sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — Vid kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna vägs förändringen i respektive grupps arbetade timmar samman med deras andel av lönesumman (se appendix A). Om företagen substituerar mot Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring arbetskraft med högre lön, och därmed högre antagen produktivitet, kommer de kvalitetsjusterade timmarna att öka snabbare än de faktiskt arbetade timmarna. För varje grupp (752 stycken) i arbetskraften (j) är antalet arbetade timmar (H) detsamma som antalet kvalitetsjusterade timmar (L), dvs. Lj ,t = H j ,t Tillväxten i det totala antalet kvalitetsjusterade timmar beräknas enligt: ln Lt = j ,t ln H j ,t j wj ,t H j ,t wj ,t 1 H j ,t 1 (wj ,t H j ,t ) (wj ,t 1 H j ,t 1 ) wj ,t är den genomsnittliga lönen i grupp j j ,t är vikten för arbetskraft tillhörande grupp j t. Vikterna speglar alltså lönesummorna för de olika grupperna. Bidraget till produktivitetstillväxten beräknas enligt: L,t ( ln Lt ln Ht ) L,t är arbetskostnadens ln Lt är förändringen i är förändringen i antalet arbetade timmar. Arbetskraftssammansättningens bidrag till produktiviteten beräknas som skillnaden mellan tillväxten i de kvalitetsjusterade timmarna och de faktiskt arbetade timmarna, vägda med arbetskostnadens andel av förädlingsvärdet, dvs. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 I praktiken skiljer sig de arbetade timmarna enligt lönestruktur- statistiken (som beskrivs ovan) från arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna. Vid beräkningar av bidraget till arbets- produktiviteten från ökad kvalitet hos arbetskraften används arbetade timmar enligt lönestrukturstatistiken, medan arbets- produktiviteten i sig beräknas med hjälp av arbetade timmar från nationalräkenskaperna. Lönestrukturstatistiken innehåller inte nödvändigtvis observationer för alla grupper för varje enskilt år och det kan dessutom saknas observationer för olika grupper olika år. För att utnyttja så mycket information som möjligt i beräkningarna, används data som överlappar under två på varandra följande år. Därmed kan dataset som är olika stora och olika sammansatta komma att användas . Beräkningarna görs för de fyra branscherna var för sig samt för näringslivet totalt.TPF27FPT Den genomsnittliga lönen för respektive grupp av arbetskraften för näringslivet totalt används vid beräkningarna av de kvalitetsjusterade timmarna för de enskilda branscherna. Eventuella skillnader i genomsnittlig lön för samma grupp av arbetskraften i olika branscher beror därmed på annat än skillnader i ålder, ursprung och utbildningsnivå. Utvecklingen av kvalitetsjusterade timmar steg arbetskraftens kvalitet med i genomsnitt . Kvalitetsjusterade timmar beräknas som summan av arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna och den beräknade kvalitetsjusteringen som baseras på lönestruktur- statistiken. Som framgår av diagram 2.5 har kvalitetsjusteringen varierat påtagligt . var justeringen nära noll. Ekonomin var då inne i en snabb tillväxtfas och sysselsätt- ningen ökade snabbt. I genomsnitt är de konjunkturellt betingade variationerna i arbetslösheten större bland utlandsfödda, unga och personer med lägre utbildning. Sysselsättningen ökar därför relativt snabbt för dessa grupper i en konjunkturell uppgångsfas. Igenom- snitt har dessa grupper också jämförelsevis låg lön och därmed låg antagen produktivitet. Det är därför naturligt att kvalitets- justeringen blir mindre i ett läge med snabbt stigande 27TP PT Det betyder att mer data används för totala näringslivet än för de enskilda branscherna. En summering av bidragen från branscherna kommer därmed inte vara identisk med bidraget i näringslivet som helhet. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring försvagades konjunkturen kraftigt och många företag genomförde kraftiga rationali- seringar, vilket i högre grad innebar att lågproduktiv arbetskraft försvann ut ur sysselsättning. Kvalitetsjusterade timmar utveck- lades därmed betydligt starkare än arbetade timmar. Diagram 2.5 Skillnad mellan tillväxt i kvalitetsjusterade och faktiska arbetade timmar -0,2 Källa: Lönestrukturstatistiken, och egna beräkningar. Samtliga branscher har positiva kvalitetsbidrag av förändrad sammansättning i arbetskraften (se tabell 2.4). över hela perioden är det i IKT-branschen som kvaliteten hos arbetskraften ökat mest. sprack den s.k. IKT-bubblan med stora konsekvenser för i första hand IKT-branschen. Sysselsättningen minskade snabbt med utslagning av varuproducerande IKT-industri med jämförelsevis lågutbildad och lågt betald arbetskraft. Åren därefter innebar den förändrade sammansättningen av arbets- kraften att kvaliteten hos arbetskraften ökade starkt i IKT- branschen. För de övriga branscherna har förändringen av kvaliteten hos arbetskraften varit ungefär lika stor i genomsnitt –2005, som arbetade timmar har Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 utvecklats mycket olika. Arbetstimmarna har fallit i tillverknings- industrin medan de ökat i tjänstebranscherna. Tabell 2.4 Kvalitetsjusterade och faktiskt arbetade timmar 1997–2005 Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter Arbetade timmar (2) timmar (1=2+3) kvalitet (3) –0,26 –0,71 –0,11 Källa: och egna beräkningar. I beräkningarna av kvalitetsjusterade timmar har relativlönerna varierat över tiden, dvs. de olika grupperna i arbetskraften har olika vikter . Om man behåller lönestrukturen och enbart låter förändringar i sammansättningen av arbetskraften påverka resultaten kommer de kvalitetsjusterade timmarna att öka något långsammare än vad som redovisas i tabell 2.4. Arbetskraftens kvalitet i näringslivet som helhet stiger då i stället för . Detta indikerar att förändringar i relativlönestrukturen har spelat en underordnad roll. Det som bidrar mest till att arbetskraftens kvalitet stiger är en ökande utbildningsnivå (se avsnitt 2.2.2). Olika typer av kapital har bl.a. olika livslängd och genererar därför inte samma avkastning, eller kapitaltjänst, per investerad krona under en given tidsperiod.TPF28FPT Det är t.ex. uppenbart att en krona investerad i maskiner normalt sett ger ett större bidrag till produktionen per tidsenhet än en krona investerad i en byggnad. En byggnad har vanligen en mycket större livslängd än en maskin, i synnerhet om det är IKT-kapital. Maskinen måste därför bidra till 28TP PT Se bl.a. , D. [1963] & , D. & Z. Griliches [1967]. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring att öka förädlingsvärdet per investerad krona mycket mer än motsvarande investering i en byggnad. Med andra ord måste marginalproduktiviteten för en maskin vara högre per investerad krona än för en byggnad för att investeringen ska genomföras. För att beräkna mängden kapitaltjänster som används i produktionen på ett bra sätt är det viktigt att beakta att olika typer av kapital har olika marginalproduktivitet. Idealt skulle de olika kapitalslagens relativa marginalproduktivitet användas som vikter vid sammanvägningen av måttet på kapitaltjänster. Men marginalproduktiviteten hos olika kapitalslag är inte direkt observerbar. Som en approximation används därför den s.k. nyttjandekostnaden. Denna approximation är helt analog med att använda relativa löner vid kvalitetsjusteringen av arbetade timmar. Under antagandet om perfekt konkurrens på varu- och faktormarknader speglar nyttjandekostnaden den totala ekonomiska kostnaden (alternativkostnaden) för att använda kapital och den beaktar såväl hur snabbt kapitalet förslits som prisförändringen på investeringsvaror och avkastningen på alternativa placeringar. Ju snabbare förslitning, ju högre avkastning på alternativa placeringar och ju svagare prisutveckling på investeringsvaror, desto högre blir nyttjandekostnaden. Vid sammanvägningen av olika kapitalslag till kapitaltjänster ges kapitalslag med jämförelsevis hög nyttjandekostnad, och därmed högre antagen marginalproduktivitet, en högre vikt än kapitalslag med en jämförelsevis låg nyttjandekostnad. Härigenom kommer skillnader i marginalproduktivitet mellan olika kapitalslag att fångas upp i beräkningarna av kapitaltjänsterna. I denna studie delas kapitalet upp i tre kapitalslag för var och en av de fyra branscherna: Maskiner, inklusive transport, exklusive hårdvara Bostäder, byggnader och anläggningar IKT-kapital (hård- och mjukvara) I nationalräkenskaperna redovisas även kapitalslaget övrigt. Denna består främst av mjukvara, men eftersom all mjukvara hänförs till IKT-kapital blir posten övrigt väldigt liten. Därför hänförs övrigt till kapitalslaget maskiner i respektive bransch. Beräkningarna av kapitaltjänsterna görs för perioden –2005, såväl för de olika branscherna som för näringslivet som helhet. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 data som inte kommer från nationalräkenskapernas ordinarie statistik har tagits fram av SCB på uppdrag av . Metod för beräkning av kapitaltjänster Vid beräkningar av flödet av kapitaltjänster vägs förändringen i respektive kapitalslag med dess andel av nyttjandekostnaden för kapitalet. Nyttjandekostnaden bestäms av ett avkastningskrav, av hur snabbt kapitalet förslits och av värdeförändringen på kapitalet, se Appendix A. Flödet av kapitaltjänster beräknas separat för varje bransch. Som beskrivs mer ingående i appendix A kan förändringen i kapitaltjänst av respektive kapitalslag ( Ki ) antas vara densamma som förändringen i motsvarande fysiska kapitalstock ( Si ) uttryckt i fasta priser: ln Ki ,t = ln Si ,t Ett index över kapitaltjänster per bransch (och näringslivet som helhet) beräknas, där förändringen i respektive kapitalslag i fasta priser vägs med hjälp av dess nyttjandekostnadsandel: ln Kt = ( i ,t ln Si ,t ) är vikten för kapitalslag i t. utgör förändringen i kvalitet hos kapitalet. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Fördjupning 2.3 Kapitaltjänster, forts. Kapitalslag med relativt hög nyttjandekostnad ges jämförelsevis hög vikt och vikterna beräknas som: i,t Pi,St Si,t i,t 1 Pi,St 1 Si,t 1 i,t = ( i,t Pi,St Si,t ( i,t 1 Pi,St 1 Si,t 1 ) Si,t är kapitalstocken där Pi,t i löpande priser. Nyttjandekostnaden för ett visst kapitalslag mäter priset för att under en specifik tidsrymd nyttja kapitalet varför nyttjandekostnaden kan sägas motsvara en hyreskostnad. Den nominella nyttjandekostnaden i procent för period t för en investerad krona av kapitalslaget i ges av: 1+ i ,t + i ,t i ,t 1+ i ,t betecknar en nominell ränta, dvs. avkastningskravet, i ,t är deprecieringstakten för kapitalslag i och i ,t prisutvecklingen för investeringsvaror av kapitalslag i. Appendix A beskriver olika sätt att beräkna avkastningskravet.TPF29FPT I de följande beräkningarna har avkastningskravet beräknats residualt så att nyttjandekostnaden för kapitalet i genomsnitt är lika med driftöverskottet för näringslivet som helhet.TPF30FPT För de olika branscherna antas dock att avkastningskravet skiljer sig åt, eftersom riskpremien kan vara olika stor i olika branscher. Riskpremien antas vara något större för IKT-branschen och för tillverkningsindustrin exklusive IKT än för de i högre grad inhemskt orienterade branscherna, dvs. tjänstebranschen exklusive IKT och övriga varubranschen. En högre riskpremie i IKT- branschen och tillverkningsindustrin exklusive IKT motiveras av att dessa branscher i högre grad agerar på internationella 29TP PT m.fl. [2005] analyserar effekter på det beräknade flödet av kapitaltjänster och TFP beroende av vilken metod som används för att beräkna nyttjandekostnaden. 30TP PT I EU KLEMS projektet (se Timmer m.fl. [2007]) beräknas avkastningskravet så att nyttjandekostnaden i kronor är lika med driftöverskottet i respektive bransch. Därmed skiljer sig avkastningskravet åt mellan olika branscher. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 marknader, där t.ex. variationer i växelkursen utgör en större risk. Perioden –2005 har avkastningen varit högre i tillverknings- industrin exklusive IKT än i näringslivet som helhet, medan den har varit lägre i IKT-branschen. I den senare har dock variationen i avkastningen varit mycket hög, med negativ avkastning 2001. Den snabbare teknologiska utvecklingen i IKT-branschen gör utvecklingen mer svårbedömd och därmed är det rimligt att investerare kräver en högre riskpremie för att investera i denna bransch. Däremot antas avkastningskravet vara gemensamt för alla kapitalslag i en bransch eftersom det förefaller mindre troligt att investerare på förhand skulle ha olika avkastningskrav för olika kapitalslag. Att den realiserade avkastningen skiljer sig åt för olika kapitalslag är en annan sak. Uppgifter om prisförändringar på investeringsvaror tas från nationalräkenskaperna. Även deprecieringstakten beräknas utifrån nationalräkenskapsdata.TPF31FPT Utvecklingen av den aggregerade kapitalstocken, branschvis såväl som för näringslivet som helhet, påverkas i hög grad av att kapitalslaget byggnader står för en betydande del av värdet av den totala kapitalstocken. Inom tillverkningsindustrin exklusive IKT står byggnader för ungefär hälften av värdet – 2005. Motsvarande andel för övriga varubranschen exklusive IKT, tjänstebranschen och IKT-branschen är , respektive . över hela näringslivet utgör byggnader av det totala värdet. har de olika kapitalstockarna utvecklats väldigt olika (se diagram 2.6, diagram 2.7, diagram 2.8, diagram 2.9). Tillväxten i stockarna av byggnader är relativt långsam. Föga oväntat är det IKT-kapitalstockarna som har vuxit snabbast. De stora investeringar i IKT-kapital som gjordes under mitten av 1990- talet visar sig tydligt i hur snabbt kapitalstockarna växte fram . Efter att IKT-bubblan sprack har IKT-kapital- stockarna utvecklats i en betydligt lägre takt. Inom vissa branscher har t.o.m. investeringarna i IKT-kapital varit så pass låga att deprecieringen har medfört att kapitalstocken har minskat . Perioden –ökade IKT-kapitalet i näringslivet med 31TP PT Se appendix A för metod. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring som de övriga kapitalstockarna utvecklades betydligt beskedligare. Denna utveckling betyder att de totala kapitalstockarnas sammansättning – 2005 har förändrats markant. Dessa förändringar mot mer produktivt kapital innebär att kapitaltjänsterna har vuxit snabbare än kapitalstockarna i samtliga branscher och i näringslivet som helhet. Därmed har kapitalets kvalitet ökat. Diagram 2.6 Kapitalstockar, IKT-branschen Index 1993 = 100 Anm.: Kapitalstockar avser respektive år. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 2.7 Kapitalstockar, tillverkningsindustrin exkl. IKT Index 1993 = 100 Anm.: Kapitalstockar avser respektive år. Diagram 2.8 Kapitalstockar, övriga varubranschen Index 1993 = 100 Anm.: Kapitalstockar avser respektive år. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Diagram 2.9 Kapitalstockar, tjänstebranschen exkl. IKT Index 1993 = 100 Anm.: Kapitalstockar avser respektive år. Till följd av att olika kapitalslag är olika produktiva skiljer sig nyttjandekostnaden åt mellan de olika kapitalslagen (se tabell 2.5). Som nämnts ovan antas att avkastningskravet skiljer sig åt mellan olika branscher, men att det är det samma för olika kapitalslag inom en bransch. IKT-kapital har en hög deprecieringstakt, till skillnad från byggnader som är produktiva . En hög deprecieringstakt medför att nyttjande- kostnaden blir högre. Som framgår av tabell 2.5 skiljer sig deprecieringstakten åt för samma kapitalslag i olika branscher. Detta beror på att sammansättningen av kapitalslagen är olika i olika branscher.TPF32FPT Prisutvecklingen på IKT-kapital har varit negativ . Det gäller generellt för de olika branscherna, även om det finns vissa skillnader till följd av att de olika branscherna använder olika typer av hård- och mjukvara. En negativ prisutveckling medför en högre nyttjandekostnad, allt annat lika. 32TP PT På den av SCB lägsta aggregeringsnivån för kapital är deprecieringstakten oberoende av bransch. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 –6,7 –3,2 –5,1 –4,7 Anm.: Prisutveckling avser prisutvecklingen på investeringsvaror av respektive kapitaltyp. Källa: Egna beräkningar I och med att IKT-kapital har en hög nyttjandekostnad får detta kapitalslag en hög vikt i beräkningen av kapitaltjänsterna. I diagram 2.10 illustreras tydligt skillnaden mellan ett index för de vanliga kapitalstockarna och ett index för kapitaltjänsterna. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Diagram 2.10 Kapitaltjänst och kapitalstock i näringslivet Index 1993 = 100 Källa: och egna beräkningar. Kapitaltjänsterna har ökat betydligt snabbare än kapitalstockarna i samtliga branscher utom i övriga varubranschen där de bara ökat något snabbare (se tabell 2.6). Detta är en konsekvens av att kapitalstockarnas sammansättning har förskjutits i riktning mot mera produktiva kapitalslag, dvs. sådana som också har hög nyttjandekostnad. Kapitalstocken har ökat mest i IKT-branchen, medan det största bidraget från förändring i sammansättningen har skett i tjänstebranschen exklusive IKT. En anledning till den stora kvalitetseffekten i tjänstebranschen är att byggnader utgör av tjänstebranschens kapitalstock (bostäder ingår i branschens stock av byggnader). utvecklades bostadsinvesteringarna svagt som investeringarna i IKT-kapital ökade mycket kraftigt. Skillnaden mellan utvecklingen av kapitaltjänst och kapitalstock är därför betydande. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Kapitaltjänster och kapitalstockar 1993–2005 Genomsnittlig årlig procentuell förändring Kapitalstock (S) flöde (K) Källa: och egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas resultaten från tillväxtbokföringen –2005. –ökade förädlingsvärdet i näringslivet med i genomsnitt . Denna ökning förklaras till allra största del av ökad produktivitet (se tabell 2.7) och antalet arbetade timmar står för en ganska liten del. Perioden –2005 innehåller både en konjunkturuppgång med stark sysselsättningsökning och en därpå följande mild högkonjunktur 2000, samt en lågkonjunktur åren därefter. I tabell 2.7 har tillväxten i arbetsproduktiviteten dekomponerats med hjälp av tillväxt- bokföring. Det största bidraget till produktivitetsökningen kommer från ökad TFP som i genomsnitt bidragit . IKT-branschen bidrar med drygt hälften av denna ökning, trots att branschen bara står för av förädlingsvärdet i näringslivet. Även bidraget från kapitalfördjupning, dvs. förändringen kapitaltjänster per arbetad timme, har varit betydande . Kapitalfördjupningen förklaras främst av att kapitalstockarna har vuxit, men en förändrad sammansättning av kapitalstockarna i riktning mot mer produktivt, dvs. bättre, kapital har också spelat en betydande roll. Ökad kvalitet hos arbetskraften har också gett betydande bidrag. För den aggregerade produktivitetstillväxten i näringslivet har alltså IKT-branschen spelat en avgörande roll. Skulle denna bransch minska, eller produktivitetstillväxten dämpas påtagligt, kommer detta att påverka produktivitetstillväxten i näringslivet som helhet påtagligt framöver. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring produktivitet i näringslivet 1997–2005 Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter –0,44 Källa: och egna beräkningar. Produktivitetstillväxten har ett tydligt cykliskt mönster (se diagram 2.11). Företagen kan vanligen på kort sikt öka produktionen med given kapitalstock och given arbetsstyrka när efterfrågan växer snabbt, och då stiger produktivitetstillväxten. Om efterfrågan fortsätter att växa snabbt behöver företagen anpassa kapitalstocken och arbetsstyrkan och produktivitetstillväxten dämpas då vanligen. Denna typ av kortsiktiga (procykliska) variationer i arbetsproduktiviteten kommer delvis att uppmätas som variationer i TFP, eftersom TFP beräknas residualt. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 2.11 Bidrag till produktivitetstillväxt i näringslivet -1,0 -2,0 Källa: och egna beräkningar. Även kapitalfördjupningen varierar kraftigt över konjunkturcykeln men med ett kontracykliskt mönster. Arbetade timmar har varierat mer än det beräknade flödet av kapitaltjänster (se diagram 2.12). Företagen har alltså anpassat antalet arbetade timmar snabbare till efterfrågan än storleken på kapitalet, vilket t.ex. innebär att arbetade timmar ökar mer än kapitalet när efterfrågan stiger snabbt och att kapitalfördjupningen därmed dämpas. Här är det viktigt att komma ihåg att variationer i utnyttjandet av kapitalstocken inte fångas i det beräknade måttet på flödet av kapitaltjänster, utan i TFP (se appendix A). Den beräknade marginalproduktiviteten hos kapital är i princip detsamma vare sig det utnyttjas eller inte, detsamma gäller för arbetskraften. Detta är ett skäl till varför tillväxtbokföring inte är särskilt lämpad för analys av cyklisk variation av produktiviteten. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Diagram 2.12 Arbetade timmar och flöde av kapitaltjänster i näringslivet Index 1996 = 100 Källa: och egna beräkningar. Trots stora variationer i produktivitetstillväxten mellan åren var den årliga produktivitetstillväxten i genomsnitt ungefär lika hög 1997–2000 som 2001–2005 (se tabell 2.7). Första halvan av perioden, 1997–2000, steg sysselsättningen kraftigt, som produktivitetstillväxten var hög. Däremot var bidraget till produktivitetstillväxten från förbättrad kvalitet på arbetskraften litet (mindre än genomsnittet för hela perioden –2005). Perioden –2005 minskade de arbetade timmarna och var bidraget till produktivitetstillväxten från förbättrad kvalitet hos arbetskraften större. Företagen genomförde kraftiga rationaliseringar, speciellt inom IKT- branschen, och sammansättningen i arbetskraften ändrades till förmån för mer välavlönad (högproduktiv) arbetskraft. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 2.13 Bidrag till årlig produktivitetstillväxt i olika branscher 1997–2005 Procentenheter (x-axeln) Källa: och egna beräkningar. Produktivitetstillväxten har utvecklats mycket olika i de olika branscherna (se diagram 2.13). Produktiviteten har ökat klart snabbast i IKT-branschen, med (se tabell 2.8). Även arbetade timmar har ökat starkt, eller med i genomsnitt , jämfört för näringslivet som helhet. Den starka produktivitetstillväxten förklaras nästan helt och hållet av ökad TFP. Anmärkningsvärt är också att bidraget från ökad kvalitet hos arbetskraften är större än det från kapitalfördjupning. Även tillverkningsindustrin exklusive IKT har haft en stark produktivitetsutveckling, med i genomsnitt . Men i tillverkningsindustrin exklusive IKT har den höga produktivitets- tillväxten gått hand i hand med minskande arbetade timmar. Nerdragningen i arbetade timmar har dock delvis motverkats av att kvaliteten på arbetskraften har förbättrats. Tillväxten i förädlingsvärdet stannar därför vid i genomsnitt . TFP-tillväxten bidrar mest till produktivitetstillväxten, men i tillverkningsindustrin exklusive IKT har kapitalfördjupning haft större relativ betydelse än i IKT-branschen. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Både övriga varubranschen exklusive IKT och tjänstebranschen exklusive IKT har haft en betydligt svagare produktivitetstillväxt än näringslivet som helhet. I tjänstebranschen exklusive IKT har arbetade timmar ökat starkt, medan de har fallit i övriga varubranschen. I såväl övriga varubranschen som i tjänstebranschen exklusive IKT, har kapitalfördjupning bidragit mer till produktivitetstillväxten än tillväxten i . I övriga varubranschen beror kapitalfördjupningen nästan helt och hållet på mer fysiskt kapital i produktionen.