sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — : SV hk, Skolinspektionen hk, enhet, ÖKN, BEO, MSP region, läro- medel, Rc syn, skola : MSP skola, Rc döv/hörsel, Rc dövblind : Skol- inspektionen enhet : Skolinspektio- nen enhet, MSP skola Den lokalisering som utredningen föreslår innebär att på åtta orter i landet kommer verksamhet att försvinna och kontor kommer att läggas ner. I , , och kommer det enligt förslaget inte längre att finnas någon skolmyndighet, bortsett från den specialpedagogiska verksamhet som bedrivs vid ett lokalkontor i . Utredningens förslag: Skollagen ändras till följd av att en ny myndighet för inspektion bildas. ska inte längre pekas ut som den myndighet som ansvarar för tillsyn i 2 b kap. 8 § samt 9 kap. 11 och 13 §§. I stället ska Skolinspektionen ha ansvar för dessa uppgifter. Till följd av att byter namn till behöver ändringar göras i skollagen och dess övergångs- bestämmelser. Följande bestämmelser i skollagen berörs: 2 a kap. 20 §, 2 b kap. 6, 9, 10 a, 10 e, 12 och 13 §§, 9 kap. 1, 5 – 6 a, 7 a, 8, 8 b, 8 d, 12, 14, 16 c och 17 §§ samt 11 kap. 20, 21 och 24 §§. Punkterna 2 och 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1996:1044) om ändring i skollagen, punkterna 2 och 3 i över- gångsbestämmelserna till lagen (2002:159) om ändring i skollagen samt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2006:1447) om ändring i skollagen behöver också ändras till följd av namnbytet. Skälen för utredningens förslag: Med anledning av att utred- ningen förslår att en ny myndighet för skolinspektion ska inrättas och att myndigheten ska anförtros uppgifter som vilar på krävs vissa följdändringar i skollagen (1985:1100). Tillsynen över det offentliga skolväsendet är främst reglerad i förordningsbestämmelser, medan tillsynen över fristående skolor i huvudsak regleras i skollagen. tillsynsansvar framgår framför allt av förordningen (2002:1160) med instruktion för . Vidare finns bestämmelser om tillsyn i ett antal statsbidragsförordningar. Behovet att i lag reglera mandatet för en myndighet att utöva tillsyn har framförts bl.a. av Tillsyns- utredningen (SOU 2004:100). Utredningens förslag till en allmän tillsynslag bereds inom . En lag- reglering av tillsynen är främst motiverad om sanktioner är för- knippade med tillsynen. Den närmare utformningen av och inne- hållet i Skolinspektionens tillsyns- och inspektionsverksamhet är föremål för en särskild utredning (dir. 2007:80). Skolmyndig- hetsutredningen bedömer att behovet av lagreglering inom hela Ut- bildningsdepartementets ansvarsområde behöver kartläggas ytter- ligare. Utredningen utgår från att frågan kommer att bli närmare belyst dels i anslutning till att Skolinspektionens roll utreds när- mare, dels inom ramen för det arbete som pågår inom med en ny skollag. Utredningens förslag att inrätta en skolinspektion innebär att skolförfattningarna behöver ändras så att inte längre ska pekas ut som den myndighet som beslutar i frågor om tillsyn i 2 b kap. 8 § samt 9 kap. 11 och 13 §§. I stället ska Skol- inspektionen ansvara för dessa uppgifter. Skolinspektionen föreslås också ha rätt att få upplysningar samt att få del av handlingar och annat material som behövs vid tillsynen och inspektionen på motsvarande sätt som har . Som redan framgått föreslår utredningen att byter namn till . Förslaget innebär att ändringar behöver göras i skollagen och dess övergångsbestämmelser. Följande bestämmelser berörs i skollagen: 2 a kap. 20 §, 2 b kap. 6, 9, 10 a, 10 e, 12 och 13 §§, 9 kap. 1, 5 6 a, 7 a, 8, 8 b, 8 d, 12, 14, 16 c och 17 §§ samt 11 kap. 20, 21 och 24 §§. Punkterna 2 och 3 i över- gångsbestämmelserna till lagen (1996:1044) om ändring i skollagen, punkterna 2 och 3 i övergångsbestämmelserna till lag (2002:159) om ändring i skollagen samt punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2006:1447) om ändring i skollagen behöver också ändras till följd av namnbytet. Skollagen jämte övergångsbestämmelserna till lagen föreslås ändras i enlighet härmed. Utredningens förslag: I 7 kap. 36 § sekretesslagen införs en be- stämmelse om sekretess i den tillsynsverksamhet som bedrivs av Skolinspektionen motsvarande den som gäller i Statens skol- verks tillsynsverksamhet. ska inte längre ansvara för ärenden enligt lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. I stället ska sekretess i sådana ärenden gälla hos Skolinspektionen. Bestämmelsen i 9 kap. 21 § sekretesslagen ändras i enlighet härmed. Skälen för utredningens förslag: gäller sekretess i tillsynsverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs (se 7 kap. 36 § sekretesslagen [1980:100]). Den nya bestämmelsen be- handlas i regeringens proposition Sekretessfrågor – Skyddade adres- ser, m.m.TPF1FPT I och med att ansvaret för tillsyn och inspektion på skol- området överförs från till den nya Skolinspektionen bör motsvarande möjlighet att sekretessbelägga uppgifter om enskildas personliga förhållanden gälla hos den nya Skolinspektionen. I enlig- het med att inte längre har någon tillsynsverksamhet finns inte heller behov att kunna sekretessbelägga uppgifter inom ramen för sådan verksamhet. Bestämmelser om sekretess inom skolväsendet och inom skolbarnsomsorgen finns i 7 kap. 9 § sekre- tesslagen. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas personliga förhållanden med olika skaderekvisit beroende på i vilken verk- samhet inom skolan och skolbarnsomsorgen uppgifterna före- kommer. I många fall är uppgifterna offentliga. omfattas bl.a. förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, grund- och gymnasieskola samt kommunernas vuxenutbildning av lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever.TPF2FPT är det barn- och elevombudet för likabehandling (BEO) vid som utför uppgifter som enligt lagen ska ombesörjas av . I och med att BEO:s verksamhet föreslås överföras till Skol- inspektionen ska även möjligheten att sekretessbelägga uppgifter 1TP PT Prop. 2005/06:161 s. 63 f. 2TP PT Trygghet, respekt och ansvar – om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (prop. 2005/06:38). vid handläggning av ärenden enligt lagen om förbud mot diskri- minering och annan kränkande behandling av barn och elever över- föras till den nya Skolinspektionen. Bestämmelsen i 9 kap. 21 § sekretesslagen behöver därför ändras. Sekretesslagen föreslås ändras i enlighet härmed. Justeringarna innebär inte någon ändring i sak. 7.3Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever Utredningens förslag: 16, 20 och 22 §§ lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ändras så att det framgår att det är Skolinspektionen och inte som har tillsynsansvaret enligt lagen och rätt att föra talan i en tvist om skadestånd och att iaktta preskription m.m. Skälen för utredningens förslag: Med anledning av att utred- ningen förslår att en ny myndighet för skolinspektion ska inrättas och att myndigheten ska anförtros uppgifter som vilar på krävs vissa följdändringar även i lagen (2006:67) om för- bud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Som ovan angetts är det barn- och elevombudet för likabehandling (BEO) som utför uppgifter som enligt lagen ska ombesörjas av . BEO föreslås få en ny hemvist i och med den nya myndighetsstrukturen Förslaget innebär att all verksamhet överförs från till den nya Skolinspektionen. Bestäm- melserna i 16, 20 och 22 §§ lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever behöver därför ändras så att det framgår att Skolinspektionen har ansvaret enligt lagen och inte . Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever föreslås ändras i enlighet härmed. Utredningens förslag: 3 kap. 25 § studiestödslagen ändras till följd av att för särskilt utbildningsstöd (Sisus) avvecklas som särskilt beslutsorgan och Myndigheten för specialpedagogik föreslås fördela bidrag vid korttidsstudier. Skälen för utredningens förslag: har Sisus bl.a. till uppgift att hantera och fördela bidrag till vissa personer som studerar vid vuxenutbildning, folkhögskolor och studie- cirklar. Stödet hanteras också av . Med anledning av att utredningen föreslår att Sisus avvecklas som särskilt beslutsorgan och att ansvaret för institutets uppgifter i stället samlas i den nya Myndigheten för specialpedagogik behöver vissa följdändringar göras i studiestödslagen (1999:1395). I 3 kap. 25 § studiestödslagen bör den nya Myndigheten för specialpedagogik utpekas som den myndighet som ansvarar för att fördela bidrag vid korttidsstudier. Studiestödslagen föreslås ändras i enlighet härmed. Utredningens förslag: 11 kap. 34 § inkomstskattelagen ändras till följd av att för särskilt utbildnings- stöd (Sisus) avvecklas som särskilt beslutsorgan och Myndig- heten för specialpedagogik föreslås fördela bidrag vid korttids- studier. Skälen för utredningens förslag: Som ovan angetts föreslås den nya Myndigheten för specialpedagogik ansvara för fördelningen av bidrag vid korttidsstudier i stället för Sisus. En följdändring be- höver därför göras i 11 kap. 34 § inkomstskattelagen (1999:1229). Utredningen föreslås att inkomstskattelagen ändras i enlighet här- med. Justeringen innebär inte någon ändring i sak. Utredningens förslag: 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen ändras till följd av att för särskilt utbildningsstöd (Sisus) avvecklas som särskilt beslutsorgan och att Myndigheten för specialpedagogik föreslås fördela bidrag vid korttidsstudier. Skälen för utredningens förslag: En följdändring behöver göras i 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200) med anledning av att den nya Myndigheten för specialpedagogik föreslås överta ansvaret för fördelningen av bidrag vid korttidsstudier från Sisus. Justeringen innebär endast att en annan myndighet anförtros upp- giften att hantera stödet och innebär således inte någon ändring i sak. Mervärdesskattelagen föreslås ändras i enlighet härmed. Utredningens förslag: 2 kap. 1 § sametingslagen ändras så att det framgår att det är som ska vara styrelse för sameskolan. Skälen för utredningens förslag: är det som ut- ser styrelse för sameskolan. Sameskolstyrelsen är den styrelsen. Utredningens förslag till ny myndighetsstruktur innebär bl.a. att Sameskolstyrelsens uppgifter inordnas i . Förslaget innebär att 2 kap. 1 § sametingslagen (1992:1433) behöver ändras så att det framgår att det är som i fortsättningen ska vara styrelse för sameskolan. Sametingslagen föreslås ändras i enlighet härmed. Utredningen har i det föregående lämnat förslag till de lagändringar som behövs med anledning av den nya myndighetsstruktur på skol- området som föreslås. För Skolinspektionen, och Myndigheten för specialpedagogik lämnar utredningen vidare för- slag till myndighetsinstruktioner. Förslagen, som återfinns i inled- ningen till detta betänkande, har utarbetats i enlighet med den nya myndighetsförordningen (2007:515) som träder i kraft . Utredningen har framför allt uppehållit sig vid vilka kärnuppgifter som myndigheterna ska ansvara för och som är nöd- vändiga att reglera i en instruktion. Utredningen utgår ifrån att instruktionerna, precis som , kommer att kompletteras med detaljregleringar i aktuella skolförfattningar. Utredningen har där- för bedömt att det är möjligt att utelämna vissa närmare före- skrifter som t.ex. definitioner och bestämmelser om hur upp- gifterna ska lösas i de nya instruktionerna för myndigheterna. Exempelvis behöver inte Skolinspektionens instruktion tyngas med bestämmelser om hur inspektionen och elevombudet för likabe- handling ska hålla varandra informerade om uppgifter som inhämtas i verksamheten. Detta kan avtalas på annat sätt. Till följd av att utredningen anser att ledningen i allt väsentligt själv beslutar om den inre organisationen saknas bestämmelser om rådgivande och beslutande organ i förordningsförslagen. Organ som inrättats med särskilda beslut, t.ex. Nationellt referenscentrum för yrkes- utbildning i SverigeTPF3FPT, behöver inte heller nämnas i en myndighets- instruktion. Gemensamt för samtliga skolmyndigheter är att de föreslås finnas insynsråd vid myndigheterna. Antalet ledamöter i råden bör vara detsamma i alla berörda myndigheter. I styrelsen för finns nio ledamöter, generaldirektören inräk- nad, och detta antal får anses lämpligt även för de framtida insynsråden. Utredningen har valt att förorda att sådana tvär- sektoriella frågor som berör jämställdhetspolitik, handikappolitik och integrationspolitik tas med i skolmyndigheternas instruk- tioner. Utredningen anser vidare att det är självklart att skolmyndig- heterna ska medverka i internationellt arbete och sprida kunskap och information inom verksamhetsområdet. Det är därför inte nödvändigt att sådana uppgifter finns i myndighetsinstruktionerna. Däremot är frågan om samverkan mellan skolmyndigheterna så central att den bör regleras som ett särskilt ansvar för samtliga skolmyndigheter. Myndigheten för specialpedagogik har därutöver, med hänsyn till sitt specifika uppdrag, ett särskilt ansvar att sam- verka med handikapporganisationer m.fl. 3TP PT Förordningen (2002:1160) med instruktion för . Som redan framgått föreslår utredningen att den nya myndig- hetsstrukturen ska fungera från . Med hänsyn till den tid som kan beräknas gå åt för remissförfarande, beredning inom och riksdagsbehandling, bör de författ- ningsändringar och de nya myndighetsinstruktionerna som ut- redningen föreslår kunna träda i kraft . Utöver de föreslagna nya instruktionerna för skolmyndigheterna finns behov av att göra ändringar i ett antal andra författningar. Ändringarna föranleds bl.a. av följande förslag: byter namn till , Myndigheten för skolutveckling och Nationellt centrum för flexibelt lärande läggs ner, Skolinspektionen inrättas och övertar vissa uppgifter från Skol- verket, får nya uppgifter till följd av att vissa myndigheter avvecklas, och läggs samman i en ny Myndighet för specialpedagogik, avvecklas och uppgifterna över- förs till andra myndigheter eller organ, för särskilt utbildningsstöd avvecklas som beslutsorgan och uppgifterna överförs till Myndigheten för specialpedagogik, Sameskolstyrelsen avvecklas och uppgifterna överförs till Same- tinget, Internationella programkontoret för utbildningsområdet får vissa nya uppgifter, och Såvitt utredningen kan överblicka behöver ändringar göras bl.a. i följande författningar: 1.Författningssamlingsförordningen (1976:725) 2.Arbetsmiljöförordningen (1977:1166) 3.Förordningen (1983:28) om undervisning av barn och ung- domar som vistas vid särskilda ungdomshem 4.Förordningen (1984:819) om statliga platsanmälningar 5.Förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och över- sättare 6.Förordningen (1986:677) om ökade möjligheter att anlita per- sonal vid företag m.fl. för viss undervisning i vuxenutbildning och vid Nationellt centrum för flexibelt lärande 7.Förordningen (1990:1110) med instruktion för 8.Förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet 9.Förordningen (1991:976) om statsbidrag till kontakttolk- utbildning m.m. 10.Förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel 11.Förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor 12.Förordningen (1991:1122) med instruktion för 13.Förordning (1991:1124) om avgifter för prövning inom det offentliga skolväsendet 14.Förordningen (1991:1269) om verksamheten vid statliga skolor under krig och vid krigsfara; 15.Gymnasieförordningen (1992:394) 16.Förordningen (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklings- störda 17.Förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skol- huvudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. 18.Förordningen (1992:1261) om distansundervisning på gym- nasial nivå i 19.Förordningen (1993:327) med instruktion för 20.Förordningen (1993:795) om statsbidrag till avgifter till Inter- national Baccalaureate Office 21.Förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar 22.Förordningen (1994:741) om gymnasiesärskolan 23.Förordningen (1994:895) om svenskundervisning för in- vandrare 24.Förordningen (1994:949) med instruktion för Handikapp- ombudsmannen 25.Grundskoleförordningen (1994:1194) 26.Sameskolförordningen(1995:205) 27.Särskoleförordningen (1995:206) 28.Förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt 29.Specialskoleförordningen (1995:401) 30.Förordningen (1995:1027) om tidsbegränsning av anställning av personal vid Europaskolorna 31.Förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i 32.Förordningen (1996:570) med instruktion för 33.Förordningen (1996:1206) om fristående skolor 34.Förordningen (1996:1515) med instruktion för 35.Förordningen (1997:153) om statsbidrag till teknik- och natur- 36.Förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråks- utbildning för vissa föräldrar 37.Förordningen (1998:978) om trafikskolor 38.Körkortsförordningen (1998:980) 39.Förordningen (1998:1636) om vissa statsbidrag för utveckling av skolväsendet, skolbarnsomsorgen och förskoleverksamheten 40.Förordningen (1999:170) med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 41.Förordningen (1999:250) om förberedande dansutbildning i 42.Förordningen (1999:1222) med instruktion för Internationella programkontoret för utbildningsområdet 43.Förordningen (2000:158) om försöksverksamhet med distans- undervisning i gymnasieskolan 44.Förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar 45.Studiestödsförordningen (2000:655) 46.Förordningen (2000:690) om försöksverksamhet med lärande i arbetslivet inom gymnasieskolan 47.Förordningen (2001:14) om försöksverksamhet med validering av yrkeskompetens 48.Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken 49.Förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg 50.Förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa 51.Förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier 52.Förordningen (2001:1259) med instruktion för Livsmedels- verket 53.Förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning 54.Förordningen (2003:255) om försöksverksamhet med distans- undervisning i gymnasieskolan i kommun 55.Förordningen (2003:305) om Nationellt centrum för främjande av god hälsa hos barn och ungdom 56.Förordningen (2003:306) om försöksverksamhet med två- språkig undervisning i 57.Förordningen (2003:459) om försöksverksamhet med engelsk- språkig undervisning i 58.Förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter 59.Förordningen (2005:676) om statsbidrag till viss påbyggnads- utbildning 60.Förordningen (2005:1074) om statligt bidrag till särskilt utbild- ningsstöd 61.Förordningen (2007:81) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i 62.Förordningen (2007:152) om utbildning vid kriminalvård i anstalt 63.Förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare 64.Förordningen (2007:223) om uppdragsutbildning för fort- bildning av lärare Följande förordningar föreslås upphöra: Förordningen (1986:64) om uppdragsutbildning vid Nationellt centrum för flexibelt lärande, Förordningen (1993:920) om , Förordningen (2001:286) med instruktion för Specialpeda- gogiska institutet, Förordningen (2001:1201) med instruktion för för flexibelt lärande, Förordningen (2002:1160) med instruktion för Statens skol- verk, Förordningen (2002:1161) med instruktion för Myndigheten för skolutveckling, och Förordningen (2002:1013) om utbildning vid Nationellt cent- rum för flexibelt lärande. Utredningens förslag: riksdagsbindningar som finns beträffande vissa skolmyndigheter och vissa av myndigheternas uppgifter upphävs. Skälen för utredningens förslag: Utredningen noterar att flera av skolmyndigheterna, t.ex. och Sameskolstyrelsen inrättats genom beslut av . Vidare har vissa av myndig- heternas uppgifter blivit föremål för olika uttalanden från riks- dagens sida. Beroende på hur dessa uttalanden har utformats har de blivit mer eller mindre bindande för utformningen av för- ordningsregleringen. Exempel på myndighetsuppgifter som kan anses riksdagsbundna är Statens skolverks tillsyn över komplet- terande utbildningar och Tolk- och översättarinstitutets ansvar för kontakttolkutbildningen. Utredningen föreslår att samtliga riks- dagsbindningar upphävs i samband med att beslutar om erforderliga författningsändringar för att genomföra omorganisa- tionen på skolmyndighetsområdet. Utredningens förslag: Särskilda utredare utses för att orga- nisera och bemanna de tre nya myndigheterna Skolinspektionen, och Myndigheten för specialpedagogik. För dessa myndigheter utses generaldirektörer för att leda organisations- uppbyggnaden. Nuvarande generaldirektörer för MSU och CFL utses som särskilda utredare för att avveckla sina respektive myndigheter. En särskild utredare utses för att avveckla övriga skolmyndig- heter som upphör i och med omorganisationen. Skälen för utredningens förslag: Regeringen har i skilda samman- hang gett uttryck för att arbetet med strukturförändringen av myndigheterna på skolområdet ska bedrivas skyndsamt med sikte på att förändringen ska kunna träda i kraft den 1 juli 2008.TPF1FPT Som redan framgått föreslår därför utredningen att den nya myndighets- strukturen införs . Enligt direktiven ska utred- ningen också lämna förslag till hur det fortsatta omstruk- tureringsarbetet kan organiseras. Inledningsvis vill utredningen betona vikten av att verksam- hetsförändringarna genomförs samlat och . Eftersom målet för denna typ av strukturförändring ytterst är att stärka kvaliteten på skolområdet har valet av förändringstakt stor betydelse både för verksamheten och för berörd personal. Samtliga skolmyndigheter bedriver ett för staten angeläget arbete. Omkring 1 900 personer är fast anställda vid berörda myndigheter och därtill finns flera hundra personer med tidsbegränsade anställningar. Den omorganisation som utredningen föreslår är ingripande och berör 1TP PT Prop. 2007/08:1, utg.omr.16 s. 115. Bemanningen av de nya myndigheterna ska göras med beaktande av reglerna om övergång av verksamhet i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Utredningen räknar dock med att viss personal kommer att bli övertalig. Arbetet bör därför inriktas på att minimera kompetensförluster och negativa personalkonse- kvenser. behöver organisationsförändringen genomföras så snabbt och smidigt som möjligt för att inte enskilda, skolor och huvudmän ska påverkas negativt. Utredningen bedömer att den nya Skolinspektionen bör kunna inrättas och påbörja sin verksamhet . Detta förut- sätter att regeringen beslutar om bildandet av myndigheten och utser en generaldirektör för myndigheten. Genomförandet av förändringen kan komma att påverkas av vad Utbildningsinspek- tionsutredningen (U 2007:09) kommer att föreslå. En särskild utredare bör skyndsamt utses för att organisera, bedöma kompe- tensbehovet och bemanna den nya inspektionsmyndigheten. Ut- redaren avses bli chef för den nya myndigheten. I detta fall rör det sig främst om verksamhetsövergång från Statens skolverks inspek- tions- och tillsynsverksamhet samt kansliresurser till barn- och elevombudet för likabehandling och Skolväsendets överklagande- nämnd. Det nya bör också kunna starta sin verksamhet från . De nuvarande myndigheterna MSU och CFL upp- hör eller i den takt som är möjlig i förhållande till det avvecklingsarbete som ska genomföras. Det är viktigt att poängtera att de förändringar som föreslås för innebär en genomgripande ombildning genom att en stor del av den nuvarande verksamheten förs till den nya Skolinspektionen och att vissa uppgifter tillförs från MSU och CFL. I praktiken handlar det om att avveckla och inrätta ett nytt .