sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — & T. (2004) samt , B. m.fl. (2007). I tjänstebranschen exklusive IKT ingår SNI 50–95 exklusive 64.2 och 72. I tillverkningsindustrin exklusive IKT ingår SNI 15–29, 34–37. I övriga varubranschen ingår SNI 01–14, 40–41 samt 45. Appendix B Bilaga 6 till LU 2008 grupp(SNI) Jordbruk, jakt, skogsbruk. [D, del av] [D, del av] Tillverkning: Industri för kontorsmaskiner, Teleproduktindustri, Industri för precisionsinstrument, medicinska och optiska instrument samt ur [D, del av] El-, gas, värme- och vattenförsörjning. Partihandel och detaljhandel; Reparation av motorfordon, hushållsartiklar och [I, del av] Transport, magasinering och [I, del av] Transport, magasinering och [J-K, del av] [K, del av] Fastighets- och uthyrningsverksamhet, Hälso- och sjukvård. tjänster; veterinärverksamhet. samhälleliga och personliga tjänster. Källa: och . Bilaga 6 till LU 2008 B.4 indelning i utbildningsnivåer I denna studie delas de sysselsatta i näringslivet in efter fyra högsta utbildningsnivåer: grundskola (förgymnasial), gymnasium (gymnasial), eftergymnasial och forskarutbildning. Indelningen följer klassificeringen i svensk utbildningsnomenklatur (SUN 2000), vilken också används i lönestrukturstatistiken. Indelningen har valts i syfte att spegla skillnader i lön, och därmed i antagen produktivitet, mellan olika grupper av sysselsatta med olika utbildning. Indelningen är i linje med andra studier som tillämpar tillväxtbokföring på svensk data, se bl.a. (2004). I tabell B.2 presenteras fördelningen över olika utbildningsnivåer för sysselsatta 2005, dels som medelvärde för alla sysselsatta , dels för 30-åringar separat. För 30-åringar med eftergymnasial utbildning kan den genomsnittliga utbildningstiden beräknas till , givet antagandena att de med minst en termin men kortare än utbildning har i genomsnitt 1,25 års utbildning, de med minst två men ej utbildning har igenomsnitt 2,5 års utbildning, de med minst tre men ej utbildning har i genomsnitt 3,5 års utbildning, de med minst fyra men ej utbildning har i genomsnitt 4,5 års utbildning och att de med minst fem års utbildning har i genomsnitt 5,5 års utbildning. Appendix B Bilaga 6 till LU 2008 Utbildningsnivå, andel av sysselsatta 18–i Grundskola (förgymnasial) totalt kortare än 9 år (10) år kortare än (minst 1 termin) år (minst 2, men ej ) varav universitet/högskola varav yrkesinriktad, ej kortare än (minst 1 termin) år (minst 2, men ej ) år (minst 3, men ej ) år (minst 4, men ej ) Anm: SUN står för svensk utbildningsnomenklatur. SUN-koder avser SUN 2000. Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. B.5 Variabler som används i studien Total lön används som approximation för individernas produktivitet. Total lön inkluderar lön för arbetad tid samt förmåner, jour- och beredskapsersättning, väntetids- och restidsersättning utanför ordinarie arbetstid. För arbetare inkluderas helglön, dvs. kompensation för förlorad lön vid helgdagar. Vid beräkning av arbetad tid används inte arbetade timmar eftersom de redovisade timmarna inte är jämförbara och mellan olika grupper. I stället används variabeln tjänstgöringsomfattning. Bilaga 6 till LU 2008 mycket en individ arbetar uttryckt i procent av motsvarande heltid och sträcker sig därför mellan . Tjänstgörings- omfattningen multipliceras med det normala antalet arbetade timmar för att få fram ett mått på arbetade timmar. saknas uppgifter om tjänstgöringsomfattning för många individer. Dessa individer har givits imputerade värden lika med den genomsnittliga tjänstgöringsomfattning som dess ålders-, födelselands-, samt utbildningsgrupp har. Tabell B.3 Månadslön och lön som andel av 18–24 åringars lön, grundskoleutbildning Anm.: Data avser medelvärde för näringslivet 1996–2005. Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. Bilaga 6 till LU 2008 Tabell B.4 Månadslön och lön som andel av 18–24 åringars lön, gymnasieutbildning Anm.: Data avser medelvärde för näringslivet 1996–2005. Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. Tabell B.5 Månadslön och lön som andel av 25–39 åringars lön, forskarutbildning Anm.: Data avser medelvärde för näringslivet 1996–2005. Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. Appendix C: Metod och antaganden för framskrivningarna av produktivitet Liksom vid tillväxtbokföring på historiska data, utgår fram- skrivningarna från en neoklassisk tillväxtmodell med skalavkastning. I framskrivningarna förutsätts att produktions- funktionen är av s.k. typ. Detta innebär att substitutionselasticiteten mellan produktionsfaktorerna är ett, dvs. om relativpriset mellan produktionsfaktorerna ändras med en procent så ändras den relativa användningen av produktions- faktorerna också med en procent. Företagens kostnader för kapitalet utgör i framskrivningarna en andel av förädlingsvärdet, dvs. vinstandelen och arbetskostnadsandelen är konstanta över tiden. Efterfrågan på kvalitetsjusterade timmar antas vara densamma som utbudet av kvalitetsjusterade timmar, medan efterfrågan på kapital bestäms av företagens vinst- maximering. Metoden för kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna (se kapitel 3) implicerar att de kvalitetsjusterade timmarna är fullt substituerbara mellan de olika kategorierna av arbetskraft som producerar dem. Bilaga 6 till LU 2008 I framskrivningarna bestäms ett antal viktiga faktorer exogent: TFP i respektive bransch Nettoavkastningskrav i respektive bransch Investeringsprisutveckling för de olika kapitalslagen i respektive bransch Deprecieringstakt för respektive kapitalslag i respektive bransch Kapitalkostnadsandelar och arbetskostnadsandel i respektive bransch I framskrivningarna är följande villkor uppfyllda i varje tidsperiod: Kapitalkostnadsandelen, vilken är lika med bruttoöver- skottet som andel av förädlingsvärdet, är i respektive bransch (följer av antagandet om teknologi). Nyttjandekostnaden för kapitaltjänsterna, dvs. kapitalkostnaden, för varje enskilt kapitalslag utgör en andel av förädlingsvärdet i respektive bransch – kapitalstockens storlek och sammansättning anpassas så att detta villkor uppfylls. Nettoavkastningskrav, investeringsprisutveckling och deprecieringstakt antas vara konstanta över tiden. Bilaga 6 till LU 2008 Löneutvecklingen är lika stor i alla branscher – förädlingsvärdepriset i respektive bransch anpassas så att bruttoöverskottets andel av förädlingsvärdet är över tiden i alla branscher. Förädlingsvärdepriset för näringslivet som helhet, liksom investeringspriserna, är konsistenta med det nominella ankaret i ekonomin, dvs. Efterfrågan på arbetskraft är lika med utbudet av arbetskraft, dvs. företagen använder fullt ut den arbetskraft som står till buds och arbetslösheten är lika med jämviktsarbetslösheten. Liksom vid tillväxtbokföringen på historiska data delas näringslivet upp i fyra branscher i framskrivningarna. Förädlingsvärdet i de fyra branscherna aggregeras i föregående års priser och i löpande priser. Därefter beräknas aggregatet som ett kedjeindex med som referensår. Produktivitetstillväxten i respektive bransch, dvs. förändringen i (Y/H), kan delas upp i bidrag från kapitalfördjupning (K/H), arbetskraftens kvalitet (L/H) och TFP (A).TPF71FPT 71TP PT För en utförlig genomgång av tillväxtbokföring se Appendix A. Bilaga 6 till LU 2008 Bidraget från kapitalfördjupningen kan i sin tur delas upp i ett bidrag från ändrad sammansättning av kapitalstocken, dvs. förändrad kvalitet, respektive ren kapitalfördjupning, dvs. mer kapital per arbetad timme. Ekvation (C1) kan då skrivas som där (S/H) är ren kapitalfördjupning, dvs. mer kapital (S) per arbetad timme, och (K/S) är förändrad kvalitet/sammansättning av kapitalstocken. Om det sker en gradvis substitution mot mer högproduktivt kapital kommer flödet av kapitaltjänster att öka snabbare än den fysiska kapitalstocken, så att (K/S) ger ett positivt bidrag till produktivitetstillväxten. Kapitalandelen, K , i ekvationerna (C1) och (C2) utgör kapitalkostnadens andel av förädlingsvärdet och L utgör arbetskostnadens andel av förädlingsvärdet: Bilaga 6 till LU 2008 Appendix C Antagandet att produktionsfunktionen är av typ med skalavkastning innebär att K + L = 1 och att K och L är konstanta över tiden. Flödet av kapitaltjänster beräknas enligt: = ( K ,i ln Si,t ) där K ,i är kapitalkostnaden för respektive kapitalslags andel av den totala kapitalkostnaden. Företagen väljer Si ,t kapitalslags andel av förädlingsvärdet i löpande priser, K ,i , är över tiden (följer av antagandet): i St ,i Pt ,i i St ,i Pt ,i är nyttjandekostnaden för kapitalslag i och Pt Yt är förädlingsvärdet, i löpande priser, i respektive bransch. Därmed gäller också att K , dvs. den aggregerade kapitalkostnaden för alla kapitalslag, är : ( i St ,i Pt ,i ) vK = vK ,i = Bilaga 6 till LU 2008 är TFP, dvs. A, exogent bestämd. Kvalitetsjusterade timmar beräknas utanför den ovan beskrivna C.1.1 Kvalitetsjusterade timmar och arbetskostnad (L,PLP P) Arbetade timmar för olika grupper av arbetskraften skrivs fram med hjälp av demografiska modell, . Till grund för framskrivningarna ligger bl.a. SCB:s befolknings- prognos. Tillsammans samt prognoser för utbildning och relativ produktivitet (approximeras med relativ lön) för olika grupper av arbetskraften, används dessa för att göra framskrivningar av kvalitetsjusterade arbetade timmar. Principen för kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna beskrivs i appendix A. I framskrivningen av de kvalitetsjusterade timmarna antas att strukturen för relativ produktivitet för de olika grupperna av arbetskraften överensstämmer med genomsnittet för perioden –2005. Dessutom antas att sysselsättningsgraden och medelarbetstiden är för de olika grupperna av arbetskraft på den konjunkturellt balanserade nivån . Detta implicerar att t.ex. demografiskt betingade sammansättningsförändringar av arbetskraften påverkar samtliga branscher i lika hög grad. Därmed påverkar en förändrad kvalitet hos arbetskraften alla branscher lika. Arbetskraften antas vara rörlig mellan olika branscher. Därmed kommer arbetskostnaden (lönen) att utvecklas lika i alla branscher. Däremot behöver inte arbetskostnadsnivån (lönenivån) vara lika i Bilaga 6 till LU 2008 I framskrivningarna modelleras förädlingsvärdes- priserna så att arbetskostnaden (lönen) utvecklas lika i alla branscher. Real arbetskostnad, dvs. arbetskostnaden deflaterad med förädlingsvärdespriset, kommer därmed att utvecklas olika i olika branscher. C.1.2 TFP (A) Framskrivningarna av TFP-utvecklingen har i hög grad baserats på den historiska trendmässiga tillväxten i i respektive bransch, men också andra internationella bedömares syn på utvecklingen har vägts in, se vidare kapitel 3. C.1.3 Nyttjandekostnad ( i ): Det kapital som företagen använder sig av delas upp i tre kapitalslag; maskiner, byggnader och IKT-kapital. Dessa kapitalslag är olika produktiva. Kapitalslagens produktivitet förutsätts vara lika med dess nyttjandekostnad, se appendix A. Skillnader i nyttjandekostnader och produktivitet mellan de olika kapitalslagen påverkar hur mycket av respektive kapitalslag som används i produktionen. Nyttjandekostnaden för de olika kapitalslagen beräknas i framskrivningarna enligt samma princip som för den historiska utvecklingen. Nyttjandekostnaden bestäms av ett avkastningskrav (dvs. den ränta som kan fås på en alternativ placering), hur stor andel av kapitalstocken som förslits (dvs. Bilaga 6 till LU 2008 deprecieringstakten), och eventuella kapitalvinster/förluster, dvs. om priset på nya investeringsvaror stiger eller sjunker. De två första faktorerna bidrar med positivt tecken till nyttjandekostnaden, medan förändringar i investeringsvarupriset bidrar med omvänt tecken. Ränta (r) Liksom för perioden –2005 antas att avkastningskravet, den nominella räntan, skiljer sig åt mellan branscherna, till följd av olika riskpremier, se kapitel 2. Depreciering ( i ): Deprecieringstakten antas i stort sett vara densamma i framskrivningarna som det historiska genomsnittet för respektive kapitalslag och bransch. Därmed kommer deprecieringen att skilja sig åt mellan branscherna för samma kapitalslag. Detta är rimligt eftersom kapitalslagen har olika sammansättning i olika branscher. Inom respektive bransch består t.ex. maskiner av en uppsättning olika maskiner med olika deprecieringstakt. Metoden att använda olika deprecieringstakt i olika branscher, och att den är över tiden, används bl.a. i EU KLEMS projektet.TPF72FPT I föreliggande studie används detta antagande även i framskrivningarna. TFP i IKT-branschen och i industrin utvecklas långsammare i framskrivningarna i jämförelse med den historiska utvecklingen. Detta skulle kunna implicera att IKT-kapital (som antas produceras i IKT-branschen) och maskiner (som antas produceras i Bilaga 6 till LU 2008 tillverkningsindustrin exklusive IKT) deprecierar långsammare framöver, men i framskrivningarna förutsätts att så inte är fallet. Prisutveckling investeringsvaror ( Pi ): Prisutvecklingen på investeringsvaror är i framskrivningarna en funktion av TFP-utvecklingen i den bransch som producerar varan. En produktivitetsförbättring till följd av högre TFP antas i framskrivningarna till fullo komma konsumenterna och investerarna till del genom lägre prisutveckling på de av branschen producerade varorna och tjänsterna.TPF73FPT IKT-kapital antas produceras i IKT-branschen, maskiner i tillverkningsindustrin exklusive IKT och byggnader i övriga varubranschen (dessa inkluderar bl.a. byggindustrin). Detta är självklart en kraftig förenkling, men antagandet möjliggör en koppling mellan TFP-utvecklingen och prisutvecklingen på investeringsvaror i framskrivningarna. Om t.ex. TFP i IKT-branschen ökar snabbare följer att relativpriset på IKT-kapital faller , allt annat lika. IKT- kapitalet antas då också bli mera produktivt. Härigenom påverkas investeringarna, och därmed kapitaltjänsterna, i samtliga branscher av den förändrade TFP-utvecklingen i IKT-branschen I tabell C.1 redovisas de nyttjandekostnader för respektive bransch som används i framskrivningarna. Nyttjandekostnaden är högst för IKT-kapital, därefter kommer maskiner och lägst är SeP [2007].T skattningar på svenska data perioden –T 2003T -0,675T procent lägre pris, se Hagén & Skytesvall [2006]. Enligt skattningar på kanadensiska data perioden –T 1995T är motsvarande elasticitet -0,8, se Balwin,T DurandT ]T .T I framskrivningarna antas perfekt konkurrens varav följer en elasticitet på -1, dvs. procent högre TFP ger lägre pris. Härigenom hålls vinstandelen oförändrad.T Appendix C Bilaga 6 till LU 2008 -4,0 -0,5 -2,4 -2,0 Anm. Prisutveckling avser prisutvecklingen på investeringsvaror av respektive kapitalslag. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 6 till LU 2008 C.1.4 Kapitalandel ( K och K ,i ): För näringslivet som helhet bedöms den konjunkturellt balanserade arbetskostnadsandelen vara , vilket betyder att kapitalandelen är 40 procent.TPF74FPT Detta är något lägre än den faktiska kapitalandelen –2005. Kapitalandelen varierar mellan de olika branscherna. I framskrivningarna antas att kapitalandelarna för de olika kapitalslagen i de olika branscherna är konstanta. Kapitalandel 2006–2020 0,35 (0,39) 0,32 (0,32) 0,46 (0,47) 0,42 (0,38) 0,07 (0,08) 0,17 (0,17) 0,19 (0,17) 0,11 (0,07) 0,15 (0,16) 0,10 (0,10) 0,25 (0,29) 0,27 (0,26) 0,13 (0,15) 0,06 (0,06) 0,01 (0,01) 0,05 (0,04) Anm. Med kapitalandel avses kapitalkostnad som andel av förädlingsvärdet. Total kapitalandel motsvarar vinstandelen i branschen. Genomsnittliga värden –2005 inom parantes. Källa: Egna beräkningar 74TP [2007].T Bilaga 6 till LU 2008 C.1.5 Kapitalfördjupning, förändring i (K/H) Bidraget från kapitalfördjupningen i respektive bransch är exakt bestämt av antaganden om TFP-utvecklingen, kapitalkostnads- andelarna samt utvecklingen av relativpriset mellan olika investeringsvaror. När relativpriset mellan olika investeringsvaror ändras över tiden (dvs. om prisökningstakten är olika) kommer sammansättningen av kapitalstocken och därmed också produktivitetstillväxten att påverkas. C.1.6 Produktivitet (Y/H) Produktivitetsutvecklingen i respektive bransch bestäms i framskrivningarna av antagandena om TFP-utvecklingen, kapitalkostnadsandelarna, prisutvecklingen för olika investeringsvaror, samt förändringar i arbetskraftens kvalitet. Arrow, K. [1973], Higher Education as a Filter, , vol. 2, s. 193–216. , R. . and J. Hosein [2001], Restructuring and Productivity Growth in the Canadian Business Sector, i Statistics Canada-Catalogue no. 15–204, Chapter 2, January 2001. , W. Gu, T. Harchaoui and F. Tarkhani, [2005], Multifactor Productivity in : An Evaluation of Alternative Methods of , Yearbook on Productivity 2005, , 2005. , K. och A. Omarsson [2001], Rätt man på fel plats – en studie av arbetsmarknaden, Ura 2001:5, , . , A., P-A. , B. och E. Wadensjö, Arbetsmarknaden, , , 2006. Congress of the Congressional Budget Office (CBO) [2007], The Budget and Economic Outlook: Fiscal Years 2008 to 2017, January 2007. , E. F. [1962], The Sources of Economic Growth in the Unites States and the Alternatives before Us, Supplementary Paper 13, , . Ds 2007:4, Arbetsutbud och sysselsättning bland personer med utländsk bakgrund, , . A., P. och O. [2003], Ethnic Enclaves and the Economic Success of Immigrants: Evidence from a Natural Experiment, , vol. 118, s. 329–357. [2005], Historiska nationalräkenskaper för 1800–2000, version 1.0. Data tillgänglig via . Bilaga 6 till LU 2008 , J. och D-O [2003], Yrke och utbildningar på 2000- talets arbetsmarknad – skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer, Rapport 2003, , . för utlandsfödda akademiker som invandrat , Ura 2001:5, Ams. Europakommisionen [2005], The 2005 projections of age-related expenditure (2004–50) for the EU-25 Member States: underlying assumptions and projection methodologies, Special Report No 4, 2005. , G. och T. [2004], Labor Quality and Productivity: Does Talent Make ?, Background Facts on Economic Statistics 2004:07, . , Musso, Stocker and Turunen [2006], Labour Productivity Developments in the Euro Area, ECB Occasional Papers No. [2006], The Slowdown in European Productivity Growth: A of Tigers, Tortoises and Textbook Labor Economics Presenterad vid NBER-seminarium . Hagén, H-O. och T. Skytesvall [2006], Economic growth in , new measurements, Yearbook on Productivity 2005, , 2005. Statistik över helårsstudenter i grundutbildning. Data tillgänglig via . [2002], Introduction to Economic Growth, 2nd edition, W.W. [2005], Svenskt Jordbruk i siffror 1800–2004, Statistik från 2005:6, . , D. and Z. Griliches [1967], The Explanation of Producivity Change, Review of Economic Studies, vol 34, s. 249–283. [1963], Capital Theory and Investment Behaviour, , vol 53, s. 247–259. Ho and K.J. Stiroh [2007], A Retrospective Look at the US Productivity Growth Resurgence, of Staff reports no. 277, February 2007. [2005], Produktivitet och löner till 2015, Specialstudie nr 6. [2006a], Lönebildningsrapporten , . Bilaga 6 till LU 2008 [2006b], Konjunkturläget, , . [2007a], Konjunkturläget, , . [2007b], Lönebildningsrapporten , . [2002], Tillväxtens drivkrafter – Produktion och användande av informationsteknologi i svensk ekonomi, Ekonomisk Debatt 2002, nr 7, s. 611–619. [2003], The Role of High-Tech Capital Formation for Swedish Productivity Growth, , Working Paper No 83, . , E. Savvidou och G. [2004], Effekter av IT i svensk industri, IFAU Rapport 2004:11. Musso A. and T. Westermann [2005], Assessing potential Output Growth in the Euro Area. A Growth Accounting Perspective, , Occasional paper series, No22/January 2005. Nekby, L. [2002], How Long time does it take to Integrate? Employment Convergence of Immigrants and Natives in , FIEF Working Paper No.185. [2005], search strategies and wage effects for immigrants, Avhandlingsserien 65, , , . , D-O. och , O. [2007], Får utlandsfödda betalt för sin utbildning och sina kunskaper i svenska?, Ekonomisk Debatt, 2007, nr 3, s. 41–54. [2000], En modern svensk ekonomisk historia. Tillväxt och omvandling under två sekel, , . Schreyer, P. [2003], Capital stocks, capital services and multifactor productivity measures, Statistics Directorate, draft 3, . Solow, R. [1957], Technical Change and the Function, Review of Economics and Statistics, vol 39, s. 312–320. SOU 2004:73, Migration och integration – om framtidens arbetsmarknad, bilaga 4 till /04 av Århammar, A., , . [1973], , , vol. 87, s.335–374. Bilaga 6 till LU 2008 [2005], Trender och prognoser 2005. [2006], framtida befolkning 2006–2050. Demografiska rapporter 2006:2. [2007a], ekonomi – Statistiskt perspektiv, . [2007b], framtida befolkning 2007–2050, Statistiska meddelanden, BE18SM0701. Timmer M., ., E. Stuivenwold, and G. Ympa G. [2007], EU KLEMS growth and productivity accounts, Version 1.0, EU KLEMS, 2007. , B. and R. Inklaar [2005], Catching Up or Getting Stuck? Europes Troubles to Exploit ICTs Productivity Potential., Memo Growth and Development Center. , B., M. O´Mahony, and G. Ympa [2007] The EU KLEMS productivity report. An overview of Results from the EU KLEMS Growth and Productivity Accounts for Union, EU Member States and Major in the World, EU KLEMS, Issue no. 1, 2007. Wadensjö, E. [1996], Den mörka bilden – invandring på 1990- talets svenska arbetsmarknad, i Invandrare på arbetsmarknaden, . [1995], Human Capital vs. Signalling Explanations of Wages, , Vol. 9, No. 4, s. 133–154. Bilagor till publiceras /2008. För närmare information, se /finans/lu2008 ekonomi – utsikter till 2030 (prel. titel) Plats för tillväxt? och SLI & , SLI Flyttning och pendling i Tjänster utan gränser? Finansiella sektorn bär frukt Analys av den finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring Globalisering, strukturomvandling och Individers val av utbildning (prel. titel)