av Salix ökar i takt med att företagaren blir mer ekonomiskt säker, ökar storleken på företaget samt när han/hon vid högre ålder eftersträvar en lägre arbetsinsats och mer fritid. En förändring sker vid pensionsåldern när lantbrukaren börjar fundera på att överlåta eller sälja företaget. Detta trots att en Salixplantering, där alla kostnader redan är nedlagda och endast intäkterna återstår, bör vara en ekonomisk tillgång för den som tar över. Förklaringen kan enligt och vara att den unga lantbrukare som skall ta över gården helst vill vara aktiv och flexibel i valet av produktion. Markägarfrågan är en viktig faktor eftersom Salixodling innebär ett åtagande på lång sikt. I brukas av jordbruks- marken av ägaren medan brukas av arrendator. Lant- brukare har svårare att anlägga Salix på mark som arrenderas än på mark som ägs, eftersom arrendekontrakten normalt löper på mellan ett och . Enligt en undersökning som gjordes 2003TPF9FPT var av Salixplanteringarna gjorda på ägd mark, inkluderade delvis arrenderad mark medan var gjorda på helt arrenderad mark. Vid utformandet av ett eventuellt stödsystem för Salix kan man därför knappast undvika att ta hän- syn till ägarfrågan. Ett synsätt, enligt m.fl. är att se 8TP PT , A och , H. Farm-related factors influencing the adoption of short- rotation coppice production among Swedish farmers. Acta Agric.Scnad., Sect B. Soil and Plant Science 50, 28 34. 9TP PT Helby et al . Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? Salixplanteringar som ett alternativ till att arrendera ut marken. Äldre markägare arrenderar ofta ut marken eftersom de önskar minska sin egen arbetsinsats i jordbruket. Salix fyller i princip samma syfte. För att utarrendering och Salixplantering skall bli någorlunda likvärdiga krävs emellertid, som tidigare nämnts, långsiktiga arrangemang för Salixproduktionen där risken/osäker- heten och ansvaret förs över på en annan part, exempelvis fjärr- värmeverket dit flisen levereras. Ett annat alternativ är att underlätta förutsättningarna för att anlägga Salix på arrenderad mark. Arrendatorn behöver ta ett lång- tidsansvar för investeringar på mark som han eller hon inte äger. Det kan även vara så att markägaren inte vill ha Salixodlingar på sin mark. Vanligt förekommande är att arrendekontrakt innehåller brukningsvillkor som innebär att energiskog inte får anläggas. Överenskommelser som skulle lösa denna ansvarskonflikt mellan markägare och arrendator på lång sikt är svåra att utforma eftersom dagens arrendelagstiftning är restriktiv med vad som får skrivas in i kontrakt mellan två parter. Arrendelagstiftningen är utformad utan hänsyn till denna typ av långtidsengagemang på arrendemark. Om bägge parter är positivt inställda till Salixodling är det dock fullt möjligt att utforma avtal som fungerar. Svårig- heten ligger i att förutspå lönsamhetsutvecklingen på så lång sikt som 15 och härmed sätta ett arrende som tillgodoser både arrendatorns och markägarens intresse. När det gäller kvaliteten på jordbruksmarken så har Salix pekats ut som en lämplig gröda på sämre, marginaliserad jordbruksmark vilken inte är lämpad för livsmedelproduktion. Om detta vore riktigt så hade det haft uppenbara fördelar eftersom Salix inte hade konkurrerat om marken med livsmedelsgrödor. är det inte så. Salix och livsmedelsgrödor växer bra på samma typ av mark och dåligt på samma. Salix växer på dåliga jordar, men precis som för spannmål, med dåligt resultat och höga produktionskostnader som följd. 13.3.3Vem investerar i Salix? Intresset för att anlägga Salix ökade snabbt så länge anläggnings- stödet låg på den högre nivån men minskade snabbt då detta sänktes . Det stillastående som har karaktäriserat Salixareal- ens utveckling skall inte bara ses Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? som ett ointresse för nyodling utan det är resultatet av att det råder balans mellan nyplanteringar och de som överger, det vill säga plöjer upp sina Salixodlingar. Bland dem som upphör med odlingen finns med all sannolikhet de som enbart valde Salixodlingen för stödets skull. Enligt en studie (och )TPF10FPT var odlingar- na koncentrerade till de områden där det råder stark efterfrågan på biomassa för fjärrvärme och särskilt i AgrobränslesTPF11FPT närområde. Odlingarna var belägna på jordbruksmark av en kvalitet som låg under genomsnittet, fanns på icke-lerjordar (lerhalt). Vid studien tillfrågades odlarna om skälen till varför man satsat på Salix. Följande huvudskäl angavs: minska arbetsbördan på gården bra priser på Salixflis ekonomiskt stöd och förväntningar om framtida politik marken lämpar sig bättre för Salix än för spannmål Studien visade att även underliggande värderingar och intressen kunde vara viktiga för jordbrukarens val. En senare studie (2003)TPF12FPT visar att av nuvarande Salix- odlare skulle kunna tänka sig att ha kvar sin odling enbart eller delvis för att den ger goda jaktbetingelser. Tabell 13.3 sammanfattar faktorer som, enligt (2003), påverkar investeringsbenägenheten för Salix i en positiv respektive negativ riktning. En större investeringsvilja finns exempelvis i allmänhet på större gårdar än på mindre. Den som arrenderar mark är mindre benägen att anlägga Salix än den som arrenderar ut mark. En gård som är animalieproducerande är i allmänhet mindre be- nägen att anlägga Salix medan en gård som även har skogsarealer är mer benägen till detta. Vidare tycks en mycket låg eller hög ålder ha negativ inverkan medan lantbrukare i åldern 50 de mest benägna att investera i Salixodling. Gårdar med tillgång till bevatt- ning och hög mekaniseringsgrad anlägger i högre grad Salix medan gårdar med stor andel betesmark är mindre benägna till detta. 10TP PT , A. and , H. 2001 Experiences of commercial energy crop production – A study of willlow growers in , 1st world conference on biomass for energy and industry, , , 5-9 2000, pp 222-225. 11TP PT Tillhör Lantbrukskooperationen. 12TP PT , P., , R och , G. 2003 Salixodling och jakt Finns här en synergieffekt? Abstract of presentation at Energitinget, , , 11 12, 2003. Vilka faktorer påverkar produktionsbesluten? Tabell 13.3 Hur vissa egenskaper hos jordbruksföretaget påverkar investe- ringar i Salix Ägaren mycket ung eller mycket gammal Ägarens ålder 50 65 år Källa: Helby et al , Market Development Problems for in , . Ett pågående projekt ger i sitt preli- minära resultat svaret på vilka faktorer som är de mest avgörande för om lantbrukaren anlägger fleråriga energigrödor eller ej. En del av studien syftar till att undersöka vilka hinder det finns bland lantbrukarna vad gäller att odla energigrödor samt att analysera hur lantbrukarna värderar olika egenskaper för olika odlingsalternativ. Preliminära resultat visar att omloppstid, växthöjd och lönsamhet är de egenskaper som har störst betydelse vid val av gröda. Jämfört med ettåriga grödor värderas en omloppstid och negativt. En växthöjd på 4-8 m värderas negativt jämfört med en växthöjd på <2m. Detta behöver dock inte betyda att höjden upplevs som förfulande för landskapet. Kostnaden som lantbruka- ren tillmäter den långa omloppstiden har man genom denna undersökning preliminärt estimerat till per hektar och år och för växthöjden per hektar och år. 13TP PT IVL Projekt (IVL , Projektledare ) Drivkrafter energigrödor Marknadsanalys av utbud och framtida utbud på energigrödor för värme- produktion pågående projekt, skall vara avslutat . En del av studien syftar till att undersöka vilka hinder det finns bland lantbrukarna vad gäller att odla energigrödor samt analysera hur lantbrukarna värderar olika egenskaper för olika odlingsalternativ. Egen- skaperna innefattar inte bara intäkter och kostnader utan även bl.a. flexibilitet (omloppstid), påverkan på landskap, möjlighet att kunna utnyttja befintliga maskiner m.m. En postenkät till 2000 lantbrukare har utförts i 4 regioner. 14 Hinder mot konkurrenskraft För att kunna bedöma vilka förutsättningar som krävs för att utveckla ett jordbruk som är konkurrenskraftigt som producent av bioenergi måste man först identifiera – och om möjligt även kvan- tifiera – eventuella hinder mot en sådan utveckling. I direktivenTPF1FPT anges att utredningen främst skall beakta dagens generella styr- medel inom energiområdet samt biologiska och odlingstekniska möjligheter. Syftet med att analysera vari de främsta hindren ligger är att utredningens förslag till åtgärder skall uppnå mesta möjliga träffsäkerhet för att på så sätt få bästa effekt. Begreppet konkurrenskraft används ofta, men är inte alltid väl definierat. Dess betydelse är heller inte självklar. Vad som menas med konkurrenskraft är enklast att ange på företagsnivå. Ett före- tag är konkurrenskraftigt om det kan producera till priser som gör att det får sålt sina produkter på marknaden. Ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad har i allmänhet ingen möjlighet att påverka marknadspriset, utan är pristagare. Detta innebär att före- taget tvingas betrakta marknadspriset som givet och anpassa sin produktionsvolym till detta pris. I längden är ett företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad därför endast konkurrens- kraftigt om det kan producera till minst lika låg kostnad som sina konkurrenter. Bakom konkurrenskraft ligger företagets produk- tivitet, förmåga till produktutveckling, kvalitet etc. Mot bakgrund av bl.a. de synpunkter som framförts av del- tagarna i utredningens två referensgrupper, har utredningen iden- tifierat ett antal omständigheter som kan ha negativ påverkan på det svenska jordbrukets konkurrenskraft som bioenergiproducent. I det här kapitlet beskrivs de viktigaste konkurrenskraftshämmande hindren som utredningen har identifierat. Dessa, som behandlas i tur och ordning i avsnitten 14.1 14.3, kan sorteras utifrån om- ständigheter som har att göra med kostnads- och intäktsaspekter, 1TP PT Dir. 2005:85, sid. 8, tredje stycket. pris- och regleringsmässig osäkerhet, samt bristande kunskap och attitydfrågor. Som avslutning på kapitlet redovisar utredningen vissa sammanfattande slutsatser (14.4). Det svenska jordbrukets konkurrenskraft som bioenergiproducent avgörs av flera faktorer. För att bioenergi generellt sett skall få avsättning på energimarknaden krävs för det första att sådan energi är konkurrenskraftig gentemot energi (el, värme, drivmedel m.m.) som producerats med andra källor som grund. Givet att en sådan konkurrenskraft föreligger, krävs för det andra också att det svenska jordbrukets produktion av bioenergi är konkurrenskraftig gentemot andra former av bioenergi, t.ex. med ursprung i skogs- bruket eller andra länders jordbruk. Allmänt sett kan sägas att nuvarande energipriser är för låga för att jordbruket skall kunna konkurrera som bioenergiproducent, givet befintliga styrmedel. Att döma av vad som framkommit i utredningsarbetet, bl.a. vid mötena med utredningens referens- grupper, är kostnadsnivån vid produktion av energigrödor inom jordbruket således i allmänhet för hög för att denna produktion skall kunna vara konkurrenskraftig.TPF2FPT Det bör dock noteras att de faktorer som medför att kostnads- nivån är för hög (eller, om man så vill, att intäktsnivån är för låg) ser olika ut för olika energigrödor. Således kan man för olika energigrödor grovt sett urskilja två typer av kostnads- och intäkts- relaterade hinder: dels hinder som är kopplade till produktionen av själva råvaran, dels hinder som är kopplade till senare led i pro- duktionskedjan. 14.1.1Hinder kopplade till produktionen av själva råvaran Ett exempel på denna typ av kostnads- och intäktsrelaterade hinder är att likvärdig råvara ofta produceras till lägre kostnad av skogs- bruket än av jordbruket. Således finns det tillgång till bioenergi med den svenska skogen som leverantör där produktionskostnaden 2TP PT Det finns dock områden där produktion av biobränslen inom jordbruket kan nå lönsamhet med nuvarande styrmedel. Det gäller bland annat drivmedelsproduktion i form av spann- målsetanol och rapsmetylester. Detta förhållande är bland annat ett resultat av att värdet av biprodukter förbättrar lönsamheten. är betydligt lägre, till följd av bl.a. lägre markpriser, mindre arbets- krävande produktion, m.m.TPF3FPT Genom att så långt möjligt utnyttja biprodukterna från skogen, inklusive massalutar m.m., förskjuts också den tidpunkt då det i energisystemet blir nödvändigt att utnyttja råvaror med högre produktionskostnad, som exempelvis de från jordbruket. Det finns visserligen tillgång till avfall även inom jordbruket, men inte i samma utsträckning som inom skogen där GROT (grenar och toppar) är en väsentlig biprodukt från en betydligt större areal än jordbrukets avfall och biprodukter. Vidare har konkurrens från biomasseproducenter i andra länder betydelse i sammanhanget, på så vis att samma/liknande råvara ofta produceras till lägre kostnad av utländska jordbrukare än av svenska. Detta beror på att det svenska jordbruket har vissa konkurrensnackdelar jämfört med jordbruket i länder med bättre förutsättningar. En viktig faktor för produktionskostnaden per ton biomassa är avkastningsnivån per hektar. Enkelt uttryckt så ger en högre avkastning för en given mängd insatsmedel fler ton att slå ut kostnaderna för insatsmedlen på. De klimatmässiga förhållandena sätter upp gränser för avkastningens storlek. En viktig faktor är vegetationsperiodens längd, som helt enkelt ger färre dagar för grödan att växa till på i än i många andra länder. Att jordbruket är relativt arbetsintensivt gör också att länder med lägre kostnader för arbetskraft har en fördel. Beträffande konkurrens från andra länder har det också be- tydelse att det svenska jordbruket har haft tillgång till större utvecklingsresurser än vad som är fallet i exempelvis många utveck- lingsländer. Enligt vad som framförts till utredningen kan den biologiska potentialen i därmed antas ha utnyttjats i högre grad.TPF4FPT Detta skulle implicera att den svenska produktivitets- ökningen framöver kan bli lägre än i vissa länder i vår omvärld. Produktiviteten är avgörande för den framtida konkurrenskraften. Å andra sidan hävdas det ocksåTPF5FPT att det svenska jordbrukets produktivitet sannolikt har hämmats av den starka reglering som det traditionellt har befunnit sig inom, genom tidigare den svenska jordbrukspolitiken och EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP). 3TP PT Det bör dock påpekas att all bioenergiproduktion, även den skogliga, bygger på att den gynnas av exempelvis elcertifikat och handel med utsläppsrätter samt att den fossila energin är belagd med koldioxidskatt och energiskatt. 4TP PT Enligt , . 5TP PT Enligt , . 14.1.2Hinder som är kopplade till senare led i produktionskedjan I utredningsarbetet har framkommit flera exempel på att kostnads- och intäktsrelaterade hinder mot det svenska jordbrukets kon- kurrenskraft som bioenergiproducent inte endast behöver finnas i produktionen av själva råvaran, utan även kan förekomma i senare led i produktionskedjan. Detta kan t.ex. handla om att den som köper upp råvaran av olika skäl inte är beredd att betala tillräckligt för densamma. En om- ständighet som försämrar lantbrukarnas möjlighet att nå kon- kurrenskraft i energiproduktionen är således att marknaden ännu inte är fullt utvecklad i alla avseenden, bl.a. är konkurrensen i vissa fall bristfällig i det uppköpande ledet. Det tydligaste exemplet på detta är Salix där det endast finns en entreprenör att vända sig till, nämligen . En bättre konkurrens bland de företag som köper upp den producerade råvaran skulle sannolikt minska de marginaler som en monopolsituation tillåter och framtvinga bättre betalning för råvaran.TPF6FPT En liknande omständighet, som måste beaktas när man diskute- rar kostnadsnivån för jordbrukets energiproduktion, är att det även förekommer konkurrens från annan användning av åkermarken. Det handlar helt enkelt om att energigrödor måste vara tillräckligt lönsamma jämfört med grödor för livsmedelsproduktion för att odling av dessa skall komma till stånd. ger dock upp- köpare av råvara för livsmedelsframställning inte sällan bättre betalt än energi d:o. Att klara konkurrensen om jordbruksarealen gentemot traditionell jordbruksproduktion har också av deltagarna i utredningens referensgrupper framhållits som en avgörande faktor för energigrödornas utveckling. En annan typ av hinder i senare led, är att kostnaderna i för- ädlingsledet i vissa fall är för höga för att det svenska jordbruket skall kunna uppnå konkurrenskraft som bioenergiproducent. När det gäller RME-produktion och spannmålsbaserad etanol ligger 6TP PT Det är svårt att med säkerhet säga hur mycket lönsamheten för odlaren skulle kunna förbättras om det fanns fler att vända sig till. har dock beräknat () att det blir avsevärt billigare att köpa in tjänster moment för moment än att låta Agrobränsle sköta hela kedjan.