sou · GVB3102 · 2008-01-01 00:00:00 — att inkludera olika slags människor, förändrats. I utbud får man en känsla av att det finns en policy, för att till exempel de som svarar i den dagliga enkäten 5 ska hyfsat motsvara befolkningens sammansättning, när det gäller etni- citet och kön (, 2006a). I materialet syns inte denna ambition. av de som uttalar sig i Vi 5 under månaden kan sägas ha icke-svensk bakgrund. har flest synliga personer med icke-etnisk- svensk bakgrund de dagar när de ungdomsinriktade avdel- ningarna Aveny, Graffiti, Attityd och Gränslöst är med. Se nedan siffrorna för . av de personer som syns på tidningens nöjessidor den dagen har utländsk bakgrund. Figur 4 Synlighet för personer med utländsk bakgrund på Göteborgs- Postens nöjessidor . sive Attityd, Gränslöst, Aveny, Såhär kan det alltså se ut en enskild dag i en tidningsgenre, och ändå rubbas inte ett inarbetat mönster av relativ osynlighet för personer med icke-etnisk-svensk bakgrund i tidningen som helhet och . Andelen kvinnor bland de synliga ligger också på sin konstanta nivå i de tre undersökta tidningarna: Var tredje synlig är en kvinna. Synlighet för andra utsatta grupper Övriga grupper av relevans för undersökningen framträder så spar- samt i tidningarna att det inte är meningsfullt att räkna ut deras andel i procent av alla som syns, siffrorna blir så låga att de förlorar sitt värde. I framträder två HBT-personer. Det är ett homosexuellt par som fått tillstånd att gifta sig. I syns fem personer med HBT-orientering, bland andra ett lesbiskt par som väntar barn och en transsexuell man som väntar på operation. I syns en enda person som på Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper något sätt har anknytning till HBT-frågor: Gayikonen . publicerar fyra artiklar om funktionshindrade , men endast två personer synliggörs: en autistisk kvinna och , som inte är funktionshindrad, men som kritiseras i en notis för att han gör stamning till komik. I framträder fyra personer med funktionshinder: Tre män som lärt sig leva med Parkinsons sjuk- dom, och en man som lärt sig leva med svår smärta. I framträder endast en person med funktionshinder, en man som lider av Crohns sjukdom. Hemlösa är en annan grupp som redaktionerna ägnar ett förstrött intresse. Det framträder inte en enda hemlös person i redaktionellt material i någon av tidningarna , däremot på insändarsidorna. Två hemlösa har insändare i och i publiceras nio insändar- och debattinlägg om hemlös- het som huvudsakligen skrivs av hemlösa. Det skrivs ingenting om samer och romer i någon av de tre tid- ningarna . Nedan redovisas de ämnesområden med anknytning till mänskliga rättigheter och utsatta grupper som uppträder . Ämnena flyktingfrågor, diskriminering, brottslighet och integra- tionsfrågor berör invandrare och flyktingar och här går det att jämföra resultaten med dem i tidigare forskning. Tyvärr finns inte den möjligheten när det gäller ämnena jämställdhet, HBT-frågor, funktionshinder och barns och hemlösas situation. Artiklarna om flyktingfrågor har delats upp efter vilket per- spektiv de är skrivna ur, eftersom bilden av flyktingfrågor skiljer sig avsevärt om den fokuserar gränskontrollfrågor eller har ett humanitärt perspektiv. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Figur 5 Artiklar efter ämnesområde i , och . Samma artikel kan förekomma på mer än en plats om den innefattar flera ämnen. Brottslighet som knyts till invandrare, minoriteter och flyktingar Artiklarna är inte summerade, eftersom samma artikel ibland har räknats in i flera ämnesområden I syns två ämnesområden tydligast; flyktingfrågor och brott som på något sätt knyts till invandrare och flyktingar. De står för en tredjedel vardera av de artiklar som berör invandrares och flyktingars situation. Mönstret är snarlikt i , men där är andelen artiklar om brott något mindre. I båda morgontidningarna dominerar det humanitära perspektivet starkt i flyktingfrågorna, vilket tyder på att den förändring mot en mer engagerad flyktingjournalistik som syntes 2005 inte var en tillfäl- lighet (, 2006a). En annan förändring i journalistiken jämfört med senare delen av (, 2002), är den ökade uppmärksamheten på diskrimineringsfrågor. I båda morgontidningarna utgör artiklar på temat diskriminering och rasism nästan en fjärdedel av artiklarna om invandrar- och flyktingfrågor. har endast 21 artiklar , som berör invandrar- och flyktingfrågor. En tredjedel av dem (7) tar upp rasism och diskriminering och nästan lika många tar upp flykting- frågor ur ett människorättsperspektiv. I är det klart dominerande MR-ämnet jämställdhetsfrågor. Jämställdhet mellan könen är ett framträdande tema också i , men mindre i . Den internatio- nella slog igenom på tidningssidorna i alla Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper tre tidningar, hade sex artiklar med framträdande kvinnor på nyhetsplats . Nyheternas grundmålning: Osynliggörande och negativ presentation På tidningarnas nyhets- och ekonomisidor är alltså invånare med utländsk bakgrund i hög grad osynliggjorda liksom andra utsatta grupper. Deras röster och perspektiv framträder inte, med några få undantag, i frågor som rör politik, ekonomi, kriminalitet och andra viktiga samhällsområden. I det perspektivet är de stora morgontidningarnas fortsatta fokusering på brott som förknippas med invandrare/flyktingar förödande. Denna undersökning visar en minskning av andelen artiklar om deras brott jämfört med , men andelen är fort- farande större än vad som kan förklaras av nyhetsmediernas all- männa intresse för brott. Presentationer där individer och grupper som förknippas med invandrartäta förorter eller med utländsk bakgrund pekas ut som kriminella balanseras inte i rimlig omfatt- ning av andra slags framställningar. Men det finns också intressanta resultat i undersökningen, som tyder på att ett trendbrott kan vara på väg i andra avseenden. Andelen artiklar med människorättsperspektiv ser ut att öka i bevakningen av flyktingfrågorna. Artiklar som tar upp diskrimine- ring är inte längre ovanliga. Bevakningen av fallet med den terro- ristmisstänkte utvisningshotade palestiniern är omfattande i alla tre tidningar. Nyhetstexterna hämtar till stor del sina principiella resonemang från regerings- kritiska källor inom politiska partier och frivilligorganisationer och gestaltar inkännande situationen för och hans familj. Här framträder en journalistik som sätter mänskliga rättigheter i förgrunden och som bör kunna bidra till en humanare politik. Mänskliga rättigheter genre för genre I det följande går jag kort igenom vilka teman med anknytning till mänskliga rättigheter som kom till synes i olika genrer i de under- sökta tidningarna . Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper En tidnings ledarsidor har av tradition hög status, eftersom de antas ha stor betydelse i det offentliga politiska samtalet. I det här avsnittet beskrivs översiktligt innehållet i ledare och signerade opinionsartiklar som har tillkommit på initiativ av ledarredaktionen och som på något sätt berör de frågor som är relevanta för under- sökningen. I finns tio sådana artiklar av ledarskribenter eller inbjudna debattörer . Tre av opinionsartiklarna handlar om kommunernas flyktingmottagning, två texter handlar om svenska landslagets förhållande till och om fotbollsspelaren ska betraktas som svensk eller inte svensk (Mesigt, Lagrell, DN , sidan 2), en handlar om den utvis- ningshotade kocken (behöver honom, DN , sidan 4). Övriga texter handlar om , om flyktingar, en om rätten att förbli arbetslös, samt slutligen utreder den brittiske historikern om islam kan förenas med demokrati (Lyssna på avvikarna, DN , sidan 4). innehåller nio artiklar som är relevanta här. Två inlägg handlar om våldet på skolor i , två handlar om jämställdhet, en text handlar om att barn har rätt att slippa stryk, ett inlägg stöder uppfattningen att flyktingar inte själva ska få bestämma var de vill bo, en notis tar upp förhållandet att spårvägare känner sig kränkta på jobbet och en text handlar om könsneutral äktenskapslagstiftning. I finns sex artiklar som på något sätt berör de ämnen som undersöks här. En text pläderar för att ge den utvisade egyptiern Alzery full upprättelse, i ett inlägg upp- manas EU att öppna sig för flyktingar, en ledare handlar om utländska kvinnors rätt till abort i , en ledare slår fast att människohandlare sällan fälls av domstol. En artikel konstaterar med tillfredsställelse att regeringens planer på utökad avlyssning av medborgare skjuts , en artikel med MR-perspektiv handlar om rättvisan här och ute i världen. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Kultur, krönikor och nöjen Också kultursidorna har traditionellt sett hög status. Här sätts dagordningen för det offentliga samtalet kring konst, teater, film och litteratur. Nöjessidorna har lägre status, men de utgör en viktig arena för synlighet för artister inom populärkulturen. I de undersökta tidningarnas kulturdelar är samhällets etniska mångfald något mer synlig än på nyhetsplats. Här finns också utrymme för krönikor och essäer som tar upp mänskliga rättig- hetsfrågor och frågor kring fördomar, stereotyper och rasism i medierna och i samhället. Denna möjlighet utnyttjas framför allt av skribenter i och , men knappast alls i . I tar tre artiklar upp den i fängslade journalisten situation, två texter med ett tydligt människorättsperspektiv handlar om stödet till den utvisnings- hotade palestiniern . En längre artikel handlar om hur mångkulturella har förändrats från ett klassiskt arbetarfäste till en högerextrem pilotkommun (uppror mot eliterna, DN , sidan 6 i B-delen), och i en notis frågas om en stammande är kul?. Några kulturhändelser som berör som ett fleretniskt samhälle kommenteras: TV- , , två artiklar handlar om den skånske hip-hoparen Timbuktu, en text berättar att författaren fått . Även kultursidor tar upp pro- blematik. Ett par artiklar handlar om segregationen i samhället och i skolan, där journalisten hävdar att problemen i skolan åtminstone delvis beror på att en hot- och kontrollkultur med inlärt kvinnoförakt fått rita ramar runt alldeles för många barn (Vad ska skolan vara bra för?, GP kultur, ). Skolans pro- blem tillskrivs delvis invandrare som har svårt att anpassa sig i det svenska samhället (Skolans segregation är samhällets, GP kultur, kulturdel innehåller också av avdelningarna Leva, Gränslöst, Graffiti, (), Aveny och Attityd, som tar upp mjuka ämnen som mänskliga och sociala relationer, ungdomsfrågor, mode, musik och populärkultur. På dessa sidor syns ofta personer med utländsk bakgrund. Även två homosexuella personer och en person med funktionshinder fram- träder . Det skrivs om musiker som , Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Timbuktu, och och författare som Khemiri och , som är den mest utlånade poeten på biblioteken i . här liksom på de andra tidningarnas kultursidor. På Graffiti- och Avenysidorna uppträder två reportrar med utländsk bakgrund regelbundet med text- och bildbyline. Men framför allt syns en rad personer med utländsk bakgrund i roller som inte direkt har med deras ursprung att göra som modeller, matlagare, krönikörer, drömmare, vänner, amatör- och manusförfattare, boklånare och dansare. I framträder tre personer med utländsk bakgrund på kultursidorna . Det är kvinnor som debatterar kvinnokampens strategi i . En enda artikel handlar explicit om mänskliga rättigheter. ifrågasätter borgerliga tidningars stöd för kriget i (Vems mänskliga rättigheter?, AB, , sidan 4). En tecknad strip av tar upp den bristande jämställdheten mellan könen på ett ironiskt sätt. Det berättas också att journalisten har fått pris. I ett par artiklar ställs frå- gan om gayikonen var nazist eller politisk idiot (Så blev divan en gayikon, AB, , sidan 4). ekonomidel innehåller elva inslag av relevans för undersökningen. Nio av dem handlar om jämställdhet mellan könen. Rubrikerna lyder: Få kvinnor i börsbolagens valbered- ningar, Bank för kompetenta kvinnor, upp till kamp mot mansdominansen, Gräl mellan JämO och arbetsgivare, får inte svar om mansdominansen, Handeln överkörd i strid om kvinnolöner, stormar in på stämman, Vad väntar ni på, kvinnor? och Hälften kvinnor i . En artikel handlar om arbetsmarknadsministern på besök i där två arbetssökande personer med utländsk bakgrund förekommer i både text och bild (I får ministern se prov på gott samarbete i svår miljö, DN, , del 3, sidan 7). En artikel på temat diskriminering handlar om en stockholmare som sökt jobb i men som inte blivit anställd på grund av att han är stockholmare (självförtroende inte alltid bra i , DN, , del 3, sidan 5). Ett klart fall av diskriminering, anser han. Men enligt DO är stockholmare ingen etnisk minoritet och Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper det är därför inte brottsligt att diskriminera dem. Historien om stockholmaren finns med i alla tre tidningar och är utförligt refere- rad. I finns 16 relevanta artiklar på ekonomi- och konsumentsidorna, åtta av dem handlar om jämställdhet mellan könen, bland dem artiklar om kvinnolöner och en text om GB:s nya rosa pinnglass (Konsumentråd rasar mot pinnglass, GP, , sidan 64). I sju artiklar framträder personer med utländsk bakgrund i sammanhang som inte direkt har med deras etnicitet att göra; i en enkät om företagande har två av fem perso- ner utländsk bakgrund och både entreprenörer och konsumenter med utländsk bakgrund är huvudpersoner i ett par artiklar. GP har liksom DN en utförlig artikel om stockholmaren som inte fick jobb i . Morgontidningarnas familjesidor är viktiga arenor för prominenta jubilarer. Både DN och GP presenterar minst ett födelse- dagsbarn i längre personporträtt. Vissa avlidna får också minnesporträtt i texter som är skrivna av utomstående, men redak- tionellt bearbetade. Båda formerna av presentation är förknippade med hög status. tillägnas fyra jubilarer eller avlidna som är invånare i med utländsk bakgrund någon form av redak- tionellt text. Annat redaktionellt material på DN:s familjesidor är notiserna under Personnytt, där mottagarna av viktiga priser, stipendier eller hederstecken presenteras, kortpresentationen av en aktuell doktorsavhandling samt Miniintervjun. Fyra personer med icke-svenska namn nämns i den långa rad raden av människor som fått priser eller stipendier. Det är alltså ett fåtal icke-etniska svenskar bland de hundratals personer som passerar revy på familjesidorna i . I , där familjesidorna heter Namn är situatio- nen likartad. Fem svenskar med utländsk bakgrund tillägnas porträtt med anledning av resor, utställningar eller annan aktivitet. Därtill nämns fyra personer med utländsk bakgrund i den långa raden av stipendier, doktorsavhandlingar, examina och priser. I ingen av tidningarna presenteras någon person med synligt funktionshinder eller HBT-orientering på familjesidorna. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Den kompakta svenskheten och normaliteten i familjesidor- nas redaktionella material belyser på ett tydligt sätt att journalister på de stora morgontidningarna rör sig i begränsade kretsar, samti- digt som den reproducerar en utstötande bild av vilka som är värda att fira eller sörja. Sporten är den genre i tidningarna, där det oftast framgår att är ett mångetniskt land och ingår i ett globaliserat samman- hang, där till exempel fotbollslagen värvar medarbetare på en världsmarknad. Det syns i bild och det syns på de många olika namnen i matchreferat och lagpresentationer. Mars månad prägla- des i de tre undersökta tidningarna av att fotbollsallsvenskan var på väg att inleda sin säsong. spelade också en viktig EM-kval- match i fotboll mot i och basketboll- säsongen gick mot sitt slut. Just i basketboll finns en rad importe- rade spelare från framför allt . Det är svårt att hitta diskriminerande inslag i sportbevakningen, möjligen med undantag av särbehandlingen av fotbollsspelaren , som det skrivs om i stort sett . I , och ömsom hyllas och ömsom hånas han. Här följer några av de många rubri- kerna i de tre tidningarna : Många hade helst sluppit , Zå gör , omkullkastar allt, Ärlighet á la , Absolut , Ibra-kadabra!, Äntligen tillbaka, kan döda en scen, , , Uppdrag: Sätt stopp för . Att har stigmatiserats vid sitt ursprung är väl belagt (Furvik 2004; 2005). I artikeln Det här är lycka. Om sportjournalistikens inkluderande mekanismer skriver om hur sportjournalistiken konstruerar en nationell svensk gemenskap som präglas av trygghet och stabilitet (, 2006). I detta sammanhang framträder också ett utpekande av det avvikande, den andra, som inte är fullt integrerad och hemma- hörande i det svenska samhället. I rapporteringen om blir hans invandrarbakgrund central. Han kategorise- ras som den problematiske invandraren, uppväxt i ett invandrartätt problemområde (), en förort som skiljer sig från det Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper blir på detta sätt det annorlunda, något som inte riktigt tillhör det svenska. Inkludering i olika genrer Genomgången av olika genrer i de tre tidningarna visar att inrikes- nyheterna samt ekonomi- och familjesidorna är de som är mest oemottagliga för förändring mot en mer inkluderande journalistik, där människor med annan bakgrund än den etniskt svenska uppträ- der som vanliga medborgare. Kultur och nöjessidor samt konsu- ment- och sportsidor speglar av olika orsaker något bättre sam- hällets etniska mångfald. När det gäller etniska minoriteter, funk- tionshindrade, hemlösa och HBT-personer kan man över huvud taget inte tala om någon naturlig inkludering i de tre undersökta tidningarna. En ganska stor del av de texter som klassificerats som inkluderande i den översiktliga genomgången är inkluderande i en mycket ytlig bemärkelse. Personer som kan identifieras som invandrare framträ- der i bild eller med namn, men har ingen eller bara någon replik i brödtexten. Texten handlar inte om dem, och de tycks finnas med av kosmetiska skäl; för att ge tidningen ett mångkulturellt ansikte. Jag ska ge några exempel på hur det ser ut, när närvaron av personer i tidningen kan uppfattas som staffage. I Dagens Nyheters ekonomidel beskrivs hur arbetsmarknads- minister besöker förorten och Lunda Nova Näringslivscenter, som är en slags arbetsförmedling. DN skriver att utmaningen är större här än på andra håll, eftersom majoriteten av de arbetssökande talar stapplande svenska och ofta aldrig varit i närheten av ersättning från a-kassan (I får ministern se prov på gott samarbete i svår miljö, DN, , del 3, sidan 7). Personer med utländsk bakgrund får fälla korta repliker och finns med på bild, men huvuddelen av texten handlar om samarbetet mellan arbetsförmedlingen, det lokala näringslivet och andra myn- digheter samt arbetsmarknadsministern. Frågan är om reportaget från hade kommit till stånd utan besöket från . Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper rapporterar i flera artiklar om bråk mellan elever och mellan elever och lärare på skolor i förorterna. Det tycks uteslutande handla om ungdomar med invandrarbakgrund, de finns med i bild och nämns med namn eller förnamn när det citeras ur polisens förundersökning. Men eleverna själva ges inte tillfälle att förklara i texterna hur de ser på problemen som har upp- stått. Istället är det myndigheter, poliser och skolledningar som agerar och som citeras i tidningen. I berättar en artikel om skolminister besök på en problemskola med många invandrade ele- ver i Landskorna. Flera elever finns med på bild tillsammans med ministern men ingen av dem intervjuas i texten eller nämns vid namn (Skolministern – en plugghäst, AB sidan 12). Stereotyp inkludering kan förekomma i positiva och inkännande texter, där den porträtterade människan är formad efter en mall för hur representanter för en viss grupp ska gestaltas. Det finns gott om exempel på stereotyp inkludering i både och . Unga män med utländsk bak- grund visar vägen till hiphop och finländaren tog med sisun i flytten till . Invandrarkvinnor träffas för att laga mat och utbyta recept tillsammans i i en matglädje som når över gränserna. schabloniseras även HBT-personer. GP berättar om ett lesbiskt par i ivrig väntan på hett efterlängtat regnbågsbarn. Artikeln knyter kvinnorna till drömmen om mödraskap på ett sätt som Sahlman (2005) har sett som ett mönster. Uttrycken regnbågsbarn och regnbågsfamilj blir exotiserande, särskilt som regnbågsfamiljen sägs vara en färg- sprakande påminnelse om att det finns flera sätt att leva och älska (Ivrig väntan på hett efterlängtat regnbågsbarn, GP, , sidan 84–85). I klagar en krönikör på den låga bög- faktorn i årets melodifestival: En pryd schlagerfestival är som en herrturk utan fluktare. Flera av de artiklar som här får exemplifiera stereotyp inklude- ring vill väl. Men man kan tycka att det synd att grupper som syns så litet i medierna ska behöva uppträda i roller som smickrar en fördomsfull betraktare. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Fortsatt stereotypisering av förorten har i en serie artiklar om ungdomsbråk, hot och misshandel på framför allt Vättle- och Högsboskolorna i . Rubriker: 13-åringar håller skola i skräck (GP , sidorna 4–5), Sjukskrivna lärare och elevavhopp (GP, , sidorna 4–5), Fack räknar med fler larm i vår (GP, , sidorna 4–5), Ett lagbrott att ha så dålig koll på elever (, , sidorna 4–5), Tre tonåringar åtalade för misshandel på sko- lor (GP, , sidan 20). Det tycks huvudsakligen handla om invandrarungdomar med sociala problem även om deras etniska bakgrund inte framhävs i artiklarna. Men man läsa sig till det av bilderna från övervakningskameror, korta citat från elever med utländska namn, uttalanden från olika personer, insändare, ledar- kommentarer och artiklar på kultursidorna. Skolministern , som åker till med anled- ning av skolbråken, förklarar att i socialt besvärliga områden med integrationsproblem och hög arbetslöshet kan inte skolan frånsäga sig sitt ansvar (Skolministerns recept: rött kort mot bråk- stakarna, GP , sidan 5). Sammantaget ger GP:s rapportering om händelserna bilden av en förort där ungdomarna och deras föräldrar utgör problemet, medan myndigheter och polis gör allt de kan för att få ordning i kaoset. Med få undantag kommer endast lärare, rektorer, poliser, politi- ker och skolchefer till tals. De bråkiga ungdomarna syns i röriga övervakningsbilder, men förekommer bara sporadiskt i bröd- texterna. De som utför brotten och de som drabbas av dem behandlas som en tredje, mindre viktig part. Stigmatiseringen här består i upprepningen av ett tema; den ständigt farliga förorten, gettot som ingen rår på eller kan förändra. Den dominerande bilden av ungdomar i förorterna i är alltså fortsatt knuten till segregation och vissa typer av brott. Bara till viss del balanseras bilden genom att tidningens övriga rapportering om ungdomar under månaden, beskriver miljöer där invandrarungdomar sysslar med annat än att bråka. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper I de tre undersökta tidningars bevakning går det att urskilja några teman där mänskliga rättigheter står i förgrunden: Den svenska statens behandling av misstänkta terrorister, den svenska statens behandling av flyktingar, diskrimineringsfrågor och jämställdhetsfrågor. Staten versus misstänkta terrorister Att statens behandling av personer som misstänks för terrorism, kan innebära att de misstänktas mänskliga rättigheter åsidosätts, utgör kärnan i flera artiklar . De tre undersökta tidningarna behandlar alla fallet där götebor- garen och palestiniern hotas av utvisning sedan han av definierats som säkerhetsrisk och terrorist. publicerar tre artiklar, en längre och två kortare. I den första som är en TT-text berättas att Migrations- överdomstolen har kommit fram till att det inte finns några hinder för en avvisning av till . som intervjuas hävdar att regeringen och inte har lämnat över alla handlingar till hans advokat eller till domstolen (Palestinier kan avvisas till , DN sidan 9).