sou · GVB360d6 · 2008-01-01 00:00:00 — Bilaga B 13 SOU 2007:60 74 Kostnaderna för ett fungerande råvattenskydd med avseende på smittämnen ska förorenaren stå för (PPP Polluter Pay Principle som framhålls bland annat i ramdirektivet för vatten). Smittrisken från ofullständigt renat avloppsvatten kan till begränsade kostnader reduceras med UV-desinfektion av avloppsvattnet. Kostnader för jordbruket för att säkra gödselhanteringen och för att undvika betesdrift med infekterade djur vid vattentäkter ligger också utanför denna beräkning. Även med dagens klimat skulle de flesta vattenverk behöva reservvattentäkter så att man åtminstone klarar de föroreningssituationer som kan uppkomma. En kraftigt höjd desinfektionsdos med klor ger i detta sammanhang marginella kostnader. En dubblering av kloranvändningen i skulle till exempel kosta mindre än ett öre per kubikmeter dricksvatten. Denna dosering skulle dock överskrida den tillåtna och ge negativa effekter på miljön och potentiellt också hälsorisker, som den skulle vara i stort sett verkningslös mot parasitära protozoer. I många fall skulle en komplettering med ozon eller UVdesinfektion troligtvis ge en tillräcklig riskreduktion. Ozon har en god barriärverkan mot bakterier, virus och de flesta protozoer. UV har god barriärverkan mot bakterier, protozoer och de flesta virus. Investeringskostnaden för att förse halva drickvattenproduktion med UV-desinfektion bedöms till ca . Kapitalkostnad och drift bedöms till ca /m³. Vid inaktivering genom desinfektion blir de inaktiverade mikroorganismerna och organiskt material mer lättillgängligt som näring och kan ge upphov till mikrobiologisk tillväxt. Det finns också spekulationer om att vissa mikroorganismer skulle kunna reparera de genetiska skador som UV-behandlingen ger. Ozonering är en något dyrare metod, men har andra fördelar, kostnadsbedömningen ges i avsnittet om humusreduktion. För vattenverk som riskerar en kraftig avföringspåverkan kan det var aktuellt att komplettera med membran som avskiljer istället för att inaktivera. Den vanligaste ytvattenberedningen inkluderar kemisk fällning och där bör det gå att uppnå en god avskiljning av virus med ultrafiltermembran även om de har viss andel porer som är större än de minsta virusen. Investeringskostnaden för att komplettera av drickvattenproduktion med ultrafilter bedöms till . Kapitalkostnad och drift bedöms till per kubikmeter för större vattenverk. SOU 2007:60 Bilaga B 13 75 För vattenverk utan kemisk fällning behövs tätare membran, nanofilter, för att avskilja virus. Både investerings och driftskostnader för nanofilter blir betydligt högre än för ultrafilter. Detta alternativ kan dock vara aktuellt när man behöver förbättra avskiljningen av andra föroreningar som humus och den kraftfulla mikrobiologiska barriärverkan kan då ses som en positiv bieffekt. Se därför kostnader under avsnittet om humusreduktion. Nya vattentäkter kan beroende på lokala förhållanden kosta mycket stora belopp, se avsnitt om spridning av kemiska föroreningar. Kostnader för en ökad risk av spridning av kemiska föroreningar Se text under tabell 2. Kostnader för en ökad risk för ras och skred på vattenledningsnätet (tabell 2, 4 och 5) regnade det i . Under dessa regn uppstod extra kostnader på vattenledningsnätet och för distribution av vatten för ca i . Kostnaderna bestod i akuta åtgärder för att upprätthålla vattendistributionen på raserade ledningar samt skadekostnader för att laga ledningar vid ras och skred. På grund av att många huvudvattenledningar var dubblerade uppstod dock inga långvariga avbrott i leveransen. Kommunen anger dock att man ur många aspekter hade tur, situationen hade mycket lätt kunnat förvärras. Bland annat var en mindre damm mycket nära att brista och hade det inträffat hade vattenmassorna gett stora skador på huvudledningsnätet och en vattenreservoar, sannolikt med skadekostnader för ytterligare 20 miljoner, därtill hade den normala vattendistributionen i säkerligen upphört . drabbades 1999 av ett större leveransavbrott i sin vattenförsörjning. Orsaken var i detta fall inte orsakat av väder, en huvudledning borrades sönder av misstag och tryckförändringar i ledningsnätet skapade sedan flera följdläckor på övriga ledningsnätet. Den aktuella huvudledningen var inte dubblerad. Men konsekvenserna av den vattenbrist som uppstod i samhälle är av samma art som kan uppstå när viktiga Bilaga B 13 SOU 2007:60 76 vattenledningar rasar på grund av skred vid kraftfull nederbörd. Sjukhuset fick transportera vissa patientgrupper till andra sjukhus, skolor, mm fick stänga på grund av att toaletterna inte gick att använda, badhuset fick stänga, vissa industrier och andra näringar drabbades, osv. Samhällskostnader i samband med denna händelse som pågick i totalt har aldrig sammanställts, men uppgår förstås till mångmiljonbelopp. I samband med att ett ledningsnät blir trycklöst så finns också risk att förorenat vatten på utsidan av rören kan tränga in i otätheter. Exempelvis finns ofta avloppsledningar i samma rörgrav, vilket i värsta fall kan ge upphov till ett vattenburet sjukdomsutbrott. I klarade man sig dock från sådana följdhändelser, bland annat därför att man gick ut med rekommendationer att koka dricksvattnet när det påkopplades igen. Sammanfattningsvis kan antas att ett skyfall över en tätort kombinerat med intensiv nederbörd kan orsaka skador på vattenledningsnätet samt innebära övriga samhällskostnader på grund av utebliven vattenleverans för flera per tillfälle. Utifrån en underlagsrapport från SGI kan uppskattas att ca 50 kommuner i kommer att få en ökad ras- och skredrisk på grund av klimatförändringar, se figur (röda områden får en ökad risk, gul oförändrad och gröna områden en minskad risk). Vad den årliga kostnaden blir är omöjlig att svara på, men risken ökar i klimatscenarierna. Antag att ett kraftigt skyfall tillsammans med intensivt regn inträffar vid en tätort , med kostnader för 10–50 miljoner per tillfälle. SOU 2007:60 Bilaga B 13 77 Figur 17 Förändrade ras och skredrisker i samband med klimatförändringar (underlags-rapport från SGI). Rött – ökad skredrisk, gult –oförändrad risk, grönt – minskad risk. För att motverka denna risk är utbyggnad av dubblerade huvudvattenledningar en möjlig åtgärd. På ca hälften av ledningsnäten i enkäten finns ingen möjlighet eller begränsad möjlighet till alternativ leverans via andra ledningar om en huvudvattenledning blir ur funktion. För av huvudledningsnäten har kommunerna angett att det finns sträckor med en påtaglig risk för att ras och skred, men anger många kommuner att riskerna är okända. Antag att hälften av kommunerna (ca 25) med ökande skredrisk bör nyanlägga huvudvattenledning för att dubblera/säkra upp leveransen i huvudledningsnätet och att kostnaden är per km. Den samlade kostnaden blir då . Bilaga B 13 SOU 2007:60 78 Kostnader för en ökad risk för störningar i styr-, regler och övervakningssystem i samband med åska (tabell 4) I vår enkät påpekas i många svar att störningar i styr-, regler- och övervakningssystem är vanliga i samband med åska. Systemen är ofta spridda över ett stort antal geografiskt spridda platser såsom, vattentäkt, vattenverk, tryckstegringar, reservoarer samt övervakning av tryck och flöde i ledningsnätet. En viktig funktion är exempelvis larm vid driftstörningar. Ett kraftigt åskväder kan ge skador på denna typ av utrustning för flera hundra tusen per tillfälle. Många påpekar att uppkopplingar via telenätet är känsligare för åska, varför många investerar i radiokommunikation istället. Investeringskostnaden för övergång till radiokommunikation ligger mellan 15–per enhet, beroende av typ och mängd av information som ska överföras. För ett litet vattenförsörjningssystem men en vattentäkt, ett vattenverk, 2 reservoarer, 4 tryckstegringar kan det exempelvis kosta att byta från telekommunikation till radiokommunikation. För ett större system kan kostnaden ligga mellan 0,5 till . Angående åskfrekvens finns inga framtida scenarier i SMHI´s underlag, även om det går att misstänka att frekvensen kan öka i det framtida klimatet. Antag att behovet för åsksäkrare kommunikation ökar för 50 medelstora anläggningar, då blir det en sammantagen investeringskostnad om ca 30 miljoner. SOU 2007:60 Bilaga B 13 79 Kostnader för en ökad risk för stora marköversvämningar (tabell 5) översvämmades grundvattentäkt. Stora delar av brunnsområdet var översvämmat. Vattentäkten försörjer ca 8000 konsumenter. Mikrobiologiskt förorenat vatten pumpades ut på kommunens vattenledningsnät. Inget vattenburet sjukdomsutbrott kartlades men konsumenterna fick koka vattnet i innan det blev tjänligt som dricks-vatten. Arbete med att hålla undan vattenmassorna, bygga , få bort vattnet, analyskostnader, transporter av prover till laboratoriet, desinfektionsutrustning för rengöring av vatten-ledningsnätet kostade . Reparation av vattenverkets el-anläggning kostade Typ av väder/klimat Sårbarhet för väder - konsekvens Åtgärdsbehov Några åtgärdsalternativ Tabell 5 Både yt- och grundvattentäkter Permanenta skydd, som invallningar Beredskap för att bygga invallningar Flytta anläggningsdelar till högre belägna markområden Ökad risk för översvämning av lågt belägna anläggningsdelar. Risk för strömbortfall vid översvämmade ställverk eller andra el-anläggningar. Analysera risker för översvämning vid vattentäkter och viktiga anläggningsdelar (översvämningskartering plus analys av påverkan av klimatförändringar) Flytta/höja känsliga anläggningsdelar inom befintlig plats/byggnad Ökad risk för föroreningsutsläpp av olika typer av miljö och hälsofarliga kemiska ämnen i tillrinningsområdet för vattentäkt. Risk för otjänligt vatten Se tabell 4 Ytvattentäkter Ökade mikrobiologiska risker Se tabell 4 Grundvattentäkter Risk för korta uppehållstider i grundvattenfasen och/eller reducerad omättad zon vid infiltration (mikrobiologisk risk) Ökad risk för mikrobiologiska föroreningar i vattentäkter. Ökad risk för vattenburen smitta. Se tabell 4 Ledningsnät Ökad risk för nederbörd som medför större marköversvämningar Ökad risk för ras och skred samt inträngande förorenat vatten vid trycklöst system. Bilaga B 13 SOU 2007:60 . Inga vattentankar med rent dricksvatten ställdes ut i samhället och kommunen fick därmed inga kostnader för detta. Övriga samhällskostnader för att inte ha ett tjänligt vatten i kranarna har inte sammanställts från händelsen, den totala samhällskostnaden är därför sannolikt större. För av ytvattentäkterna i enkätundersökningen anges att råvattenpumpstationen eller tillhörande el-anläggningar kan översvämmas vid höga flöden. För av grundvatten-täkterna anges att det finns stor risk och vid bedöms att en påtaglig risk finns för översvämning av brunnsorådet vid höga flöden. Antag att av totala antal vattentäkter (drygt 2000 stycken) och då främst i västra delar behöver vidta åtgärder för att säkerställa att vitala anläggningsdelar inte kan översvämmas. Åtgärderna kan variera mellan att säkra elanläggningar , skydda brunnsområden med invallningar, etc. En snittkostnad är svår att uppskatta, men det är inte orimligt att det kan röra sig om en halv miljon per vattentäkt. Kostnaden skulle då sammanlagt bli 200 miljoner. Kostnader för en ökad risk av mikrobiologiska föroreningar vid översvämning Se text under tabell 4. Kostnader för en ökad risk av spridning av kemiska föroreningar Se text under tabell 4. Kostnader för en ökad risk för ras och skred på vattenledningsnätet Se text under tabell 4. SOU 2007:60 Bilaga B 13 81 6.2 Konsekvenser och kostnader på grund av temperaturförändringar I nedan tabell (6 och 7) beskrivs och sammanfattas de troliga effekterna/riskerna av förväntade temperaturförändringarna. I text beskrivs också möjliga skadekostnader och kostnader för riskdämpande eller andra kostnader för att avhjälpa olika problemställningar. Kartan i respektive tabellen redovisar vilka områden och regioner i som påverkas av den klimateffekt som tabellen beskriver. Bilaga B 13 SOU 2007:60 82 Kostnader för ökat behov av avskiljning av järn- och mangan (tabell 6) Det vanligaste sättet att avskilja järn- och mangan, främst med grundvatten som råvatten, är luftning (oxidation) och efterföljande Typ av väder/klimat Sårbarhet för väder – konsekvens Åtgärdsbehov Åtgärdsalternativ Tabell 6 Både yt- och grundvattentäkter Nya vattenburna och sjukdomsframkallande virus, protozoer och parasiter kan uppträda i våra vattensystem. Se tabell 2 (mikrobiologiska föroreningar) Förändringar i jord- och skogsbruk på grund av förändrat klimat, t ex odlingssäsonger som förlängs och nya grödor som odlas, ev ändringar i gödningsteknik och i användning av bekämpnings-medel. Nya möjligheter att odla mer i norr, utan brist på bevattningsvatten. Dessa frågeställningar har inte vidare bedömts . Ytvattentäkter Längre skiktbildningsperiod (temperaturskiktningar i vattenmassan). Det ökar risken för ett syrefattigt bottenvatten, vilket kan öka halter av järn och/eller mangan samt risk för utläckage av fosfor från bottensediment. Ökad risk för algblomning, främst i mellersta och och lokalt i norra . Ökat renings beredningsbehov . Skydd av vattentäkt Se text om algblomning Ökad risk för höga Byta vattentäkt vattentemperaturer. Kylbehov vid för höga temperaturer Kyla dricksvatten Eventuellt ökat tryck av rekreation och friluftsliv på sjöar. Grundvattentäkter Varmare ytvatten vid konstgjord och inducerad infiltration. Grundvattentemperaturen ökar generellt. Ökad risk för syrebrist i grundvattnet med ökande järn och manganhalter Luftning och avskiljning av järn och mangan i filter Ledningsnät Ökad risk för varmare dricksvattentemperaturer ökar risken för tillväxt av mikroorganismer, främst lukt och smakstörningar. Se tabell 2 , reservoarer, brunnsöverbyggnader, mm Varmare somrar samt ökad risk för värmeböljor Ökad risk för mögel-påslag i kalla utrymmen. Ökat behov av luftavfuktare SOU 2007:60 Bilaga B 13 83 avskiljning i olika typer av sandfilter. Olika typer av komplexbindningar till organiskt material kan dock försvåra processen. För ett litet till medelstort grundvattenverk kan investeringskostnaden ligga mellan 0,5 till . För att förstå hur många vattenverk som berörs så måste lokala förhållanden studeras ingående. En mycket försiktig gissning kan vara 25 vattenverk med en snittkostnad om 4 miljoner och då totalt 100 miljoner. Kostnader för ökad risk för algblomning (tabell 2, 6 och 7) Ökad näringstillförsel, framförallt fosfor, och ökad temperatur kan öka algblomningarna. Konsekvenserna kan bli luktpåverkan på dricksvattnet, ökad mikrobiologisk tillväxt i distributionssystemet och algtoxiner. Åtgärder som kan vara aktuella: 1) råvattenskydd 2) mikrosilning 3) aktiverat kol 4) biologisk förbehandling 5) oxidationsteknik 6) byt vattentäkt Råvattenskyddet handlar om att begränsa tillförseln av näringsämnen från jordbruk och avloppssystem. Mikrosilning av råvattnet genom sildukar med öppningar kan reducera hela alger och algkolonier. Luktämnen, toxiner etc. från algerna kan dock komma ut i vattnet när de dör i råvattentäkten eller om de går sönder innan de avlägsnats från silduken. Aktiverat kol reducerar luktämnena och en del toxiner. Den initiala adsorptionsförmågan minskar dock snabbt och förutsättningen för att kunna driva kolfilter med längre reaktiveringsintervall än månader är att de har en mikrobiologisk aktivitet. Investeringskostnaden för kolfiltrering av svenskt ytvatten bedöms till ca . Kostnaden för investering och drift bedöms till per kubikmeter. Erfarenheter visar omfattande och långvariga algblomningar kan leda till luktgenombrott i kolfilter som drivs på detta sätt. Med pulverkol kan man använda den höga initiala adsorptionsförmågan och kolkostnaden för begränsade perioder blir låg. Investeringskostnaden för kolsilo och doserutrustning, exklusive Bilaga B 13 SOU 2007:60 84 byggnad bedöms till för ett större vattenverk. Svårigheten är att veta när man måste börja dosera. Pulverkolet måste avskiljas senare i beredningen och ökar slammängden. Kostnader för högre vattentemperaturer (tabell 6) Finsjö vattenverk nordväst om tar sitt råvatten från . I rinnande vattendrag blir temperaturerna ibland höga. I samband med ombyggnader projekterades en kylanläggning av dricksvattnet. Anläggningen var dimensionerad för att svara mot en tempsänkning om på utgående vatten och en produktion om . Investeringskostnaden för kylanläggningen beräknades till och en driftkostnad på ca beräknades. Fördelat vattenproduktion beräknades kostnaden bli ca /m3 (priser). Anläggningen byggdes dock inte och ligger kostnaderna sannolikt en bit över en krona per m3 vatten. Utvecklingen går mot högre vattentemperaturer i många vattentäkter, speciellt de som använder råvatten från rinnande vattendrag (, med flera). Sannolikt kommer dock konsumenter att i viss mån få tåla högre vattentemperaturer. I vissa fall kan man också tänka sig att kylanläggningar byggs eller att en vattentäkt får bytas ut. Temperaturen på utgående dricksvatten har legat på i Finnsjö vattenverk . Höga vattentemperaturer kan också skapa ökande behov av underhållsåtgärder på ledningsnätet, se avsnittet om ökande kostnader för kvalitetsstörningar på ledningsnätet. Sammantaget är det svårt att uppskatta en kostnad för ökande vattentemperaturer, men det kan uppgå till betydande belopp. Kostnader för ökat behov av avfuktningsaggregat (tabell 6) Flera driftansvariga i olika kommuners vattenförsörjning vittnar om att behovet av avfuktning av varm och fuktig sommarluft har ökat. I har ett 50-tal luftavfuktare inköpts till vattenverk, överbyggnader på brunnar och reservoarer samt i vissa tryckstegringar. Om ytterligare 2000 luftavfuktare behövs i olika anläggningsdelar i , med SOU 2007:60 Bilaga B 13 85 en snittkostnad av per styck, blir kostnaden . 6.3 Konsekvenser och kostnader för storm och snöstorm Vattenförsörjning är beroende av elförsörjning, men då de flesta större vattentäkter och vattenverk har reservkraft får sannolikt störningar i elförsörjning på grund av elavbrott bara mindre konsekvenser. 6.4 Konsekvenser och kostnader för förändringar i havsnivå Konsekvenser av höjningar av havets nivå i scenarier från bedöms ha ringa betydelse för allmän vattenförsörjning, med ett stort undantag och det är vattenförsörjning. Saltvattenuppträngning är en vanlig orsak till stängningar av råvattenintag. I flodmynningar tränger havsvattnet upp längs botten medan det lättare sötvattnet strömmar ut ovanpå. Vid nollflöde skulle flodmynningen vara en vik med saltvatten. Dricksvattenkvaliteten kan påverkas både av saltsmak, ökad korrosion i distributionsnätet och av föroreningar som havsvattnet tagit med sig från flodmynningen. Med måttliga havsnivå-höjningar på upp till en meter är det Typ av väder/klimat Sårbarhet för väder – konsekvens Åtgärdsbehov Åtgärdsalternativ Tabell 7 Ytvattentäkter Mer nederbörd i form av regn och fler snösmältningar. Kortare isbelagd period med effekter på algflora, mm. Ökad tillrinning av humus, närsalter, etc. samt andra kemiska föroreningar från mänskliga aktiviteter . Se tabell 2 och 6. Grundvattentäkter Perioden med grundvattenbildning ökar generellt. Se tabell 2 Varmare vinter, . Vid infiltration av ytvatten kan försämrad ytvattenkvalitet påverka grundvattnets kvalitet. Se tabell 2 Bilaga B 13 SOU 2007:60 86 framförallt råvattenintagen från nedströms kraftverksdammen i som påverkas, det vill säga och . Förutom havsnivån har även flödena i älven stor betydelse. De åtgärder som genomförts med flyttning av intaget längre uppströms, minimitappningar och skärm som för större delen av flödet från till Göteborgsgrenen väntas inte vara tillräckliga för att undvika vattenbrist i om havsnivån ökar med en meter. En förebyggande åtgärd för att öka tillgängligheten till som råvattentäkt skulle kunna vara att flytta råvattenintag längre uppströms för att undvika saltuppträngning. Saltuppträngning är visserligen en vanlig stängningsorsak, men de mikrobiologiska kvalitetstörningarna står för av stängningstiden. För att undvika dessa helt behöver man gå hela vägen upp till och förbi för att hämta vatten på djupet. Med avståndet och kostnad för ledningsdragningen på /m skulle kostnaden vara utöver kostnaden för själva intaget. Andra alternativ för att helt ersätta som vattentäkt ger ännu längre ledningsdragningar. Eftersom saltvattenuppträngningarna inte är en påverkan finns alternativ med ett regionalt komplement som bedöms vara tillräckligt vid höjningar av medelnivån i havet på mindre än en meter. Kostnaderna för ett regionalt råvattenkomplement bedöms till . Åtgärderna planeras att utföras . 6.5 Konsekvenser och kostnader för enskild vattenförsörjning Ungefär 1,2 miljoner invånare i har enskild/privat vattenförsörjning vid sitt permanentboende. Sammantaget rör det sig om ca 450 000 brunnar (vattentäkter), varav ca 180 000 är grävda brunnar och ca 270 000 bergborrade. Ur kvantitetssynpunkt kommer en betydande andel av de privata brunnar att få en minskad vattentillgång , då behovet ofta är som störst. Exempelvis kan behovet av bevattning öka vid en förlängd vegetationsperiod och i vissa områden finns en ökad risk för perioder med torka. Problem med vattenbrist uppstår vanligtvis främst i grävda brunnar och grunda bergborrade brunnar. Ur kvalitetssynpunkt bedöms främst problem uppstå med inträngande av ytligt vatten med dålig kvalitet i samband med SOU 2007:60 Bilaga B 13 87 skyfall och kraftigt regn eller översvämningar. I dessa fall sker ofta påverkan direkt på brunnsvattnet. Dessa problem, med inträngande föroreningar (inte minst mikrobiologiska), berör främst brunnar med dålig tätning mot markavrinning. Men skyfall och översvämningar kan också bidra till att sprida föroreningar inom en brunns tillrinningsområde som även förorenar grundvattnet som rinner mot brunnen. En grov uppskattning är att ungefär hälften av de grävda brunnarna på något sätt behöver åtgärdas eller ersättas på grund av kvantitets- och/eller kvalitetsproblem. Det bör dock noteras att i många fall har dessa brunnar behov av åtgärder, men klimatförändringarna kan öka behoven betydligt. Antag att andelen grävda brunnar som behöver åtgärdas på grund av klimatförändringarna är ca 50 000 stycken. Grunda bergborrade brunnar tar ofta vatten från ytliga spricksystem och är därmed känsligare för kvalitetsförsämring vid kraftig nederbörd, med inträngande ytligt markvatten i de ytliga spricksystemen. De grunda bergborrade brunnarna är ca 25 000 (grundare än 35 m). Dessa brunnar är också känsliga för torrperioder. Antag att ca 10 000 av dessa brunnar får problem på grund av klimatförändringarna. En stor del av de bergborrade brunnarna kan också påverkas på grund av dåliga foderrör eller en dålig tätning mellan foderröret och berget. av de bergborrade brunnarna har en kloridhalt högre än . Dessa brunnar löper en stor risk att få en ytterligare förhöjd kloridhalt i samband med torrperioder , särskilt i sydöstra . Det kan i många fall leda till att vattnet blir oanvändbart. Det kan röra sig om upp emot 20 000 brunnar. Förändringar i grundvattenbildning och temperatur kommer att påverka grundvattnets kemiska sammansättning. En ökad grundvattenbildning, vilket är aktuellt främst , kommer att minska halten lösta ämnen. En minskad grundvattenbildning kommer att resultera i en ökad halt lösta ämnen (radon, arsenik, fluorid, mm). En ökad temperatur leder också till en ökad vittring och snabbare jonbytesprocesser vilket ytterligare ökar mängden lösta ämnen. En annan effekt av en ökad temperatur är en minskad syrehalt vilket kan öka halter av järn och mangan samt svavelväte. Sammantaget är det svårt att bestämt säga något om klimatförändringens betydelse för vattenkvaliteten för en individuell brunn ur dessa aspekter eftersom lokala förhållanden Bilaga B 13 SOU 2007:60 88 har mycket stor betydelse. Det är sannolikt att behovet av vattenrening ökar för många brunnar.