sou · GWB3114 · 2008-12-01 00:00:00 — Den hänsyn ska tas till det barnet har sagt som barnets ålder och mognad motiverar. 52TP PT SOU 1996:115 s. 50. 53TP PT SOU 1996:115 s. 34. 54TP PT SOU 1996:115 s. 92. 55TP PT Prop. 1996/97:25 s. 264. 56TP PT SOU 1996:115 s. 92. SOU 2008:114 Nuvarande förhållanden och andra regler rörande barn diskuteras även i kap. 6.2.6. och 10. Inom EG-rätten gäller en allmän likabehandlingsprincip. Principen finns exempelvis uttryckt i diskrimineringsförbudet i artikel 12.1 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, det s.k. EG-fördraget. Den finns även intagen i andra rättsakter och har vid ett flertal tillfällen behandlats av . Diskriminerings- förbudet i artikel 12.1 i EG-fördraget innebär att varje form av diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden inom EG- fördragets tillämpningsområde. Förbudet träffar såväl särbehandling i två likartade fall som lika behandling i två skilda fall.TPF57FPT Bestämmelserna om fri rörlighet för personer ingår i EG-för- draget och omfattar bl.a. gränskontroller, asyl och invandring. Likabehandlingsprincipen har utvecklats . Enligt artikel 6.2 i Fördrag avseende Europeiska unionen, det s.k. EU- fördraget, ska unionen respektera de grundläggande rättigheterna så som de kommit till uttryck i . I konventionens artikel 14 finns en allmän princip om likabehandling. sociala stadga erkänns vikten av att bekämpa varje form av diskriminering och säkerställa likabehandling. 57TP PT O. Allgårdh och S. , EU och EG-rätten, uppl. 4., s. 94 f. 3 Försörjningskrav i andra länder Av en rapport från kommissionen (Rapport från kommissionen till rådet och om tillämp- ningen av rådets direktiv /86/EG om rätt till familjeåter- förening)TPF1FPT framgår att alla medlemsstater utom uppställer någon form av försörjningskrav som villkor för anhöriginvandring. Utredningen har dessutom inhämtat uppgifter från ett antal EU- medlemsstater. Av svaren kan bl.a. konstateras att inte något land gör ett generellt undantag för barn. 3.1Kommissionens rapport om tillämpningen av familjeåterföreningsdirektivet Alla medlemsstater utom uppställer krav på stabila och regelbundna försörjningsmedel som villkor för familjeåterförening. Utformningen av försörjningskravet varierar. , , och hänvisar till minimilöner och till den lägsta inkomst under vilken socialbidrag beviljas. Den före- skrivna genomsnittliga månadsinkomsten varierar mellan () och (). Vissa medlemsstater före- skriver trösklar som varierar i förhållande till det antal familjemed- lemmar som ska återförenas med referenspersonen. I nästan fördubblas beloppet för varje extra familjemedlem och i ökar det med för varje återförenat barn. För familjeåter- förening i (i fall där familjeförhållandet uppstod efter referenspersonens inresa) krävs av en 23-årig arbets- tagares minimilön från varje referensperson oavsett ålder. Utöver detta krävs ett anställningskontrakt eller yrkesverksamhet. 1TP PT Rapporten återfinns i bilaga 5. Försörjningskrav i andra länder De flesta medlemsstaterna utom , , och uppställer krav på bostad som villkor för familjeåterförening. Bostadskravets utformning varierar. Vissa länder hänvisar bara till att bostaden ska anses normal, medan andra är mer detaljerade och anger t.ex. hur många kvadratmeter som krävs för varje ytterligare person. Make, registrerad partner och underåriga barn har rätt till uppehålls- tillstånd på grund av anknytning under förutsättning att sökandens och anknytningspersonens försörjning är tryggad. Anknytnings- personen måste även ha tillgång till en tillräckligt stor bostad. Sökanden, förutom barn , måste ha grundläggande kun- skaper i tyska för att kunna beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning. Anknytningspersoner som är flyktingar undantas från försörjnings- och bostadskravet. Undantag kan även göras på grund av t.ex. sjukdom. Språkkravet gäller inte för make och barn till flyktingar. Endast i exceptionella fall kan andra anhöriga än make, registrerad partner och underåriga barn beviljas uppehållstillstånd för familjeåterförening. Make, registrerad partner, sambo och underåriga barn kan beviljas uppehållstillstånd om försörjningen är tryggad. Ett mer omfattande försörjningskrav gäller vid snabba anknytningar jämfört med om relationen fanns före anknytningspersonen bosatte sig i Neder- länderna. Försörjningskravet gäller inte om anknytningspersonen är flykting förutsatt att ansökan lämnades in senast efter det att flyktingstatus beviljades. Undantag från försörjnings- kravet kan även göras i särskilt svåra fall. FamiljeåterföreningT beviljas för make och barn till en flykting utan försörjningskrav. Andra anhöriga till en flykting kan beviljas uppehållstillstånd under vissa förutsättningar. Försörjningskrav i andra länder finnas ett beroendeförhållande mellan flyktingen och den anhörige och flyktingen ska kunna försörja sig själv och sökanden samt ha tillgång till bostad.T Make, registrerad partner, sambo och underåriga barn kan beviljas uppehållstillstånd under förutsättning att anknytningspersonen kan försörja sig. Försörjningskravet gäller dock inte anknytningspersoner som är finska medborgare, flyktingar eller skyddsbehövande. Andra anhöriga än de som nämnts ovan kan beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning under vissa särskilda förutsättningar. Make, registrerad partner och barn kan beviljas uppe- hållstillstånd på grund av anknytning under vissa förutsättningar. Särskilda regler gäller för sambo och barn . Förut- sättningarna för make, registrerad partner och barn är bl.a. följande. Båda makarna måste vara minst . Anknyt- ningspersonen måste vara antingen dansk medborgare eller med- borgare i ett skandinaviskt land, flykting eller skyddsbehövande eller ha haft permanent uppehållstillstånd i . Anknytningspersonen måste ha tillgång till en tillräckligt stor bostad och kunna försörja sig själv och sökanden och därutöver lämna en ekonomisk garanti motsvarande . Undantag från försörjningskravet kan göras i vissa situationer, t.ex. om starka humanitära skäl föreligger. Make och makars barn har rätt till familjeåterförening under vissa förutsättningar. Som huvudregel ska maken ha fyllt . Anknytningspersonen måste ha varit bosatt i och ha ett uppehållstillstånd som är giltigt . En förutsättning för att uppehållstillstånd ska beviljas vid familje- återförening är att anknytningspersonen har medel, som är stabila och tillräckliga för att kunna försörja familjen, samt en lämplig Försörjningskrav i andra länder bostad som anses normal för en likvärdig familj på orten. Undantag från försörjningskravet kan göras på grund av t.ex. funktions- nedsättning. För övrigt undantas vissa familjemedlemmar till flykt- ingar och statslösa från försörjningskravet. Dessa familjemedlemmar är barn och make, om äktenskapet ingicks före anknyt- ningspersonen erhöll flyktingsstatus eller förklarades vara statslös eller om äktenskapet varat . Vidare kan en förälder till ett flyktingbarn som är ensamkommande beviljas uppehållstillstånd utan hänsyn till ett försörjningskrav. 4.1Utredningens perspektiv och utgångspunkter I detta kapitel beskrivs den nuvarande situationen för nyanlända, varvid särskilt barnens situation uppmärksammas. Avsikten med kapitlet är att ge en allmän bakgrund till nästa kapitel som handlar om bl.a. behovet av och de bakomliggande syftena med att införa ett försörjningskrav som villkor för anhöriginvandring. En viktig utgångspunkt för utredningen har varit att arbeta med beaktande av barnperspektivet. Utredningen har haft fokus på nyan- lända barn och särskilt på dessa barns behov dels av en fast, trygg bostad, dels av samvaron med sina föräldrar eller andra nära anhöriga. Utredningen har inhämtat statistik och annat utredningsmaterial om barn och utformat författningsförslagen med beaktande av barnens intresse samt analyserat vilka konsekvenser förslagen kan få för barn. Utredningen har valt att inte använda sig av barn som direkta källor. I stället har information om barn inhämtats från organisa- tioner, myndigheter och kommuner som har särskild erfarenhet av (nyanlända) barn, vilket ansetts fungera bra som sekundärkällor. Utredningen har anordnat en hearing för att inhämta syn- punkter om vilka konsekvenser ett försörjningskrav kan få för barn. En sammanställning av de synpunkter som framkom vid denna hearing återfinns i bilaga, (se nedan bilaga 3). Utredningen har även begärt information från fyra kommuner som har stor erfarenhet av mottagande av nyanlända; , kommun, samt . Dessutom har bistått utredningen med informationsmaterial. kommun har valt att avstå från att inlämna begärt underlag till utredningen. Utredningen har dock i ett tidigare skede av utredningsarbetet blivit inbjuden till kommun. Utredningen har därigenom fått tillgång till visst underlag om nyanländas situation även i denna kommun. Frågeställningarna och svaren i sin helhet återfinns i bilaga 4. Samtliga kommuner som har inkommit med svar till utredningen har uppgett att boendesituationen är mycket ansträngd för nyan- lända. Många nyanlända tvingas till trångboddhet under kortare eller . De nuvarande boendeförhållandena är mycket otillfredsställande med tanke på barnens situation. Bristen på bostäder i de tre storstadsregionerna , och medför att utsikten att lösa boendesituationen är starkt kopplad till arbete och egna inkomster. Enligt uppgifter från väljer de flesta fastighetsägare att inte acceptera hyresgäster som försörjer sig med ekonomiskt bistånd. Bostadsmarknaden är sär- skilt begränsad för dem som inte har någon förankring på bostads- marknaden eller referens från bostadsföretagen. Asylsökande och nyanlända väljer i mycket hög utsträckning att bo i områden där de har ett socialt nätverk i stället för att bo på orter där möjligheter till arbete och bostad kan vara gynnsammare. Många asylsökande bor inneboende hos släktingar eller vänner. har bedömt att nästan samtliga asylsökande antingen bor inneboende eller har icke godkända andrahandskontrakt. Nyan- lända med dessa boendeformer riskerar ständigt att bli av med sitt boende genom att hyresvärdar avhyser dem eller att värdfamiljer vägrar dem fortsatt boende. Detta bidrar till att bl.a. barnfamiljer saknar bostad och därför vänder sig till som i det akuta skedet placerar familjerna i ett hotellboende och senare i ett vandrarhemsboende. Enligt en kartläggning av långtidsberoende av försörjningsstöd gjord av hade i 81 barnfamiljer som varit aktuella där mer än och som hade någon form av tillfälligt boende eller bistånd till boende. har arbetat intensivt med att finna lösningar för dessa familjer bland annat genom att föreslå arbetsföra föräldrar att flytta till en annan ort. Det är dock ingen familj som valt att ta emot bistånd i form av möjlighet till bostad och arbete i aktuell samarbetskommun. Situationen i liknar den i . I stadsdelarna har tvingats att använda tillfälliga lösningar som hotell, vandrarhem och campingplatser för att lösa bostadsproblemet för barnfamiljerna. I första hand försöker social- sekreterarna få familjerna att stanna i sitt inneboende tills de har hittat en egen lägenhet men då det inte går så måste de erbjudas något annat. Enligt har det skett en ökning av antalet hemlösa barnfamiljer vilken uteslutande beror på att familjer åter- förenats sedan en av föräldrarna, oftast mannen, beviljats uppehålls- tillstånd. Som ensamstående är det möjligt att vistas som inne- boende eller hyra en tillfällig övernattning. Vid en familjeåterförening blir bostadssituationen dock ohållbar och familjen tvingas vända sig till för att söka hjälp. stadsförvaltning beskriver situationen enligt följande: En typisk situation ur verkligheten är att det står en familj i vuxenenhetens väntrum. Mannen har vistats som inneboende i stads- delen under asylhandläggningen. När tillstånden är beviljade kommer hustru och fem barn som anknytningsinvandrare. Inneboendesituationen blir ohållbar och familjen ställs i kö till MosippanTPF1FPT. Men inga platser finns att tillgå på grund av pågående ombyggnad. Vandrar- hemmen är likaså fullbelagda. Det enda till buds stående alternativet är att placera familjen på ett hotell i . De nyanlända barnfamiljerna tillhör inte traditio- nella klienter när det gäller arbete med hemlösa. De har oftast inte någon uttalad social problematik i form av skulder, missbruk eller psykiska funktionshinder. Detta medför att barnfamiljer bor till- sammans med personer med allvarliga sociala problem. Barnhälso- vården i har med anledning av detta anmält att barn som bor på vandrarhem far illa som en följd av bostadssituationen. Enligt stadsdelsförvaltningen har flertalet av de familjer som vänder sig till stadsdelens vuxenenhet med bostadsproblem aldrig haft en egen bostad i . Merparten av dessa människor har varit inneboende hos antingen bekanta eller släktingar i . Även ser ett problem med barnfamiljernas boendemiljö. Många barnfamiljer bor inneboende hos släktingar och vänner, ibland även hos okända landsmän. Hos de barnfamiljer som bor inneboende kan man tydligt se att såväl barn som föräldrar 1TP PT Mosippan i restes ursprungligen som en flyktinganläggning 1989 och barackerna hade då en beräknad livslängd . Mosippan står kvar och och Södra innerstadens stadsdelsförvaltning har tagit över hälften av barackerna för att husera bostadslösa barnfamiljer vid sidan om nyanlända flyktingar. Det är många som ska samsas på en mindre boendeyta utan privatliv. Barn som går i skolan får ofta svårt med läxläsning på grund av att det inte finns något utrymme för ostörd läsning. understryker dock att av de nyanlända barn som har en ordnad bostadssituation tillsammans med förälder eller anhörig fungerar tillvaron ofta bra, såväl i skola som i vardagen hemma. Enligt har många av de ungdomar som står med ofullständiga skolbetyg växt upp i trångboddhet eller osäkra boendeförhållanden. Dessa barn har ofta bristande koncentration och saknar möjligheter till studiero i hemmet. Föräldrars möjlig- heter att skapa en innehållsrik och stimulerande fritid med sina barn försvåras och barn hänvisas i hög grad till egen vistelse utom- hus. i i har t.ex. sett att konflikter mellan barn har eskalerat till våldsamheter mellan vuxna. Risken för gängbildning är särskilt stor bland barn och ungdomar som saknar trygga hem- och boendeförhållanden och som växer upp i ett utan- förskap. har framhållit att det för ett barn kan vara förödande att, efter att ha förflyttats långt ifrån sin välkända miljö, hamna i ett trångt inneboendeförhållande. En sådan boendesituation skapar otrygghet eftersom barnet inte vet hur länge det får bo kvar och var det ska ta vägen sedan. Bland annat har påpekat att det inte bara är nyanlända barn som påverkas av boende- situationen utan även barn i familjer som upplåter sitt hem för släktingar eller vänner. Nyanländas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden varierar beroende på individens egna förutsättningar (t.ex. utbildningsnivå, kunskaper i svenska, arbetslivserfarenhet och hälsa) men även på samhälleliga fenomen som t.ex. ekonomiska konjunkturer och opin- ion.TPF2FPT Det går inte heller att bortse från att även diskriminering kan försvåra nyanländas inträde på arbetsmarknaden. 2TP PT rapportserie 2007:05, Integrationspolitikens resultat s. 13. för möjligheterna att få arbete är även valet av bostadsort. Boende- segregationen påverkar möjligheterna på arbetsmarknaden. Personer som bor i ekonomiskt utsatta områden har visat sig ha sämre chanser på arbetsmarknaden oavsett individuella faktorer som utbildnings- nivå och ålder.TPF3FPT 3TP PT , Rapport 2005, s. 20. 5Behovet och de bakomliggande syftena med försörjningskravet En utgångspunkt för utredningen är att ett förslag på författnings- ändringar ska lämnas som innebär att det i svensk rätt införs ett försörjningskrav som villkor för anhöriginvandring för utländska medborgare och statslösa personer. Utredningens förslag bygger på att försörjningskravet kommer att kopplas till bestämmelserna om uppehållstillstånd pga. anknytning enligt 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL. För att uppehållstillstånd ska beviljas anhöriga med stöd av dessa bestämmelser ska krävas att anknytnings- personen uppfyller ett försörjningskrav. För att uppfylla försörjnings- kravet måste anknytningspersonen dels ha regelbundna försörjnings- medel som är tillräckliga för att han eller hon ska klara sin egen försörjning och bostadskostnad, dels ha tillgång till lämplig bostad för sig själv och för den sökande. Det kan vara värt att betona att försörjningskravet således inte innebär att anknytningspersonen ska försörja sina anhöriga för att dessa ska beviljas uppehålls- tillstånd i . Ett av huvudsyftena med att införa ett försörjningskrav som villkor för anhöriginvandring är att skapa bättre förutsättningar för en god integration. Integrationen främjas bland annat i och med att försörjningskravet syftar till att skapa incitament för arbete och för enskilda att bosätta sig på orter med tillgång till arbete och bostad. Det finns uppenbara fördelar med att anhöriginvandringen är planerad på det sättet att det finns bostad samt arbete. Behovet och de bakomliggande syftena oplanerade anhöriginvandringen innebär stora påfrestningar för såväl samhälle som enskilda, i synnerhet barn. Som redogjorts för i föregående kapitel har många nyanlända en osäker och problematisk boendesituation. De kommuner som utred- ningen har fått uppgifter från har uppgett att bostadsfrågan blir särskilt problematisk och akut i samband med anhöriginvandring. Valet av bostad och bostadsort medför ofta problem som trång- boddhet och boendesegregation som i sin tur påverkar studie- resultat och förutsättningar för arbete och integration. Särskilt barnen riskerar att fara illa av den nuvarande situationen. Ett försörjningskrav som har den innebörd utredningen föreslår medför att barnfamiljer och andra nyanlända får ett ordnat boende när de anländer till . kommun har rap- porterat att bostadsfrågan är det största problemet för personer som har fått uppehållstillstånd. har lämnat uppgifter om att osäkra boendeförhållanden och trångboddhet leder till minskad koncentration på annat än boendefrågan. Utredningen anser att den nuvarande boendesituationen för många nyanlända är oacceptabel och måste förbättras, särskilt av hänsyn till barnen. Den trygghet det innebär att ha en funktionell bostad – där inte alltför många trängs på en liten yta – och som man inte tvingas flytta från skapar i sig goda chanser för att nyanlända familje- medlemmar ska kunna integreras väl i samhället. Det förhållande att anknytningspersonen redan har integrerats i samhället genom att han eller hon är egenförsörjande främjar även de nyanländas integration. Försörjningskravet kan även bidra till en snabbare integration på så sätt att asylsökande och nyanlända väljer att bosätta sig i områden där möjligheterna är goda för att erhålla en egen bostad och ett arbete. Detta motverkar naturligtvis boendesegregationen och dess negativa bieffekter, såsom försämrade möjligheter på arbetsmark- naden. Ett försörjningskrav medför vidare att drivkrafterna för arbete förstärks. Enligt de kommuner, myndigheter och intresseorganisa- tioner som utredningen har varit i kontakt med vill de allra flesta nyanlända börja arbeta så snart de anlänt till . Utredningen betvivlar inte riktigheten av dessa uppgifter. Utredningen anser dock att många nyanlända inte har de bästa förut- sättningarna för att komma i arbete och bli egenförsörjande. Den nuvarande boendesituationen, med trångboddhet och bostadsseg- regation, försvårar de nyanländas inträde på arbetsmarknaden. Behovet och de bakomliggande syftena ett försörjningskrav kan skapa incitament för nyanlända att i ett tidigt skede välja att bosätta sig i ett område med goda förut- sättningar för arbete och egen bostad anser utredningen att det är sannolikt att integrationen skulle påskyndas och förenklas. För att enskilda ska kunna välja bostadsort i syfte att uppfylla ett försörj- ningskrav föreslår utredningen att det ska lämnas erforderlig infor- mation om vad detta krav innebär, se vidare kap. 9. Regeringen har även genomfört vissa åtgärder på migrations- och integrationsområdet i syfte att stärka möjligheterna för utlän- ningar som inte bott så länge i landet att komma ut i arbetslivet och bli självförsörjande. Ett exempel på sådana åtgärder är att nyan- lända är berättigade till instegsjobb och nystartsjobb så snart ett uppehållstillstånd beviljats.TPF1FPT Av 16 300 anställda i nystartsjobb var en tredjedel födda utomlands. Av dessa var nästan två tredjedelar utomeuropeiska invandrare. För att ge fler personer möjligheten till instegsjobb genomfördes flera ändringar i regelverket . ökade antalet instegs- jobb med 70 procent.TPF2FPT För att förstärka arbetslinjen ytterligare för nyanlända har Arbetsförmedlingen fått ett förtydligat ansvar för frågor som rör nyanländas inträde på arbetsmarknaden. Dessutom har Arbetsförmedlingens resurser förstärkts för att säkerställa att nyanlända invandrare tidigt ska erbjudas en bedömning av tidigare yrkeserfarenheter. Vidare har regeringen uttalat en avsikt att genom- föra en försöksverksamhet på Arbetsförmedlingen med kvalificerad rådgivning och stöd för nyanlända, s.k. etableringssamtal. Syftet med samtalen ska vara att påskynda nyanländas marknadsetablering. Etableringsplanen ska även kunna leda till en samsyn om var det är lämpligast för den enskilda individen att bosätta sig med hänsyn till var i landet det finns efterfrågan av den kompetens som den nyanlände har eller har tänkt skaffa sig.TPF3FPT 1TP PT Genom instegsjobben får arbetsgivaren ett bidrag på av lönekostnaden, dock högst per dag. Instegsjobben syftar till att skapa nya möjligheter för nyanlända att få ett arbete efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Instegsjobb innebär att nyanlända deltar i svenskundervisning som de arbetar. (Arbets- förmedlingens faktablad för arbetssökande, .) Nystartsjobb innebär att arbetsgivare får en ekonomisk ersättning som motsvarar arbetsgivareavgifterna. Stödet kan bl.a. utgå för utlänningar med uppehållstillstånd i och kan då utgå från det att uppehållstillståndet beviljades. (Arbetsförmedlingens faktablad med information till arbetssökande, ). 2TP PT Regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration, Skr. 2008/09:24 s. 11. 3TP PT Regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration, Skr. 2008/09:24 s. Behovet och de bakomliggande syftena Vidare har det i betänkandet Egenansvar – med professionellt stöd (SOU 2008:58) lämnats ett förslag som syftar till att ge nyanlända sådan introduktion som ska stärka deras möjligheter att snabbast möjligt få en bostad, en reguljär sysselsättning, kunskaper i svenska språket samt förutsättningar att bli delaktiga i samhällslivet. Utredningens förslag har ännu inte medfört några lagändringar. pågår även en utredning (dir. 2007:172) om mottagandet av asylsökande som bland annat syftar till att utforma asylmottagandet så att det främjar de asylsökandes möjligheter till sysselsättning och egenförsörjning både som asyl- ansökan prövas och efter att uppehållstillstånd beviljats. Den s.k. (Ju 2007:18) ska redovisa sitt uppdrag . Utredningen utgår således från att nyanlända ska ha goda möjlig- heter att etablera sig på arbetsmarknaden för att därigenom skynd- samt kunna uppfylla ett försörjningskrav. 6Den personkrets som ska omfattas av försörjningskravet Förslag: Ett försörjningskrav ska införas som huvudregel för att uppehållstillstånd på grund av anknytning till person ska beviljas en utlänning enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. Som nämnts tidigare ska försörjningskravet utgöra ett villkor för anhöriginvandring för utländska medborgare och statslösa personer. Utredningens förslag innebär att försörjningskravet kopplas till bestämmelserna om uppehållstillstånd pga. anknytning till person i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL.