sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — Ett eget företagande kan vara ett mycket bra alternativ till en anställning, inte minst för kvinnor utanför storstadsområden, då arbetsmarknaden på landsbygden ofta är mer begränsad för kvinnor än för män. Målet bör vara att minst lika många kvinnor som män ska starta och driva företag. Jag lämnar i detta betänkande förslaget att det nya finansieringsinstrumentet ska tillhandahållas av . Jag föreslår också en höjning av mikrolån. Det är min bedömning att kvinnors möjligheter att starta företag i hela landet ökar genom dessa resurstillskott. 3.13Samlad kartläggning av alla statliga stiftelsers verksamhet och förmögenhet En samlad kartläggning av alla statliga stiftelsers verksamhet och förmögenhet bör genomföras. Jag utesluter inte att det i vissa stiftelser finns ytterligare resurser, som eventuellt kan stimulera fler att starta företag. Under utredningsarbetets gång har det kommit till min kännedom att staten har bildat omkring femtio olika stiftelser som finansierar verksamhet av mycket olika slag. Både Norrlandsfonden och Industrifonden tillhör denna grupp. har i sin rapport om statligt bildade stiftelser granskat regeringens insyn i och uppföljning av dessa.TPF11FPT Riks- revisionen pekar på problem med svag uppföljning och begränsad insyn i stiftelsernas verksamhet. föreslår att regeringen ska säkerställa att det finns en uppdaterad förteckning över de statligt bildade stiftelserna och vilka förmögenheter de disponerar. Regeringen bör också finna former för insyn och en effektiv uppföljning och styrning samt överväga behovet av att informera om de statligt bildade stiftelsernas verksamhet och ekonomi. Jag kan se många fördelar med en kartläggning av de statliga stiftelserna och deras verksamhet. Jag utesluter inte att det i vissa stiftelser finns ytterligare resurser som eventuellt kan stimulera fler att starta företag. Det ligger utanför mitt uppdrag att genomföra en sådan kartläggning. 3.14Finansiella insatser inom exportområdet Statliga finansieringsinsatser för exportfrämjande är av stor vikt för möjligheten till tillväxt i små och medelstora företag. Sam- arbetet mellan de statliga aktörer som finansierar företags- utveckling och exportfrämjande insatser bör därför ständigt utvecklas. En väsentlig del i ett företags expansionsskede är att öka sin försäljning på den internationella marknaden. exportvolym för varor och tjänster uppgick år av BNP. Detta motsvarar 1 570 miljarder kronor.TPF12FPT Tio stora svenska företag står för av export. Det finns en stor tillväxtpotential i att fler svenska SME-företag ökar sin internationella handel. pekar i sin 2008 på att svenska SME-företag i allt större utsträckning kommer att bedriva sin verksamhet på den internationella marknaden. Jag delar denna uppfattning. Den inhemska marknaden är inte alltid av den omfattning som krävs för att företag ska kunna utvecklas och tillväxa och uppnå en tillräckligt positiv och stabil resultat- utveckling. 11TP PT Statligt bildade stiftelser, regeringens insyn och uppföljning, RiR 2008:7. 12TP PT Exportstatistik 2007, . har redovisat en analys av företagens behov av riktade offentliga insatser för framgångsrik tillväxt på utländska marknader.TPF13FPT Utredningen lyfter bl.a. upp nödvändigheten av exportmarknadskunskap, exportkompetens samt statliga export- krediter och exportkreditgarantier. Jag kan, mot bakgrund av min kartläggning, konstatera att det finns en insikt bland berörda statliga aktörer om behovet av att nå ut till SME-företagen med de exportfrämjande insatser som behövs. Den bild jag fått av verksamheten är att samarbetet mellan aktörerna fungerar allt bättre. Detta har i sin tur lett till att aktörerna i ökad utsträckning utnyttjar varandras kompetens och lokala nätverk och ser samlokalisering som en fördel. fångar upp och gör bedömningar för flera olika typer av exportstöd. Samarbetet har också lett fram till en gemensam syn på vikten av kompletterande finansieringsformer för små och medelstora företag och därmed till introduktionen av det nya exportlånet. Jag förutsätter att detta goda samarbete fördjupas utifrån de behov som företagen har av finansieringsstöd för internationell expansion. Jag vill också framhålla vikten av att finansiella insatser inom exportområdet ses i ett sammanhang med statliga finansierings- insatser för nya, små och medelstora företag. Jag delar därmed den slutsats som framförs av exportutredningen. Främjandet bör vara integrerat med näringspolitiken. Den svenska ekonomin är i stor utsträckning globaliserad, och främjandet bör ses som den inhemska näringspolitikens internationella dimension. Få långsiktiga näringspolitiska mål kan uppnås om ambitionerna för företagens tillväxt begränsas till den inhemska marknaden. Regeringens beslut, , att tillföra Svensk Export- kredit för att trygga både små och stora företags behov av krediter är ett mycket kraftfullt och viktigt resurstillskott. Jag har också noterat att regeringen i den senaste forskningspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (2008/09:50), till följd av den snabba globaliseringen, uttalat avsikten att inrätta utlandskontor för att främja forsknings-, innovations- och utbildningssamarbete inom, för , strategiska marknader och kunskapsmiljöer. Att på detta sätt bygga upp strategiska internationella allianser och stärka svensk forskning 13TP PT Svensk export och internationalisering Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande, SOU 2008:90. och innovation stärker enligt min bedömning också svenska företags möjligheter till internationell konkurrenskraft. 3.15Små och medelstora företags möjligheter att få uppdrag genom offentliga upphandling Små och medelstora företags möjligheter till ökad försäljning genom offentlig upphandling är av stor vikt för företagens utveckling och tillväxt. Jag räknar därför med att de upphandlande offentliga organisationerna, inom ramen för gällande lagstiftning, beaktar de små och medelstora företagens förutsättningar vid utformningen av förfrågningsunderlag. uppskattar den offentliga upphandlingens stor- lek till årligen.TPF14FPT konstaterar dock att siffran är osäker p.g.a. bristande statistiskt underlag. Myndigheten avser att verka för en utveckling av insamling och bearbetning av upphandlingsstatistik.TPF15FPT På regeringens uppdrag har kartlagt och analyserat de problem som små företag kan ha när de deltar i offentlig upphandling.TPF16FPT Några av de främsta hinder som företagen pekar och kostnad för att administrera anbuden och de krav som ställs. Företagen måste bl.a. binda upp resurser som en följd av det anbud de lämnat utan att vara säkra på att få ett kontrakt. har och 2008 mätt företagens administrativa kostnader för att följa reglerna om offentlig upphandling.TPF17FPT Företagens förslag på förenklingar för att minska kostnaderna rör främst anbudsprocessen och inte lagstiftningen som sådan. Det är hur de upphandlande enheterna tolkar lagstiftningen och utformningen av förfrågningsunderlaget som har störst betydelse. Detta medför, enligt , att förenklingsarbetet inte enbart kan bedrivas med hjälp av förändringar i lagstiftningen. Förenklingsarbetet måste även påverka praxis hos de upphandlande 14TP PT Konkurrensen i , rapportserie 2007:4 15TP PT , information på hemsida. 16TP och offentlig upphandling – hinder och möjligheter för små företag att delta i offentliga upphandlingar, , R2005:21. 17TP PT Offentlig upphandling – vad tycker företagen är krångligt? utvärderingar visar på liknande resultat.TPF18FPT Regeringen har, genom budgetpropositionen , avsatt –2011 för att öka antalet anbud på offentliga kontrakt. Satsningen genomförs delvis i syfte att underlätta för SME-företag att lämna och vinna anbud. Satsningen innehåller upphandlingsstöd till upphandlande myndig- heter och enheter samt leverantörer för mer enhetliga förfrågnings- underlag och resurser för en e-upphandlingsplattform för en utvecklad elektronisk upphandling. Satsningen innehåller också resurser till för ett förstärkt informationsarbete, förbättrat arbete med regelefterlevnad och för upphandlings- forskning. har därutöver initierat en översyn av de bestämmelser som rör upphandlingar under tröskelvärdena med avsikt att förenkla de nationella reglerna. De insatser som regeringen vidtar är av stor vikt och jag hoppas att de ger den eftersträvade effekten att fler små och medelstora företag lämnar och vinner anbud på offentliga kontrakt. Små och medelstora företag behöver den offentliga sektorns uppdrag för att utvecklas och växa. Den offentliga sektorn har också behov av de nya tekniska lösningar som småföretag utvecklar. Jag räknar därför med att de upphandlande enheterna inom ramen för gällande lagstiftning beaktar de små och medelstora företagens förutsätt- ningar vid utformningen av förfrågningsunderlaget. För att fånga upp effekten av regeringens satsning så utgår jag från att tillsammans med , med rapport till regeringen , fortsätter att följa hur SME-företag utvecklar sitt deltagande i den offentliga upphandlingen. Jag bedömer att det inte bör inrättas en statlig garantifond. Statliga kreditgarantier för banklån eller del av banklån till SME-företag förekommer i ett flertal Europeiska länder som till exempel , och . 18TP PT Behovet av stöd och hjälp till små och medelstora företag vid offentliga upphandlingar, , P0956:2. I tillhandahåller ett omfattande lånegarantiprogram. I har i enlighet med sin förordning (1994:1100) om statlig finansiering genom och dess dotterbolag möjlighet att lämna kreditgarantier. Denna möjlighet utnyttjas mycket sällan. kärnverksamhet är marknads- kompletterande lånefinansiering kombinerad med företags- rådgivning och information till små och medelstora företag. Kombinationen av kompetens och kapital, kompetent kapital, är en central del av verksamhet. har utökat sin utlåning. är kapitalbasen om utlånad till . Generaldirektören för , numera landshövding i , , har i rapporten för lån till små och medelstora företag bland annat uttalat följande. regionala organisation och förankring innebär närhet till företagen och god kännedom om dess förutsättningar och villkor. Att ersätta långivning med garantier för del av banklånen skulle åstadkomma betydande störningar i den viktiga försörjningen med lånekapital. Enligt bestämmelserna i ovan nämnda förordning, ska garanti omfatta av det garanterade beloppet. Det innebär att ingen riskdelning sker med banken. Följden blir att måste betrakta kreditgarantin som vore den en egen skuld. Dessutom har garantin karaktären av proprieborgen, vilket innebär att banken kan kräva infriande av garantin så snart låntagaren inte fullgör sina förpliktelser mot banken, utan att först krävt låntagaren. Genom att ändra de ovan nämnda villkoren i förordningen skulle kreditgarantifinansiering kunna bli gynnsammare för att använda men lånefinansiering skull ändock vara att föredra eftersom långivningen för kunden närmare . Å andra sidan kunde en kreditgarantigivning föra banken närmare såväl som företagaren, vilket emellertid kan åstadkommas på annat vis. Jag har utvecklat detta mer i mitt förslag under avsnitt 3.3.12. Bankerna gör kreditvärderingar med tonvikt på affärsidén och entreprenörens trovärdighet. Om banken bedömer den nyss- nämnda kombinationen som kreditvärdig, beviljas den sökta krediten. Ofta vill dock banken ha kompletterande säkerheter. Skulle låntagaren ha svårighet att lämna sådana skulle ett borgensåtagande från kunna vara en lösning. Detta innebär att banken kommer närmare företaget, vilket är bra, men att kommer längre ifrån kunden, vilket inte är bra. Jag har dock i avsnitt 3.3.12 visat hur almilån skulle kunna ges istället för kreditgarantier. Så länge som räcker för att täcka behovet av marknadskompletterande finansiering i nära samarbete med bankerna är detta gott nog. räcker fullt ut vilket visats genom att nyutlåningen ökar men också revolveringen. Ett garantisystem är, enligt min mening, mer administrativt tungt än direktlångivning. måste för givna garantier vid alla bokslutstillfällen stämma av utestående engagemang med alla kreditgivare i händelse av att amorteringar inte följt uppgjorda planer. Detta är ett tidsödande arbete med stora risker för felkällor. Jag anser att lånefinansiering är att föredra framför inrättandet av en särskild statlig garantifond. Om utvärdering av kreditgarantiföreningarna, i enlighet med mitt förslag i avsnitt 3.11, leder till ett förnyat program för verksamheten finns även denna resurs att räkna med. Genom mina förslag har vi, rätt hanterat, en verklig möjlighet att nå det övergripande målet att alla starka affärsidéer ska kunna kommersialiseras. En utökad och fördjupad samverkan mellan de statliga aktörer som finansierar företag, i enlighet med mina förslag, leder till att användningen av resurser i form av kompetens och kapital effektiviseras. Nedan redovisar jag i enlighet med mina direktiv och kommittéförordningen (1998:1474) förslagens konsekvenser. För utredningens arbete gäller bestämmelserna i kommitté- förordningen (1998:1474). I 14 § anges att om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller annan ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner, regioner eller landsting ska kommittén föreslå finansiering. Vidare följer av 15 § att om förslagen i betänkandet har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. Vidare ska konsekvenserna redovisas för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. ska också konsekvenser belysas som påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. I utredningens direktiv anges att utredningen, när det gäller förslagens konsekvenser för små företag, ska samråda med för regelgranskning (NNR). Utredningen lämnar ett flertal förslag, alla i syfte att underlätta möjligheterna att starta och finansiera företag. För att i finansorons spår förbättra de små och medelstora företagens lånemöjligheter har regering och riksdag på ett snabbt och resolut sätt, , beslutat om att förstärka AB:s utlåningskapacitet genom ett kapitaltillskott på . kommer också att ges möjligheten att finansiera en större andel av företagens lånebehov än dagens maximala , vilket jag föreslagit i avsnitt 3.3.12. Kapitaltillskottet kommer väl till pass och medför också att den nya finansieringsprodukten kan införas utan ytterligare finansiering. Det nya har, genom kapitaltillskottet, nödvändiga resurser för att lämna en garanti till . Det nya kommer, i takt med att utredningens förslagna finansieringsprodukter helt och fullt har införts, att behöva ytterligare kapitalförstärkningar och framåt. Dessa kapital- tillskott ska ställas mot att antalet företag och arbetstillfällen väsentligt ökar och är med säkerhet – nationalekonomiskt – en mycket bra affär för samhället. Utredningens förslag kommer, enligt min mening, att generera ytterligare 500–1 000 nya företag . Därmed tillkommer 2 000–3 000 fler arbetstillfällen med bl.a. ökade skatte- intäkter som följd. 4.3Konsekvenser för de statliga finansieringsaktörerna Mina förslag innebär att dubbelarbetet minskar och att samarbetet ökar mellan de statliga aktörerna. Jag vill särskilt peka på konse- kvensen av att flera aktörer ska utveckla sin samlade kompetens. Kostnaden för kompetensutvecklingen föreslås finansieras genom ökad kostnads- och kapitaleffektivitet, omdisponeringar m.fl. åtgärder. Utredningens förslag medför att SME-företag kommer att påverkas positivt och få ekonomiska fördelar genom att start- och expansionskapital blir tillgängligt i större omfattning. Utredningen har också haft kontakt med NNR om förslagens påverkan på små och medelstora företag. NNR anser att förslagen inte kommer att påverka företagen negativt varför de avstår från att uttala sig. För unga personer, kvinnor och personer med utomsvenskt ursprung kommer möjligheterna att starta och finansiera företag att öka. Statliga finansieringsinsatser för nya, små En särskild utredare ska göra en översyn av statliga finansierings- insatser för nya, små och medelstora företag. En analys ska göras av hur dagens insatser samverkar och i vilken mån de överlappar. Utredaren ska lämna förslag till hur dagens insatser kan bli mer effektiva och överskådliga. Utredaren ska särskilt beakta företagarnas behov av finansiering inför företagsstart, företagens finansieringsbehov i tidiga skeden av sin utveckling samt små och medelstora företags behov i expansionsskeden. Utredaren ska föreslå hur statliga insatser kan utformas så att de främjar privata aktörers medverkan. De insatser utredaren föreslår ska utformas på ett sådant sätt att risken för snedvridande av konkurrensförhållanden och för undanträngnings- effekter minimeras. Från dessa utgångspunkter ska utredaren ompröva nuvarande statliga åtaganden inom finansieringsområdet. Det är även viktigt att de statliga stödinsatserna främjar goda förutsättningar både inom befintliga näringar men också att de främjar utvecklingen av nya och potentiella tillväxtområden. Utredaren ska särskilt beakta hur investeringsvillkor och avkastningskrav påverkas av att investeringar finansieras på olika sätt. I detta sammanhang ska utredaren även uppmärksamma hur staten kan förbättra förutsättningarna för marknadskompletterande investeringar. Om utredaren kommer till slutsatsen att nya insatser för att stödja små och medelstora företags finansiering är motiverade, ska utredaren föreslå hur de ska utformas. I den mån åtgärderna har statsfinansiella konsekvenser ska utredaren också föreslå hur dessa Uppdraget ska redovisas . Motiv för statliga finansieringsinsatser till små och medelstora företag Globaliseringen och den snabba tekniska utvecklingen innebär nya förutsättningar för små och medelstora företag. Konkurrensen hårdnar som företagen får tillgång till större marknader där de kan exportera och importera varor och tjänster. Entreprenörskap och företagande är viktigt för ökad syssel- sättning och tillväxt. Goda förutsättningar för små och medelstora företag är därför av mycket stor betydelse för alla delar av . För att fler människor ska komma i arbete och ur utanförskap måste fler företag kunna anställa. Detta kan ske genom att fler kvinnor och män väljer att starta företag, att fler företag vill växa och att fler väljer att investera i alla delar av . Regelverk som försvårar företagande och investeringar måste förenklas så att det blir både enklare och mer lönsamt att driva företag. Goda finansieringsmöjligheter för företag är en väsentlig del av ett gott företagsklimat. Det är angeläget att staten tillhandahåller ett regelverk som främjar privata aktörers medverkan i skapandet av en god finan- sieringssituation för nya och växande företag. Statliga finansierings- åtgärder bör inte ha karaktär av passivt stöd utan ska stimulera företagens egna åtgärder för kapitaluppbyggnad. Det finns många sätt att finansiera företagsetableringar och expansion av befintliga verksamheter. Ett är eget kapital till- handahållet av ägaren själv, närstående eller riskkapitalaktörer av olika slag. Kapitalet kan t.ex. tillskapas via det initiala aktiekapitalet, dvs. vid företagets bildande eller genom nyemissioner. Kapital kan även behållas i företaget i form av beskattade eller obeskattade vinstmedel. Ett annat viktigt finansieringsalternativ är att låna kapital. Staten kan i begränsad utsträckning bevilja lån och bidrag till företag. Motivet för statliga insatser till företag är att det brister i ut- budet av kapital till små och medelstora företag. Bristerna kan bero på att finansiären har ett otillräckligt information, t.ex. genom bristen på företagshistorik i nystartade företag, eller på att finan- siären har otillräcklig kunskap om nya produkter. för små lån och bristande realsäkerheter kan vara problem. Det finns också regionala skillnader avseende strukturella förutsätt- ningar, tillgång till och behov av kapital. Statliga åtgärder kan i vissa fall vara motiverade om förutsätt- ningarna för privata finansiärer att investera är alltför osäkra ur ett finansiellt perspektiv och det finns ett samhälleligt intresse av att investeringen genomförs. Det går emellertid inte alltid att dra en skarp gräns mellan de investeringar som är kommersiellt gångbara och de som är förknippade med så höga osäkerhetsfaktorer att de inte attraherar kommersiellt kapital. Ofta gör olika investerare olika bedömningar och i enskilda fall sker det ofta en samfinansiering mellan offentliga insatser och kommersiellt kapital. ställer krav på att mark- nadskompletterande insatser ska gå att skilja från sådana som sker på strikt kommersiella villkor på en konkurrensutsatt marknad. Tillgången till kapital för nystartade, unga och expansiva små-företag Företagande i bedrivs ofta i mindre icke marknadsnoterade aktiebolag, i handelsbolagsform och av enskilda näringsidkare. Dessa har ibland problem att få finansiering på grund av svårigheter att bedöma möjligheterna till avkastning på investerat kapital, vilket ofta är relaterat till bristande information om företaget, att kapitalbehovet är för litet för att attrahera professionella investe- rare eller att det bedöms vara en alltför lång tidshorisont innan företaget får regelmässig fakturering. Transaktions- och förmed- lingskostnaderna för kapitalet är också relativt stora för mindre summor vilket gör mindre investeringar olönsamma. I nystartade, unga företag samt expansiva och innovativa företag är tillgången till kapital en avgörande framgångsfaktor. Dessa företag har ofta stora initiala utgifter men begränsad tillgång till kapitalmarknaden. De kan ha svårigheter att få lån p.g.a. avsaknad av kredithistoria, sin ringa storlek och sina begränsade tillgångar. Deras förmåga att ställa säkerheter är inte sällan begränsad, vilket ofta leder till ett ökat privatekonomiskt risktagande för företagaren eftersom det ofta krävs kompletterande säkerheter. Lånefinansiering leder till lägre soliditet än finansiering med eget kapital. Lägre soliditet kan i vissa avseenden förhindra en tillväxt med balanserad kapitalstruktur, eftersom en sådan skapar sämre förutsättningar att motstå konjunktursvängningar i samband med ytterligare expansion eller att klara kostnader för forskning och utveckling. Möjligheterna att bygga upp ett kapital innan ett företag startas är begränsade. För en stor del av de nystartade företagen är ökad soliditet och ökad likviditet genom amortering på skulder eller uppbyggnad av obeskattade vinstmedel inte ett alternativ, då de ännu inte nått resultat som möjliggör detta. Företagen kan även ha svårt att attrahera externt kapital t.ex. på grund av investerares höga krav på information och avkastningskrav i tidiga skeden. För denna kategori av företag kan även ökad likviditet via belåning av kort- fristiga skulder möta svårigheter. Statliga garantier kan vara ett alternativ till direkta statliga lån för att förbättra möjligheterna till finansiering för små och medelstora företag. Ett garantisystem kan bygga på att staten garanterar banklån och delar risktagandet med banken eller något annat privat låneinstitut. Garantier, med delat risktagande, finns i ett flertal länder. Systemet har funnits längst i , där det infördes . I , och ligger huvudansvaret för kreditprövningen på bankerna. Eftersom staten endast garan- terar en del av ett banklån, bär banken fortfarande en kreditrisk och har därigenom incitament att göra en seriös kreditprövning.