sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Kontakt- och kommunikationsvägar mellan offentligt finansierade kulturverksamheter och kulturutövare respek- tive publik och besökare med främst utomsvensk eller minoritets- bakgrund skall likaså främjas av samordnaren. Storstadspolitiken har visat på en rad nya samarbetsformer. Sam- ordnaren bör därför samråda med regeringens storstadsdelegation samt med de sju kommuner med vilka staten tecknat lokala utvecklingsavtal, för att inhämta de erfarenheter som gjorts kring främjandet av kulturell mångfald. Samordnaren skall vid behov bistå med information och kunskap om kulturyttringar som har annat ursprung än det traditionellt svenska eller västerländska. Samordnaren skall, med utgångspunkt från den rapport och den idéskrift som Mångkulturellt centrum skrivit på regeringens upp- drag om myndigheters och institutioners måluppfyllelse beträf- fande kulturell mångfald, lämna förslag på hur den kulturella mång- falden bäst kan främjas inom det offentligfinansierade kulturlivet. Som grund för sina ställningstaganden skall samordnaren bl.a. analysera erfarenheterna av . Om samordnaren lämnar förslag med kostnadskonsekvenser skall förslag till finansie- ring anges. Under arbetets gång skall samordnaren löpande samråda med berörda myndigheter, institutioner, organisationer och andra aktörer. Det kan exempelvis ske i form av att en eller flera samråds- grupper skapas med berörda aktörer, som , Riks- antikvarieämbetet, , centrala museer, teaterinstitutioner, musikinstitutioner, regionala mångkulturkonsulenter, fria kultur- arbetare samt Mångkulturellt centrum och andra aktörer som arbetar tvärkulturellt. Samråd bör även ske med universitet och högskolor. Samordnaren skall redovisa den del av uppdraget som avser ett program för . En redovisning av hela uppdraget skall lämnas . U2005/4445/Kr U2005/2828/Kr Uppdrag och inbjudan till myndigheter och andra att medverka i (3 bilagor) Regeringen ger i uppdrag åt de myndigheter, stiftelser och bolag som anges i bilagd förteckning (bilaga 1) att förbereda sin medverkan i och att genomföra verksamheter. Regeringen inbjuder vidare landets samtliga kommuner, landsting och länsstyrelser samt de myndigheter, bolag, stiftelser, föreningar och andra organisationer som anges i bilagd förteckning (bilaga 2) att delta i . I bilagd promemoria (bilaga 3) preciseras utgångspunkterna för uppdraget och inbjudan. , samordnare av (2004:09) Uppdrag att medverka i Statens museer för världskultur till trossamfund Talboks- och Forum för levande historia Stiftelser och bolag inom kulturområdet nyhetsinformation och litteratur, , , , , , , , Inbjudan att medverka i Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering teater (Västsvenska Teater och ) Byteatern, läns teater Musik i Musik i Väst Norrbottensmusiken NorrDans musik- och dansteater Orionteatern Stiftelsen i för län Stiftelsen i Stiftelsen i Syd, i Stiftelsen i i stadsteater AB Svenska kammarorkestern musik och teater Teater (Confidencen) kammarorkester Teater- och () Älvsborgsteatern (Västsvenska Teater och ) Stiftelsen länsmuseer, och Stiftelsen , svenskt fjäll- och samemuseum Stiftelsen och , för Länsbibliotek , och i Länsbibliotek Sydost, , och Länsbibliotek Länsbiblioteket i Länsbiblioteket i Länsbiblioteket Länsbiblioteket i Regionbibliotek , , och för folkrörelse och lokalhistoria föreningsarkiv Folkrörelsernas arkiv i län Folkrörelsernas arkiv för Folkrörelsernas arkiv i i i läns folkrörelsearkiv läns för folkrörelse och lokalhistoria läns folkrörelsearkiv Stiftelsen och bibliotek läns föreningsarkiv BUFF – Barn- och ungdomsfilmfestivalen i Folkmusik i /folkmusikfestival En bok för alla AB Gaaltije – Sydsamiskt kulturcentrum Hanaholmen, kulturcentrum för och Konstnärliga och Kungl. för de fria konsterna, Kungl. , Kultur- och idécentrum Planeta, Nätverk för folk- och världsmusik Romskt Kulturcentrum () Samarbetsorgan för etniska organisationer i Stiftelsen Stiftelsen Stiftelsen i i Svenska , Rådet för Europeiska socialfonden i i Svenska Svenskhemmet A/S Svenskt Kulturarv (inom RAÄ) Uppdrag och inbjudan att medverka i Regeringen har utlyst till ett Mångkulturår. Ett antal myndigheter och institutioner ges nu uppdrag inför och under Mångkulturåret. bjuds andra aktörer, t.ex. kommuner, landsting och läns- styrelser, in att delta i . Regeringen lyfter inom flera politikområden fram värdet av den kulturella mångfalden i samhället. Syftet med är att fördjupa kunskapen om betydelsen av etnisk och kulturell mångfald inom kulturlivet, så att utvecklingen mot en ökad mångfald stärks inom landets kulturverksamheter. är en del av en långsiktig satsning för att kulturen bättre skall spegla och införliva den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . skall bidra till att uppfylla följande målsättningar. Kulturutövande och kulturutbud skall under och därefter vara en angelägenhet för fler och upplevas som jämställt och lika tillgängligt för alla. skall den etniska och kulturella mångfalden inom det offentligt finansierade kulturutbudet öka. Detta innebär att: Kulturutbudet och därefter skall generellt vara mångfacetterat och i större utsträckning än aktualisera andra kulturuttryck än det traditionellt svenska eller västerländska. Andelen konstnärliga upphovsmän, utövare och kultur- administratörer med utomsvensk eller minoritetsbakgrund skall öka permanent och utgöra en större andel av de yrkesmässigt verksamma inom hela det offentligfinansierade kulturlivet. Kulturutbudet skall och därefter generellt nå en bredare publik än , inkluderande en ökad andel av befolkningen med utländsk bakgrund. Internationella samarbeten och ett aktivt utbyte av kultur över gränser bör öka. För att på ett nationellt plan svara för samordning av förberedelser och genomförande av har regeringen tillkallat en särskild samordnare (2004:09). Samordnaren har bl.a. till uppdrag att i samarbete med olika aktörer inom kultursektorn – kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndigheter – utarbeta ett program för Mångkulturåret och att vara ett stöd för berörda aktörer inför och under (dir. 2004:169). Samordnaren skall även lämna förslag på hur det fortsatta arbetet för att stärka den kulturella mångfalden skall bedrivas. har utvecklats till ett land som präglas av etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald. Det är av stor vikt att varje offentligt finansierad kulturinstitution och kulturfrämjande organisation öppet och ickediskriminerande vänder sig till hela befolkningen. Utgångspunkten är att medborgarnas erfarenheter, kunskaper och värderingar skall speglas och tas till vara för att berika och påverka utvecklingen inom det offentliga kulturlivet. Regeringen har konsekvent verkat för att långsiktigt främja den kulturella mångfalden i . Alla myndigheter skall beakta samhällets etniska och kulturella mångfald både när de utformar sin verksamhet och när de bedriver den. Detta ansvar finns formulerat genom förordningen (1986:856) om integrationspolitikens genom- förande. För myndigheter och institutioner på kulturområdet finns särskilda uppdrag i instruktioner och regleringsbrev, bl.a. om att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt och tolerans, och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tas till vara som en positiv kraft. Därtill gäller de kulturpolitiska målen, som tydligt anger mål för allas möjlighet till delaktighet i kulturlivet, för en ökad kulturell mångfald och för möten mellan olika kulturer (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Uppdrag till Mångkulturellt centrum Mångkulturellt centrum fick regeringens uppdrag att kartlägga och analysera kulturmyndigheters och institutioners arbete med att främja och stärka mångfalden. redovisat uppdraget i rapporten för mångfald (Ku2004/2309/Kr) samt genom idéskriften Mångfald i kulturlivet (Mångkulturellt centrum 2004:5). Rapporten bygger på enkäter, intervjuer och en kartläggning av årsredovisningar och verksamhetsberättelser. Dessa undersökningar visar att de statliga kulturinstitutionernas arbete med etnisk och kulturell mångfald går långsamt. Kulturinstitutionerna avspeglar enligt Mång- kulturellt centrum inte den svenska befolkningens sammansättning. Som exempel nämns att få av de anställda har utländsk bakgrund, ännu färre har utomeuropeisk bakgrund samt att ytterst få chefer har utländsk bakgrund. I rapporten har Mångkulturellt centrum också gjort en fördjupad analys och lämnat förslag på åtgärder för att stärka etnisk och kulturell mångfald i kulturlivet. Rapporten finns att läsa på . Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de statliga insatserna för internationell kultur- verksamhet. Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121). Utredningen pekar bl.a. på möjligheterna till nya kulturella impulser, internationella nätverk och kontakter dagens mångkulturella samhälle ger. framväxande mångkultur konstateras vidare vara en stor internationell tillgång. Genom olika invandrade grupper ges möjligheter till dialog över kulturella och religiösa gränser och till nya former av kontakter med omvärlden, menar utredaren. Utredningen nämner bl.a. behovet av och utrymmet för förstärkt internationellt engagemang och nya initiativ på kulturområdet, genom t.ex. bilaterala relationer med länder i . Utredningen har remissbehandlats och ärendet bereds i . insatser för att främja den kulturella mångfalden har bl.a. varit kommittén Forum för världskultur, som var verksam – 2000. Kommittén hade i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet för att öka den konstnärliga och kulturella mångfalden i (dir. 1998:14, dir. 1999:55). Med utgångspunkt ur kommitténs betänkande Ja, jag vill leva jag vill dö i (SOU 2000:118) beslutade regeringen att utse regionala konsulenter för mångkultur. Dessa s.k. mångkultur- konsulenter finns nu verksamma i sju regioner. Deras uppgift är att i samarbete med statliga, regionala och lokala krafter stimulera en utveckling som tar tillvara det mångkulturella samhällets skiftande uttrycksformer och att främja mångfalden i kulturlivet. har ett särskilt ansvar och är t.ex. huvudman för de regionala konsulenterna för mångkultur. Rådet har till uppgift att ta initiativ till insatser inom det mångkulturella området. Därtill ger särskilda medel till bl.a. mångkulturella organisationer och för insatser som syftar till att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Statens museer för världskultur Statens museer för världskultur inrättades som myndighet 1999. Det nya museet som ingår i myndigheten invigdes . Myndigheten har bl.a. till uppgift att visa och levandegöra världens kulturer, att dokumentera och belysa olika kulturers yttringar och villkor samt kulturmöten historiskt och i dagens samhälle. Kultur inom ramen för storstadspolitiken Inom ramen för regeringens storstadspolitik har också insatser genom- förts som främjat en ökad etnisk och kulturell mångfald inom kultur- området. Den statliga storstadspolitiken har som mål att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Särskilda medel har efter en nära dialog med de boende fördelats till olika utvecklingsprojekt i 24 stadsdelar i sju storstadskommuner. Av den rapport som Mångkulturellt centrum gjorde 2002 på regeringens uppdrag framgår att nära en tredjedel av medlen har använts för ändamål med kulturinriktning. Storstadspolitiken har visat på en rad nya samarbetsformer, bl.a. genom de s.k. lokala utvecklingsavtalen, samt genererat en mängd kunskaper kring utveckling av kulturaktiviteter i miljöer präglade av mångfald och mångkultur i en vid bemärkelse. I betänkandet Storstäder i rörelse - kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal (SOU 2005:29) finns erfarenheterna som gjorts inom bl.a. kulturområdet på stadsdelsnivå samlade. Mångkulturellt centrum lyfter i rapporten känsla av delaktighet också fram ett antal konkreta exempel på kulturaktiviteter som utvecklats tillsammans med boende på stadsdelsnivå. Andra uppdrag om kulturell mångfald har och haft särskilda uppdrag att göra fördjupade omvärldsanalyser på sitt respektive ansvarsområde bl.a. avseende hur ett mångkulturellt samhälle kan främjas. Uppdragen har redovisats till Utbildnings- och kultur- departementet. Uppdrag till statliga myndigheter, stiftelser och aktiebolag För att skall kunna bidra till att uppfylla de lång- siktiga målsättningarna för att öka den kulturella mångfalden krävs ett stort engagemang från många håll i samhället. En förutsättning för att målsättningarna med Mångkulturåret skall kunna uppnås och ges synliga resultat är att ett stort antal myndigheter och institutioner genomför ett aktivt arbete och att detta arbete får ett stort genomslag. De myndigheter, stiftelser och aktiebolag som genom detta beslut får uppdrag inför och under skall, med utgångspunkt i den egna verksamheten och i de målsättningar och den bakgrund som anges ovan, överväga vilken eller vilka insatser som är lämpliga att genomföra . Myndigheterna och institutionerna på kulturområdet har fått ett uppdrag i regleringsbrevet att i samverkan med sam- ordnaren för Mångkulturåret förbereda aktiviteter inför Mångkulturåret. skall myndigheten lämna en redovisning till regeringen (Utbildnings- och ) av hur man avser att medverka i . Myndigheten skall även lämna en slutredovisning över genomförda insatser under Mångkulturåret . I de fall myndigheter samarbetar med de sju kommuner med vilka staten har tecknat lokala utvecklingsavtal skall insatserna samordnas med och redovisas i avtalen. Inbjudan att medverka i Mångkulturåret För att skall bli framgångsrikt är det en förutsätt- ning att också andra aktörer deltar, inte minst på regional och lokal nivå. Kommuners och regioners kulturverksamhet är av central betydelse. En stor och viktig del av det allmänna kulturutbudet står också förenings- verksamhet och olika typer av organisationer för. Dessa har stor betydelse för att ett brett deltagande och goda resultat av Mångkulturåret skall kunna uppnås. Myndigheter, institutioner och bolag vars uppdrag och verksamhet inte i huvudsak omfattar kultur kan bidra till att uppfylla målsättningarna med Mångkulturåret bl.a. genom sina respektive specialkunskaper. Regeringen gör bedömningen att inte minst samverkan mellan nationella, regionala, lokala och olika typer av verksamheter kan ge goda resultat för att uppnå en generellt större etnisk och kulturell mångfald i hela landet. De mål som regeringen formulerat för i bl.a. denna promemoria är centrala utgångspunkter för de verksamheter som skall genomföras. Vidare skall det delbetänkande samordnaren för Mångkulturåret kommer att lämna till Utbildnings- och kultur- departementet vara en viktig grund för det fortsatta förberedelsearbetet och för verksamheternas utformning. Andra dokument att ta hänsyn till och hämta inspiration ifrån är Mångkulturellt centrums rapport om mångfald i kulturlivet som omnämns ovan, samt , som har tagits fram i samband med rapporten. Det är särskilt viktigt att framhålla att varje myndighet och institution själv svarar för de verksamheter och insatser som skall genomföras. All verksamhet skall genomföras inom befintliga anslags- och budgetramar. De målsättningar som anges för Mångkulturåret hör i princip till offentligfinansierade kulturverksamheters grunduppdrag. Verksamheter och projekt under Mångkulturåret som genomförs integrerat i ordinarie verksamhet bör ge bättre möjligheter till en långsiktigt ökad kulturell mångfald. Den samordnare som regeringen har utsett skall löpande samråda med berörda myndigheter, institutioner, organisationer och andra aktörer. I samordnarens uppdrag ingår också bl.a. att ta initiativ till, främja och samordna långsiktiga samarbeten mellan myndigheter, institutioner, organisationer och fria kulturutövare. Nya samarbetsformer och nya kontakt- och kommunikationsvägar skall särskilt premieras. Myndigheter, institutioner och andra aktörer har möjlighet att söka visst stöd av samordnaren för Mångkulturåret för vägledning, planering och utveckling av enskilda projekt och till möjliga samarbeten. All samverkan kring Mångkulturåret uppmuntras. Samarbeten som kan ge bestående, långsiktigt goda effekter främjas särskilt. ger de medverkande ett gemensamt sammanhang att verka inom och ger också möjligheten till nya kontakter och nya samarbeten genom gemensamma mål. En logotyp för som fritt kan användas av de medverkande i Mångkulturåret i samband med aktiviteter kommer att finnas fr.o.m. . kommer också en webbplats att finnas upprättad, där alla medverkande och på vilket sätt man deltar kommer att nämnas. Ett kalendarium för publika aktiviteter av olika slag kommer även att finnas på hemsidan. Myndigheter, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt universitet och högskolor som har fått i uppdrag att medverka i Slutredovisning av genomförda insatser under är nu formellt avslutat och för kommitténs del vidtar arbetet med att analysera erfarenheterna av året och lämna förslag på hur den kulturella mångfalden bäst kan främjas inom det offentligfinansierade kulturlivet. Detta kommer vi att göra i form av ett slutbetänkande som kommer att lämnas till regeringen . I regeringsbeslutet med uppdrag och inbjudan till myndigheter och andra att medverka i (U2005/4445/Kr, ) står det att myndigheten ska lämna en slutredovisning över genomförda insatser under . Denna slutredovisning ska särredovisas och lämnas till regeringen () i en separat skrivelse . För kommitténs del är det av stor betydelse att få ta del av de kunskaper, erfarenheter och goda exempel som myndigheten/stiftelsen/bolaget//högskolan har förvärvat under . Viktiga utgångspunkter som bör finnas med i slutredovisningen är: Beskriv kortfattat hur arbetsprocessen såg ut (i samband med planering, genomförande, utvärdering m.m. av genomförda insatser ) På vilka sätt har ni i samband med era insatser förhållit er till/speglat samhällets etniska och kulturella mångfald i fråga om utövare, innehåll/produktion och besökare/publik/brukare? Beskriv kortfattat efter vilka eventuella metoder, modeller, analysverktyg m.m. ni har genomfört era insatser (såväl teoretiska utgångspunkter som praktiska redskap) Urval av konferenser, seminarier, samtal och möten som av har genomfört , 2006 och 2007 Mångkulturårets dialog- och inledningskonferens på i i söder om . Presentation av och diskussioner om förväntningar . Inbjudna var samtliga myndigheter och institutioner som fick ett särskilt uppdrag att medverka samt företrädare för lokala och regionala kulturinstitutioner, kommuner, landsting, regioner, fria kulturutövare, journalister och andra aktörer från hela . Antalet deltagare uppgick till 220 personer. Panelsamtal om exotism och mångkultur på i . Seminarium om mångkultur på Bok 2005 i . på i med ett 70-tal deltagare, i första hand de myndigheter, stiftelser, institutioner och bolag inom kulturområdet med särskilt uppdrag att medverka . Förutom tal av dåvarande kulturminister Bilaga 4 SOU 2007:50 presenterades och kommittén svarade på frågor om upplägg och genomförande. Seminarium på Erlandergården i i med ett 50- tal kulturaktörer från hela . Utifrån en lokal och regional kontext diskuterades hur mångfalden hos utövarna, i utbudet och bland publiken kan öka inom kulturverksamheterna i och vilket behov av hjälp och stöd som dessa behöver från nationell nivå. Konferensen på i . Ett samarrangemang mellan ning av , inom scenkonstområdet, Aktionsgruppen för barnkultur, Orkesterutred- ningen och arbetsgivarorganisationen . På konferensen deltog drygt 120 chefer, rektorer och utbild- ningsledare inom scenkonstens organisationer och utbildningar från hela . Presentation av samt medverkan i panel- samtal. Seminariet From cultural diversity to intercultural competence; the challenges of transnational citizenship med den nederländske teater- vetaren och kulturteoretikern kring mångfalds- arbete utifrån ett internationellt perspektiv. På seminariet, som genomfördes på samordnarens kansli i , deltog ett 30-tal personer från kultur- och utbildningsområdet. Samordnaren arrangerade tillsammans med kulturförvaltning och på Finlandshuset i ett seminarium med , tidigare ansvarig för mångfalds- arbetet på i . Antalet deltagare på seminariet uppgick till ett 50-tal personer. invigdes officiellt i (), (), (Triangeln) och (). Samordnaren deltog i programmet i medan en av sekreterarna närvarade under invigningen i . Seminarium på samordnarens kansli i med och teaterregissören från som bland annat diskuterade nationellt mångfaldsarbete och internationellt samarbete tillsammans med ett 20-tal personer från kultur- och utbildningsområdet. Presentation av och möte med kommunalråd, kulturchef, kultursekreterare samt representant för det kommunala bostadsbolaget om som exempel på hur en mindre kommun arbetar under . Samordnaren presenterade på Mångkulturellt centrum i för ett antal europeiska kulturaktörer och jour- nalister som besökte genom i . Samordnaren deltog i seminariet Multicultural approaches in a diverse society - differences and similarities på i . Seminarium med rubriken och mångfald – mycket snack, lite verkstad? om på på under 2006. Ett 60-tal personer del- tog i seminariet. Medverkan i gemensamma monter på Bok 2006 i (21–). Information om och utdelning av informationsmaterial. Mål- grupp: Branschbesökare samt allmänhet. Seminarium om mångkultur och kulturell mångfald utifrån ett internationellt perspektiv på seminarium på Mångkulturellt cent- rum i och Subtopia i , . Arrangörer: Riks- teaterns Teaterdagarna 2006 i samarbete med Mångkulturellt cent- rum, och . Seminarium på samordnarens kansli i med Venu Dhupa, kreativ ledare på största kulturella center i , som berättade om sitt arbete med att skapa ökad delaktighet i kulturlivet med mångfalden i centrum. Deltog gjorde ett 30-tal personer från kultur- och utbildningsområdet. på i med , men arbetet har bara börjat! Drygt 250 deltagare fick bland annat lyssna på kulturminister , inbjudna svenska och internationella gästföreläsare och ta del av goda exem- pel på projekt som genomförts under . Följande beviljades bidrag från Statens kulturråds tillfälliga stöd under Forum Nutidsplats för kultur MOI, Mångfald och Inflytande RFoD, för Folkmusik Interkulturella och interkulturell dialog I en allt mer globaliserad värld står vi inför utmaningen och möjlig- heten att kombinera en ökad internationalisering av kulturlivet med ett nationellt kulturliv som i allt högre utsträckning präglas av mångfald. står frågan om interkulturell dialog allt högre på dag- ordningen i flera internationella sammanhang, bland annat genom det meddelande om kultur som publicerades av Kommissionen . Här beskrivs ett av de tre målen för en europeisk agenda för kultur som; Att främja kulturell mångfald och interkulturell dialog. En definition som tar hänsyn till mångfaldsyttringar inte bara mellan nationer utan även på regional och individuell nivå. Vidare återkommer behovet av att utveckla varje individs inter- kulturella färdigheter som består av en mängd komponenter, men där de viktigaste kan sägas vara att utveckla en kulturell medveten- het för mångfalden av uttryck och intryck från hela världen. Eller enkelt sagt, att lära sig att lyssna. , och flera andra länder, har ingen officiell position eller definition av termen interkulturell dialog, vilket skapar ett behov av dels teoretiska diskussioner och slutsatser och dels exem- pel som kan visa vad interkulturell dialog kan vara i praktiken. EU har utropat för interkulturell dialog och avsatt för att genomföra ett årslångt program.