sou · GWB365 · 2008-06-25 00:00:00 — Utredaren ska redovisa kostnadsutfallet för instans- och process- ordningen som helhet, bedöma om olika verksamheter bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt och om de är rätt dimensionerade i förhållande till uppdragen och mängden ärenden samt lämna de förslag som övervägandena föranleder. Utredaren ska redovisa och bedöma hur organisation instans- och processordningen samt lämna de förslag som övervägandena föranleder. Verksamhetens organisatoriska inordning i domstolarna Erfarenheterna av hur migrationsmålen inordnats i länsrätterna och Kammarrätten i ska redovisas, liksom domstolarnas beredskap för att tillgodose de behov av snabb anpassning som de nya målkategorierna återkommande väntas ställa. Den nya utlänningslagens bestämmelser i övrigt Övergripande krav på den nya utlänningslagen Vid utformningen av den nya utlänningslagen eftersträvades tydlighet och överskådlighet. Utredaren ska klarlägga i vilken utsträckning den åsyftade tydligare åtskillnaden mellan olika grunder för uppehållstillstånd uppnåtts, genom bl.a. de vidare bestämmelserna om skyddsbehövande i övrigt (4 kap. 2 § första stycket 3 utlänningslagen). Om så är möjligt ska det även redovisas på vilket sätt ansökningarnas utformning och hur de sökande i övrigt för sin talan påverkats av den tydligare åtskillnaden i lagen mellan skyddsrelaterade och icke skyddsrelaterade omständigheter. Utredaren ska vidare belysa om de materiella bestämmelserna i utlänningslagen är tillräckligt preciserade för att vara lämpade för domstolsprövning. Om det finns anledning ska utredaren lämna förslag till ytterligare preciseringar. Om utredaren vid sin utvärdering i övrigt finner otydligheter och andra liknande brister ska han eller hon lämna förslag till hur dessa ska undanröjas. Hur har rekvisitet synnerligen ömmande omständigheter tillämpats? Möjlighet till uppehållstillstånd på grund av icke skyddsrelaterade humanitära skäl fanns tidigare inom ramen för 2 kap. 4 § första stycket 5 utlänningslag. Utredaren ska analysera hur bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter (5 kap. 6 § utlänningslagen) tillämpats. Utredaren ska därvid se närmare på om uttrycket synnerligen ömmande omständigheter fått den undantagskaraktär som var avsikten (jfr s. 185). Hur har den nya ordningen för prövning av verkställighetshinder fungerat? Den tidigare ordningen lag, med prövning av ny ansökan om uppehållstillstånd (NUT) efter lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning under förutsättning att omständigheterna inte prövats tidigare, ansågs ofta fördröja återvändandet. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslutet förhindrades dock i sig inte av en ny ansökan, om inte beslutet inhiberades. Oavsett om inhibition meddelades av kom dock självmant återvändande eller verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslutet i många fall inte att ske innan den nya ansökan prövats. Den nya ordningen för prövning av verkställighetshinder innebär att om det kommer fram nya omständigheter ska självmant pröva om de utgör hinder mot verkställighet (12 kap. 18 § utlänningslagen). Åberopar utlänningen nya omständigheter som kan antas utgöra sådant verkställig- hetshinder som avses i 12 kap. 1, 2 eller 3 § utlänningslagen, dvs. vid bland annat risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande till hemlandet, ska under vissa förutsättningar ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition i verkställighetsärendet (12 kap. 19 § utlänningslagen). Om beslutar att inte ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning kan detta beslut överklagas. Utredaren ska kartlägga tillämpningen av de nya reglerna om verkställighetshinder. Utredaren ska bedöma vilket behov bestämmelsen i 12 kap. 19 § utlänningslagen visat sig fylla utöver vad som gäller enligt 12 kap. 18 § samma lag samt om det finns skäl att i något avseende ändra bestämmelserna. Utredaren ska undersöka det förhållandet att en särskild bestämmelse i utlän- ningslagen saknas om inhibition av ett beslut om avvisning eller utvisning inom ramen för handläggningen i ett överklagat mål avseende ny prövning av frågan om uppehållstillstånd enligt 12 kap. 19 § utlänningslagen. Vilken effekt har de nya bestämmelserna om avvisning och utvisning fått? Enligt utlänningslag fick avvisning på materiella grunder inte ske senare än efter ankomsten till . Enligt den nu gällande utlänningslagen (8 kap. 5 §) ska beslut om avvisning fattas efter den första ansökan om uppehållstillstånd efter ankomsten till . För beslut som fattas senare används uttrycket utvisning. Utredaren ska klarlägga vilken betydelse denna förändring fått för tillämpningen av vissa bestämmelser som förts över oförändrade års lag, t.ex. 8 kap. 6 § och 19 kap. 5 § gällande utlänningslag. har genomgått och genomgår fortfarande en process med allt fler EG-direktiv och överordnade förordningar inom utlänningsrättens område. Utredaren ska analysera förhållandet mellan utlänningslagen och sådana överordnade EG-instrument, exempelvis förordningen (EG) nr 343/2003 (den s.k. Dublin- förordningen) och förordningen (EG) nr 562/2006 om en kodex om Schengengränserna. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Särskild vikt ska läggas vid att redovisa de ekonomiska konsekvenserna samt förslag till finansiering i de delar där redovisade förslag innebär ökade kostnader för det allmänna. Utredaren ska rörande frågor om sekretess i asylärenden samråda med den särskilda utredare som har i uppdrag att utreda frågor om insyn och sekretess inom vissa delar av rättsväsendet, m.m. (Dir. 2007:120). Utredaren ska ha tillgång till en referensgrupp bestående av representanter för frivilligorganisationer. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att yttra sig. Uppdraget ska redovisas . Frågorna rörande förordnande av offentligt biträde och sekretess i asyl- ärenden ska redovisas i ett delbetänkande . Exempel på sekretessförordnanden samt beslut om utlämnande av allmän handling Exempel på sekretessförordnande i domar. De hemliga uppgifterna återfinns i den löpande texten i själva domen. Migrationsdomstolen förordnar med stöd av 12 kap. 3 och 4 §§ sekretesslagen (1980:100) att sekretessen enligt 7 kap. 14 § andra stycket skall bestå för uppgifter om enskilds personliga för- hållanden som lämnats vid den muntliga förhandlingen eller som tagits in i denna dom sidan 2 sista stycket, sidan 3 första och andra stycket, sidan 4 sista stycket och sidan 5 första stycket. De hemliga uppgifterna återfinns i den löpande texten i själva domen. Bilaga 1 utgörs av överklagade beslut. Migrationsdomstolen förordnar med stöd av 12 kap. 3 § sekretess- lagen (1980:100) att sekretessen enligt 7 kap. 14 § första stycket samma lag skall bestå för uppgifter som rör utlänning som förebringats vid den muntliga förhandlingen. Migrationsdomstolen förordnar med stöd av 12 kap. 4 § sekretesslagen att sekretessen enligt 7 kap. 14 § första stycket samma lag skall bestå för klagandens namn, födelsedatum och adress i denna dom samt för andra uppgifter som rör utlänning i stycke 2–5 under rubriken YRKANDEN M.M. och i stycke 3 under rubriken samt i bilaga 1 sidan 2 stycke 3 och sidan 4 stycke 4–5. De hemliga uppgifterna återfinns i bilaga 1 till domen. Bilaga 2 utgörs av överklagade beslut. Migrationsdomstolen förordnar med stöd av 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) att sekretess skall gälla för uppgifter om enskilds personliga förhållanden som tagits in i bilaga 1 till denna dom under rubriken (NN:s)talan, inställning och Migrationsdomstolens bedömning. Migrations- domstolen förordnar vidare med stöd av 12 kap. 4 § sekretesslagen att sekretessen enligt 7 kap. 14 § andra stycket samma lag skall bestå för uppgifter i domsbilaga 2 (beslut) andra, tredje och femte styckena under Ansökan och utredning samt sjätte stycket under Skälen för beslutet. De hemliga uppgifterna återfinns i bilaga 1 till domen. Bilaga 2 utgörs av överklagade beslut. Sekretessförord- nandet omfattar även de uppgifter som har förebringats vid den muntliga förhandlingen. Migrationsdomstolen förordnar med stöd av 12 kap. 3 och 4 §§ sekretesslagen (1980:100) att sekretess enligt 7 kap. 14 § samma lag (ska gälla) för uppgifter i bilaga 1 till denna dom, för uppgifter i beslut (bilaga 2) om namn och adress och för uppgifter i övrigt i verkets beslut som röjer nämnda uppgifter samt för uppgifter om enskilds personliga förhållanden som förebringats vid den muntliga förhandlingen i den del de inte tagits in i denna dom. Exempel på domar angående uppehållstillstånd med förordnande om fortsatt sekretess för uppgifter i domen. De hemliga upp- gifterna har tagits in i en bilaga till domen. Av den öppna delen av domen framgår att sökanden anser sig ha behov av skydd. I den hemliga delen finns uppgifter om politisk aktivitet och hot om repressalier. Av den hemliga delen av domen framgår att sökanden bl.a. påstår sig ha hotats av en politisk organisation och anklagats för samröre med fienden. I den offentliga delen av domen redovisas att sökanden riskerar att bli bortgift mot sin vilja och att släktingar varit hotfulla och våldsamma. I den hemliga delen finns ytterligare uppgifter av sexuell karaktär. Sökanden påstår att han varit engagerad i ett politiskt parti och deltagit i demonstrationer samt att han på grund av detta har blivit gripen och utsatt för övergrepp. De sekretessbelagda delarna innehåller närmare detaljer kring dessa påståenden. Av den offentliga delen av domen framgår att sökanden anser sig ha behov av skydd som flykting eller skyddsbehövande i övrigt, men inte bedöms trovärdig och därför får avslag. Av den hemliga delen framgår vilket land sökanden kommer från samt att sökanden påstår sig vara eftersökt av myndigheterna på grund av politisk aktivitet. Sökanden påstår att han eftersöks i hemlandet, att han har blivit gripen samt att han nu riskerar övergrepp. I den hemliga delen finns närmare upplysningar av politisk karaktär. I den offentliga delen av domen anges att sökanden påstår sig ha blivit utsatt för polisövergrepp i hemlandet. I den hemliga delen lämnas vissa uppgifter angående militärtjänst. Sökanden påstår att han har anknytning till en svensk med- borgare och att han riskerar förföljelse i hemlandet. I de hemliga delarna redovisas uppgifter med anknytning till en religiös sekt. Av den offentliga delen av domen framgår att domstolen inte har ansett sökandens uppgifter trovärdiga och därför har avslagit överklagandet. Av den hemliga delen framgår vilket land sökanden kommer från samt att sökanden har anklagats för politisk aktivitet och fruktar repressalier. Sökanden påstår att han i hemlandet har kontaktats av en politisk grupp som har hotat honom eftersom han inte vill samarbeta. I den hemliga delen lämnas närmare uppgifter om detta. Av den offentliga delen av domen framgår att sökanden är efterlyst av myndigheterna i hemlandet eftersom han inte har Han anses dock inte ha skyddsbehov på grund av detta. I den hemliga delen av domen finns uppgifter om politisk aktivitet och hot om repressalier. Sökanden åberopar asylskäl. Av den offentliga delen av domen framgår att domstolen inte ansett sökandens påståenden sannolika och avslagit överklagandet. I den hemliga delen av domen finns uppgifter om att sökanden skulle ha fängslats och utsatts för övergrepp. I den hemliga delen av domen finns uppgifter om att sökanden skulle ha utsatts för övergrepp från en organisation. De delar av domskälen som berör detta är också hemliga. Övriga delar av domskälen är offentliga. I den offentliga delen av domen framgår var sökanden kommer från, att han har suttit i fängelse misstänkt för att tillhöra en politik organisation samt att han har utsatts för hot och förföljelse. Den hemliga delen av domen innehåller ytterligare uppgifter om politisk aktivitet. I den hemliga delen av domen redovisas uppgifter om att sökanden riskerar att dödas på grund av sin inställning i religiösa frågor. Av de öppna domskälen framgår att det finns en konkret hotbild mot sökanden. I den hemliga delen av domen beskrivs att sökanden hotas av ingripanden från myndigheterna på grund av relationen till en partner. Sökanden påstår att han i hemlandet har blivit utsatt för hot, att en släkting har utsatts för ett kidnappningsförsök samt att två personer som arbetat på samma arbetsplats som han har dödats av terrorister. Av den hemliga delen framgår de omständigheter som ska ha föranlett hoten. Sökanden beviljas flyktingförklaring. Av de öppna domskälen framgår inget alls. I den hemliga delen av domen redovisas personliga omständigheter som sökanden riskerar döden för. Av de öppna delarna av domen framgår endast att domstolen har bedömt att sökanden är flykting. En mycket stor del av domen är hemlig. I den hemliga delen redovisas sökandens ursprung samt att denne ägnat sig åt politisk aktivitet och riskerar övergrepp. Sökandena påstår att de riskerar förföljelse eftersom deras äktenskap inte godtas av religiösa skäl. En av sökandena åberopar även risk för trakasserier i hemlandet av politiska skäl. En uppgift av personlig karaktär har belagts med sekretess. Av den öppna delen av domen framgår hur förhållandena allmänt är i sökandens hemland, att det inte är sannolikt att sökanden inte skulle kunna få hjälp att lösa den aktuella konflikten eller att myndigheterna inte skulle kunna ge tillräckligt skydd. Domstolen har därför avslagit överklagandet. I den hemliga delen finns uppgifter om en hedersrelaterad konflikt. I den öppna delen av domen finns uppgifter om läget i sökandens hemland, att familjen i hemlandet har utsatts för repressalier eftersom sökanden håller sig borta samt att sökanden själv har fängslats . I den hemliga delen finns närmare upplysningar om skälen för fängslandet. Sökanden anför att han inte är praktiserande . I den hemliga delen finns upplysningar om hot och repressalier på grund av hans inställning i religiösa frågor. Exempel på domar angående uppehållstillstånd med offentliga domskäl, men med förordnande om fortsatt sekretess för uppgifter som har förebringats vid förhandling inom stängda dörrar. Hon påstår att hon har våldtagits, misshandlats och trakasserats på grund av sin etniska tillhörig- het samt att släktingar kommer att skilja paret åt och gifta bort henne med någon annan. Mannen påstår att han riskerar förföljelse från kvinnas far. Kvinna från som har blivit illa behandlad av sin man. Förhållandet är upplöst. I domen redovisas i stora drag vad sökanden har blivit utsatt för. Man från som åberopar skyddsskäl på grund av politisk aktivitet. I domen redovisas uppgifter om denna aktivitet samt vilken organisation som har hotat sökanden och på vilket sätt. Kurdisk man från norra som påstår att han har hotats av kriminella personer som han i egenskap av polis har gripit samt att han vägrat vittna mot dessa och därför riskerar straff. Kurdisk kvinna från norra som påstår sig vara utsatt för hedersrelaterat våld. Kurdisk man från som berättar om allmänna svårigheter i området och om att han inte har släktingar eller vänner att vända sig till. Familj från Kosovo som säger att de riskerar att dödas genom blodshämnd och som har beskrivit den händelse som för- orsakat hotet om hämnd. Kurdisk man från norra som beskriver oroligheter där han har bott och hot om repressalier på grund av samröre med amerikanerna. Kurdisk man från norra som påstår att han gjort en flicka med barn och riskerar att dödas av hennes familj. Man från som påstår att hans far och farbror har varit militärer och fängslats samt att alla i familjen räknas som spioner. Exempel på beslut från om utlämnande av allmän handling. Ett dödsbo begärde att få del av samtliga handlingar hos rörande den avlidne. avslog begäran med motiveringen att det inte stod klart att de begärda handlingarna kunde lämnas ut utan men. Kammarrätten ansåg inte att skaderekvisitet var uppfyllt i förhållande till den avlidnes familj och beslutade att handlingarna skulle lämnas ut. En journalist begärde att få del av första sidan av ett beslut om att bevilja en person uppehållstillstånd. beslutade att inte lämna ut de uppgifter som utvisade sökandens kön, med- borgarskap och adress. Inte heller lämnade verket ut uppgift om koden för klassificeringen av beslutet, eftersom man genom koden kan få veta på vilken grund personen ifråga har fått uppe- hållstillstånd. Kammarrätten konstaterade att endast uppgifter i skälen för beslutet omfattas av sekretess enligt 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen och att de aktuella uppgifterna därför skulle lämnas ut. En person begärde att bl.a. få ta del av skälen för att en annan person hade beviljats uppehållstillstånd. avslog begäran att få del av skälen för beslutet eftersom sekretess gäller för dessa. Kammarrätten avslog överklagandet med motiveringen att uppgifterna i skälen i det aktuella beslutet till sin karaktär var sådana att det inte kunde anses stå klart att uppgifterna kunde röjas utan att enskild eller någon honom närstående skulle lida men. Kammarrätten ansåg därför att uppgifterna omfattades av sekretess. En journalist begärde att få del av samtliga handlingar rörande en annan person som hade ansökt om uppehållstillstånd. Sökanden hade genom fullmakt eftergett sekretessen till förmån för journalisten. lämnade bl.a. ut sitt beslut med undantag för vissa uppgifter som enligt verket berörde andra personer än sökanden själv. Kammarrätten ansåg att uppgifter i beslutet om namn på andra personer, vilka förutom sökanden hade förekommit i ärendet, omfattades av sekretess och inte kunde lämnas ut. Däremot ansåg kammarrätten inte att sekretess gällde för uppgift om den myndighet som hade yttrat sig i ärendet, återgivna delar av detta yttrande, vilket sökanden redan kände till, eller innehållet i det lagrum som hade åberopats till stöd för beslutet. I dessa delar skulle handlingen därför lämnas ut. En socialnämnd, som hade handlagt ett adoptionsärende, begärde att få kopia av en handling med ett foto av den namngivna kvinna som var barnets biologiska mor. avslog begäran eftersom ett utlämnande skulle kunna vara till men för kvinnan. överklagade och anförde att den biologiska moderns identitet var känd och att fotografiet behövdes för att barnet skulle kunna få uppgifter om sin bakgrund. Kammarrätten ansåg att det var uppenbart att intresset av att handlingen lämnades ut hade företräde framför det intresset som sekretessen skulle skydda och beslutade att handlingen skulle lämnas ut till social- nämnden. begärde att få del av handlingarna i sju ärenden som gällde s.k. apatiska barn och där beslut om avvisning eller utvisning hade verkställts. ansåg att det inte stod klart att handlingarna kunde lämnas ut utan men för de enskilda och avslog därför begäran. Kammarrätten hänvisade till att sekretessen enligt 7 kap. 14 § andra stycket endast avser uppgifter i skälen för ett beslut och att samtliga beslut, inklusive uppgifter om barnens identitet, därför skulle lämnas ut. Uppgifter i skälen för besluten samt i övriga handlingar kunde dock på grund av sekretess inte lämnas ut. En journalist begärde att få del av handlingar hos . Verket ansåg att delar av vissa beslut omfattades av sekretess och lämnade inte ut dessa. Kammarrätten anförde att besluten inte omfattades av sekretess enligt 7 kap. 14 § andra stycket sekretess- lagen, men att det kunde finnas skäl för sekretess enligt första stycket i samma bestämmelse. Eftersom inte hade gjort någon prövning enligt 7 kap. 14 § första stycket återförvisades målet i den här delen till för ny prövning. Exempel på beslut om entledigande av offentligt biträde och om nedsättning av arvode Exempel på beslut om entledigande av offentligt biträde En jurist med egen verksamhet förordnades av som offentligt biträde för en asylsökande med flera barn. begärde att biträdet skulle komma in med en skrivelse med yrkanden och grunder . Muntlig genomgång i ärendet planerades till . antecknade i sitt beslut om entledigande att biträdet hade lovat att en inlaga skulle komma , men att han vid mötet fortfarande inte hade gett in någon skrivelse. konstaterade dels att biträdet förklarade detta med sin stora arbetsbelastning, dels att biträdet inte hade begärt anstånd. I beslutet om entledigande anförde att det ligger i den asylsökandes intresse att ärendet avgörs så snabbt som möjligt, men att det utan en inlaga från biträdet inte gick att avgöra ärendet samt att biträdet hade försummat att på rätt sätt tillvarata sina huvudmäns intressen och därigenom åsidosatt sina plikter som biträde. entledigade honom därför från upp- draget. Biträdet överklagade beslutet och anförde att han hade kommit överens med sökanden om att vänta med det begärda yttrandet tills viss medicinsk utredning hade blivit klar. Han sa också att han hade begärt anstånd, men fått avslag på sin begäran. Biträdet anförde vidare bl.a. att inte kan bes- tämma att han måste yttra sig skriftligen före ett sammanträde, om han anser att detta inte är förenligt med klientens intressen eller om han genom konkurrerande arbeten inte hinner skriva ett yttrande. Migrationsdomstolen instämde i bedömning att biträdet hade åsidosatt sina plikter och avslog överklagandet. En advokat var förordnad som offentligt biträde för en asylsökande och dennes barn. Biträdet kom in med en skrivelse till Migrations- verket, varefter verket begärde en komplettering med utförligare uppgifter om yrkanden och grunder beträffande asylansökan. Av beslutet om entledigande framgår att biträdet i en ny skrivelse till framhöll att det inte var hans skyldighet att utreda sina klienter samt att enligt hans upp- fattning hade tillräckligt material för att bevilja sökandena uppe- hållstillstånd. antecknade i beslutet att det inte fanns till- räckligt underlag för ett beslut och att det inte var förenligt med biträdets uppdrag att vägra medverka genom att lyfta fram sökan- denas asylskäl. Biträdet hade enligt uppfattning inte fullgjort sin skyldighet som biträde, han var därför inte lämplig för uppdraget och skulle således entledigas. Sökandena överklagade beslutet till migrationsdomstolen och anförde att varken kan eller får ge instruktioner till en advokat som är förordnad som offentligt biträde att företa utredning mot klientens vilja samt att, om finner att beslutsunderlaget är otillräckligt, det åligger att kalla sökanden och företa den utredning som är nödvändig. Migrationsdomstolen erinrade i sitt beslut om att den s.k. modellverksamhet som tillämpar inte kan anses strida vare sig mot verkets utredningsskyldighet eller andra rätts- regler samt att det som huvudregel ankommer på den som förord- nas som offentligt biträde att medverka till utredningen genom att skriftligen ange de omständigheter som sökanden vill åberopa till stöd för sin ansökan. Migrationsdomstolen tillade dock att det inte kan krävas att biträdet, utan den asylsökandes medgivande, redo- visar uppgifter som talar till sökandens nackdel. Migrationsdom- stolen fortsatte därefter: I målet är ostridigt att (advokaten) inte har efterkommit Migrations- verkets begäran att bl.a. skriftligen redogöra för de närmare omständigheter som (sökanden) vill åberopa till stöd för sin och (medsökandens) asylansökan. De förklaringar härtill som har lämnats är av allmän och principiell art och tar inte sikte på förhållandena i det aktuella ärendet. Mot den bakgrunden finner migrationsdomstolen att det i målet får anses ha framkommit att (advokatens) underlåtenhet att medverka till utredning på begärt sätt inte är föranlett av att (sökanden) inte lämnat sitt samtycke därtill. Vid sådant förhållande har det funnits skäl att entlediga honom från uppdraget som offentligt biträde. Migrationsdomstolen avslog därefter överklagandet. En advokat förordnades som offentligt biträde för asyl- sökande. Biträdet fick tillfälle att ge in en skrivelse med yrkanden och grunder .