sou · GWB349 · 2008-05-15 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. lämna förslag till om kravet på lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag bör sänkas (dir. 2007:132). Till särskild utredare förordnades advokaten, jur. dr. Övriga medverkande i utredningens arbete anges på nästa sida. Utredningen får härmed överlämna delbetänkandet Aktiekapital i privata aktiebolag (SOU 2008:49). Till betänkandet fogas särskilt yttrande. Övriga frågor som omfattas av uppdraget kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande . Förteckning över vilka som har deltagit i utredningens arbete Sakkunniga (samtliga fr.o.m. ) Experter (samtliga fr.o.m. om inte annat anges) Rättslige experten , t.o.m. Chefsjuristen Rättslige experten , fr.o.m. REFORM INNEBÄRANDE SÄNKNING AV Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551)..... REFORM INNEBÄRANDE SUCCESSIV INBETALNING AV AKTIEKAPITAL VID NYBILDNING........................................ Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551)..... Förslag till förordning om ändring av aktiebolagsförordningen (2005:559) ...................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Bakgrunden till uppdraget....................................................... Aktiebolaget som företagsform..................................... Dagens kapitalkrav i privata aktiebolag ......................... Huvuddragen i gällande rätt .................................................... 3.2Tidigare överväganden beträffande aktiekapitalets 3.3 bestämmelser om inbetalning av aktiekapital .......... 3.4Bakgrunden till att det nu behövs en översyn av aktiekapitalet i privata aktiebolag ............................................ EG:s bolagsrätt samt aktiekapitalet m.m. i några Regelförenkling inom EU ............................................ Aktiekapitalet m.m. i några utländska rättsordningar............ Utgångspunkter och slutsatser om kapitalkravets och kapitalskyddets betydelse och funktion......................... 5.2Bestämmelserna kring aktiekapitalet och dess betydelse 5.3Bestämmelserna kring aktiekapitalet och dess betydelse 5.4Bestämmelserna kring aktiekapitalet och dess betydelse 5.5 Utländsk bolagsregistrering .................................................... 5.6Kan en förändring av aktiekapitalet påverka Bestämmelserna om tvångslikvidation vid kapitalbrist ......... Överväganden och förslag om kravet på lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag ................................ Aktiekapitalet sänks till .......................................... 6.2.1 Varför ska det finnas kvar ett lagstadgat krav på lägsta tillåtna aktiekapital? 6.2.2 Varför ska kravet på aktiekapital sänkas?.................... 6.2.3 20 000 kr eller ? Successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybildning .......... Inbetalning av aktiekapitalet ...................................... Tidsgräns för inbetalning ........................................... 6.3.3 Överlåtelse av obetald aktie ....................................... 6.3.5 Registrering av betalning av tecknade aktier............. Konsekvenser för näringslivet ............................................... Konsekvenser för det allmänna ............................................. Konsekvenser för små företags villkor.................................. Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män..... 7.8Konsekvenser för brottsligheten och det brottsföre- För den som vill starta ett företag finns det olika företagsformer att välja mellan. Ett aktiebolag kan bildas av en eller flera personer. Karakteristiskt för aktiebolaget är att andelarna i bolaget, aktierna, normalt är fritt överlåtbara och kan spridas på ett stort antal händer. Vidare kännetecknas aktiebolaget av att delägarna inte är personligt betalningsansvariga för bolagets förpliktelser. Detta innebär att in- vesterare erbjuds möjlighet att finansiera affärsverksamhet utan att de därmed riskerar sin privatekonomi. Som en konsekvens av dessa grundläggande principer finns i aktiebolagslagen (2005:551) (ABL) ett kapitalskydd som kan sägas vara uppbyggt kring tre grundpelare. Dessa är reglerna om tillskotts- plikt vid bolagets bildande – för privata bolag – och vid senare kapitalökningar, reglerna om begränsningar i bola- gets rätt att disponera över tillskjutet eller upparbetat kapital samt reglerna om tvångslikvidation. Bestämmelserna har ansetts vara av stor betydelse för borgenärsskyddet, men även för aktieägarna själva genom att kapitalanskaffning underlättas. Det har även angetts att ett minsta lagstadgat krav på aktiekapital krävs som en form av serio- sitetsspärr för användningen av aktiebolagsformen, innebärande att den som vill använda sig av aktiebolagsformen ska vara kapabel och beredd att göra ett visst kapitaltillskott. Enligt utredningsdirektiven finns det nu skäl att se över regle- ringen kring aktiekapitalet. Översynen kan ses som en del av det regelförenklingsarbete som pågår i och EU i syfte att bl.a. stärka företagens konkurrenskraft. Synen på aktiekapitalets funktion varierar mellan olika länder. I vissa länder läggs stor vikt vid att tillhandahålla ett lagstadgat skydd för bolagets intressenter och då särskilt dess borgenärer. I andra länder fokuseras mer på flexibilitet och tillgänglighet genom att sätta en större tilltro till parternas förmåga att genom avtal skydda sina intressen. I finns en trend mot sänkta eller slopade krav på aktiekapital för bolagsformer som motsvarar det svenska privata aktie- bolaget. För publika aktiebolag har medlemsstaterna att utforma bolags- rätten utifrån EG:s andra bolagsdirektiv, som innehåller bl.a. ett kapi- talkrav. Inom EU har beträffande publika aktiebolag en diskussion pågått kring utformningen av kapitalskyddet i direktivet. En studie om kapitalskyddssystem och alternativ till dessa presenterades i februari 2008.TPF1FPT Enligt kommissionen visar studien att andra bolags- direktivet i sin nuvarande utformning inte orsakar väsentliga hinder för företagen och kommissionen har därför inte några planer på uppföljning eller ändring i direktivet. Även om direktivet enbart är tillämpligt för publika aktiebolag så kan utformningen av kapitalskyddet vara av principiellt intresse även för privata aktie- bolag. I detta delbetänkande behandlas utredningens uppdrag i den del som avser att ta ställning till om kravet på lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag bör sänkas. Enligt direktiven har utredningen att särskilt överväga nivåerna och . Ett annat alter- nativ som utredningen har att överväga är att lagen inte anger någon lägsta nivå, dvs. att minimigränsen för aktiekapitalet helt tas bort. Men en sådan lösning skulle bolagets stiftare kunna bestämma aktie- kapitalet till . Vi har härutöver undersökt en lösning innebärande en möjlighet till successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybild- ning. Delbetänkandet är inriktat på överväganden kring kapitalkravet och vilka följdändringar som kan bli nödvändiga vid en förändring av detta krav. Däremot har vi inte gjort en översyn av aktiebolagens kapitalskyddsbestämmelser utifrån ett förenklingssyfte. En sådan översyn kommer att göras under utredningens fortsatta arbete. 1TP PT KPMG Feasibility study on an alternative to the capital maintenance regime established by the 77/91/EEC of and an exami- nation of the impact on profit distribution of the new EU-accounting regime, Contract ETD/2006/IM/F2/71. Utredningens huvudförslag går ut på att kravet i 1 kap. 5 § aktie- bolagslagen (2005:551) på ett minsta aktiekapital i privata aktie- bolag sänks från till . Utredningen har valt att även presentera ett alternativt förslag som går ut på att det i aktiebolagslagen för privata aktiebolag erbjuds en möjlighet till successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybild- ning. För registrering av ett nybildat bolag ska enligt förslaget krävas att minst en fjärdedel av aktiekapitalet inbetalats. Detta förslag kan kombineras med en sänkning av minimikapitalet till . Huvudförslaget om sänkning av aktiekapitalet till Förslaget innebär inga andra förändringar i ABL än att kravet på minsta aktiekapital sänks från till . Inledningsvis kan konstateras att penningvärdets försämring , då minimigränsen för aktiekapitalet höjdes , i praktiken innebär att en sänkning av kapitalkravet redan skett. Vårt uppdrag går ut på att undersöka huruvida det är möjligt att även nominellt sänka dagens lagstadgade krav om samt vilka effekter detta kan ge. Utredningen har inte kunnat finna empiriskt stöd för att ny- företagandet i skulle öka på grund av en sänkning av aktie- kapitalet. Däremot har vi funnit att den lagstadgade miniminivån för aktiekapitalet kan ha betydelse för den enskildes val av företags- form. Det är i och för sig inte något självändamål att öka antalet aktiebolag på bekostnad av andra företagsformer. Däremot bör även mindre verksamheter med lägre kapitalbehov få ökad valfrihet att kunna välja den associationsform som är mest lämplig i det enskilda fallet. En ökad tillgänglighet till aktiebolagsformen för mindre företag talar därför för att sänka dagens kapitalkrav. En sänkning av aktie- kapitalet skulle gynna företag vars initiala kapitalbehov inte uppgår till och där kapitalkravet således ses som ett hinder att välja aktiebolagsformen. Det är framför allt fråga om verksamheter inom tjänstesektorn och då särskilt inom sådana branscher där inve- steringar i materiella tillgångar inte behövs i någon större omfatt- ning. Flertalet nya företag, närmare fyra av fem, startades inom tjänstesektorn. Ett annat argument som anförts för en förändring av kapital- kravet är en ökande tendens inom EU att bilda bolag i andra med- lemsstater med lägre kapitalkrav och därefter driva verksamhet genom en filial i hemlandet. Mot bakgrund av att antalet filialer i med bolagsregistrering i andra medlemsstater är lågt anser utred- ningen att möjligheten att med en filial kringgå bestämmelserna om minimikapital inte är ett övertygande argument för att ta bort eller radikalt sänka minimigränsen för aktiekapitalet. En i lagen angiven minimigräns för aktiekapitalet har den nack- delen att det inte finns någon koppling mellan denna mer eller mindre slumpartat bestämda gräns och det enskilda bolagets kapitalbehov och risker med verksamheten. Genom att ta bort minimigränsen i lagen skulle aktiekapitalet få bestämmas av aktieägarna själva så att detta stod i proportion till omfattningen och arten av verksamheten. En lagstadgad minimigräns saknar vidare i princip betydelse för de borgenärer som avtalsvis kan säkra sina intressen, här kallade anpas- sande borgenärer. Det kan exempelvis vara fråga om en leverantör som kan kräva säkerhet genom återtagandeförbehåll eller leasing eller en kreditgivare som kan kräva personlig borgen eller annan säker- het. Vissa borgenärer saknar dock möjlighet att genom avtal med bolaget reglera sina mellanhavanden och därigenom begränsa de risker som är förenade med anspråk mot bolaget, här kallade icke- anpassande borgenärer. Det är exempelvis fråga om staten med skatte- anspråk. Vidare kan det hända att en borgenär av olika anledningar –exempelvis okunnighet, bristande vilja eller bristande information –inte kan skaffa sig relevant säkerhet. Dessa grupper har att förlita sig till bolagets förmögenhet. Ett krav på minimikapital kan därför ha en betydelse även om kravet, bl.a. genom att kapitalet snabbt kan förbrukas, kan komma att vara av mindre reellt värde. Bestämmelser om minimigräns för aktiekapitalet och om kapital- skydd kan vidare ha betydelse genom att utgöra en garanti som gäller kollektivt för nuvarande och framtida borgenärer. Vidare kan bestäm- melserna ses som ett standardkontrakt för alla borgenärer. Detta kan frångås av de anpassande borgenärerna i det enskilda fallet om det är önskvärt med hänsyn till bolagets verksamhet. I avsaknad av bestämmelserna skulle individuella överenskommelser krävas i större utsträckning, vilket skulle innebära ökade transaktionskostnader för både de bolag och de borgenärer som träffar avtal. En förändring av kraven i lagen kan således leda till att anpassande borgenärer, såsom kreditinstitut och leverantörer, ställer ökade krav på bolaget och dess aktieägare. Det har framkommit att bankerna förutser en ökad användning av säkerheter såsom personlig borgen, ökade krav på insatt kapital samt krav på mer omfattande information från före- tagaren för det fall kravet på ett minsta aktiekapital tas bort eller väsentligen sänks. Detta innebär således att för bolag som är i behov av kredit, från kreditinstitut eller andra borgenärer, skulle de lagstadgade kraven ersättas av krav från anpassande borgenärer. Sådana ökade krav skulle dock inte påverka bolag utan behov av krediter. En annan omständighet att beakta är kapitalkravets funktion som seriositetsspärr. Denna spärr kan sägas syfta till dels att en blivande företagare ska ha en genomtänkt affärsidé som denne är beredd att själv göra en kapitalinsats för, dels att undvika att aktiebolagsformen används för oseriösa syften. Ett krav på minimigräns för aktiekapi- tal stoppar i och för sig inte missbruk av aktiebolagsformen, men kravet kan i vart fall utgöra ett visst hinder för de personer som vill starta ett aktiebolag i ett oseriöst syfte. Mot denna bakgrund har vi funnit att det inte, i vart fall för när- varande, finns skäl att i svensk rätt ta bort minimigränsen för aktie- kapitalet. Däremot bör aktiebolagsformen göras mer tillgänglig och därmed valfriheten för mindre företag öka genom att minimigränsen för aktiekapitalet sänks. Eftersom sambandet mellan kapitalkravet i aktiebolag och det totala nyföretagandet är oklart bör inte alltför stora ingrepp göras i det nuvarande systemet. Vid en avvägning mellan intresset av att fler mindre företag ska kunna välja att bedriva sin verksamhet i aktie- bolagsform och de olika effekter som en sänkning kan innebära har utredningen bedömt att aktiekapitalet inte ska sänkas till ett lägre belopp än . Detta är en nivå som historiskt är mycket låg. Anledningen till att vi hamnat vid en sänkning till i stället för beror på en bedömning av att anpassande bor- genärers avtalsvisa krav på ytterligare säkerheter, insatt kapital och information skulle bli lägre vid en sänkning till än till . Vidare får kapitalkravet större betydelse för icke-anpas- sande borgenärer i form av standardkontrakt samt generellt som en seriositetsspärr för det fall gränsen inte sänks för mycket. Vi har även beaktat att ju lägre kapitalkravet är desto större är risken för att bo- laget hamnar i en tvångslikvidationssituation, dvs. en situation när är förbrukat och styrelsen är skyldig att agera på visst sätt. En sådan situation innebär ett antal krav på bolaget och därmed ökade administrativa kostnader. Det alternativa förslaget om successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybildning Vid sidan av huvudförslaget har vi valt att även presentera ett för- slag om förfarande vid successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybildning av privat aktiebolag. I det alternativa förslaget ingår även en möjlighet att sänka minimikapitalet till . Förslaget innebär att en förutsättning för att ett nybildat privat aktiebolag ska kunna registreras är att minst en fjärdedel av aktieka- pitalet inbetalats. Detta innebär en minsta inbetalning med för det fall minsta tillåtna aktiekapital uppgår till eller för det fall minsta tillåtna aktiekapital uppgår till . För obetald del av aktierna är aktieägaren personligt betalningsskyl- dig fram till dess full betalning erlagts. Vid överlåtelse av en aktie som ännu inte är betald, svarar förvärvaren, så snart denne anmält sig för införing i aktieboken, för betalningen tillsammans med över- låtaren. Enligt förslaget har stiftarna att i stiftelseurkunden bestämma tidsgräns för betalning av aktiekapitalet. När tiden för betalning gått ut har styrelsen att inom en månad göra en anmälan om betalningen till . En aktie som inte betalas i rätt tid ska kunna för- verkas. Underlåten anmälan av betalning till ska enligt förslaget vidare utgöra grund för beslut om tvångslikvidation. Dagens krav på full inbetalning av aktiekapitalet som förutsättning för registrering har motiverats med att det är först när aktiekapitalet blivit inbetalt som borgenärerna får någon form av kompensation för det bortfall av personligt ansvar för bolagets förpliktelser som inträffar i och med registreringen. Detta får dock vägas mot att en i lag upptagen möjlighet till successiv inbetalning av aktiekapitalet innebär att stiftarna erbjuds en större flexibilitet vid bolagets bil- dande, en flexibilitet som skulle kunna vara särskilt betydelsefull i fall där stiftarna är olika resursstarka. Genom att aktietecknare skulle få på sig att betala aktiekapitalet skulle även tillgänglig- heten till aktiebolagsformen öka för framför allt vissa mindre före- tag. Denna effekt skulle bli större om aktiekapitalet sänks till . Häremot måste vägas att företagets anpassande borgenärer kan antas ställa högre krav på säkerheter och information fram till dess aktiekapitalet är helt inbetalt eller i vart fall uppgår till . Det har från banker framkommit att kreditförsörjningen för mindre bolag skulle kunna försämras vid detta alternativ och då särskilt om aktiekapitalet sänks till . dock inte företag som på grund av verksamhetens art inte har behov av kredit från anpassande borgenärer. Vidare innebär det alternativa förslaget ett ökat informations- behov och ökade administrativa kostnader för de bolag som över- väger en successiv inbetalning. De föreslagna bestämmelserna kan uppfattas som krångliga. Detta är inte en önskvärd konsekvens uti- från målet att förenkla regelverket för mindre företag. Här kan också konstateras att för det fall gränsen kvarstår vid 100 000 skulle de företag som ser aktiekapitalet som ett hinder för att välja aktiebolagsformen mer eller mindre vara hänvisade till den succes- siva inbetalningen för att få tillgång till aktiebolagsformen. För det fall gränsen dessutom sänks till uppkommer en större val- frihet för de minsta företagen. För att kunna bedöma om det alternativa förslaget, trots de ovan angivna skälen som talar emot detta, uppfattas som positivt för mindre företag har vi valt att lägga fram förslaget, med eller utan en sänkning av aktiekapitalet, som alternativ att bedömas under remiss- behandlingen. De föreslagna ändringarna bör kunna träda i kraft . Privata aktiebolag som bildats före ikraftträdandet har därefter möjlighet att enligt gällande regelverk minska aktiekapitalet till . En utvärdering av reformen bör ske . Om man härvid skulle finna övervägande positiva effekter av reformen kan eventuellt ytterligare sänkningar övervägas. A person wishing to start a business in may choose between several business vehicles. A limited liability company (Sw. aktie- bolag) may be formed by one or more persons. One characteristic feature of a limited liability company is that the shares in the com- pany are normally freely transferable and can be distributed to a large number of holders. Another characteristic of a limited liability com- pany is that the shareholders are not personally liable for the obli- gations of the company. This means that investors are offered the opportunity to finance business activities without risking their personal finances. As a consequence of these basic principles, the Act (Sw. aktiebolagslag, SFS 2005:551) contains capital protection rules that build on three fundamental elements. The first is the re- quirement of a contribution of capital when the company is formed – for private companies at least – and subsequently when the capital is increased. The second element consists of limita- tions on the company's ability to use contributed or generated capital and the third of the rules about involuntary liquidation. These pro- visions have been ascribed great significance for the protection of creditors but also for the benefit of the shareholders themselves by making it easier to raise capital. It has also been argued that a sta- tutory minimum share capital is required as a form of entry barrier for the use of the limited liability company form, so that a person wishing to use that business vehicle has to be capable of contri- buting a certain capital and has to be prepared to do so. In its terms of reference for the Inquiry, the Government states that there may now be reason to review the regulation of share capital. The review may be considered part of the work on simpler regulation currently under way in and the EU, whose aims include strengthening the competitiveness of businesses. Views on the function of share capital vary between countries. Certain countries place great emphasis on legislative protection of the companys stakeholders and especially of its creditors. In other countries, there is greater focus on flexibility and accessibility, and a greater trust in the ability of the parties to protect their own interests through agreements. In Europe, there is a trend towards lowering or abolishing requirements of minimum share capital for company forms that correspond to the Swedish private limited lia- bility company. With respect to public limited liability companies, Member States have to design their company law in the light of the Directive, which contains a minimum capital requirement. The design of the capital protection set out in the Directive for public limited liability companies has recently been the subject of discussions within the EU. A study on an alternative to the capital maintenance regime established by the Second Com- pany was presented in February 2008.TPF1FPT According to Commission, the study shows that, in its present form, the Second Directive does not cause significant obstacles to companies. Consequently, the Commission currently has no plans to follow up or amend the directive. Even though the directive only applies to public limited liability companies, the principles under- lying the design of its capital protection regime may also be of interest to private companies. This interim report deals with the Inquirys assignment to con- sider whether the minimum capital requirements for private com- panies should be lowered. According to its terms of reference, the Inquiry should consider the levels of and ,000, in particular. Another alternative that the Inquiry is to consider is not specifying a minimum share capital requirement in the Act, i.e. the complete removal of the minimum level. With such a solution the founders of the company could, in principle, set the share capital to . Moreover, we have investigated a solution providing for the successive payment of share capital on the formation of a company. 1TP PT KPMG Feasibility study on an alternative to the capital maintenance regime established by the 77/91/EEC of and an examination of the impact on profit distribution of the new EU-accounting regime, Contract ETD/2006/IM/F2/71. This interim report focuses on considerations relating to the capital requirement and the resultant changes that may be necessary if the requirement is changed. We have not, however, reviewed the general capital protection provisions of the Act from a simplification perspective. Such a review will be made during the continued work of the Inquiry. The main proposal of the Inquiry is that the requirement set out in Chapter 1, Section 5 of the Act (2005:551) for a minimum share capital in private limited companies be re- duced from to ,000. The inquiry has elected to also present an alternative proposal to amend the Companies Act to enable private companies to pro- vide for the successive payment of the share capital on the for- mation of the company. Under this alternative proposal, at least a quarter of the share capital would have to be paid up before a newly formed company can be registered. This alternative may be combined with a simultaneous reduction of the minimum share capital to ,000.