sou · GWB357 · 2008-06-23 00:00:00 — Detta gäller dock endast i de fall den som utfört arbetet, när avtalet om arbetet träffas eller när ersättningen betalades ut, hade F-skatt- sedel eller, beträffande ett utländskt företag intyg eller annan handling som visar att företaget i fråga om skatter och avgifter i sitt hemland har genomgått motsvarande kontroll som innehavare av F-skattsedel. 3.Genom denna lag upphävs lagen (2007:346) om skattereduk- tion för hushållsarbete. Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt såvitt avser hushållsarbete som har utförts och betalats under tids- perioden – . lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) att 10 kap. 17 a § samt 11 kap. 9 och 14 §§ ska ha följande lydelse. tion skall ta upp tion ska ta upp 1.nödvändiga identifikationsuppgifter för både utbetalaren och betalningsmottagaren, 2.uppgift om den redovisningsperiod för vilken redovisning lämnas, 3.uppgift om den ersättning för vilken utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter, 5.periodens arbetsgivar- avgifter, och 6.de ytterligare uppgifter som behövs för beräkning och kontroll av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Om betalningsmottagaren är begränsat skattskyldig, skall skat- tedeklarationen även ta upp upp- gift om mottagarens utländska skatteregistreringsnummer eller motsvarande samt mottagarens medborgarskap. 5.periodens arbetsgivar- avgifter, 6.avdrag för preliminär skat- tereduktion för hushållsarbete i de fall som förutsättningarna enligt 65 a kap. 4 § 2 b och 10 § första stycket 2 inkomstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda, och 7.de ytterligare uppgifter som behövs för beräkning och kontroll av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Om betalningsmottagaren är begränsat skattskyldig, ska skat- tedeklarationen även ta upp upp- gift om mottagarens utländska skatteregistreringsnummer eller motsvarande samt mottagarens medborgarskap. 3 Senaste lydelse 2005:1118. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från uppgiftsskyldigheten i andra stycket om 1.undantaget inte kan antas komma att försvåra kontrollen av att deklarationsskyldigheten har fullgjorts riktigt och fullständigt, 2.uppgiften saknar betydelse för beskattningen enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 3.uppgiften saknar betydelse för beräkningen av pensions- grundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, och 4.undantaget inte påverkar åtaganden inom det internationella utbytet av information. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om vad en förenklad skatte- deklaration skall ta upp. fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion enligt följande ordning. 1.lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöför- bättrande installationer i småhus, 2.65 kap. 9–12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lagen (2007:346) om skat- 65 a kap. 13 § inkomst- tereduktion för utgifter för hus- skattelagen (1999:1229), och 4. lagen (2005:1137) om skattereduktion för virke från storm- fälld skog vid 2006–taxeringar. Sedan den slutliga skatten har bestämts skall göra en avstämning av skatte- kontot. Sedan den slutliga skatten har bestämts ska göra en avstämning av skatte- kontot. 4Senaste lydelse 2007:1405. 5Senaste lydelse 2005:345. Innan avstämning görs skall Innan avstämning görs ska 1. från den slutliga skatten göra avdrag för a)debiterad F-skatt och särskild A-skatt, b)avdragen A-skatt, c) A-skatt som skall betalas c) A-skatt som ska betalas på på grund av beslut enligt 12 kap. grund av beslut enligt 12 kap. 1 § andra stycket, 1 § andra stycket, d)skatt som överförts från stat med vilken har ingått överenskommelse om uppbörd och överföring av skatt, e)skatt som betalats enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta eller enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. för den tid under beskattningsåret då den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig i , f) skatt som avser f) skatt som direktiv /48/ 2003/48/ sparande i form av ränte- sparande i form av ränte- 2. till den a) skatt som betalats tillbaka enligt 18 kap. 3 § första stycket, b) skatt som överförts till en b) skatt som överförts till en första stycket, och lagen (1990:324). lagen (1990:324), och skattelagen (1999:1229). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 26 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer ska ha följande lydelse. Den som begär skattere- duktion för förmån av hushålls- arbete enligt lagen (2007:346) om skattereduktion för hus- hållsarbete ska lämna uppgift om underlaget för skatte- reduktionen. Den som begär slutlig skatte- reduktion för hushållsarbete enligt 65 a kap. 13 § inkomst- skattelagen (1999:1229) ska lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 6 Senaste lydelse 2007:1125. 1Uppdraget och dess genomförande Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av bestämmelserna om skattelättnader för hus- hållstjänster. Enligt kommittédirektivet Översyn av bestämmelserna om skattelättnader för hushållstjänster (dir 2007:104) är huvudupp- giften att lämna förslag om ett enklare och effektivare system än det nuvarande för att medge skattelättnader för hushållstjänster. Syftet med skattelättnaderna är framför allt att omvandla svart arbete till vitt arbete, att möjliggöra för fler att öka sin tid på arbetsmarknaden samt att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Utgångspunkten för ett nytt system är att hanteringen ska vara så enkel som möjligt för de enskilda hushållen. Detta inne- bär bl.a. att subventionen om möjligt ska ges direkt i samband med köpet av tjänsten. För att minska administrationen ska utgångs- punkten vara att den som är berättigad till subventionen inte ska behöva ansöka om eller begära den hos . I uppdraget ingår också att lämna förslag som innebär att även skattepliktiga löneförmåner i form av hushållstjänster införs i det nya systemet. I uppdraget ingår även att analysera möjligheten att avskaffa den nuvarande begränsningen att anlita eget eller närstående företag och ändå få skattelättnad. Om det visar sig möjligt att slopa begränsningen, ska förslag lämnas om hur nya regler ska utformas för att reglerna inte ska kunna missbrukas. För att möjliggöra att fler personer kan erbjuda hushållstjänster och för att underlätta för hushållen att köpa sådana tjänster ingår i Uppdraget och dess genomförande uppdraget också att undersöka om det är möjligt och lämpligt att öppna för möjligheten att få skattelättnad även i de fall hushållsar- betet utförs av privatpersoner som inte har F-skattsedel. Slutligen ska subventionsgraden och taket för skattesubventio- nen utvärderas. Utgångspunkten är att statens subvention inte ska vara högre än inom nuvarande system. Subventionsgraden för hus- hållstjänsterna bör anpassas så att valet av utförare av tjänsterna inte blir beroende av nivån på subventionen. Det ska därför prövas om det är lämpligt att subventionen ska lämnas med olika procent- satser, exempelvis beroende på om utföraren har F-skattsedel eller inte. Utredningens direktiv, se bilaga 1. Utredningen inledde sitt arbete och har antagit namnet . Utredningsarbetet har bedrivits i form av en enmansutredning. I arbetet har utredaren biträtts av en expertgrupp sammansatt av representanter från , , Näringsde- partementet och . I arbetet med betänkandet har utredningen haft sju sammanträden. Med hjälp av och har utredningen inhämtat information från ett antal länder som har olika former av skattelättnader eller andra system för subvention av hushållstjänster. Utredningen har under arbetets gång haft kontakter med före- trädare för olika organ som berörs av de frågor som ska utredas. Bland de kontakter som utredningen har haft kan nämnas. Uppdraget och dess genomförande (Fi 2005:10) Utredningen val inom äldre och handikappomsorg (SOU 2008:15) Utredningen om F-skatt (Fi 2007:10) Ovanstående kontakter innebär att utredningen fått förslag och synpunkter på hur olika frågor kan lösas samt även fått tillfälle att diskutera egna förslag till lösningar. Uppdraget består i huvudsak av att lämna förslag till ett enkelt och effektivt system för skattelättnader för utgifter och förmåner av hushållstjänster. Inledningsvis är det därför lämpligt att förklara vad som menas med skattelättnad, vilka som kan få skattelättnad samt vad som är en hushållstjänst och var arbetet ska vara utfört. Av kommittédirektiven framgår att det system som ska föreslås ska leda till skattelättnader för hushållstjänster. Enligt nu gällande regler är subventionen riktad till köparen av tjänsten och består av en skattereduktion. För att få del av subventionen måste alltså köparen betala så mycket skatt att reduktionen kan utnyttjas. Andra kopplingar till skattesystemet är att säljaren av tjänsten ska ha F-skattsedel samt att reglerna om skattetillägg, omprövning, debitering m.m. gäller. Därtill kommer att hanterar administrationen. Mot denna bakgrund anser utredningen att direktiven inte ger utrymme för att föreslå ett rent bidragssystem utan koppling till skattesystemet. Uppdraget och dess genomförande Subvention hos köparen eller säljaren? Av kommittédirektiven framgår att det föreslagna systemet för skattelättnader för hushållstjänster ska vara enkelt och effektivt. Systemet ska dessutom vara så enkelt som möjligt för de enskilda hushållen. För att minska administrationen ska utgångspunkten vara att den som är berättigad till subventionen inte ska behöva ansöka om eller begära den hos . Av direktiven framgår dock inte om subventionen ska ges till köparen eller säljaren av hushållstjänsten. Detta får tolkas som att det står utredningen fritt att föreslå att subventionen kan riktas mot antingen köpare eller säljare av hushållstjänster. Ytterligare en möjlighet är att systemet konstrueras så att subventionen ges både till säljaren och till köparen. I uppdraget ingår inte att definiera vilka tjänster som ska anses utgöra hushållstjänster. Utgångspunkten är därför att med hus- hållstjänster avses de tjänster som är uppräknade i 4 § lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete. Uppdraget innefattar inte heller att fastställa var hushållsarbetet ska vara utfört för att uppfylla kriterierna för att skattelättnad ska kunna medges. Förutsättningen är därför att arbetet ska vara hän- förligt till sökandens eller dennes förälders hushåll på det sätt som är reglerat i 5 § lagen om skattereduktion för hushållsarbete. Det är ofrånkomligt att ett system med skattelättnader för hus- hållstjänster på ett eller annat sätt kommer att innebära vissa admi- nistrativa konsekvenser för samtliga inblandade parter. Målet är dock att minimera de administrativa kostnaderna. Generellt gäller att bokföringsskyldiga och de som är skattskyl- diga till mervärdesskatt måste följa bestämmelserna i bokföringsla- gen (1999:1078), BL, och mervärdesskattelagen (1994:200), ML. I dessa lagar finns reglerat vad en verifikation respektive faktura ska innehålla. Uppdraget och dess genomförande Av 5 kap. 6 § BL framgår att det för varje affärshändelse ska det finnas en verifikation i bokföringen. Vidare framgår av 5 kap. 7 § samma lag att en verifikation ska innehålla följande uppgifter. när den har sammanställts när affärshändelsen har inträffat vilket belopp den gäller vilken motpart den berör Av 11 kap. 1 § ML framgår att kravet att utfärda en faktura är begränsad till omsättning som sker till en näringsidkare eller en juridisk person som inte är näringsidkare. Det innebär att ML normalt inte har något krav på att faktura ska utfärdas vid försälj- ning till privatpersoner. Det finns dock tre särskilt angivna slag av omsättning då faktura utfärdas även vid försäljning till privatperso- ner. Det gäller vid omsättning av -nya transportmedel enligt 3 kap. 30 a 2 st. ML till ett annat EG- land, -vara en vid distansförsäljning enligt 5 kap. 2 a ML till en köpare i ett annat , eller -bygg- eller anläggningstjänster och av varor som omsätts i samband med sådant tillhandahållande. Det föreligger således ingen formell skyldighet att upprätta faktura i de fall hushållstjänster faktureras till en privatperson som inte dri- ver näringsverksamhet. Om någon faktura inte utfärdas måste de verifikationskrav som bokföringslagen innehåller ändå uppfyllas. Det innebär att det för varje affärshändelse ska finnas en verifika- tion. Säljaren av hushållstjänster är redan på grund av bokförings- och mervärdesskattelagens krav skyldig att uppge de flesta av de upp- gifter som krävs för att kunna bedöma om skattelättnader enligt dagens regler ska kunna ges för hushållstjänster. De uppgifter som inte behöver uppges är bl.a. hur stor del av fakturabeloppet som avser ersättning för arbete. Enligt nu gällande regler får endast arbetskostnaden (inklusive mervärdesskatt) ligga till grund för skattelättnader. Kostnader för material, utrustning och resor får Uppdraget och dess genomförande således inte ingå i underlaget för beräkning av skattelättnad. Upp- gift om arbetskostnadens storlek kan i princip endast lämnas av säljaren. Köparen måste enligt dagens regler intyga att det utförda hus- hållsarbetet är hänförligt till köparens hushåll eller i förekommande fall dennes förälders hushåll. Vidare måste köparen i de fall faktu- ran eller motsvarande handling inte är tillräckligt specificerad ange vad det är för typ av hushållsarbete, dvs. att det utgör den typ av hushållsarbete som anges i 4 § lagen om skattereduktion för hus- hållsarbete. Har köparen beviljats bidrag eller annat stöd från stat, kommun eller landsting, eller försäkringsersättning för ett hus- hållsarbete får utgifter för det arbetet inte grunda rätt för skatte- lättnad. Detta innebär att köparen på ett eller annat sätt måste uppge att något stöd, bidrag eller försäkringsersättning inte har erhållits för det aktuella arbetet. Det ligger i sakens natur att det i ett system för skattelättnader måste finnas möjligheter till kontroll. Den sökande – köparen eller säljaren – måste därför ha ett sådant underlag som gör det möjligt att bedöma om skattelättnad ska ges eller inte. En möjlighet är att den sökande lämnar fullständiga uppgifter redan i ansökan. En annan möjlighet är att den sökande enbart ansöker om skattelätt- nad och kontroller görs vid behov. Vid sådana kontroller ska den sökande ha ett sådant underlag som gör att det direkt går att bedöma om ansökan om skattelättnad är korrekt eller inte. För att underlätta läsningen används i detta betänkande begreppen köpare och säljare. Med köpare avses en privatperson som inte driver näringsverksamhet och som köper hushållstjänster för sitt privata hushåll eller dennes förälders hushåll. Med säljare avses en fysisk eller juridisk person som säljer hushållstjänster. En säljare kan i vissa fall bedriva näringsverksamhet och i andra fall kan det vara sådan verksamhet som ska beskattas under inkomst av tjänst. I de fall det ställs speciella krav på säljaren anges detta särskilt i texten. I detta betänkande används begreppen hushållsarbete och hus- hållstjänster. I 4 § lagen om skattereduktion för hushållsarbete finns definition på begreppet hushållsarbete. Av kommittédirekti- ven framgår att utredaren bl.a. ska lämna ett förslag om ett system Uppdraget och dess genomförande för att medge skattelättnader för hushållstjänster. Om det inte sär- skilt anges i texten är hushållstjänster ett synonymt uttryck för sådana tjänster som är uppräknade i 4 § lagen om skattereduktion för hushållsarbete. Med utgifter för hushållsarbete avses den arbetskostnad som har angetts på faktura eller motsvarande handling. I utgifter för hus- hållsarbete inräknas även den mervärdesskatt som belöper på arbetskostnaden, däremot inte kostnader för material, utrustning och resor. 2Skattereduktion för utgifter för hushållsarbete trädde lagen om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete i kraft och tillämpas på utgifter för arbeten som utförts och betalats efter . ändrades namnet på lagen till lagen om skattereduktion för hus- hållsarbete. Lagstiftningen aviserades i budgetproposition (prop. 2006/07:1, volym 1 s. 141). Inom utarbetades en proposition (prop. 2006/07:94 Skattelättnader för hushålls- tjänster m.m.) med ett förslag om skattereduktion för fysiska per- soner som har utgifter för hushållsarbete. beslu- tade i enlighet med propositionen. Skattereduktionen innebär att den som har utgifter för hushållsarbete kan få en sänk- ning av skatten med hälften av utgiften för arbetet. Av propositionen (s. 1) framgår att syftet med skattereduk- tionen bl.a. är att omvandla svart arbete till vitt arbete samt att möjliggöra för kvinnor och män att öka sin tid på arbets- marknaden. Vidare är syftet att såväl kvinnor som män ska kunna kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. Avsikten är även att fler korttidsutbildade ska komma in på arbetsmarknaden. De berörda tjänsterna ska kunna utföras även av personer som saknar en mera omfattande yrkesutbildning. Mot denna bakgrund föreslogs att det hushållsarbete som omfattas ska vara städarbete eller annat rengöringsarbete, vård av kläder och hemtextilier samt matlagning. Hushållsarbete kan även avse snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklippning, krattning Skattereduktion för utgifter för hushållsarbete Även omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning kan omfattas. Skattereduktion för utgifter för hushållsarbete ges bara till per- soner som under beskattningsåret har fyllt . För att skatte- reduktion ska kunna ges krävs normalt att hushållsarbetet har utförts av någon som har F-skattsedel. Om ett utländskt företag anlitas som inte har någon F-skattsedel, måste företaget ha ett särskilt intyg. Detta intyg ska visa att företaget har genomgått samma kontroll av skatter och avgifter i sitt hemland som den som har F-skattsedel. Arbetet får inte utföras av en närstående eller av ett företag i vilket sökanden eller närstående till denne, direkt eller indirekt, genom ägarandel eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande. Hushållsarbetet ska i huvudsak vara utfört i eller i nära anslut- ning till den sökandes eller en förälders bostad. Som bostad räknas permanent- eller fritidsbostad som ägs eller hyrs för en längre eller inom EES-området1. När det gäller arbete i förälderns hushåll finns kravet att föräldern ska vara bosatt i . Skattereduktionen uppgår till av utgifterna för hus- hållsarbeten inklusive mervärdesskatt. I underlaget ingår inte utgifter för material, utrustning och resor. Skattereduktionen får samman- lagt inte överstiga per person och år. Om arbets- kostnaderna under ett beskattningsår understiger ges inte skattereduktion. Ansökan om skattereduktion ska vara skriftlig och lämnas in till året efter det beskattningsår då betalning för arbetet har gjorts. Det är som beslutar om skattereduktionen. Denna tillgodoräknas i samband med beräkningen av den slutliga skatten året då hushålls- tjänsten har betalats. Ansökan om skattereduktion ska ha kommit in till året då betalning för hushållsarbetet har skett. För ansökan finns en särskild blankett, Ansökan – 1 Följande länder ingår i EES-området: , , , , , , , , , , , , , . , , , , , , , , , , , , , , och . Skattereduktion för utgifter för hushållsarbete Skattereduktion för hushållsarbete (SKV 4501). Till ansökan ska bifogas kopior av fakturorna eller motsvarande handlingar. Av varje sådan handling ska framgå följande. vem handlingen är ställd till vilka arbeten som utförts specificerade arbets- och materialkostnader inklusive mervärdes- skatt att den som gjort arbetet har F-skattsedel Om hushållsarbetet har utförts av en utländsk firma som inte har F-skatt ska till ansökan även bifogas ett intyg eller en annan hand- ling som visar att företagaren inte har skatteskulder i sitt hemland. Skattereduktionen räknas av mot statlig och inkomstskatt samt mot fastighetsskatt i samband med beräkningen av den slutliga skatten. Detta innebär att skattereduktion endast kan tillgodoräknas i de fall de nu nämnda skatterna debiteras. Den som har köpt hushållstjänster och beviljats skattereduktion för dessa kommer att få tillbaka det aktuella beloppet på skatten året tjänsterna betalats. För att i någon mån undvika denna olägenhet finns det möjlighet att beakta skattereduktionen vid ändrad beräkning av skatteavdrag (s.k. jämkning) enligt 8 kap. 29 § skattebetalningslagen (1997:483), SBL. För att beslut om ändrad beräkning ska kunna fattas, krävs att en särskild ansökan om detta görs hos . Om beslutar om ändrad beräkning ska arbetsgivaren följa detta beslut. 3Skattereduktion för förmån av hushållstjänster I proposition 2006/07:94 Skattelättnader för hushållstjänster m.m. uppgavs att regeringens avsikt var att skyndsamt utreda möjlig- heten att ge skattelättnad även i de fall hushållstjänsterna utgår i form av löneförmån (s. 36 och 57). En sådan möjlighet infördes (SFS 2007:1123, prop. 2007/08:13 Skatte- lättnader för förmån av hushållstjänster). Reglerna tillämpas på förmåner som tillhandahållits efter . I samband med detta ändrades lagens namn till lagen om skattereduktion för hushållsarbete. Syftet med lagen är att det inte ska vara någon skattemässig skillnad för arbetstagaren mellan att få ytterligare lön och själv köpa hushållstjänster och att få en skattepliktig förmån av hushålls- tjänst till motsvarande värde. Denna effekt uppnås om skatte- reduktion även ges av det skattepliktiga värdet för förmån för hushållstjänster, vilket kan illustreras med följande två exempel. Exempel 1: Löneförmån i form av fria hushållstjänster, I ovanstående exempel blir arbetstagarens nettokostnad för hus- hållstjänsten (5 300–5 000). Samma nettokostnad blir det också om den anställde får en löneökning på och privat köper hushållstjänster till ett värde av , vilket framgår av nedanstående exempel. Skattereduktion för förmån av hushållstjänster SOU 2008:57 Exempel 2: Extralön och privat inköp av hushållstjänst Denna likabehandling mellan förmån respektive köp av hushålls- tjänster gäller oavsett vilken marginalskatt arbetstagaren har. Detta innebär att det blir en enhetlig och neutral beskattning oavsett om arbetstagaren väljer förmån i form av hushållstjänst eller högre lön och själv köper hushållstjänsten. Skattereduktion för skattepliktig löneförmån av hushållstjänster ges bara till personer som under beskattningsåret har fyllt . Principerna för skattereduktion följer i huvudsak de principer som gäller för skattereduktion för utgifter för hushållsarbete. Med skattepliktigt hushållsarbete avses sådana tjänster som, enligt bestämmelserna i 10 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, ska beskattas under inkomstslaget tjänst. För- månen kan därför ha tillhandahållits både i ett anställnings- förhållande och i ett uppdragsförhållande. Det ska vidare vara fråga om sådana tjänster som omfattas av 4 § lagen om skattereduktion för hushållsarbete. Skattereduktionen uppgår till av den skattepliktiga förmånen av hushållsarbete. I underlaget får dock inte inräknas värdet för förmån av material, utrustning och resor. Den totala skattereduktionen avseende både utgifter för hushållsarbete och förmån av hushållsarbete får sammanlagt inte överstiga per person och år. Om det totala underlaget under ett beskattningsår understiger ges inte någon skatte- reduktion. Vid beräkningen av avdrag för preliminär skatt ska arbetsgivaren inte beakta förmån av hushållsarbete.