sou · GVB3108 · 2008-01-01 00:00:00 — Kön, makt och statistik Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga och redovisa fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner inom olika sektorer av sam- hället. förordnades professor som särskild utredare och FK anställdes som utred- ningens sekreterare. Utredningen som har namnet Kvinnor och män på maktposi- tioner i det svenska samhället (N 2006:04), överlämnar härmed sitt betänkande Kön, makt och statistik (SOU 2007:108). Uppdraget är härmed slutfört. Utredningen har två syften ..................................................... 1.2Varför är en kvantitativ kartläggning av makt- positionernas fördelning viktig? Kön, makt och statistik ........................................................... Vad är makt?............................................................................. 1.4.1 Har alla chefer makt?.................................................... Om chefer i allmänhet ................................................ En fjärdedel av toppcheferna är kvinnor ................................ 2.2Andelen kvinnor på lägre chefspositioner är också totalt 2.3Kvinnliga och manliga chefer är snedfördelade mellan olika yrkesområden och nivåer ............................................... 2.4 I de största chefsgrupperna utgör kvinnorna en tredjedel .... 2.5Det finns en könsuppdelning både inom och mellan Könsuppdelningen är stabil ....................................... Börsföretagens styrelser och ledning ...................................... Företag med olika ägandeformer............................................. VA 500 företagsdatabas ................................................ 3.2.2 Olika chefsnivåer i 50 företag med olika ägande- Kommunalt ägda företag .............................................. 3.2.7 Övriga viktiga ekonomiska aktörer ............................. Branschskillnader i styrelsernas sammansättning .................. Jämförelse med 2001 ................................................................ Allt fler kvinnor ................................................... Riksdag och regering................................................................ 4.2.3 Förändringen efter valet ...................................... 4.2.4 Uppdrag och positioner inom ..................... Partierna på riksplanet .................................................. 4.3.2 Partidistrikten: borgerliga män och könsblandad vänster – och center ...................................................... 4.3.3 Ungdomsförbunden på riksplanet: manligt KDU och kvinnlig Ung vänster ............................................. 4.3.4 Ungdomsdistrikten: balanserat utom hos 4.4Landstingen: manlig styrelseordförande, blandat 4.5 Kommunerna styrs av män ...................................................... Storstädernas politikerelit är mer balanserad ......................... De svenska EU-politikerna ..................................................... Att vara myndighetschef var länge ett manligt monopol ...... högsta tjänstemän är främst män ............ 5.3Statliga myndigheter: manliga chefer och blandade 5.4Centrala ekonomiska institutioner: somliga jämställda, kontrollmyndigheter leds ofta av män.............. Försvaret: civila kvinnor, militära män ................................. 5.8Rättsväsen: domaren är vanligen en man, åklagaren Internationell representation fördelas lika mellan könen.... Länen leds främst av män ...................................................... Kommunerna leds ännu oftare av män ................................. SKLs enkätundersökning: en tredjedel kvinnliga chefer på olika nivåer i kommuner och landsting............................ Civilsamhället som maktbas och ledarutbildning ................ 6.1.1 De nordiska folkrörelserna har haft stor betydelse för att skola ledare...................................... 6.1.2 Förlorar civilsamhället i betydelse? 6.4.3 Övriga intresse- och ideella organisationer ............... 6.4.4 Kyrkor och religiösa samfund .................................... Medierna har blivit fler och deras inflytande ökar ............... 7.2.1 I public service-medier finns det många kvinnliga 7.2.2 Kommersiella etermedier har främst manliga Cheferna för tidningar och tidskrifter är oftast män ........... 7.3.1 Morgontidningarna har främst manliga chef- 7.3.2 A-pressen leds av nästan bara män............................. 7.3.3 Dagspress med viss total upplaga: återigen främst 7.3.4 Bland tidskrifternas chefredaktörer finns både kvinnor och män ......................................................... Press efter utgivningsort............................................. 7.3.6 De som granskar medierna är ofta kvinnor............... Kulturen är ett heterogent men eget fält.............................. strukturer gav männen försteg...................................... De mansdominerade akademierna ger anseende.................. 8.4Kvinnliga och manliga kulturpolitiker ger ekonomiskt Arkiv och museer leds av både kvinnor och män................. 8.5.2 .................................Statliga museer och länsmuseer 8.5.5 Kvinnor är bibliotekschefer – män leder museer, 8.5.6 Fler män än kvinnor leder konstnärliga Vetenskap .................................och högre utbildning Vetenskapen ....................................har en manlig tradition Akademierna ....................................samlar och hedrar män Det politiska ..............................................fältets styrmedel Högskolorna ........styrs oftare av kvinnor än universiteten 9.5Rekryteringsbasen: mellancheferna/dekanerna är 9.6 Efter doktorsexamen tar männen över ................................. 9.7Jämställt i offentliga forskningsråd, nästan bara män i de privata ...................................................................... Att undersöka maktpositioner .............................................. 10.1.1 Vad vi har gjort och inte gjort ................................. 10.1.2 Varför kartlägga maktens män och kvinnor?.......... 10.1.3 Vilka mönster har vi funnit? Vad kom vi fram till?.............................................................. 10.2.1 Kvinnor och män är chefer på olika områden, olika nivåer och olika typer av positioner ............... 10.2.2 Jämnast på riksnivå, flest män på lokal och 10.2.3 Könsarbetsdelning finns även bland chefer ............ 10.2.4 Män leder och verkställer, kvinnor är ledamöter.... Chefer område för område .................................................... Chefer i allmänhet .................................................... 10.4.1 Kvinnor och män har olika sorters 10.4.2 Mekanismer som kan förstärka sega strukturer ..... Den regionala dimensionen ..................................... 10.4.6 Jämförelse med undersökning .................. Förslag som kan underlätta en kontinuerlig uppföljning av kvinnors och mäns tillgång till maktpositioner ............... Metod och material................................................... Vad styr statistikens förekomst och utformning? Kommun, landsting och regioner ......................................... Källor och litteratur.......................................................... Bilaga 4 Tabeller; ..................................kön, makt och statistik Bilaga 5 Källförteckning .....................................över hemsidor Vad vi har gjort och inte gjort Syftet med den här undersökningen har varit dels att kartlägga kvinnors och mäns tillgång till ledande positioner på olika sam- hällsområden, dels att diskutera hur det statistiska underlaget till fortsatta kartläggningar kan förbättras så att möjligheten till regel- bunden uppföljning av utvecklingen underlättas. De positioner som undersökts enligt direktiven är främst politik och förvaltning samt politiskt indirekt influerade positioner på andra områden. Till dessa har för jämförelses skull lagts även posi- tioner som influeras av andra logiker, i synnerhet näringslivet men också kultur, medier och vetenskap. Höga positioner inom orga- nisationslivet har också medtagits som en viktig del av civilsam- hället, som historiskt varit en förutsättning för den svenska demo- kratins uppbyggnad och alltjämt – om än i minskande mån – utgör en kanal för olika intressen och grupper i samhället till maktens högsta positioner. Där så varit möjligt har jämförelse skett med den tidigare kart- läggning av den svenska makteliten , som letts av under- tecknad utredare. Den tidigare undersökningen var dock i sin hel- het baserad på teoretiska överväganden och omfattade inte lika breda kategorier som den vi nu har gjort. Av tidsskäl har undersökningen i huvudsak koncentrerats till offentligt tillgängligt material med kompletteringar via telefon eller e-post där så befunnits nödvändigt. Någon egen enkätundersök- ning har inte kunnat genomföras. Däremot har relevanta redan gjorda undersökningar använts. Varför kartlägga maktens män och kvinnor? Jämställdhet mellan kvinnor och män är en omistlig del av ett demokratiskt samhälle. Ledande positioner bör därför vara någor- lunda jämnt fördelade mellan könen. Dels är det en fråga om att män och kvinnor skall ha samma möjligheter till förkovran och samma tillgång till makt (rättviseargumentet), dels skall samhället kunna tillgodogöra sig både kvinnors och mäns insatser (nytto- argumentet), dels skall även gruppen kvinnor – i likhet med andra samhällsgrupper – vara representerad på maktens yppersta posi- tioner (demokratiargumentet). Långsiktiga strategiska beslut lik- som den dagliga verksamhetens små steg blir mer allsidigt belysta och bättre förankrade, då både kvinnors och mäns erfarenheter och intressen har ingått i underlaget. Vilka mönster har vi funnit? Skillnaden mellan kvinnors och mäns tillgång till makt i det svenska samhället kan på en övergripande nationell nivå beskrivas som subtil men systematisk. Men ser vi närmare på de olika områdena visar den sig på sina håll vara till och med dramatisk. Grovt sett kan vi urskilja tre typer av könsfördelning på makt- positioner i det svenska samhället: 1)en någorlunda jämn fördelning karaktäriserar väl synliga posi- tioner som påverkas av politiska åtgärder. Avvikelser här har främst ideologiska skäl; 2)två tredjedelar män och en tredjedel kvinnor finns där man strävar efter någorlunda många kvinnor men inte är särskilt ut- satt för offentlig granskning; 3)en massiv mansdominans med ytterligt få kvinnliga inslag finns dels generellt på lokal och regional nivå, dels i prestigefyllda organisationer (akademier, företag) där rekrytering sker genom mer eller mindre kollegiala inval och omsättningen på ledamöter är låg. Även dagspressen har denna könsfördelning. Kvinnor och män är chefer på olika områden, olika nivåer och olika typer av positioner Graden av jämställdhet på ledande positioner har vid närmare undersökning visat sig variera på ett systematiskt sätt mellan samhällsnivåer, yrkesområden och huvudmän för verksamheten. Så tycks central, regional och lokal nivå erbjuda olika förutsättningar att genomföra könsbalans på ledande poster. Skillnader i detta avseende finns också mellan områden såsom exempelvis politiken å ena sidan och näringslivet å den andra. Statlig huvudman ger också oftast större möjligheter till jämställdhet än eller privat. Det finns också skillnader mellan storstadsområden å ena sidan och mindre orter och glesbygd å den andra. Vidare har vi funnit skillnader mellan olika typer av positioner. Exekutiva eller verkställande chefer är oftast män liksom ord- förandena (t.ex. i kommuner). De kvinnor som finns på ledande positioner ingår oftast som ledamöter i styrelser. Jämnast på riksnivå, flest män på lokal och regional nivå Grovt sett tycks den centrala nivån vara lättast åtkomlig för poli- tiska beslut om könsbalans. Dessa positioner är synligast och deras rekryteringsprocesser blir därmed genomskinliga och granskade i offentligheten, sannolikt på ett mer ingående sätt än positioner på lokal nivå. Historiskt sett har det alltid varit lättare för central- makten/staten att fatta beslut om lika rättigheter för könen i olika avseenden än att genomdriva dem på det lokala planet. På central nivå har beslutsfattarna ett övergripande ansvar för samhällets utformning och en överblick över de långsiktiga konsekvenserna av olika beslut. Den ökade konkurrens om ledande positioner som en aktiv rekrytering av kvinnor innebär, berör dem sällan personligen. På den lokala nivån finns i högre grad de män som genom beslutet skulle utsättas för större konkurrens. Där kan det vara svårare att finna stöd för de principiella besluten. Bristande jämställdhet kan ofta bero på att det finns ett intresse av konkurrensbegränsning bland de närmast berörda. De som redan innehar positioner vill inte lämna dem. När en rekrytering blir aktuell har de också svårt att välja bort de närmaste kollegerna eller adepterna i det egna nätverket till förmån för personer som inte ingår där. Könsarbetsdelning finns även bland chefer Men det finns flera skäl till att det kan vara svårt att genomföra könsbalans på ledande poster i olika delar av samhället. En strikt könsuppdelning mellan yrkesområden lever kvar, som kodar vissa yrken som manliga. Vi har exempelvis en stark enkönat manlig tradition på det militära och det kyrkliga området, liksom inom tillverkningsindustri och byggnadsverksamhet. Företagsledning är ett annat viktigt område, som visat sig särskilt bundet till en tradi- tionell och homogen chefsrekrytering, i synnerhet inom de privata företagen. finns det emellertid också en folklig opinion att ta hänsyn till. De senaste decenniernas debatt har resulterat i en allmän kon- sensus om att jämställdhet är en viktig del av demokratin. Oavsett vilken personlig åsikt man har, så finns denna övergripande norm i samhället. Politikens möjligheter att kanalisera folklig opinion och de stora företagens växande beroende av ett gott anseende bland kunder och investerare bäddar för förändring även inom närings- livet. Män leder och verkställer, kvinnor är ledamöter När det gäller typer av positioner har vi kunnat konstatera att männen dominerar kraftigt på de exekutiva positionerna (general- direktör, vd, förbundschef m.fl.) och även de flesta ordförande- poster, medan kvinnor på ledande poster i första hand är styrelse- ledamöter, i bästa fall ordinarie sådana. kommer en rad statliga myndigheter att för- lora sina styrelser för att i stället få en närmare relation till departe- ment och regering. En del konsekvenser av detta har diskuterats. Mot bakgrund av resultaten i vår undersökning bör man också fråga sig vad slopandet av styrelserna kommer att innebära för kvinnors inflytande. Det torde bli ännu mer angeläget att se över könssammansättningen hos myndighetscheferna. Flest kvinnor i rikspolitiken, flest män i näringslivet och pressen I vår kartläggning av kvinnor och män på ledande positioner i samhället har vi kommit fram till att det finns fler kvinnor inom politiken än inom något annat område i samhället.TPF1FPT Det är det mest jämställda samhällsområdet. är de ledande positioner på andra områden som innehas av kvinnor, också oftast sådana som är politiskt influerade. Detta bekräftar resultaten från tidigare forsk- ning. Ambitionen att ha en allsidig representation främjar rekryte- ringen av personer med olika bakgrunder och tillhörigheter. Men inom politiken finns skillnader. De politiska topposition- erna på och regional nivå besätts främst av män, medan de kanske mest synliga politiska toppositionerna på central nivå är mycket noggrant uppdelade på män och kvinnor. Detsamma gäller de politiska partiernas toppositioner, som är jämnt fördelade mellan könen. Men här finns det skillnader mellan partier, som i huvudsak går ut på att partier till vänster har en jämnare könsfördelning än de borgerliga partierna. Samma tendens återfinns i ledningen för ungdomsförbunden och bland partiernas distriktsordförande. Detta kan härledas till partiernas olika inställ- ning till legitimiteten hos politiska åtgärder som främjar det underrepresenterade könets tillgång till ledande positioner. Partier som tolkar snedfördelningen som strukturell är positiva till korri- gerande åtgärder, medan partier som tolkar snedfördelningen som ett resultat av individuella val (utan påverkan från olika typer av socialt grundade begränsningar och styrmedel) är negativa till poli- tisk inblandning. Den offentliga förvaltningens toppskikt är jämförelsevis köns- balanserat. Generaldirektörer och landshövdingar har synliga posi- tioner, som också påverkas av politikens logik. Här finns emellertid också en skillnad mellan nivåer, så att till exempel de högsta tjänstemännen i kommuner och regionförbund såsom kommunchefer och regionchefer oftast är män. De valda ordförandena är också oftare män, medan kvinnorna i regel finns bland de vanliga ledamöterna i styrelse och fullmäktige. Trots den uttalade ambitionen att rekrytera fler kvinnor till det nya insatsförsvaret finns ännu endast en marginell andel bland mili- tären. Den största minoriteten kvinnor inom försvaret finns bland 1TP PT Se även SOU 1990:kapitlet Makteliten, 2007. Ställföreträdande chef för försvarsmakten är dock en kvinnlig generaldirektör. Inom rättsväsendet har allt fler kvinnor kommit in . Juristutbildningen domineras av kvinnor. Andelen kvinnliga domare är totalt . Men skillnaden är stor mellan olika nivåer. Det är faktiskt särskilt på de högre nivåerna som kvinnor vunnit inträde. Här utgör de , dvs. den nivå som brukar betraktas som någorlunda könsbalanserad. Men i den största domarkategorin – tingsrättsdomarna, som är första instansens domare – dominerar männen mycket kraftigt – till . Bland åklagarna råder det motsatta förhållandet. Där besätter kvinnorna i synnerhet första instansens positioner som kammar- åklagare, där de utgör . Där finns alltså ungefär lika många kvinnor som män. De högre åklagarna utgörs däremot till allra största delen av män. En skillnad mellan nivåer finns också i organisationsväsendet. Ordförandena på central nivå i både LO och är kvinnor, och det finns en minoritet kvinnor i ledningen för båda riksorganisationerna. Men eftersom nästan samtliga förbundsord- förande i de enskilda arbetsgivarorganisationerna och i LO- förbunden är män, slår detta igenom även på central nivå. Ofta gäller att lokala och regionala organisationer skall vara representerade i ledningen på central nivå. I den mån ledande lokala positioner är mansdominerade, reproducerar detta männens posi- makt på riksnivån – som det i ett annat avseende innebär en allsidig representation, nämligen från de olika medlems- förbunden. Man skulle kunna säga att den allmänna könsarbets- delningen leder till obalans mellan könen i och i Svenskt Näringslivs medlemsorganisationer, och därmed också i förbundens toppar och i centralorganisationens ledning. En mot- svarande tendens finns bland kommuner där mansdominerade kommunledningar i kraft av dessa positioner också finns på ledande positioner på regionnivå. Den mest grundläggande obalansen – den mellan olika typer av yrken och politiska uppdrag –- fortplantas alltså genom hierarkin ända upp till toppen. Detsamma gäller även idrottsförbunden och andra ideella och intresseorganisationer som har en riksorganisation. Näringslivets toppositioner är de mest mansdominerade i sam- hället. Trots att de senaste årens debatt om bolagsstyrelsernas sam- mansättning lett till en liten ökning av andelen kvinnliga ledamöter, går förändringen mycket långsamt. Bland de viktigare exekutiva toppositionerna finns ingen förändring över huvud taget. Det förekommer obetydliga fluktuationer i andelen kvinnor men något trendbrott skymtar inte. Makten över näringslivet är genuint enkönad – det gäller särskilt de stora börsföretagen. Det finns emellertid någon förändring när det gäller mindre företag. I medieföretagen gäller samma logik som i övriga företag. Här domineras de administrativa ledningspositionerna av män. På en lista över de tio mäktigaste personerna i mediebranschen är åtta av de tio mäktigaste män (enligt branschtidningen ), medan den publicistiska makten är något mer blandad. Det finns dock en stor skillnad mellan olika typer av medier. Även här tycks den representativa logiken och genomskinligheten i rekryte- ringsprocesser på central nivå främja andelen kvinnor inom public service-företagen inom tv och radio, medan kommersiella eter- medier domineras av män. Det mest frapperande är dock att dags- pressen är mansdominerad på ett närmast chockerande massivt sätt. De nyheter och kommentarer vi läser i vår dagliga tidning har till överväldigande del valts ut och kommenterats av män. Världen tolkas för oss genom deras ögon. Även inom kulturen finns tendensen att kulturpolitiska orga- nisationer leds av lika många kvinnor som män, medan akademier- na är mansdominerade. Här finns också en uppdelning i manliga exekutiva chefer och kvinnliga styrelseledamöter, i synnerhet på regional och lokal nivå. På nationell nivå finns det kvinnor som chefer både för teatrar och museer. På länsnivå är teaterchefer, museichefer och musikchefer nästan enbart män, medan kvinnorna dominerar som bibliotekschefer. Den mest mansdominerade konst- formen är på alla nivåer musiken. Universitet och högskolor har efter valet fått möjlighet att själva bestämma om man vill ha politiker eller näringslivsföre- trädare som ordförande i styrelsen. De flesta har valt att fortsätta med denna externa rekrytering. En tredjedel av de nyvalda ord- förandena är kvinnor. Även i forskningsråden finns en stor andel kvinnor. Männen dominerar däremot mycket kraftigt i de veten- skapliga samfunden och de priskommittéer som beslutar om prestigefyllda priser, t.ex. . Det gäller de naturveten- skapliga områdena som har en lång tradition av mansdominans, men det gäller även andra områden såsom kommittéerna för ekonomi och samhällsvetenskap och inte minst Svenska Akade- mien, vars ansvarsområde ju främst gäller de humanistiska veten- skaperna. De symboliska värdena bestäms alltså av män. också nästan enbart män, som råder över de privata donationer som finansierar forskning. Kvinnor har däremot inflytande över de offentligt tillhandahållna forskningsresurserna. I utbildningssystemet finns det fram till doktorsexamen minst lika många kvinnor som män, men därefter blir kvinnorna allt färre ju högre upp i det vetenskapliga karriären man kommer. Bland professorerna utgör de . Bland administrativa chefer dominerar männen ännu mer på mellannivå (bland dekaner) än på toppositionerna. Mansdominansen är störst på lokal nivå Det är alltså främst på central eller nationell nivå som könsbalansen är jämn. Ute i landet vid lokala myndigheter, kulturinstitutioner, fackförbund, arbetsgivarorganisationer, politiska distriktsförbund men också bland lokala ledarskribenter och första instansens domare dominerar männen stort. Men det finns också regionala skillnader när det gäller kvinnors respektive mäns delaktighet i den offentliga makten. Vi har i vissa avseenden kunnat konstatera tendenser till olika könsordningar i olika regioner av landet. forskning har beskrivit regionala skillnader i kvinnors karriärmöjligheter, som kan härledas till olika näringsstruktur, olika könsuppdelning på arbetsmarknaden, olika tillgång till social välfärd samt – som en följd därav – olikheter i kvinnors politiska deltagande.TPF2FPT Kvinnors delaktighet är större både i förvärvsarbete och politiska uppdrag i kommuner, där det finns en utbyggd social omsorg som det finns många kvinnligt kodade arbetstillfällen. I storstaden har vi exempelvis sett att könsbalansen på de högsta kommunala positionerna är jämn, medan och kommuner är mansdominerade på toppen. Kust- regionerna tycks vidare vara mer jämställda än inlandets kom- muner, särskilt i , även om ofta framstår som ett mer jämställt undantag. 2TP PT 1997. Ju större kommunernas självstyre är, desto större skillnader kan också finnas i social service och välfärdens infrastruktur.