sou · GWB3120 · 2008-12-15 00:00:00 — 30Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 31Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). Problemen med GBL och 1,4-butandiol varifrån missbruksmedlen kommer vaga. Han uppger att den vanli- gaste uppgiften är att de kommer från en kompis. Han anför vidare att – enligt uppgift från tullen – beslag av GHB, GBL och 1,4-butandiol är sällsynta, vilket enligt honom styrker uppfatt- ningen att produktionen sker lokalt i . Han framhåller också att det är enkelt att få tag på GBL via Inter- net. beslag av GBL har varit både fler och större . Av beslagsstatistik gällande GBL för perioden – framgår att fyra st. beslag av totalt gjordes 2006 och att ett beslag på gjordes 2007. fram har dock både antalet beslag och beslagta- gen mängd ökat markant, då det under nämnda period gjorts 23 st. beslag om sammanlagt närmare GBL. Det största beslaget avsåg GBL. I statistik förekom däremot under dessa inte 1,4-butandiol bland beslagen. Som angetts ovan har Giftlinjen i bl.a. rapporterat om dödsfall av GHB/GBL i samband med intag av fälgrengöringsmedel för bilar. Det är ett välkänt faktum att ren GBL marknadsförs öppet på Internet under förevändning om att medlet lämpar sig mycket bra för rengöring av nedsmutsade fälgar. Det finns exempel på att kemikalien säljs i förpackningar om för per för- packning, dvs. för per cl. I annonserna utlovas snabb leverans och att varan skickas i diskret kuvert direkt hem i brevlå- dan. Att denna typ av hantering är förbjuden och vetskapen om att GBL kan förorsaka skador och dödsfall tycks inte påverka säljarna. En anmälan av till polismyndighet om olaglig försäljning av GBL på Internet har inte – såvitt känt – föranlett några åtgärder. Marknadsföringen och för- säljningen av GBL pågick även efter polisanmälan och fortfarande . Enligt hemsidan var efterfrågan så stor att man hade svårt att leverera . Självfallet är det mot bakgrund av de skador och dödsfall som GBL förorsakar och det provokativa utbudet, synnerligen beklagligt att åtgärder inte vidtagits från rätts- väsendets sida. När det gäller internationell reglering av GBL och 1,4-butandiol kan följande sägas. reglerade 1999 GBL enligt lagen om dro- ger och beroende. Enligt analoglagstiftning behandlas GBL och 1,4-butandiol som narkotikaklassade substanser och kan leda till åtal precis som den narkotikaklassificerade substansen GHB. Problemen med GBL och 1,4-butandiol Förutsättningen är att de ska vara avsedda för humant bruk, vilket i flertalet fall inte tycks vara enkelt att bevisa.32 I anses både GBL och 1,4-butandiol vara derivat av narkotikaklassificerad sub- stans (GHB) och är därmed kontrollerade enligt föreskrift om nar- kotika. Avslutningsvis bör framhållas att utredningen i avsnitt 17.2.2 och 17.2.3 redogjort för ett par lagstiftningskomplex som reglerar GBL och 1,4-butandiol ur olika perspektiv, dels som kemiska pro- dukter, dels som missbrukssubstanser. Utredningen har vidare i avsnitt 17.3 redogjort för regeringens överväganden i proposition inför förklaring av GBL och 1,4-butandiol som hälsofarliga varor. Utredningen hänvisar till dessa avsnitt. 21.2Den industriella användningen av GBL och 1,4- butandiol Det finns ingen internationell statistik över hur mycket GBL och 1,4-butandiol som är i omlopp i EU eller världen. Den GBL och 1,4-butandiol som används i industrin i härrör från och USA.33 Ingen tillverkning av de rena kemikalierna sker i . Däremot förekommer det att man i blandar pro- dukter som innehåller GBL respektive 1,4-butandiol, vilket räknas som tillverkning enligt gällande regelverk i . Enligt uppgifter till från Kemikaliein- spektionen gällande 2003, dvs. före den tidpunkt då GBL och 1,4- butandiol blev kontrollerade substanser, hanterade 54 svenska företag GBL, dels i ren form, dels som inblandning i olika kemiska produkter. 35 företag hanterade 1,4-butandiol. Enligt förekommer ett mörkertal.34 Utredningen vill här peka på att uppgifterna från Kemikalieinspek- tionen till om total hanterad mängd GBL respektive 1,4-butandiol inte tycks stämma överens med de siffror , som fått från Kemikalieinspektio- nen och som återges nedan (GBL respektive 1,4- butandiol). Skälet till detta kan enligt Kemikalieinspektionen vara 32Statens folkhälsoinstituts skrift Gammabutyrolakton (GBL) och 1,4-butandiol (1,4-BD) som industrikemikalie och drog Är de möjliga att reglera?, 2005, s. 10. 33Statens folkhälsoinstituts skrift Gammabutyrolakton (GBL) och 1,4-butandiol (1,4-BD) som industrikemikalie och drog Är de möjliga att reglera?, 2005, s. 8. 34Statens folkhälsoinstituts skrift Gammabutyrolakton (GBL) och 1,4-butandiol (1,4-BD) som industrikemikalie och drog Är de möjliga att reglera?, 2005, s. 8. Problemen med GBL och 1,4-butandiol att myndigheten ibland justerar uppgifter bakåt i tiden om man upptäcker fel eller om myndigheten får in nya uppgifter från före- tagen. Kemikalieinspektionen uppger att det t.ex. inte är ovanligt att det visar sig att företag registrerat fel sammansättning. har alltså från Kemikalieinspektionen bl.a. fått uppgifter om årliga anmälda kvantiteter GBL och 1,4- butandiol som förts in till . Det bör här, som angetts i avsnitt 17.2.2, framhållas att den som yrkesmässigt tillverkar eller till för in mindre än av en kemisk pro- dukt eller bioteknisk organism, inte behöver anmäla produkten eller organismen, om inte Kemikalieinspektionen föreskriver annat. Så har inte skett. Kemikalieinspektionen har lämnat uppgifter om årliga anmälda kvantiteter GBL och 1,4-butandiol som förts in till eller tillverkats i landet. Med tillverkning avses här beredningar eller blandningar där GBL eller 1,4-butandiol ingår. Av Kemikaliein- spektionens siffror framgår följande: SOU 2008:120 Problemen med GBL och 1,4-butandiol Problemen med GBL och 1,4-butandiol Ton 1,4-butandiol Ton 1,4-butandiol Utifrån Kemikalieinspektionens siffror ovan gör utredningen föl- jande sammanfattning beträffande åren 2004–2006. inför- des till eller tillverkades i landet drygt GBL. Siffran gäller både GBL i ren form och som inblandning i olika kemiska produkter. Motsvarande siffror i fråga om GBL är respektive . I fråga om 1,4-butandiol var den totala införseln till tillsammans med tillverkning här i lan- det (både ren form och som inblandning i olika kemiska produk- ter) , och för åren 2004–2006. Kemikalieinspektionen har till uppgett att användningen av 1,4-butandiol –2006 har ökat. Detta gäller enligt uppgift både som råvara och i blandade produk- ter. Enligt Kemikalieinspektionen varierar råvaruanvändningen Problemen med GBL och 1,4-butandiol något mellan åren och det anses inte gå att utläsa någon trend. Det anges att blandade produkter som innehåller GBL har ökat både i antal och i kvantitet. Det går enligt Kemikalieinspektionen inte att se någon trend för användningsområden. På motsvarande sätt som angett i fråga om uppgifterna för ovan, gör utredningen bedömningen att mörkertal i fråga om införda mängder GBL och 1,4-butandiol torde förekomma även för ovan redovisade år. vill utredningen framhålla att det är möjligt att en och samma GBL/1,4-butandiol som redovisats till Kemikalieinspektionens produktregister kan ha räknats , exempelvis först vid införsel och därefter vid blandning eller namnbyte, efter överlåtelse från den som fört in den aktuella substansen i landet. Kemikalieinspektionen har till uppgett att ingen denaturering har rapporterats. Enligt Kemikalieinspektio- nen finns inte heller några blandningar rapporterade som enbart innehåller ämnet och vatten. Enligt uppgifter från Kemikalieinspektionen till Narkotikaut- redningen avseende 2006 sysslade 43 företag med införsel. var s.k. blandare och fem företag gjorde namnbyten, dvs. bytte namn på produkterna. Marknadsföring av en produkt kan enligt uppgift från branschen ske inom olika segment, där en och samma produkt kan marknadsföras under olika namn, varvid det företag som byter namn på en produkt måste stå som tillverkare. Enligt den rapport från 200535 som publicerades före den tid- punkt då GBL och 1,4-butandiol blev kontrollerade substanser, har uppskattat att det fanns cirka 25 företag i som hanterade ren GBL och/eller 1,4-butandiol i mängder över . Enligt hade substanserna för merparten av dessa företag en viktig roll i företagens verksamhet och det uppgavs vara svårt att hitta likvärdiga substanser med samma goda miljö- och arbetsmiljöegenskaper. Enligt Statens folk- hälsoinstitut hade merparten av de kontaktpersoner vid olika före- tag, som institutet varit i förbindelse med, stor förståelse för att någon form av reglering av GBL och 1,4-butandiol var nödvändig, som de var mycket angelägna om att denna reglering inte skulle inkräkta alltför mycket på deras verksamhet. har fått vissa uppgifter från om tillstånd, som institutet meddelat, i 35 Statens folkhälsoinstituts skrift Gammabutyrolakton (GBL) och 1,4-butandiol (1,4-BD) som industrikemikalie och drog Är de möjliga att reglera?, 2005, s. 8. Problemen med GBL och 1,4-butandiol fråga om hantering av GBL och 1,4-butandiol. Därvid kan följande sägas. Antal meddelade tillstånd som var gäl- lande var 26. Tre av dessa avsåg ett och samma företag. Det fanns därmed alltså 24 tillståndshavare. Av dessa 24 tillståndshavare var fyra offentliga organ. Då återstod 20 bolag som hade tillstånd att hantera de aktuella hälsofarliga varorna. Av dessa 20 bolag hante- rade tio enbart 1,4-butandiol, sju enbart GBL och tre både 1,4- butandiol och GBL. När det gällde frågan om ändamål för hantering av de aktuella hälsofarliga varorna hade nio bolag tillstånd för enbart industriellt ändamål, två för enbart vetenskapligt ändamål och nio för både industriellt och vetenskapligt ändamål. Enligt 3 § lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor får varor som avses i lagen inte utan tillstånd införas till lan- det, överlåtas, framställas, förvärvas i överlåtelsesyfte eller innehas. De 20 bolag, som av hade tillstånd att hantera de aktuella hälsofarliga varorna, hade enligt tillståndsbevi- sen medgivande till hantering på följande sätt: De branscher som GBL och 1,4-butandiol används i är enligt Kemikalieinspektionen följande: SOU 2008:120 Problemen med GBL och 1,4-butandiol tillverkning av andra organiska tillverkning av andra elektriska maskiner Resten utgörs av: tillverkning av färg, lack, tryckfärg m.m. tillverkning av tvål, såpa, tvättmedel och förlagsverksamhet, grafisk produktion och tillverkning av plasthalvfabrikat, plastförpackningar, byggplastvaror och tillverkning av däck och slangar, Resten utgörs av: tillverkning av andra organiska tillverkning av andra kemiska produkter har gjort ett studiebesök på ett företag som tillverkar klottersaneringsmedel där GBL ingår. Företrädaren för bolaget uppgav vid besöket att han inte ser några större problem att byta ut GBL mot tensider i den typ av tillverkning som bolaget ägnade sig åt. Problemen med GBL och 1,4-butandiol 21.3Vilka handlingsalternativ finns för att försöka åstadkomma en begränsning av användningen av GBL och 1,4-butandiol för missbruksändamål? Bedömning: Det finns två alternativ för att försöka begränsa användningen av GBL och 1,4-butandiol för missbruksändamål; antingen att kontrollsystemet för hantering av GBL och 1,4- butandiol skärps inom ramen för lagstiftningen om förbud mot vissa hälsofarliga varor eller att GBL och 1,4-butandiol regleras som narkotika istället för som hälsofarliga varor. Det som anförts i föregående avsnitt (21.2) visar att GBL och 1,4- butandiol har stor industriell användning i . har utredningen i avsnitt 21.1 redogjort för problemen med att GBL och 1,4-butandiol används för missbruksändamål. Utredningen har i sistnämnda avsnitt även pekat på den koppling som finns mellan GBL/1,4-butandiol och den narkotikaklassificerade drogen GHB, liksom de särskilda problem som följer av detta. För att försöka åstadkomma en begränsning av användningen av GBL och 1,4-butandiol för missbruksändamål ser utredningen två alternativ: att kontrollsystemet för hantering av GBL och 1,4-butandiol skärps inom ramen för lagstiftningen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, eller att GBL och 1,4-butandiol regleras som narkotika istället för som hälsofarliga varor. Den första fråga som mot bakgrund av det anförda bör ställas blir då om medger att narkotika får hanteras inte enbart för medicinskt och vetenskapligt ändamål utan även indust- riellt. Det finns annars inte skäl att överväga narkotikaförklaring av GBL och 1,4-butandiol. Problemen med GBL och 1,4-butandiol 21.4Medger att narkotika även får hanteras för industriellt ändamål? Bedömning: och utgör inte hinder mot att narkotika får hanteras även för industriellt ändamål. Det skulle därmed inte strida mot om GBL och 1,4-butandiol skulle klassificeras som narkotika. 1961 och på narkotikaområdet reglerar ett antal uppräknade substanser som narkotika. Utöver uppräknade substanser omfattas – på sätt som närmare anges i konventionerna – även etrar, estrar osv. av vissa i konventionerna angivna narko- tiska substanser. Tillstånd till hantering av de reglerade substan- serna får enligt konventionerna endast meddelas för vetenskapligt eller medicinskt ändamål. Enligt konvention (artikel 2.9) är parterna dock inte skyldiga att tillämpa konventionens bestäm- melser på narkotika, som allmänt används inom industrin för andra än medicinska och vetenskapliga ändamål, under förutsättning a) att de genom att utnyttja lämpliga denatureringsmetoder eller på annat sätt försäkrar sig om att på sådant sätt använd narkotika inte kan föranleda missbruk eller orsaka skadeverkningar (artikel 3, paragraf 3) och att de skadliga ämnena i praktiken inte kan återvin- nas och b) att de i sina statistiska upplysningar (artikel 20) tagit upp den mängd av varje narkotikum, som används på sådant sätt. konvention (artikel 4 b) finns också en reglering om industriell användning. Där anges att i fråga om andra psykotropa ämnen än de i förteckning I upptagna kan parterna tillåta använd- ning av sådana ämnen inom industrin för tillverkning av icke-psy- kotropa ämnen eller produkter, under förutsättning att de kon- trollbestämmelser som föreskrivs i konventionen tillämpas till dess de psykotropa ämnena överförts i sådan form att de praktiskt taget inte kan missbrukas eller återvinnas. Mot bakgrund av det ovan anförda konstaterar utredningen att inte utgör hinder mot att narkotika får hante- ras även för industriellt ändamål. Det skulle därmed inte strida mot om GBL och 1,4-butandiol skulle klassificeras som narkotika. Problemen med GBL och 1,4-butandiol 21.5Är det praktiskt möjligt att narkotikaförklara substanser med stor industriell användning och, om så är fallet, bör GBL och 1,4-butandiol förklaras som narkotika? Bedömning: Oavsett om GBL och 1,4-butandiol klassificeras som hälsofarliga varor eller narkotika krävs att det finns ett väl fungerande kontrollsystem. I fråga om narkotika finns ett detaljerat sådant. För det fall att GBL och 1,4-butandiol förkla- ras som narkotika kommer dessa substanser att omfattas av föreskrifter om narkotika. För att den mycket omfattande industriella användningen av GBL och 1,4- butandiol i ett sådant fall inte ska försvåras mer än vad som kan krävas för att upprätthålla en tillfredsställande kontroll av sub- stanserna, skulle med stöd av bemyndigande behöva meddela särskilda föreskrifter eller undantag. Även Tull- verket skulle i ett sådant fall behöva motsvarande möjlighet. Det är således praktiskt möjligt att narkotikaförklara även substanser som har stor industriell användning. Förslag: Starka argument kan anföras för att GBL och 1,4-bu- tandiol ska regleras som narkotika. Alternativ till en sådan reglering finns också. Argumenten för en narkotikaförklaring har dock en sådan tyngd att de inte kan frångås. GBL och 1,4- butandiol ska därför regleras som narkotika. Bedömning: Det är viktigt att kontrollen av GBL och 1,4-bu- tandiol inte blir mer långtgående än vad som kan krävas. Hänsyn måste – så långt möjligt – tas till att GBL och 1,4-butandiol är industrikemikalier som har stor legal användning. Detta är inte fallet med de substanser som regleras som narkotika. Förslag: Mot bakgrund av att GBL och 1,4-butandiol hanteras industriellt i mycket stora mängder krävs att och får möjlighet att anpassa gällande bestämmelser till dessa särskilda förhållanden. För att möjliggöra detta krävs ett bemyndigande av regeringen att dessa båda myndigheter, i fråga om narkotika som används för industriellt ändamål, får meddela undantag från föreskrifter. Bedömning: Endast GBL eller 1,4-butandiol i en sådan form som har narkotisk effekt och som i denna form kan komma att missbrukas, bör vara tillståndspliktig. Problemen med GBL och 1,4-butandiol Som framgått av föregående avsnitt innebär på narkotikaområdet inget hinder mot att narkotika får hanteras även för industriellt ändamål. Frågan blir då inledningsvis om detta är praktiskt möjligt. Oavsett om GBL och 1,4-butandiol klassificeras som hälsofar- liga varor eller narkotika krävs att det finns ett väl fungerande kontrollsystem. Som anförts tidigare finns inga regler om till- syn i lagstiftningen om hälsofarliga varor. I detta betänkande kommer utredningen att föreslå att ett sådant införs (se kapitel 22). En lagstiftning som förbjuder viss närmare angiven hantering av substanser utan möjlighet till kontroll är nämligen inte effektiv. För narkotika finns ett kontrollsystem. I lagen (1992:860) om kontroll av narkotika återfinns bestämmelser om tillstånd och tillsyn m.m. Där anges bl.a. att är tillståndsmyndighet, att tillstånd får förenas med de villkor som behövs, att tillstånd under vissa förutsättningar får återkallas, att den som på närmare angivet sätt hanterar narkotika ska föra sådana anteckningar som behövs för att efterlevnaden av bestämmelserna i lagen ska kunna kontrolleras och att märkning ska ske på närmare angivet sätt. I lagen finns vidare bl.a. bestämmelser som anger att är tillsynsmyndighet, att verket har rätt att begära de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen, att verket får meddela de förelägganden och förbud som behövs samt att verket för sin tillsyn har rätt till tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen som används vid hantering av narko- tika. Utöver detta föreskrivs att polismyndigheten ska lämna det biträde som behövs för nu angiven tillsyn. Enligt förordningen (1992:1554) om kontroll av narkotika får meddela ytterligare föreskrifter om narkotika såvitt avser tillverkning, handel, förordnande, utlämnande, förande av anteckningar och, efter samråd med , om import och export. har med stöd av bl.a. bemyndigandet ovan beslutat om föreskrifter om kontroll av narkotika (LVFS 1997:11). I föreskrifterna finns bl.a. bestämmelser om tillstånd till införsel eller utförsel i varje särskilt fall (certifikat), tillverkning, partihandel, förvaring och lagerhållning, förande av anteckningar samt rapportering. Som framgått ovan är det kontrollsystem som finns i fråga om narkotika detaljerat. För det fall att GBL och 1,4-butandiol förkla- ras som narkotika kommer dessa substanser att omfattas av Läke- medelsverkets föreskrifter. För att den mycket omfattande indust- Problemen med GBL och 1,4-butandiol riella användningen av GBL och 1,4-butandiol i ett sådant fall inte ska försvåras mer än vad som kan krävas för att upprätthålla en tillfredsställande kontroll av substanserna, skulle med stöd av bemyndigande behöva meddela särskilda föreskrifter eller undantag. Även skulle i ett sådant fall behöva mot- svarande möjlighet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utredningen att det är praktiskt möjligt att narkotikaförklara även substanser som har stor industriell användning. Utredningens argument för att reglera GBL och 1,4-butandiol som narkotika istället för som hälsofarliga varor är följande: GBL och 1,4-butandiol omvandlas i kroppen till GHB, som är narkotika. Det är inte försvarbart att substanser som har likartad effekt och som vid analys av kroppsvätska inte kan särskiljas, regleras på vitt skilda sätt. Det bör här poängteras att påföljden för ett narkotikabrott (grovt brott) maximalt är fängelse medan olovlig hantering av hälsofarliga varor maximalt kan för- anleda fängelse . Eget bruk av GBL och 1,4-butandiol är, som tidigare nämnts, inte kriminaliserat. Eftersom GBL och 1,4-butandiol i kroppen metaboliseras till GHB och eget bruk av de båda förstnämnda substanserna inte är kriminaliserat, uppges det vara vanligt att den som missbrukat GHB säger att han eller hon intagit GBL eller 1,4-butandiol. Detta kan komma att innebära att missbru- ket av GHB i dessa fall blir straffritt, eftersom det till följd av den metabolisering som sker i kroppen är svårt att se om det är GHB, GBL eller 1,4-butandiol som intagits. Motsvarande för- hållande uppges gälla i fråga om misstänkta rattfylleribrott, där den som fört ett motorfordon efter intag av GHB kan uppge att det är GBL eller 1,4-butandiol som intagits. Ansvar för rattfyl- leri enligt presumtionsregeln i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott36 kan nämligen endast ådömas den som är 36 För rattfylleri döms enligt 4 § den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i så stor mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgår till i blodet eller per liter i utandningsluften. För rattfylleri döms enligt huvudregeln också den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha intagit narkotika som avses i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64) i så stor mängd att det under eller efter färden finns något narkotiskt ämne kvar i blodet. Ansvar för rattfylleri kan även ådömas om föraren är påverkad av något annat medel. I detta fall presumeras dock inte ansvar för rattfylleri, utan bevisning måste föras om att det kan antas att föraren inte kan framföra fordonet på ett betryggande sätt. Problemen med GBL och 1,4-butandiol påverkad av alkoholhaltiga drycker eller narkotika, däremot inte av hälsofarliga varor. Risken för akut förgiftning med GHB, GBL och 1,4-butandiol vid berusningsanvändning är mycket stor. Dessutom är risken för livshotande överdosering vid sådan användning stor. Vid upprepad användning är vidare risken för toleransutveckling, tillvänjning och beroende stor och abstinenssymtom utvecklas vid problematisk användning. De skäl som gjorde sig gällande vid narkotikaklassificering av GHB gör sig lika starkt gällande vid förklaring av GBL och 1,4-butandiol som narkotika. Alternativ till att förklara GBL och 1,4-butandiol som narkotika kan anföras. Man skulle t.ex. kunna höja påföljden för olovlig han- tering av hälsofarliga varor och införa ett effektivt tillsynssystem. Ett sådant förfarande skulle dock innebära att straffskalan skulle höjas till en nivå som inte torde vara motiverad i fråga om andra hälsofarliga varor än GBL och 1,4-butandiol. Man skulle även kunna kriminalisera eget bruk av hälsofarliga varor rent generellt eller enbart i fråga om GBL och 1,4-butandiol. Att kriminalisera eget bruk i fråga om andra hälsofarliga varor än GBL och 1,4-bu- tandiol, som inte torde ha ett högre straffvärde än fängelse , har av lagstiftaren inte ansetts aktuellt. Att ha en särreglering som enbart kriminaliserar eget bruk av GBL och 1,4-butandiol visar enligt utredningens mening på att GBL och 1,4-butandiol avsevärt skiljer sig från de övriga substanser som är reglerade som häl- sofarliga varor och att det därmed måste ifrågasättas om de fort- sättningsvis bör regleras som sådana varor. Om GBL och 1,4- butandiol även fortsättningsvis regleras som hälsofarliga varor skulle en ändring av lagen om straff för vissa trafikbrott behöva övervägas, för att åstadkomma att ansvar för rattfylleribrott även ska kunna ådömas efter intag av en hälsofarlig vara. Det skulle alltså behöva övervägas huruvida ansvar för rattfylleri bör presumeras även för den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn, efter att en hälsofarlig vara intagits.