sou · GVB391 · 2008-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Vid sammanträdet beslutade regeringen om direktiv (dir. 2007:19) till en kommitté med uppdrag att utreda och lämna förslag beträffande det framtida huvudmannaskapet och be- drivandet av företagshälsovårdsutbildningen. I uppdraget ingår att svara för att pågående och planerad företagshälsovårdsutbildning kan fortgå till dess annan huvudman kan överta uppgiften. Kom- mittén har antagit namnet Framtidens FHV-utbildning. förordnades generaldirektören som ordförande i kommittén. Från och med samma tidpunkt förordnades som sakkunniga i kommittén Per Bardh, i , , Svenskt Närings- liv, , Kommuner och Landsting, , akademikers centralorganisation, , , , Föreningen Svensk Företagshälsovård, , Tjäntemännens Central- organisation, , Kommuner och Landsting, , , , Socialdeparte- mentet samt , . , ersatte den 1 septem- ber 2007. Som huvudsekreterare i kommittén förordnades stabschefen och som sekreterare biträdande utbildningschefen . Utredningens assistent har varit . Utredningen överlämnar härmed betänkandet Ny företagshälsovård – ny kunskapsförsörjning. Utredningens arbete och utgångspunkter.............................. Varför företagshälsovård - en tillbakablick ............................ Olika aktörers intresse av en reform ...................................... Olika aktörers roll i utvecklingsprocessen ............................. Företagshälsovård - ett kunskapsområde....................... Forskning och utveckling för företagshälsovård ................... Ett nav för kunskapsutveckling..................................... Ett statligt åtagande för FHV-utbildningar............................ Myndighetsformen för statlig verksamhet ............................. 5.1Förslag till förordning med instruktion för Nämnden för kunskapsområdet företagshälsovård ................................. 5.2Förslag till förordning (200x:000) om ändring i förordning (2004:1299) med instruktion för Statens arbeidsmiljøinstitutt () Företagshälsovården (FHV) står inför stora utmaningar och stora möjligheter att utvecklas. Regeringen öppnar nu för företagshälso- vården att få en roll i sjukskrivningsprocessen. står branschen inför ett omfattande generationsskifte. Utbildningarna är avgörande för kompetensförsörjningen. Långsiktighet och stabilitet är viktigt för kvalitet i utbildningen. En företagshälsovård, som har att agera utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet, be- höver dessutom något mer än utbildning. Företagshälsovården måste ses som ett multidisciplinärt kunskapsområde och försörjas av forskning, utvärdering och utveckling för sitt specifika behov och sina frågeställningar. Om en akademisk bas och struktur kan etableras för detta område gynnas också utvecklingen av kvali- ficerade och attraktiva utbildningar. finns inte någon kun- skapsorganisation som motsvarar detta behov, därför föreslår kommittén att regeringen inrättar en professur för företagshälsovård som ett multidisciplinärt kunskapsområde och att ett FoU-program ut- arbetas, de långa FHV-utbildningarna bedrivs av universitet och hög- skolor som reguljär högskoleutbildning, en ny huvudman får i uppgift att övergångsvis upphandla och samordna de långa FHV-utbildningarna samt att verka för att övergången till högskolan sker möjligt, senast till 2015, en självständig nämnd inrättas som huvudman (företagshälsovård) tidigast fr.o.m. med hemvist i för administrativt stöd, arbetsmarknadens parter, , , , och en av regeringen utsedd ordförande ingår i nämnden. Föreningen Svensk Företagshälsovård, FSF, ad- jungeras, extra medel för en treårig utbildningssatsning med start genomförs till stöd för företagshälsovårdens utveckling. Nämn- den får i uppgift att upphandla och organisera stödet, nämnden kan avvecklas när uppgifterna är genomförda. Förslagets grundidé är att utbildningsverksamheten normaliseras på så sätt att den överförs till de reguljära systemen. Inför skiftet av utbildningssystem bör hänsyn tas till behovet av lång planerings- horisont för FHV-utbildningarna. Den nyinrättade nämnden har därför att underlätta systemväxlingen samt att aktivt följa, värdera och påverka utvecklingen på utbildningsområdet. Nämnden bör också verka för att forskarvärlden ökar intresset för företagshälso- vården bl.a. genom seminarier och annat kunskapsutbyte samt att ett FoU-program tas fram. Genom att vara ett nav i kun- skapsfrämjandet kan nämnden bidra till att god evidensbaserad praxis utvecklas. Den treåriga utbildningssatsningen till stöd för företagshälsovårdens utveckling avser kortare insatser där utförare av olika slag är tänkbara. Nämndens verksamhet inklusive utbildning bör finansieras med statsanslag och beräknas uppgå som mest till . förordning (200x:0000) med instruktion för företagshälsovård Härigenom föreskrivs följande. 1 § företagshälsovård är en förvalt- ningsmyndighet med uppgift att 1.av universitet och högskolor upphandla utbildningar motsvar- ande högskolans avancerade nivå för företagshälsovårdens personal, 2.verka för att utbildningar enligt 1 ingår i högskolors reguljära utbud, 3.upphandla en extra utbildningssatsning till stöd för företagshälsovårdens utvecklingsarbete, 4.organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan hög- skolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och branschen i syfte att utveckla en kvalitetsdiskussion som blir vägledande för kunskapsområdet företagshälsovård (god praxis grundad på evi- dens), 5.verka för en ökad forskning om och för företagshälsovården, 6.i övrigt följa utvecklingen inom kunskapsområdet före- tagshälsovård. 2 § Myndigheten leds av en nämnd. 3 § Myndighetsförordningen (2007:515) ska tillämpas på nämnden med undantag av 19, 27 och 30 §§. 4 § Nämnden består av högst tio personer som regeringen utser. En av ledamöterna ska vara ordförande och en ska vara vice ord- förande. 5 § Nämnden är beslutför när ordföranden och minst fem av de andra ledamöterna är närvarande. Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sam- manträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. Om inte heller detta hinns med eller är lämpligt, får ord- föranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. 6 § Nämnden ska ha ett kansli som leds av en chef som ska följa de direktiv och riktlinjer som nämnden beslutar. Nämnden får dele- gera beslut i ärenden av icke principiell betydelse till chefen för kansliet. 7 § Av 18 a § förordningen (2004:1299) med instruktion för För- säkringskassan framgår att upplåter lokaler och sköter administrativa uppgifter åt nämnden. 8 § Ärenden avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får nämnden bestämma att ärenden som avgörs av någon annan person än ordföranden inte behöver föredras. 9 § Regeringen utser ordföranden för en bestämd tid. Vice ord- förande utses inom nämnden. Regeringen utser ledamot för en bestämd tid efter förslag från Kommuner och Landsting, SKL, akademikers centralorganisation, och Regeringen adjungerar en representant från Föreningen Svensk Företagshälsovård, FSF, att delta i nämnden. 10 § Kanslichefen och annan personal anställs av nämnden. 11 § Nämnden utgör tillika personalansvarsnämnd. Denna förordning träder i kraft . förordning (200x:000) om ändring i förordning (2004:1299) med instruktion för Försäkrings- kassan Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2004:1299) med instruktion för ska införas en ny paragraf, 18 a §. lokaler och sköta administrativa Denna förordning träder i kraft .. Enligt regeringens direktiv ska kommittén utreda och lämna förslag om huvudmannaskap och hur företagshälsovårdsutbildningen ska bedrivas samt, till dess annan huvudman kan överta uppgiften, svara för att pågående och planerad företagshälsovårdsutbildning (FHV-utbildning) kan fortgå. Regeringen har i budgetpropositionen framhållit att företagshälsovården bör kunna göra mer och användas bättre i fråga om förebyggande insatser, som ett stöd i återgången till arbete och som en länk mellan arbetsplatsen och hälso- och sjukvården. Kom- mittén ska väga in hur en sådan utveckling skulle kunna påverka utbildningen. har svarat för utbildning av före- tagshälsovårdens personal. verksamhet och ansvar för FHV-utbildningen upphörde . Direk- tiven framhåller att det finns skäl som talar för att funktionen att samordna, utveckla och upphandla FHV-utbildning bör skiljas från utförandet av utbildningen. Frågan om vem som ska svara för att utveckla, upphandla och samordna utbildningen är ett uppdrag för kommittén att analysera djupare. 1.2Utredningens arbete och utgångspunkter Mötet konstaterade i likhet med företagshälsovårdsutredning1 att företagshälso- vården och dess frågor har utretts under den senaste fyrtio- 1 Betänkandet (SOU 2004:113) Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. årsperioden utan att för den skull dess uppgifter, roller eller plats i folkhälsoarbetet blivit tydligare. Mot bakgrund av rege- ringens direktiv (2007:19) samt att frågeställningar penetrerats och belysts väl i tidigare betänkande, menade kommittén att den bästa tidsanvändningen är att ta vara på tidigare utredningsarbete och mer fokusera på en åtgärdsinriktad analys. Kommitténs arbete har omfattat tre delar; (1) utbild- ningsadministration för pågående och planerad FHV-utbildning; (2) att nära följa utvecklingen på socialförsäkringens område och den inriktning som regeringen arbetar med för att utveckla före- tagshälsovårdens roll i sjukskrivningsprocessen; (3) att för framtida FHV-utbildning lämna förslag om ny permanent huvudman som ska svara för att utveckla, upphandla och samordna utbildningen. har kommittén svarat för de pågående FHV-utbildningar som har bedrivit. Vår ambition har varit att pröva om minst en utbildning för varje yrkeskategori inom företagshälsovården kan starta på nytt ; först och främst perioden /08 men även 2008/09. För att komma igång så snabbt som möjligt har vi vänt oss till de lärosäten och institutioner som har erfarenhet och kompetens av att genomföra FHV-utbildningar. Utredningen har mötts av positivt gensvar, vilket har resulterat i att nio långa FHV- utbildningar samt en handledarutbildning planeras för start 2007- 2008. Företagshälsovårdens framtida roll och påverkan på utbildningen modell om en företagshälsovård på tre ben som innefattar 1) arbetsmiljö, 2) sjukvårdande arbete och 3) en ansvarstagande roll i sjukskrivningsprocessen2 har diskuterats av kommittén. Motsvarande funktioner finns i den finska före- tagshälsovårdens arbetssätt och ett studiebesök till genom- fördes . 2 Betänkandet (SOU 2006:86) av , samt dess skrift nr 11, Företagshälsovård på tre ben. Sekretariatet har även gjort studiebesök vid olika typer av före- tagshälsovård i genom branschföreningen tagshälsovårds (FSF) försorg för att få en aktuell bild av hur man i praktiken arbetar med olika frågor. De besökta FHV-enheterna utgör exempel på stora och små företag, olika inriktningar (offentlig sektor och/eller privat) samt s.k. inbyggda hälsor. Kommittén har fört diskussioner om en framtidsbild för före- tagshälsovården som skulle kunna framstå som önskvärd under för- utsättning att finansiering, kvalitetssäkring och samordningsfrågor får en tillfredsställande lösning. Om företagshälsovården ges reella förutsättningar att spela en större roll i sjukskrivningsprocessen kommer det att påverka behovet av utbildning, såväl av volym som innehåll. Vi bedömde att en skriftlig redovisning av denna diskus- sion utgjorde ett lämpligt underlag att lämna till regeringen . En lägesrapport om FHV-utbildningarna, budget- frågor inklusive hemställan togs också upp i skrivelsen. Ny huvudman för FHV-utbildningen Enligt direktiven finns flera utbildningsorganisationer, t.ex. uni- versitet och högskolor, som har kapacitet att utföra utbildningen. Denna utredning har att lämna förslag om vem som ska svara för att utveckla, upphandla och samordna utbildningen. Utbildningen för FHV-personal har diskuterats utifrån visionen om en utvecklad företagshälsovård och ställningstaganden i budgetpropositionen 2008. Till stöd för utredningens arbete har ordförandena i före- tagshälsovårdens yrkesföreningar och VD:n för utgjort en referensgrupp. Följande föreningar har varit representerade: FTF4 Arbetsmiljö, , för företagssköterskor, miljömedicinsk förening, Hälsoakademikerna, Svenska ergonomisektionen inom LSR5, , FHV-sekreterarna samt FSF. Vi har fört samtal med , , och samt informerat oss om verksamheter hos IPULS6 och Arbetsmiljöhögskolan. av Läkare i . utredningen har inkommit skrivelser från och i bland annat huvudmannafrågan. Förslag i utbildnings- frågor har också inkommit från och Uni- versitetssjukhuset i /. Parallellt med utredningens arbete har frågor av betydelse för före- tagshälsovårdens roll varit föremål för regeringens överväganden. Vi har följt utvecklingen nära och redovisat vår diskussion till regeringen (se ovan). På så sätt har kommittén kunnat utgöra en form av referensgrupp till regeringens arbete inom FHV-området. Regeringens slutsatser har redovisats i bud- getpropositionen 2008, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Bland annat framkommer följande av vikt för företagshälsovårdens framtida roll och inverkan på utbild- ningen: möjligheten öppnas att genom företagshälsovården få en full- värdig första linjens kontakt med sjukvården landstingen, staten och arbetsgivarna bör stå för kostnaden för sjukvården för anställda med godkänd företagshälsovård företagshälsovården bör vidareutvecklas så att stödet till arbets- givare och sjukskrivna förvärvsarbetande kan stärkas utbudet av företagshälsovård behöver öka vidareutvecklingen av företagshälsovården sker på ett sådant sätt att en bra balans mellan det grundläggande arbetsmiljöarbetet som företagshälsovården bedriver och de nytillkommande upp- gifterna skapas vidareutvecklingen av företagshälsovården förutsätter en över- enskommelse mellan staten och Kommuner och Lands- ting sammantaget avsätts för satsningar på en utvecklad företagshälsovård och för en rehabili- teringsgaranti ambitionen är att modellen kan börja tillämpas . Förutom direktiven, bild av före- tagshälsovårdens tre ben och regeringens ställningstagande i bud- getpropositionen 2008 har vi några generella utgångspunkter i synen på den framtida företagshälsovården. Det ena är normali- seringsprincipen som bör uttolkas så att företagshälsovården bör leva på sina egna meriter och kvaliteter, samt ses som ett särskilt kunskapsområde. Företagshälsovården bör utvecklas till ett eget akademiskt område och bli föremål för forskning, utveckling och utvärdering om än med de utmaningar som ligger i att vara både multidisciplinärt och tillämpbart. För utbildningarnas del bör grundregeln vara att den grundläggande yrkes- eller vidareut- bildningen för företagshälsovårdens personal bör återfinnas inom ramen för det reguljära utbildningssystemet. Målet är också att få ut mer utbildning för pengarna. Att värna om hela uppdraget för företagshälsovården och den multidisciplinära kompetensen har varit en annan viktig utgångspunkt. Detta avsnitt ger en översikt hur betänkandet är upplagt. Företagshälsovårdens utveckling görs en exposé över företagshälso- vårdens framväxt i in i modern tid. Den senare perioden utmärks av en lång rad av utredningar utan att företagshälsovårdens uppgifter, roller eller plats i folkhälsoarbetet blivit tydligare. Uti- från regeringens ställningstagande om företagshälsovården i bud- getpropositionen 2008 resonerar vi om var frågan nu står och vad som behöver ske för att utvecklingen ska gå åt rätt håll. För att den i grunden lokala och marknadsstyrda utvecklingsprocessen ska få kraft förutsätts att de olika aktörernas aktiviteter hakar i varandra på rätt sätt. Utbildning och annan kunskapsproduktion kommer att kunna ge ett strategiskt bidrag till att företagshälsovården fungerar väl och blir attraktiv. Kunskapsförsörjningens betydelse utvecklas i kapitel 3 Företagshälsovård – ett kunskapsområde. Här framhåller vi vikten av att företagshälsovård formuleras och formeras som ett eget akademiskt kunskapsområde. Vi föreslår att regeringen inrättar en professur i företagshälsovård som ett multidisciplinärt kunskaps- område. Våra överväganden och förslag genomsyras av att vi anser att kunskapsförsörjningen bör normaliseras på så sätt att hög- skolorna ansvarar för de långa FHV-utbildningarna. För företags- läkarnas del har redan en normaliseringsprocess startat i och med den nya läkarspecialiteten Arbets- och miljömedicin. Vi bedömer att skiftet av utbildningssystem kan ske successivt varför en ny huvudman bör få i uppgift att främja en sådan utveckling samt övergångsvis svara för upphandling av de långa utbildningarna. Dessa motsvarar kärnan i företagshälsovårdens grundläggande arbetsmiljöuppdrag. De nya och utvidgade uppgifterna för före- tagshälsovården behöver också ingå i en kompetensutveckling, varför vi föreslår en extra treårig utbildningssatsning som bör gå brett ut till branschens organisationer och medarbetare till stöd för företagshälsovårdens utveckling. Sådana kurser och insatser bör vara av kortare slag än de traditionella utbildningarna och erfaren- heterna från dessa bör successivt tillföras de reguljära utbild- ningarna. Att samordna den särskilda utbildningssatsningen bör bli ytterligare en uppgift för den nya huvudmannen liksom att in- spirera till insatser för en kvalificerad kunskapsproduktion och bidra till att ett FoU-program tas fram. I kapitel 4 Ett nav för kunskapsutveckling behandlar vi frågan om huvudmannaskapet för FHV-utbildningarna. Vi menar att staten har ett ansvar för viss FHV-utbildning och kunskapsförsörjning. I ett läge där branschen får ett alltmera sammansatt uppdrag och skifte av utbildningssystem föreslås, finns det skäl att hålla samman utvecklingen . Dock är inte uppgifterna av den tyngd som gör det motiverat att föreslå en egen myndighet, särskilt som uppgifterna är av tidsbegränsat slag. Istället föreslår vi att en nämnd med egen beslutanderätt inrättas vid Försäkrings- kassan som värdmyndighet, företags- hälsovård. Nämnden inrättas tidigast och bör kunna avvecklas när uppgifterna är genomförda. Arbetsmarknadens par- ter, , och före- slås ingå i nämnden som leds av en ordförande. Föreningen Svensk Företagshälsovård föreslås bli adjungerad. Samtliga utses av re- geringen. Slutligen i kapitel 5 Författningskommentarer beskrivs förslaget till instruktion för nämnden och förslaget till ändring i För- säkringskassans instruktion. 2.1Varför företagshälsovård - en tillbakablick1 Det industriella genombrottet senare hälft med- förde nya och svårbemästrade säkerhets- och hälsoproblem i då- tidens arbetsmiljöer. beslutade om 1889 års yrkesfarelag och i efterhand kom lag om arbetarskydd. I den infördes de första reglerna om medverkan av ombud för arbetstagare i säkerhetstjänsten. förekom skydds- kommittéer, men lagregler om dessa infördes först . ILO- rekommendationen behandlade förebyggande av olycks- fall i arbetet. En första ansats till en skyddsingenjörsfunktion kunde också iakttas . förekom i vissa företag en viss medi- cinsk verksamhet som utövades av anställda läkare eller anlitade privatpraktiserande läkare. Den företagsanknutna sjukvården ut- gjorde ett komplement till den begränsade sjukvård som samhället kunde erbjuda och traditionen levde kvar in i modern tid. Långt in fanns anvisningsläkare inom statsförvaltningen för fri sjukvård till de anställda. fanns s.k. industriläkare inom flera stora företag och bruk runt om landet. Historietecknare menar att det var inom denna kår av industri- läkare som principerna för företagshälsovård i modern mening utvecklades. Mellan SAF2 och LO3 förekom inom och på initiativ av förhandlingar om bland annat arbetarskyddsfrågor. En överenskommelse om allmänna regler för 1Den historiska tillbakablicken följer redovisningen i betänkandet (SOU 2004:113) Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. 2Svenska (bildades ). den lokala säkerhetstjänstens organisation tillkom 1942. inrättade parterna den gemensamma arbetarskyddsnämnden och 1949 trädde arbetarskyddslagen och arbetarskyddskungörelsen i kraft. Överenskommelsen mellan parterna reviderades 1951 och i den markeras betydelsen av det partsgemensamma arbetet: Utan stödet av en aktiv samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare leder inte ens den bästa arbetarskyddslag till åsyftat resultat. Begreppet företagshälsovård användes inte överens- kommelse. På förslag av SAF 1954 accepterade LO grundläggande principer för den medicinska företagshälsovården, som antogs i dåvarande arbetsmarknadskommittén som en promemoria och inte i form av kollektivavtal. Promemorian angav ett antal riktlinjer för de företag som frivilligt önskade organisera företagshälsovård och sjukvård. Åtgärderna som borde ingå var säkerhetstjänst (tekniska skyddsåtgärder), industrihälsovård, industrisjukvård och rehabili- tering. trädde den obligatoriska sjukförsäkringen i kraft med regler om fritt läkarval och arbetsgivarna kunde enligt den nya sjukförsäkringslagen få ersättning från . antogs ILO-rekommendationen nr 112 om företags- hälsovård. I den angavs att den nationella lagstiftningen borde före- skriva vilken myndighet som skulle vara ansvarig för övervakningen av företagshälsovårdens organisation och verksamhet. företagshälsovårdsutredning beskrev läget i ; Rekommendationen möttes med misstänksamhet från SAF. Företagshälsovården var i landet en verksamhet som företagen själva hade inrättat frivilligt och i samråd med sina anställda och till gagn för båda parter. SAF ansåg att det förtroende som företagshälsovården åtnjöt skulle rubbas om företagshälso- vården skulle regleras och fungera som myndighetens förlängda arm. Utredningen sammanfattade läget som att nu påbörjas utred- andet om företagshälsovården och gör en genomgång av av kontinuerligt utredande. Den konstaterade att varken företagshälsovårdens uppgifter, roller eller plats i folkhälsoarbetet hade blivit tydligare och pekade bland annat på att det varit svårt att definiera vad som är den lämpliga omfattningen av sjukvård och att få till stånd en fungerande samverkan mellan företagshälso- vården och hälso- och sjukvården. Kritiken hade också bitvis varit stark mot att företagshälsovården inte motsvarat förväntningarna om att fungera som ett expertorgan vad gäller sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. SOU 2007:91 Företagshälsovårdens utveckling och forskning om nytta och effekter av företagshälsovården saknades också. Inte heller företagshälsovårdsutredning ledde till pro- position. Men med anledning av prome- moria Företagshälsovård4, som presenterades inledde och LO diskussioner om att hitta lösningar i fråga om administration, gemensam hantering och företeckning av företagshälsovård. Det resulterade bland annat i ett brev som parterna skickade till statsrådet . Vad hände sedan? Jämfört med andra länder är sjukfrånvaron i hög. De som blir sjukskrivna riskerar långa sjukskrivningstider och i värsta fall permanent utanförskap. Problematiken har under varit föremål för olika analyser och utredningar. En sådan är Socialför- säkringsutredningen5. I en av dess skrifter, Företagshälsovård på tre ben, diskuterades att företagshälsovården (FHV) skulle kunna ingå i ett sammanhållet koncept bestående av ett sjukvårdande uppdrag, ett försäkringsuppdrag och ett arbetsmiljöuppdrag. På så sätt skulle företagshälsovården kunna spela en viktig roll för att minska sjuk- frånvaron.