sou · GVB399 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett nätföretag är skyldigt att underhålla, driva och utveckla sitt elnät och förbindelser till andra nät för att trygga kundernas till- gång på el av tillräckligt god kvalitet. Nätföretaget ska på begäran och mot skälig ersättning till sitt nät ansluta eldriftsställen och elproduktionsinrättningar inom sitt verksamhetsområde (anslut- ningsskyldighet). Anslutningsvillkoren ska vara objektiva och icke- diskriminerade och ska beakta de krav som ett driftssäkert och effektivt elsystem ställer. Enligt den överföringsskyldighet som före- skrivs i lagen ska nätföretaget mot skälig ersättning sälja elöver- föringstjänster till dem som behöver sådana inom gränserna för nätets överföringskapacitet. Försäljningspriserna för nättjänsterna samt grunderna för hur de fastställs ska vara objektiva och icke- diskriminerande. Prissättningen ska vara skälig och i prissättningen får inte finnas ogrundade villkor eller villkor som uppenbarligen begränsar konkurrensen. I prissättningen ska dock beaktas de vill- kor som elsystemets funktionsduglighet och effektivitet kräver samt de kostnader och fördelar som föranleds av att ett kraftverk ansluts till nätet. Priset på nättjänsterna i ett distributionsnät får inte vara beroende av var inom nätföretagets ansvarsområde kun- den är belägen. Inom de delar av distributionsnätsinnehavarens ansvarsområde som är geografiskt åtskilda ska dock i fråga om respektive område tillämpas egna priser på överföringstjänsterna. Nätföretagen ska offentliggöra och anmäla till elmarknads- myndigheten de allmänna försäljningsvillkoren och försäljnings- priserna för sina nättjänster samt grunderna för hur de fastställs. hade tidigare, i likhet med , en tillsyn av nät- tariffer i efterhand. Genom en lagändring infördes emellertid en ny ordning där kontrollen av nättariffer och anslutningsavgifter delvis görs på förhand. Anledningen till att lagen ändrades var framför allt för att anpassa regelverket till elmarknadsdirektivets Regleringen i andra nordiska länder Det fanns dock svagheter i den gamla lagstiftningen som man ville ändra på. Modellen med tillsyn i efterhand ansågs t.ex. vara mycket arbetskrävande för . Vidare var regelverket tidigare uppbyggt så att myndigheten inte kunde förelägga ett företag att betala tillbaka den delen av avgifterna som ansågs oskäliga. kunde endast förelägga företaget att ändra sina tariffer. Detta medförde att ett företag genom att överklaga myndighetens beslut kunde fortsätta att ta ut de högre avgifterna – dvs. till dess beslutet vunnit laga kraft – utan risk för att behöva betala tillbaka några avgifter. Av de nya bestämmelserna framgår att ska fastställa villkoren för de viktigaste tjänsterna och metoderna för prissättning av tjänsterna innan de införs. Detta ska göras indi- viduellt för samtliga nätföretag. Nätföretagen bestämmer sedan sina avgifter själva. De villkor och metoder som ska fastställas på förhand är metoderna för bestämmande av avkastningen av nätföretagets nätverksamhet och för de avgifter som ska tas ut för över- föringstjänsten, villkoren för nätföretagets överföringstjänst, villkoren för nätföretagets anslutningstjänst och metoderna för bestämmande av de avgifter som ska tas ut för anslutningen, samt villkoren för de tjänster som omfattas av systemansvar och metoderna för bestämmande av avgifterna för tjänsterna. beslut om nättariffer måste hålla sig inom den ram som anges i lagen, t.ex. att tarifferna ska vara skäliga. Fastställande av metoder för prissättning av elnätstjänster Beslutet om fastställande av metoder för prissättning meddelas för en tillsynsperiod , prissättningen som helhet ska vara skälig.TPF2FPT Detta innebär att ett nätföretag under ett enstaka år kan ta ut en högre avkastning än vad som är skäligt utan att ingriper. Nätföretaget ska dock utgå från att ett eventuellt överskridande av den avkastning som anses vara skälig ska beaktas i prissättningen under periodens övriga år så att 2TP PT Den första tillsynsperioden är dock (2005-2007). Regleringen i andra nordiska länder prissättningen som helhet är skälig. Nät- företagen har tillgång till ett dataprogram som gör det enkelt att när som helst se hur deras avkastning förhåller sig till den skäliga avkastning som går att beräkna utifrån verkets fastställelsebeslut. Efter det att tillsynsperioden gått ut meddelar Energimarknads- verket resultatet för varje nätföretag samt fastställer med hur stort belopp den ackumulerade avkastningen eventuellt över- eller understiger den skäliga avkast- ningen. Om avkastningen överstiger den skäliga avkastningen förelägger verket företaget att betala tillbaka överdebiteringen till sina kunder genom att sänka priserna på överföringstjänsterna under den nya tillsynsperioden. Om överskottet under tillsyns- perioden har överstigt en skälig avkastning med ska nätföretaget dessutom betala ränta på det belopp som åter- betalas. Ränta utgår på hela beloppet som ska återbetalas enligt genomsnittsräntan på eget kapital som fastställts genom beslutet. Nätföretaget kan också i form av högre avgifter för överförings- tjänsterna under följande tillsynsperiod samla in det belopp som eventuellt understiger en godtagbar intäktsnivå. I förarbetena till lagen anges att lagförslaget inte syftar till att ändra innehållet i bestämmelserna om prissättningen av elnäts- tjänsterna eller myndighets- eller rättspraxis vid tillämpningen av dem. Några förändringar i fråga om tillämpningen av bestämmel- serna var inte avsedda annat än till den del detta förutsattes av en övergång till ett bättre förutsägbart och långsiktigare förfarande för tillsyn över överföringsavgifterna. har gett ut riktlinjer för hur bedömningen av en skälig prissättning av elnätstjänsterna ska göras.TPF3FPT För en närmare beskrivning av dessa riktlinjer hänvisas till avsnitt 3.2.2. Innan en ny tillsynsperiod börjar ska förbereda ett utkast till ett beslut om fastställande. Samtliga nät- företag har därefter möjlighet att komma in med synpunkter till verket. Ett beslut om fastställande som gäller en ny aktör ska bara gälla till utgången av en pågående tillsynsperiod. Detta för att samma principer som tillämpas på de andra aktörerna ska kunna tillämpas på den nya aktören. meddelar enligt huvudregeln inga beslut om nätföretagets prissättning utan myn- 3TP PT Riktlinjer för bedömning av skälig prissättning inom eldistributionsverksamheten 2005- 2007 från samt riktlinjer för bedömning av skälig prissättning inom eldistributionsverksamheten från . Regleringen i andra nordiska länder digheten kalkylerar den faktiska avkastningen på nätverksamheten utifrån de uppgifter företagen lämnar in samt underrättar nätföretagen om storleken på avkastningen. Ett beslut om faststäl- lande kan dock i vissa fall ändras genom att verket meddelar ett nytt beslut. För det första kan detta ske om det är nätföretaget som är föremål för beslutet som tar initiativ till en ändring av beslutet. Verket kan därutöver på eget initiativ ändra ett tidigare meddelat beslut om nätföretaget har lämnat felaktiga eller bristfälliga upp- gifter eller om det skett ändringar i lagstiftningen eller om det annars skett en väsentlig förändring i omständigheterna efter det att beslutet meddelats. har även meddelat särskilda beslut när det gäller fastställande av metoder för bestämmande av anslut- ningsavgifter. En närmare redogörelse i denna del lämnas i avsnitt 3.2.4. Om ett nätföretag överlåter sin verksamhet (eller fusioneras) till ett annat företag fortsätter fastställelsebeslutet att gälla för det nya företaget inklusive de rättigheter och skyldigheter som är förknip- pade med det. Det övertagande företaget ansvarar också för even- tuella beslut från verket om återbetalningsskyldighet eller rätten att ta ut högre avgifter. Ett fastställelsebeslut av avseende meto- der och villkor för prissättningen kan överklagas till marknads- domstolen, vars beslut i sin tur kan överklagas till högsta förvalt- ningsdomstolen.TPF4FPT Det krävs inget prövningstillstånd för över- klagande till högsta förvaltningsdomstolen. 4TP PT Energimarknadsverkets beslut gäller enligt huvudregeln även om det har överklagats. Myndigheten kan dock besluta annorlunda och domstolarna har rätt att inhibera ett beslut. 5TP PT av företagen överklagade beslut. Regleringen i andra nordiska länder 3.2.2Riktlinjer för bedömning av skälig prissättning inom eldistributionsnätverksamheten åren 2005–2007 (tillsynsperiod 1) och 2008–2011 (tillsynsperiod 2) Som ovan angetts har gett ut riktlinjer för bedömningen av hur en skälig prissättning av elnätstjänsterna ska bedömas. Riktlinjerna tillämpas på både lokalnäts- och region- nätsföretag. Myndigheten håller på med att utarbeta separata riktlinjer för bedömningen av skälig prissättning för stam- nätsverksamhet. Eftersom riktlinjerna är mycket detaljerade följer nedan endast en sammanfattning av dem. Nya riktlinjer för perioden –2011 presenterades . Dessa bygger på de tidigare riktlinjerna. En viktig nyhet i riktlin- jerna för period två är införandet av en kvalitetsreglering (se sär- skilt om denna i avsnitt 3.2.3). ska minst innan en ny tillsyns- period börjar ge varje nätföretag ett företagsspecifikt fastställelse- beslut som innehåller de metoder som nätföretaget ska tillämpa i sin prissättning under den därpå följande tillsynsperioden. I fast- ställelsebeslutet kan verket bl.a. bestämma om följande. Principer för hur bundet kapital i nätverksamheten ska beräk- nas, tillåten skälig avkastningsprocent på det bundna kapitalet, justeringsprinciper för nätverksamhetens resultat- och balans- räkning, samt effektiviseringsmål för nätverksamheten och principerna för hur effektiviseringsmålet ska tillämpas i prissättningen. I detta avsnitt redovisas hur skälighets- bedömning i praktiken går till. Bilden nedan ger en samman- fattande översikt över förfarandet. Regleringen i andra nordiska länder Andra tillgångar (bokfört värde) Borttagande av vissa tillgångar, t.ex. värdepapper, kassa och bank Kapital bundet i nätverksamheten För att kunna bedöma vad som är en skälig prissättning gör inledningsvis en beräkning av företagens bundna kapital i nätverksamheten. Värdet på detta kapital bestäms separat för varje nätföretag. Med nätverksamhet avses enligt elmarknadslagen att mot vederlag ställa elnät till förfogande för dem som behöver elöverföring och andra nättjänster. Regleringen i andra nordiska länder samhet hör även planering, byggande, underhåll och drift av nät, anslutande av kundernas elanläggningar till nätet, elmätning och andra sådana åtgärder som behövs för elöverföring och som är nödvändiga för elöverföringen och övriga nättjänster. Elnätet utgör den största enskilda delen av ett nätföretags anläggningstillgångar. Vid beräkning av företagets kapital bundet till nätverksamheten använder inte det bokförda värdet på elnätet eftersom detta värde på grund av dess tidigare skattebindning inte nödvändigtvis avspeglar det faktiska kapitalet. Värdet på elnätet justeras i skälighetskalkylerna så att man i stället för det bokförda värdet använder elnätets s.k. nuva- rande bruksvärde. i tillsynsperiod 1, dvs. 2005, beräknade Energi- marknadsverket det nuvarande bruksvärdet genom att utgå från elnätens s.k. återanskaffningsvärde, då detta värde är lika med den kostnad det skulle krävas för att bygga ett motsvarande nytt nät med nuvarande kostnadsnivå. Det nuvarande bruksvärdet för nätet 2005 beräknades som återanskaffningsvärdet minus avskrivningar motsvarande den tekniska ekonomiska användningstiden för nät- komponenterna och komponenternas livslängd.TPF6FPT Under de reste- rande åren i tillsynsperioden, dvs. 2006 och 2007, kommer det nuvarande bruksvärdet på elnätet att beräknas utifrån elnätens bruksvärde föregående år, justerat med ett vägt årligt kostnads- index, kalkylmässiga avskrivningar samt de investeringar som gjorts i elnätet under föregående år.TPF7FPT Utgångspunkten för beräkningen av elnätets nuvarande bruksvärde under den andra tillsynsperioden kommer att vara penningvärde. Därefter kommer göras en årlig indexering. gör ingen prövning av om gjorda inve- steringar kan anses vara nödvändiga, dvs. om ett företag har över- investerat eller inte. Ett för högt kapitalvärde på grund av stora nyinvesteringar skulle kunna tyda på dålig effektivitet i ett företag. Kapitalkostnad ingår dock inte som en parameter i den finska effektivitetsmodellen, men det förs diskussioner om att komplettera modellen med sådana uppgifter. Inför den första tillsynsperioden meddelade nätföretagen Ener- gimarknadsverket vilka komponenter de förfogade över i elnätet 6TP PT Om ett nätföretag inte lämnade in alla uppgifter om genomsnittsåldern på en komponent som används i nätet satte återanskaffningsvärdet till av värdet på en jämförbar komponent. 7TP PT Från och med period två kommer endast att räkna upp återanskaffningsvärdet i samband med en ny tillsynsperiod. Regleringen i andra nordiska länder (ett krav var dock att de faktiskt användes) samt användningstid och genomsnittsåldern på dem.TPF8FPT Verket beräknade därefter med hjälp av standardkostnader återanskaffningsvärdet och det aktuella bruksvärdet på elnätet. Ett enskilt företag kunde begära att verket i stället för standardkostnader använde företagsspecifika kostnader på grund av regionala faktorer. Med sådana företagsspecifika kost- nader avsågs extra kostnader för konstruktioner orsakade av mycket exceptionella förhållanden, t.ex. ställverkskonstruktioner i centrala delar av storstäder. När det gäller andra tillgångar än elnät och finansierings- tillgångar justerar i regel inte de bokförda värdena då dessa poster i praktiken sällan blir betydelsefulla för nätverksamheten som helhet. Finansieringstillgångar, t.ex. värde- papper, kassa och bank, tas också delvis bort från det bokförda vär- det. Anledningen till detta är att om dessa tillgångar skulle inklude- ras i det bundna kapitalet skulle placeringsrisken i praktiken över- föras från företaget till kunderna.TPF9FPT Beräkning av skälig avkastning Den finska riskdagens ekonomiutskott har i sitt betänkande över propositionen till elmarknadslag ansett att de avgifter nätföretaget tar emot ska motsvara kostnaderna för underhåll av nätet. Därtill har nätföretaget rätt att förvänta sig att inkomstbildningen täcker utvecklandet av nätet. Efter avdrag för obligatoriska kostnader för bruk, underhåll och utveckling ska inkomstbildningen ge nätföre- taget en skälig avkastning på det bundna kapitalet. Utskottet har utgått från att man vid bedömningen av skälig prissättning ska ta hänsyn till låg investeringsrisk, låga finansieringskostnader och lång användningstid för utrustningen. har valt modellen med vägt medelvärde av kostnaden för kapital (Weighted Average Cost of Capital, WACC) för att kunna bedöma skälig avkastning på nätverksam- heten.TPF10FPT Energimarknadsverket har tillämpat WACC-modellen vid 8TP PT Med genomsnittsålder avses det med återanskaffningsvärdena vägda medelvärdet av åldersuppgifterna för komponenterna i komponentgruppen. 9TP PT Enligt domar i mål nr 286-344/2006 kan från tillgångarna finansiella tillgångar räknas bort med maximalt av omsättningen. 10TP PT WACC-modellen anger medelvärdet av kostnaden för det kapital företaget använder vägt med relativa värden av eget och främmande kapital. Tillvägagångssättet förutsätter beräkning av kostnaderna för eget och främmande kapital. När man använder WACC-modellen bestäms den skäliga kostnaden för eget och främmande kapital separat. Regleringen i andra nordiska länder bedömningen av skälig prissättning inom nätverksamheten och högsta förvaltningsdomstolen har med sina beslut bekräftat att bedömningsmetoden överensstämmer med den finska elmarknadslagen. Efter att ha använt WACC-modellen på det framräknade kapi- talet jämförs detta belopp med den faktiska avkastning företaget haft efter vissa justeringar gjorda av , se nedan. Justering av resultaträkning och beräkning av faktisk avkastning En av målsättningarna vid arbetet med ändringarna i den finska elmarknadslagen var att effektivisera branschens verksamhet. Av Energimarknadsmyndighetens riktlinjer framgår att ett nätföretags kostnader inte med automatik bör godkännas utan de faktiska kostnaderna bör jämföras med kostnadsnivån för en effektiv verk- samhet. Verket ingriper om höga kostnader beror på ineffektivitet i ett företag. För att kunna undersöka företagens effektivitet har Energi- marknadsverket utarbetat en DEA-modell (Data Envelopment Analysis) och en SFA-modell (Stochastic Frontier Analysis). Ver- ket har inte ställt upp några företagsspecifika effektiviseringsmål inför den första tillsynsperioden utan detta kommer att ske först från och med den period som inleds 2008. Däremot har verket för den första tillsynsperioden satt ett allmänt effektiviseringsmål som gäller för samtliga nätföretag. Vid beräkning av effektiviseringsmål utgår Energimarknads- verket från s.k. kontrollerbara kostnader, dvs. kostnader som nät- företaget på ett eller annat sätt kan påverka. Som exempel på icke kontrollerbara kostnader kan nämnas avgifter till överliggande nät. Under den första tillsynsperioden tas inte heller kostnader för ersättning till kunder som blivit utan el med i beräkningen. I skälighetsberäkningarna justeras kostnaderna för nätverk- samheten enligt de allmänna effektiviseringsmålen. De faktiska operativa kostnaderna i nätverksamheten som nätföretaget kan kontrollera ersätts med kontrollerbara operativa kostnader.TPF11FPT 11TP PT Med kontrollerbara operativa kostnader avses summan av följande poster i resultat- räkningen; material, förnödenheter och energiinköp, ökning eller minskning av lager, personalkostnader, hyror (utom näthyror), övriga köpta tjänster samt övriga kostnader minskade med tillverkning för eget bruk. Regleringen i andra nordiska länder beräknar den faktiska och den skäliga avkastningen inom nätverksamheten utifrån bl.a. föregående års bokslutsuppgifter och uppgifter om eventuella nyinvesteringar m.m. Syftet med denna beräkning är att informera företagen om hur de ligger till i jämförelse med faststäl- lelsebesluten och för att undvika att missförstånd har skett mellan myndigheten och företagen. Beräkningarna och meddelandena till nätföretagen är inga för- valtningsbeslut. De kan således inte överklagas av berörda nätföre- tag och de innehåller inga förpliktelser mot företagen. Beräkning- arna är en del av beredningen av det tillsynsbeslut som meddelas efter tillsynsperiodens utgång. Om ett nätföretag underlåter att kommentera den årliga beräkningen hindrar detta inte företaget från att motsätta sig beräkningen längre fram i samband med att det slutgiltiga tillsynsbeslutet meddelas. Beslut som meddelas efter det att tillsynsperioden avslutats Efter det att den första tillsynsperioden avslutats ska Energi- marknadsverket ge varje nätföretag ett separat tillsynsbeslut där man fastställer den ackumulerade avkast- ningen samt med hur stort belopp avkastningen överstigit eller understigit den avkastning som verket anser vara skälig. Tillsyns- beslutet för den första tillsynsperioden ska meddelas . Den avkastningsnivå som anses skälig bestäms enligt de principer och metoder som fastställdes i beslutet innan tillsyns- perioden började. Under den första tillsynsperioden gjordes inga justeringar av nät- företagens intäkter på grund av bristande kvalitet. En kvalitets- reglering kommer dock att införas på lokal- och regionnät för den andra tillsynsperioden (2008–2011). Kvalitetsregleringen kommer inledningsvis endast att ta hänsyn till elavbrott. Dessa rapporteras in av företagen till . Avbrotten kommer att värderas i euro och ta hänsyn till bl.a. om avbrotten var planerade eller inte. Någon skillnad i värde beroende på typ av kund eller när Regleringen i andra nordiska länder avbrottet sker kommer inte att göras. Kostnaden för av- brott är densamma för samtliga nätföretag. Inför den andra perioden kommer att individuellt för varje nätföretag beräkna de genomsnittliga avbrot- ten under de senaste fyra åren.TPF12FPT Denna beräkning kommer därefter att jämföras med det verkliga utfallet. Någon hänsyn kommer inte att tas till svåra väderförhållanden som t.ex. stormar. Jämförelsen kommer att mynna ut i att nätföretaget kan ta ut högre eller lägre avgifter beroende på om kvaliteten varit bättre eller sämre än genomsnittet. Justeringen kommer att påverka nätföretagets vinst. Ett tak och ett golv har lagts in innebärande att den årliga avkastningen maximalt kan höjas eller sänkas . 3.2.4Fastställande av metoder för anslutningsavgifter fastställde metoder för bestämmande av anslutningsavgifter för samtliga elnätsföretag.TPF13FPT Till besluten finns en gemensam bilaga bifogad. I besluten beskrivs olika principer som nätföretagen ska iaktta när de bestämmer sina anslutningsavgifter. Utformningen av avgifterna bestämmer företa- gen själva. Av besluten framgår att nätföretagen ska utarbeta skriftliga principer för sin prissättning av anslutningar av låg-, mellan- och högspänningsnät.TPF14FPT De principer som ska tillämpas i lågspännings- nät är bl.a. zonprissättning och områdesprissättning. Prissättningen i lågspänningsnät baseras i regel på anslutningens byggkostnader och kapacitetsreservering i existerande nät. I områden med existe- rande lågspänningsnät används i första hand zonprissättning. När det gäller mellan- och högspänningsnät tillämpas prissättningsprinciper baserade på kapacitetsreservering samt bygg- och anslutnings- kostnader. 12TP PT Beräkningen kommer att ske –2008, vilket innebär att beräkningen först kommer att vara klar in . 13TP PT Se t.ex. beslut dem avseende stad/, Dnr 14/425/2005. 14TP PT Med lågspänningsnät avses nät där spänningsnivån är 0,4 kV. Med mellanspänningsnät avses elnät vars spänningsnivå är eller och med högspänningsnivå elnät på , exklusive Fingrid Abp:s stamnät. Regleringen i andra nordiska länder Principer för prissättning av anslutning till lågspänningsnät Zonprissättning innebär att de som ansluter sig till lågspänningsnät delas in i olika priszoner på basis av det geografiska läget. Antalet zoner begränsas inte genom beslut utan företagen kan bestämma antalet zoner och deras omfång utgående från sina egna utgångspunkter och verksamhetsmiljö. Den enda begränsning som sätter på zonpris- sättningen berör zonernas omfattning. Inom existerande transfor- matorområde eller elnät ska alla anslutningskunder omfattas av zonprissättning om det är möjligt med hänsyn till bolagets tekniska specialvillkor att ansluta dem till det existerande elnätet eller transformatorområdet. Med områdesprissättning avses bestämning av anslutningspriset för kunder på ett visst i förväg avgränsat område utanför området som tillämpas vid zonprissättning. Områdesprissättning kan bestämmas gälla ett eller flera transformatorområden. Områdespriset beräknas så att byggkostnaderna för uppskattade anslutningar inom det begränsade område som är föremål för prissättning samt kalkyl- mässiga kostnaderna för kapacitetsreservering i existerande nät (kapacitetsreserveringsavgift) divideras med antalet potentiella anslutningskunder. Vid uppskattning av byggkostnader på området ska företagets egen jämförelseprislista för prissättning av olika nät- komponenter användas. Med kapacitetsreservering avses den del av överföringskapaciteten i det existerande nätet som i samband med att kunden ansluts till elnätet reserveras för denne. Med potentiella anslutningskunder avses sådana kunder eller elförbrukningsställen som inom en rimlig tid kan förväntas ansluta sig till elnätet. Utgångspunkten för denna bedömning kan t.ex. var planerade utbyggnader. I praktiken tar ett elnätsföretag en finansie- ringsrisk när den ansluter en kund genom att ta hänsyn till potenti- ella kunder. Företaget kan därför sätta en s.k. byggtröskel. Med byggtröskel avses ett sådant antal faktiska anslutningskunder jäm- fört med antalet potentiella kunder som möjliggör igångsättning av anslutningsbyggandet till beräknat områdespris.