sou · GVB341 · 2008-01-01 00:00:00 — En annan möjlighet var att talmannen efter ett val alltid måste ta initia- tiv i regeringsfrågan och därvid skulle kunna föreslå att välja om den sittande regeringen eller inleda en ny regeringsbild- ning. I båda alternativen skulle dock en förtroendeomröstning äga rum efter det att talmannen presenterat sitt förslag. Motionärerna ansåg att det senare av de båda grundlagsändringsalternativen var att föredra. I avvaktan på en sådan förordades att partier utfäste sig att agera så att praxis ändrades enligt det förstnämnda alternativet.33 Enligt centermotionen borde reglerna ändras så att regeringen måste avgå efter varje val. Makten över den process som leder till en ny regering återförs härmed tydligt till riksdagen.34 ansåg i sin motion att regeringsformen borde ändras så att en regering som inte får majoritet vid ett val avgår efter valet. Därefter skall regeringsfrågan prövas enligt nuvarande ordning men det är enligt motionen önskvärt med längre tidsfrister.35 32Motion 2002/03:K379 av m.fl (m). Det fanns också en enskild moderat motion 2002/03:K345 av . 33Motion 2002/03:K282 av m.fl. (fp). 34Motion 2002/03:K208 av m.fl. (c). 35Motion 2002/03:K434 av m.fl. (mp). Utskottets svar på motionerna var att utskottet såg det som naturligt med en fortsatt bred diskussion kring frågor med anknyt- ning till systemet för regeringsbildning och hänvisade till den över- syn av regeringsformen som skulle komma. Denna översyn kunde, med sitt samlande perspektiv, komma att omfatta regeringsbild- ningen och därmed sammanhängande frågor. En sådan diskussion skulle ha sin grund i frågan om vilket krav som bör uppställas på stöd i för regeringen. Den frågan hade i sin tur samband med frågor om talmannens funktion i regeringsbildningsprocessen. Systemet för regeringsbildning borde även diskuteras med hänsyn tagen till hur relationen i stort mellan regering och riksdag skulle vara utformad. Även därefter har motioner väckts i av med väsentligen samma förslag som i de ovan refererade motionen från 2002.36 Utskottet har hänvisat till den pågående författnings- översynen i Grundlagsutredningen.37 Som framgår av KU:s rapport38 finns det i en dryg majoritet av de undersökta länderna – 16 av 27 länder – en skyldighet för regeringen att avgå efter ett parlamentsval, oavsett valutgången. I inget land är såvitt rapporten utvisar avgången på något sätt vill- korad av valutgången. I elva länder är avgångsskyldigheten reglerad i konstitutionen, i övriga länder finns den i praxis. I den förra gruppen återfinns , och och alla de i undersökningen ingående kandidatländerna utom och . Till den senare gruppen hör , (även efter införandet av den nya författningen 2000), , och . Det finns ett starkt men inte undantagslöst samband mellan positiv parlamentarism och avgångsskyldighet efter ett val. Av de 16 länderna med positiv parlamentarism är det bara i tre (, , ) som regeringen inte är skyldig att avgå efter ett val. Omvänt finns en avgångsskyldighet endast i tre (, 36Motion 2004/05:K228 av m.fl. (m), motion 2005/06:K269 av m.fl. (m). 2004/05:KU13, bet. 2005/06:KU15. 382003/04:URD3 Valutslag och regeringsbildning s. 82–83, 97–98. , Österrike39) av elva länder med negativ parlamenta- rism. Sambandet är lätt att förklara. I länder med positiv parla- mentarism är det naturligt att regeringen avgår så att man genom en ny regeringsbildningsprocess kan pröva vilket parti eller vilken kombination av partier som kan samla en majoritet i parlamentet bakom sig. I länder med negativ parlamentarism vill man inte i onödan provocera fram en regeringskris genom kräva en omprövning av regeringsfrågan efter varje val. Den sittande regeringen får själv avgöra om den har eller kan skapa parlamenta- riska förutsättningar för att få igenom sin politik. Skulle man för svensk del övergå till positiv parlamentarism (se föregående avsnitt) bör man följa den dominerande europeiska ordningen att regeringsfrågan prövas efter varje val och att denna prövning avslutas med en förtroendeomröstning. Behåller man den negativa parlamentarismen bör man – om man ser till de europeiska erfarenheterna – inte införa denna ordning. Av särskilt intresse för svensk del med tanke på likheterna i partistrukturen är att i Dan- mark och finns inget krav i författningen eller i praxis att regeringen skall avgå efter ett val. Om man ändå skulle tänka sig en prövning av regeringsfrågan efter varje val kan man diskutera vilken form den skulle ha. Den enklaste och rakaste lösningen skulle givetvis vara att införa en ovillkorlig regel om avgångsskyldighet. Den invändning som kan göras och är underförstådd i de motioner som vill begränsa avgångsskyldigheten till regeringar som inte får majoritet i ett val är att systemet skulle framtvinga onödiga regeringsavgångar. Men det torde knappast vara möjligt att i författningstext kunna peka ut under vilka förhållanden en regering skall kunna sitta kvar resp. vara tvungen att avgå. Det stöd eller den tolerans som en regering har i efter ett val kan med säkerhet bara visas genom en omröstning i den nya . Om man vill undvika regeringsavgångar när valet inneburit att det parlamentariska läget är oförändrat eller den sittande regeringen stärkt sin parlamentariska ställning, kan man möjligen tänka sig den ordning som föreslås som ett av alternativen i folk- partimotionen. Den går ut på att talmannen skulle vara skyldig att pröva regeringsfrågan efter varje val på det sätt som är föreskrivet i RF och sedan föreslå att välja om den sittande stats- ministern eller välja en ny. Det måste då finnas en regel som säger 39 Ett gemensamt drag för dessa länder är att de normalt sett har majoritetsregeringar, i fall efter 1987 se 2003:235–236, Neto 2003:561–563. att den gamla regeringen skall anses ha avgått om en ny stats- minister väljs. En invändning mot en sådan ordning är att även regeringar som har förlorat majoriteten eller inte längre tolereras av kan vara frestade att sitta kvar som regeringsbildningsprocessen pågår (normalt ca ). Det finns kanske också en viss risk för att talmannen skulle föredra den sittande regeringen framför en regeringsväxling. Men omröst- ningen finns ju kvar som korrektiv. Att en obligatorisk prövning av regeringsfrågan efter varje val under den nya regeringsformens tid dvs. även efter valen 1985, 1988, 1998 och 2002, skulle ha inneburit någon ändring i regerings- bildningen är osannolikt. Som tidigare framhölls beträffande situa- tionen efter 1998 och val (se ovan s. 47) skulle dock för- troendet för regeringsbildningsprocessen ha stärkts om talmannen efter varje val hade haft uppgiften att allsidigt pröva olika lösningar på regeringsfrågan. betänkanden 1973:26, 1979/80:32, 1983/84:26, 1990/91:KU1, 1999/2000:KU20, 2002/03:KU30, 2003/04:KU13, 2004/05:KU13, 2005/06:KU15. Motionerna 1973:1863, 1978/79:235, 1978/79:1686, 1983/84:1117, 1989/90:K203, 1989/90:K304, 1997/98:K217, 1998/99:K213, 1998/99:K241, 2002/03:K208, 2002/03:K282, 2002/03:K345, 2002/03:K379, 2002/03:K434, 2004/05:K228, 2005/06:K269. Propositionerna 1973:90, 1987/88:22. protokoll 1994/95:5, 1994/95:6, 1994/95:8, 1994/95:74, 1995/96:73, 1995/96:111, 1996/97:30, 1996/97:26, 1998/99:2, 1998/99:4, 2002/03:1, 2002/03:3, 2006/07:3, 2006/07:5, 2006/07:6, 2006/07:47. 2003/04:URD3 Valutslag och regeringsbildning. Rapport utarbetad på uppdrag av KU av och . SOU 1972:15 Ny regeringsform. Betänkande av Grundlagberedningen. SOU 1981:15 Grundlagsfrågor. Betänkande av Grundlagskom- mittén. SOU 1987:6 Folkstyrelsens villkor. SOU 1993:16 Nya villkor för ekonomi och politik. Ekonomikom- missionens förslag. kvart-i-fem , , . (DN) (), (), , . Från riksdag och departement 2002 nr 29. (SvD) , . . /PressOchMedia/Pressmeddelanden. , (2003), Så tänkte jag. Politik och dramatik : . , (red.) (2005), Över blockgränsen. Samarbetet mellan och socialdemokraterna 1995–1998 Söder- tälje: . , (2004), Att styra riket i (red.) Poli- tikens ramar och aktörer. Femton uppsatser om vårt politiska system tillägnade : . , (2004), Starkare regeringar trots proportionella val? i (red.) Politikens ramar och aktörer. Femton uppsatser om vårt politiska system tillägnade , m.fl. (2001), Den konstitutionella revolutionen , (2003), Parlamentarism i , (red.) Svensk författningspolitik : . , , (2006), Grundlagarna. Regeringsformen, , Riksdagsordningen. , (2003), Finansmakten i , (red.) Svensk författningspolitik : SNS För- lag. (2003), : Imperfect Parliamentarism but Fully-fledged Party Democracy i , . , and (eds.) Delegation and Accoun- tability in . Neto, (2003), : Changing Patterns of Delegation and Accountability under the Presidents Watchful Eyes i , . , and (eds.) Delegation and Accountability in . , m.fl. (2002), Demokrati utan ansvar. Demokrati- rådets rapport : . Rasch, (2000), Kan mindretallsregjeringene reguleres bort? Nytt 2/2000. Sterzel, (1999), Parlamentarismen i författningen. , von (1997), Parlamentarismen i . Utveckling och utformning till 1945 : . , von (2005), Författningsutvecklingen och parla- mentarismen Statsvetenskaplig 2005, årg. 107 nr 1. Resultaten av omröstningar om misstroendeförklaring och statsminister 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. RAPPORTEN MISSTROENDEFÖRKLARING OCH REGERINGSBILDNING 1994–2006 utgör redovisningen av ett uppdrag som lämnats av . I rapporten redogörs för hur bestämmel- serna om regeringsbildning och misstroendeförklaring har tilläm- pats . I anslutning till detta analyseras och diskuteras bl.a. vilka författningspolitiska alternativ som kan föreligga till den nuvarande ordningen. är docent i statskunskap och har varit kanslichef i konstitutionsutskott. är en parlamentariskt sammansatt utredning med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Grund- lagsutredningens uppdrag är omfattande och rör i stort sett alla delar av regeringsformen. Det finns dock några områden som utred- ningen särskilt behandlar. Det gäller frågor om valsystemet, folk- omröstningar, förhållandet mellan och regeringen samt domstolarnas roll i det konstitutionella systemet. De övergripande målen för utredningens arbete är att stärka och fördjupa den svens- ka folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. 106 47 Tel Fax OMSLAG: TYPISK FORM DESIGNBYRÅ FOTO: