sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Planen, som främst är riktad till nationalförsamlingen och senaten, är ett sätt att göra klimatpolitiken mer synlig och transparent och skall bidra till förbättrad samstämmigheten för hela politikområdet samt till effektivare användning av offentliga resurser. Regeringens utgifter till förmån för klimat uppskattas till . I slutet på 2005 tog miljömyndigheten fram en klimatuide (un plan climat à léchelle de mon territoire), riktad till beslutsfattare på lokal nivå (borgmästare, biträdande borgmästare, generaldirektör etc). Målet är att få dessa att agera enhetligt, integrera miljötänkandet i lokala aktionsplaner och bättre använda de metoder och redskap som redan finns tillgängliga. 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis 2.1 Jordbruk Klimatförändringar förväntas medföra både positiva och negativa effekter. Man förväntar sig en utbredning av ogräs, växtsjukdomar samt parasiter. Efterfrågan på konstbevattning, och vatten generellt, förväntas öka. Nederbörden förväntas till en högre grad koncentreras till höst och vintermånaderna, med bl.a. kraftigare skyfall som följd, varför risken för jorderosion kommer att öka. Ökad mortalitetsrisk samt minskad fertilitet hos betesdjur till följd av den förväntade högre värmen. Konsekvenserna av den föränd SOU 2007:60 Bilaga B 35 71 rade nederbörd samt en högre temperatur kan bli att möjligheterna för jordbruksproduktion, i dess nuvarande form, blir begränsade i södra . Planerade anpassningsåtgärder är bland annat att: anpassa grödor, rotation och plöjningsmetoder efter klimatförändringarna; anpassa växtförädlingsprocedurer; förbättra konstbevattningsmetoderna; välja produktionssystem inom ramen för en hållbar jordbruksutveckling; migrering norrut av traditionellt franska jordbruksprodukter och en introduktion av nya grödor och tekniker i södra ; uppfödnings-/avelsteknikerna måste raffineras och anpassas. 2.2 Skogsbruk Förväntade förändringar är bl.a.: För skogssektorn kommer klimatförändringarna att innebära både positiva och negativa konsekvenser. Man ser i huvudsak två utvecklingsspår: ett negativt utvecklingsspår associerat med det minskade vattenutbudet och en möjlig ökad frekvens av stormar; och ett positivt förknippat med den förlängda växtperioden. Planerade anpassningsåtgärder: Stormarna 1999 samt torkan till följd av värmeböljan 2003 har lett till att skogsvårdare i arbetar med att öka skogarnas robusthet. Tillvägagångssättet är bl.a. att öka biodiversiteten och plantera arter vilka är bättre anpassade efter lokala förhållanden i dagens och i ett framtida klimat. Man försöker även gallra i ett tidigare skede för att därmed minska risken för stormskador (EEA, 2006). 2.3 /terrestra ekosystem Förväntade förändringar är bland annat: minskning av antalet habitat (humida zoner); redistribuering av terrestra/arter, utrotningshot för vissa arter; förändringar i jordmånen; ökad risk för skogsbränder; ökad risk för erosion vid kustnära områden; risk för försaltning av flodmynningar och utlopp; en ökad frekvens av stormar; risk för övergödning av vattendrag; korallreven förväntas bli mer sårbara till följd av klimatförändrinagarna. Planerade anpassningsåtgärder är bland annat att: att förbättra landskapsplaneringen; skydda arter och habitat; förebygga skogs Bilaga B 35 SOU 2007:60 72 bränder genom förbättrad skogsskötsel; förbättra stadsplaneringen; begränsa strandnära bebyggelse; anpassa/modifiera jordbrukstekniker (gödsling, bekämpningsmedel); byggande av dammar/. 2.4 Vatten Förväntade förändringar är bland annat: en ökad frekvens av översvämningar; bristande utbud av vattenresurser till konstbevattning ; generellt en försämring av vattenkvalitén. Planerade anpassningsåtgärder är bland annat att: förbättra stadsplaneringen; förbättra skyddet för existerande resurser; restaurera icke-brukbara vattentäkter; reglera vattenförbrukningen; förbättra skyddet av vattenkvalitén (kanaler, jordbrukstekniker; begränsa utsläpp etc.). 2.5 Energi och industri Förväntade förändringar är bland annat: en förväntad ökad variation i efterfrågan på el; en ökning av tillhandahållandet av vatten- och avkylningssystem; risk för att elsystem kommer at drabbas av översvämningsskador. Planerade anpassningsåtgärder är bland annat att: förbättra energisektorns (el-industrins) utvinningsmetoder; förbättra planering och byggande av installationer så att dessa bättre motstår ett förändrat klimat. 2.6 Byggnader och Infrastruktur Förväntade förändringar är bland annat: inomhustemperaturen i byggnader förväntas bli extremt hög ; bildandet av termiska öar i städerna; de torra somrarna förväntas öppnar för risken att byggnaders grunder förflyttas; kraftigare vindar och ökad nederbörd; de fuktigare vintrarna kan framkalla kondensering och utvecklandet av mögel. Planerade anpassningsåtgärder: förbättra plan- och byggnadslag, normerna för byggnation; förbättra levnadsförhållanden för dem som är extra känsliga för höga inomhustemperaturer; förbättra stadsplaneringen; närmare analys av storstädernas sårbarhet; SOU 2007:60 Bilaga B 35 73 förbättra de exteriörernas skyddssystem samt den generella inomhusmiljön. 2.7 Transport Förväntade förändringar är bland annat: försämrade vägar och järnvägar, samt ökade risker för vägavbrott till följd av jordskred och översvämningar; ökad frekvens av avbrott i vattenvägar till följd av ökad frekvens av stormflod; försämrad bekvämlighet vid resande med kollektivtrafik . Planerade anpassningsåtgärder är att: fastställa en vägstandard vilken måste uppfyllas; se över existerande brandvägar; reglera inomhustemperaturen på transportmedel inom kollektivtrafiken. 2.8 Turism Förväntade förändringar är bland annat: att ett varmare sommarklimat kommer att understödja en ökad utomhusaktivitet; att turistflödena kommer att modifieras; att grönområdena kommer grönska snabbare, men kommer att förtorka tidigare till följd av den högre sommartemperaturen, de torrare somrarna och de mindre kalla vintrarna. Planerade anpassningsåtgärder är att: utveckla existerande och nya utomhusaktiviteter; att skaffa bättre snökanonutrustning, som man eftersträvar ett större utbud av alternativa aktiviteter till skidåkning; att utveckla lokala förslag till aktiviteter; att anpassa grönområdenas tillsyn efter de nya behoven. 2.9 Avfallshantering Förväntade förändringar är bland annat: mikroorganismerna i avfall kommer att kompostera snabbare till följd av den högre sommartemperaturen; den högre sommartemperaturen och den allt viktigare vinter nederbörden kommer att påverka uppfattningen och utnyttjandet av soptippar. Planerade anpassningsåtgärder är att: föregripa de mer frekventa sopansamlingarna, särskilt kommer de som uppkommer , genomgå översyn och övervaka tillståndet för existerande soptippar. Bilaga B 35 SOU 2007:60 74 2.10 Hälsa och samhällsservice Förväntade förändringar är bland annat: en ökad risken för extrema väderhändelser; värmeböljorna förväntas få än mer allvarliga konsekvenser; ett utvecklande och en ökad spridning av vektoriella sjukdomar; förvärrning av de fotokemiska luftföreoreningar; ökad risk för hudcancer och solbrändhet till följd av den ökade utomhusaktiviteten i kombination med den högre temperaturen; den högre temperaturen kommer med all säkerhet att öka antalet fall av matförgiftning. Planerade anpassningsåtgärder: Värmeböljan 2003, vilken orsakade i ett stort antal dödsfall i , innebar att Ministerè de la Santé, de la Jeunesse et des Sportes (motsvarande ) tog fram en nationell beredskapsplan mot värmeböljor. Planen ska implementeras på lokal nivå och i ett antal städer och är uppbyggd på fyra informations-/varningsnivåer (från ökad prognosverksamhet till aktiva åtgärder): Nivå 1 innebär att man gör prognoser ; Nivå 2 innebär att den offentliga sjukvården mobiliseras och en tredygns prognos görs för att avgöra ifall några meteorologiska gränsvärden (beroende på geografisk område) riskerar överskridas; Nivå 3 innebär att ett antal förberedda medicinska och sociala åtgärder implementeras för att skydda allmänheten; Nivå 4 innebär att exceptionella åtgärder vidtas. Sjukhus och ålderdomshem ska utrustas med luftkonditionerade sektioner och få personalförstärkningar med sammanlagt 13 200 (ww.sante.gouv.fr/canicule/index.htm). 3 Forskningssatsningar, program och synteser Det franska forskningsprojektet de la Dynamique du Climat (PNEDC) har en övergripande ansats och försöker innefatta en rad olika discipliner i sin forskning. Forskningen inriktar sig på tre huvudsakliga grenar: globala klimatförändringar, och hur dessa klimatförändringar tett sig från den industriella revolutionen och hur de kommer te sig om de kommande hundra åren. naturen och klimatförändringarnas mekanismer studera potentialen att förutsäga hur säsonger, regioner kommer att påverkas, både märkbara och omärkbara effekter, (man delar in tid i tioårsperioder). SOU 2007:60 Bilaga B 35 75 Programmet dAnalyse Multidisciplinaire de la Mousson Africaine () är namnet på ett forsknings program med ansatsen: att bättra förstå de mekanismer vilka styr den afrikanska monsunen, för att bättre kunna förutspå dess effekter på det lokala, regional och globala klimatet. Man studerar även hur befolkningen i de olika regionerna påverkas. ECLIPSE och CEREGE är namnet på två forskningsprogram vilka studerar tidigare klimat, paleoklimatologi. ECLIPSE inriktar sig på sambandet och interaktionen mellan en jord i förändring, klimatet, miljön och människan. CEREGE försöker återskapa tidigare klimat i modeller för att kunna förstå vad som driver dess utveckling. de Recherches sur lEnvironment et le Dévelopment (CIRED) är ett interdisciplinärt program som utforskar hur klimatförändringarna påverkar ekonomin och den sociala utvecklingen. Gestion et Impact du Changement Climatique (GICC) är ett avslutat nationellt forskningsprogram. Programmet samordnade en rad andra forskningsprogram och har haft en stor betydelse för fransk klimatforskning. 4 Ansvarsfördelning och organisation vid extrema väderhändelser Regionala planer för naturkatastrofer och extrema väderförhållanden är ansvarig för att förebygga naturkatastrofer och minska samhällets sårbarhet. Politiken handlar om att förbättra medborgarnas kunskap om risker, organisera övervakning och anta regelverk och krisplaner. Förebyggande av risker handlar till största del om informationsåtgärder vilket de franska medborgare enligt lag () har rätt till. Län/departement (96 i FR) och kommuner i utsatta områden utformar, enligt lag , regionala krisplaner (Plans de prévision des risques naturelles, PPR) i syfte att skydda samhället mot extrema väderförhållanden (översvämningar, laviner, skogsbränder mm.). Målet med dessa är att bättre lära känna fenomenen, inrätta en form av övervakning, informera medborgarna om riskerna och hur man kan skydda sig etc. Krisplanerna finansieras Bilaga B 35 SOU 2007:60 76 delvis av staten som uppges bidragit med för detta ändamål. Ansvars- och ledningsstruktur Krisberedskapen i är indelad i tre nivåer med lokalt, regionalt och nationellt ansvar. Vid en kris aktiveras kriscentraler på varje nivå, som samarbetar med varandra. Vidare finns ett nära civil-militärt samarbete vid kris, då militär förmåga kan ställas till förfogade åt de civila myndigheterna. Den lokala nivån består av den kommunala verksamheten med räddningstjänst, volontärer, frivilligorganisationer och borgmästare. Dessa samordnas via ett lokalt samordningscenter. På den regionala nivån ansvarar en försvarsdirektör vid prefekturens (ungefär motsvarande våra Länsstyrelser) beredskapscenter för skydd, beredskap och civilt försvar. Försvarsdirektörens uppgift är att stödja den lokala nivån. Till honom är ett regionalt samordningscenter kopplat samt ett sekretariat och en stab. På central nivå är det som ansvarar för landets beredskap och riskhantering. Dess enhet för krishantering och civilt försvar, la Direction de la Défence et de la Sécurité civiles (DDSC), har till uppgift att leda och samordna olika former av sektorsövergripande krissituationer, både i förhållande till vardagsolyckor och stora katastrofer. Enheten är indelad i fyra större sektioner; operativa resurser för insatser, räddningstjänst, riskhantering samt administration och logistik. Sektionen för operativa resurser har materiel, fordon och andra resurser till sitt förfogande för att stödja lokala och regionala insatser samt vid internationella förfrågningar såsom via FN eller samordningsmekanismen för räddningstjänst i EU. Räddningstjänstsektionen ansvarar för brandförsvar och volontärer. Riskhanteringssektionen arbetar med hela krisperspektivet, från den förebyggande fasen till återförande av erfarenheter. Utgångspunkten är all-hazard. Den franska krisberedskapen är indelad i 15 olika specifika områden såsom el, tele, vattenförsörjning, hälsofrågor osv. har även inrättat en särskild lägescentral, COGIC, vars uppgift är att övervaka det inrikespolitiska säkerhetsläget. Lägescentralen är ständigt bemannad av representanter från SOU 2007:60 Bilaga B 35 77 polis, räddningstjänst, kustbevakning och försvarsmakten. Ett institut för studier av inre säkerhet finns placerat under ministeriet. Generellt har en hög status i den franska statsförvaltningen och inrikesministern räknas som landets tredje högsta person efter presidenten och premiärministern. Lagstiftning lades en ny moderniserad lagstiftning för civil säkerhet fram. Tonvikten ligger på krishantering i den operativa fasen. Rollen för vanliga medborgare i form av frivilligorganisationer och som volontärer vid en krissituation tydliggörs. Fokus ligger även på obligatorisk utbildning i skolor. Tanken är att den nya lagen skall förenkla samordning mellan olika ansvarsnivåer och på så vis underlätta riskhantering av svåra avbrott i infrastruktur. 5 Finansieringsformer/Försäkringar för stöd vid extrema väderhändelser Alla försäkringstagare, privatpersoner såväl som kommersiella verksamheter, vilka tecknar brandförsäkring är även försäkringsskydd mot skador orsakade av storm. Skador vilka dock är uppkomna till följd av exceptionella stormar (vindstyrkor /h i medelsnitt över en 10 minuters period eller /h i kastby) ersätts dock enligt den statliga naturkatastroflagen. Hagelskador, skador uppkomna till följd av liggande snö, åskskador, vattenskador samt skador på avlopps- och vattenrör till följd av frost skyddas varierande på privat avtal. startade Catastrophes Naturelles (CatNat) programmet till följd av det årets allvarliga översvämningar i södra . Skador uppkomna av naturkatastrofer anses vara omöjliga att försäkra sig mot på den privata marknaden och därför anses alla vilka har försäkrat sin egendom, privat såväl som kommersiell, vara försäkrade mot skador uppkomna till följd av naturkatastrof. Det finns ingen lagstadgad definition av vad en naturkatastrof är utan regeringen utfärdar ett dekret som deklarerar ifall en händelse är att betrakta som en naturkatastrof eller ej. Försäkringarna mot naturkatastrofer finansieras genom att försäkringsbolagen tar ut en lagstadgad och uniform tilläggspremie på Bilaga B 35 SOU 2007:60 78 på egendomsförsäkringen. Även självrisknivåerna vid naturkatastrofer är lagstadgade. Försäkringsbolagen kan sedan antingen återförsäkra sig på den privata återförsäkringsmarknaden eller statliga Caisse Centrale de Réassurance (CCR). CCR erbjuder obegränsat återförsäkringsskydd, vilket garanteras av franska staten i det fall CCR skulle förbruka sina resurser. För att erhålla den statliga garantin måste ett försäkringsbolag förlägga hälften av sina naturkatastrofs- återförsäkring hos CCR. Detta har fått som effekt att de flesta försäkringsbolag återförsäkrar sig hos CCR. Sedan programmet startade har 110 000 händelser deklarerats vara naturkatastrofer och har betalats ut i ersättning. har självrisken höjts för kommuner vilka inte tagit fram riskförebyggande planer, s.k. PPR-planer. finns även en fond, Barnierfonden, för förebyggande av naturkatastrofer. Fonden används för finansiera statlig exproprierande av privat egendom vilken anses vara utsatt för synnerligen överhängande risk för naturolycka. har Barnierfondens åtaganden utökats till att även delfinansiera förebyggande åtgärder vilka, efter att PPR undersökningar genomförts, funnits nödvändiga att vidta. För att jordbrukare ska få ersättning för skördeskador i samband med naturkatastrofliknande händelser måste följande kriterier vara uppfyllda: Händelsen måste klassas som en naturkatastrof av och händelsen som orsakar katastrofen får inte gå att försäkra sig emot. Skadorna ersätts när de påverkar av skörden och om de innebär en förlust på av det totala produktionsvärdet för företaget. Beloppen på skördeskadeersättningarna varierar stort : 1998 utbetalades medan 2001 utbetalades . 6 Åtgärder som har vidtagits Klimatstrategierna och inrättandet av ONERC kan ses som vidtagna åtgärder. Försäkringslagarna, med inrättandet Barnierfonden och Caisse Centrale de Réassurance Catastrophe Naturelle (CATNAT) bör också ses som åtgärder vidtagna med hänsyn till ett förändrat klimat. Liksom i övriga länder finns det en rad åtgärder som ligger i startgroparna, men inte mycket har implementerats . SOU 2007:60 Bilaga B 35 79 5 1 Generella anpassningsstrategier och åtgärdsförslag satte Ministry of the Environment riktlinjerna för Plan for Climate Protection. Syftet med planen är stärkandet och analyserandet av reaktiva åtgärder och forsknings aktiviteter syftande till att utveckla nya tekniker att bemöta bland annat ett förändrat klimat. godkände ovanstående plans föreslagna forskningsteman. Man identifierade bland annat följande behov: studier av möjliga konsekvenser av ett förändrat för samt för (land och vattensystem; vattenresurser; livsmedels- och träresurser; folkhälsa). Plan for Sustainable Development, med nationella riktlinjer för hur en hållbar utveckling ska kunna fortskrida, presenterades . skulle enligt UNFCCC stadgar ha presenterat sin fjärde nationalrapport om klimatförändringar . Denna rapport har man dock inte färdigställt. Enligt Dipartimento di Protezionen Civile (se punkt 5) har det i inte gjorts någon övergripande nationell utredning av konsekvenserna av klimatförändringarna, men vissa universitet har dock på eget initiativ gjort vissa delstudier. Protezione Civile ansåg sig dock ha en ganska god bild över vilka effekterna var och hur de drabbade . Man hade nämligen redan noterat en ökning av de extrema vädersituationerna, och då främst i form av: värmeböljor; torka; översvämningar; skogsbränder. Protezione Civile fokus ligger inte på vilka effekter klimatförändringarna kommer medföra , utan på dagens nödsituationer. Man anser sig dock ha en fungerande organisation med hög beredskap och stor kapacitet att hantera klimatförändringarnas effekter. Anpassningar till de höjda temperaturerna hade redan inletts. Bilaga B 35 SOU 2007:60 80 förändringar med anledning av klimatförändringarna var därmed inte att vänta. 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis 2.1 Jordbruk Endast ett fåtal jordbruksprodukter är känsliga för temperaturökningar. Den extremt varma medförde en reduktion av medel- potatisproduktionen med 13 deciton per hektar, vilket motsvarar en kostnad på 194 EURO per hektar. Den extrema medförde en reduktion av medelvinproduktionen med , vilket motsvarar en kostnad på 23 miljoner EURO. Klimatförändringarnas påverkan på jordbrukssektorn är dock inte homogena utan påvisar stora regionala skillnader. Temperaturhöjningar förväntas dock verka gynnsamt för fruktodling, både i norr och söder. Majsproduktionen förväntas inte påverkas i nämnvärd utsträckning. En högre frekvens av torkor är ett fenomen som man redan sett mer av. De ekonomiska skadorna för jordbruket, särskilt i med omfattande konstbevattning, kan bli avsevärda. Juridiska instrument för vattenransonering finns och kan sättas i kraft på kort varsel, vilket också skedde i samband med värmeböljan . 2.2 Skogssektorn För skogssektorn kommer klimatförändringarna att innebära både positiva och negativa konsekvenser. Man ser i huvudsak två utvecklingsspår: ett negativt utvecklingsspår associerat med det minskade vattenutbudet; och ett positivt förknippat med den förlängda växtperioden samt en ökad kvävedeposition. Den ökade torkan i centrala och södra , medför att landets skogar blir mer sårbara för biotiska och abiotiska störningar vilket försämrar deras motståndskraft. Ekbeståndet har utsatts för en utarmning till följd av en tjugoårig påfrestning vad gäller dess vattenförsörjning. Detta är särkilt alarmerande med tanke på att av skogar består av ek. SOU 2007:60 Bilaga B 35 81 skogsmark , vilket är en ökning . av skogarna är dessutom lokaliserade i områden vilka är utsatta för landsänkningsrisk. Sammantaget uppskattar man att cirka en tredjedel av de italienska skogarna är allvarligt utsatta för risker sammankopplade med klimatförändringar. Detta kommer oundvikligen att innebära en förlust av habitat och en försämrad biologisk mångfald. De norra delarna av förväntas dock bryta det generella mönstret, och här förväntar man sig en expansion av skogsmarkerna. Man förväntar sig också en ökad risk för skogsbränder. Anpassningsåtgärder: Man har satsat betydande medel på att öka beredskap och kapacitet, med målsättningen att kunna sätta in bekämpning med 30 minuters varsel. Man förfogar över största flotta av flygplan och helikoptrar, och flyttas den preventivt till de områden där risken för skogsbrand bedöms vara som störst. Man har vid ett flertal tillfällen lånat ut sina plan till och . Även för skogsbränder ges en daglig bulletin ut under de varma månaderna. Den höga beredskapen är resurskrävande, men har visat goda resultat: hade 6 600 bränder förstört skog – medan nästan lika många bränder endast förstörde . 2.3 Turism Inhemsk turism är relativt känslig för klimatförändringar, även om det påvisas stora skillnader i efterfrågan och att regionala skillnader (utbudet) till viss del balanserar. Antalet bokade övernattningar minskar med 39 494 bokningar, mindre än normalfallet, vid mycket varma säsonger. Denna minskning är dock inte generell och antalet bokade övernattningar vid kustnära regioner ökar med 62 294 bokningar, när sommartemperaturen ökar med . I den alpina regionen förväntas en högre temperatur och en minskad nederbörd medföra negativa konsekvenser för vinterturismindustrin. En ökning av medeltemperaturen med , väntas minska antalet bokade övernattningar med 30 368 bokningar. Bilaga B 35 SOU 2007:60 82 2.4 Energi Energisektorn är nära knuten till förändringar i klimatet, och under exceptionella varma år ser man tydliga minskningar i energikonsumtionen. Särskilt milda vintrar minskar energikonsumtionen. Extremt höga temperaturer uppmättes 1994, och detta år minskade gaskonsumtionen med 510 000 000 oet (oil equivalent ). Även genereringen av elkraft drabbades negativt . Förutom att vattenkraft, vilka drabbades då reservoarerna stod tomma, blev flera termokraftverk tvungna att stänga driften då de är beroende av kylvatten. 2.5 Hälsa Klimatförändringarna förväntas påverka folkhälsan. Särskilt väntas klimatförändringarna påverka kardiovaskulära samt respiratoriska sjukdomar. Modelleringar visar att höga sommartemperaturer ökar antalet dödsfall medan milda vintrar minskar antalet dödsfall. En ökning av sommarmedeltemperaturen med skulle innebära att antalet dödsfall skulle öka med 27. Vad gäller värmeböljor bygger erfarenheterna i stor utsträckning , den hetaste i mannaminne. Den förhöjda dödligheten hade varit mindre i är t.ex. i och , vilket man tolkade som att den italienska beredskapen hade varit bättre. Man hade dock försökt höja och anpassa beredskapen . Anpassningsåtgärder: I finns ett nationellt nätverk (HHWWWS), för att skydda befolkningen mot negativa hälsoeffekter till följd av värmeböljor, vilket koordineras av Protezione Civile.