sou · GVB324 · 2008-01-01 00:00:00 — I de tre kattätaste länen finns ca 720 000 katter. Det motsvarar av det svenska kattbeståndet. I , som är det fjärde kattätaste länet, finns drygt 70 000 katter.TPF7FPT I norrlandslänen finns av de svenska katterna eller omkring 235 000 djur. är det kattätaste av norrlands- länen med ca 60 000 djur följt av med 52 000 djur. Ungefär lika många katter finns i . Inte i något län finns så få katter som i , ca 25 000 djur. 6TP PT SVERAK organiserar ett femtiotal svenska kattklubbar och administrerar ett register över raskatter och katter som används för avelsändamål. SVERAK representerar i Fédération Internationale Féline (FiFe). 7TP PT För den geografiska fördelningen av katt gäller motsvarande anmärkning som beträffande hund i not 5. I övrigt är fördelningen, liksom beträffande hundarna, ganska jämn. I sju län, , , , , , och finns mellan 50 000 och 60 000 katter. och , med drygt 30 000 katter var- dera är, jämte , de län där det finns minst katter. Figur 6.8 Katternas geografiska fördelning ### # Antalet lantbruksdjur, och de djurslag som förekommer, påverkas av flera faktorer. Sådana faktorer är konsumenternas prioriteringar mellan pris och olika kvalitetsaspekter, konkurrensen från import, möjligheten till export, stödsystemen och regelverkens utformning när det gäller djurskydd, miljö och livsmedelskontroll. Traditionellt har lantbruket varit en sektor med många regleringar och ett svagt konkurrenstryck. Ekonomiska stöd har varit en del av lantbruket och i många fall en förutsättning för produktion. Det gäller både i och i andra, jämförbara länder. Andra regleringar, som inneburit att lantbruket inte varit en fri marknad i vanlig bemärkelse, är t.ex. interventionssystem och olika slag av handelsrestriktioner. Erfarenheten visar att de största förändringarna av lantbrukets produktionsförutsättningar inträffar i samband med viktigare omläggningar i jordbrukspolitiken. före inträde i EU, genomfördes en omfattande avreglering av svenskt jordbruk. Jordbrukssektorn öppnades för konkurrens och produktionen skulle ske på samma villkor som gäller för andra varor och tjänster. Konsumenternas efterfrågan skulle därmed styra vad som producerades. Den svenska avregleringen ledde t.ex. till att produktionen av spannmål sjönk dramatiskt. I samband med EU- inträdet återreglerades jordbrukssektorn och spannmålsproduk- tionen steg kraftigt. Mot bakgrund av sådana erfarenheter finns det anledning att analysera hur antalet lantbruksdjur kan komma att förändras mot bakgrund av de förändringar i stödsystemen som genom- förts och kommer att genomföras. Av central betydelse är EG:s jordbruksreform , ibland kallad MTR-reformen, som innebär en omläggning från produktrelaterade stöd till s.k. frikopplade gårdsstöd.TPF8FPT De ekono- miska stöden skall inte längre vara kopplade till vad som pro- duceras, t.ex. spannmål eller nötkött. Stöden frikopplas istället och utgår till lantbrukaren oavsett vad som produceras och, på vissa villkor, även om ingenting produceras. Därigenom kommer kon- sumenternas efterfrågan i högre grad än tidigare att styra i vilken utsträckning produktion skall ske och i så fall vad som skall produ- 8TP PT MTR står för Innebörden av MTR-reformen beskrivs närmare i det föl- jande. En annan förändring som kan ha betydelse för hur antalet lant- bruksdjur utvecklas är EG:s utvidgning. Erfarenheten visar att det inom vissa sektorer kan ta för en nationell marknad att ställa om sig efter de förutsättningar som råder på den gemen- samma, öppna EU-marknaden. Det gäller i synnerhet marknader där konkurrensen från övriga EU-länder av olika skäl är svag och som historiskt omgärdats med regleringar och varit föremål för betydande offentliga stödåtgärder. Så är t.ex. fallet med byggsek- torn och kan antas gälla även vissa andra näringsgrenar med lik- nande förutsättningar, möjligen också det svenska lantbruket.TPF9FPT Framställningen i det följande bygger i huvudsak på rapporter och analyser från bl.a. , Statens livsmedelsekono- miska institut samt från olika branschorgan och intresseorganisa- tioner. Branschföreträdarnas egna förväntningar har i förekom- mande fall också beaktats. EU och unionens utvidgning Konsumtionsutvecklingen för kött och animaliska livsmedel och i vilken utsträckning konsumenterna föredrar svenska eller importe- rade produkter, är viktiga incitament för verksamheten med lant- bruksdjur i . anslutning till EU har inneburit stora förändringar av prisnivåer och utbud i livsmedelssektorn. Det beror på att nya och billigare produkter kommit in på marknaden och på att svensk livsmedelsindustri förändrat sitt utbud för att möta kon- kurrensen. Sådana förändringar kan påverka förutsättningarna för svensk djurhållning. Det är möjligt att leder till ytterligare föränd- ringar i förutsättningar för svenskt lantbruk. I det följande skall mot den bakgrunden några av erfarenheterna från i EU redovisas.TPF10FPT 9TP PT Se t.ex. betänkande av byggkommission, Skärpning gubbar! (SOU:2002:117). 10TP PT Framställningen bygger på data i (2006:6) i EU EU-inträdets effekt på matpriserna En allt större andel av den mat vi konsumerar är importerad, i för- sta hand från EU-länder och då främst från . De allra största importökningarna har noterats ifråga om kött och mejeri- produkter. anslutning till EU påverkade konkurrensen på den svenska livsmedelsmarknaden på ett för konsumenterna klart märkbart sätt. De svenska matpriserna anpassade sig i samband med EU-inträdet till den nya situationen. Prisnivåerna på nöt- och griskött samt fågel sjönk med mellan ca 5 och ca 8 pro- cent i förhållande års nivåer. Mest sjönk priserna på nötkött. sänktes momsen på mat från . sjönk dock priset på nötkött jämfört med . Det är mer än vad som kan härledas till momssänkningen. Momssänkningen kan inte heller vara för- klaringen till skillnaderna i den prisutvecklingen som inträffade mellan olika slag av kött och animaliska livsmedel. Sammantaget låg konsumentpriserna för nöt- gris- och fjäderfäkött fortfarande års nivå. De sjunkande priserna på nötkött ledde till en betydande ökning av konsumtionen. Konsumtionen av nötkött har –2004 ökat . Andelen svenskproducerat nöt- kött minskade från till . Det är främst importen från EU-länderna som ökat. De största importländerna för färskt och kylt nötkött var , och i denna ordning. kom omkring en tredjedel av allt importerat färskt och kylt nötkött från . svarade för nästan hälften av importen av färskt och kylt nötkött. svarade för en femtedel och för av importen. Mot- svarande gäller i stora drag för fryst nötkött, där , , och var de största importländerna . svarade för , för och för av den samlade importen av fryst nötkött. har andelen import från tredje land ökat, t.ex. från och . Dessa länder svarar nu tillsammans för av den svenska nötköttimporten. Konsumtionen av nötkött har ökat med ca i EU. Importen har ökat med nästan lika mycket. Det innebär att den svenska produktionen har varit relativt oförändrad . Frågan är dock på vilket sätt importe- rat och svenskproducerat kött konkurrerar på livsmedelsmarkna- den. Mellan , uppgifterna varierar något, av det färska och frysta nötkött som säljs i livsmedelsbutikerna är impor- terat. Resten är svenskproducerat kött. Övrig konsumtion, som sker i restaurangen och storhushåll och nötkött som används i livsmedelsindustrin, avser i mycket högre grad importerat nötkött. Detta skall ses mot den bakgrunden att andelen svenskt kött av den totala konsumtionen är . Man kan härav dra slutsatsen att konsumenterna väljer svenskt kött då de handlar mat till famil- jens middag, men äter i första hand importerat kött på restau- ranger, i lunch- och skolmatsalar, på vårdinrättningar, i äldre- boenden etc. Bearbetade produkter av nötkött har, i vart fall hit- tills, i högre grad innehållit importerat kött än svenskt.TPF11FPT Priset är en viktig faktor för våra konsumtionsval, men det är inte den enda som har betydelse. har en ökad efter- frågan på differentiering när det gäller pris och kvalitet märkts i livsmedelshandeln, men det ställs också krav på en jämnare kvalitet i respektive pris- och kvalitetssegment. En relativt stor andel av det svenskproducerade nötköttet kom- mer från mjölkkoraser. Detta har ansetts utgöra en faktor som hämmat utvecklingen mot en högre och jämnare kvalitet på köttet. Härtill kommer att alltjämt har en internationellt sett ganska stor andel små besättningar. Så kallade hobbybesättningar förekommer också. Detta kan motverka strävan att uppnå lämplig utfordring och slaktmognad hos djuren, vilket leder till en sämre köttkvalitet. Sammanfattningsvis kan sägas att produktionen av nötkött har varit stabil , men priserna har sjunkit. Svenska kon- sumenter väljer i första hand svenskt nötkött i butik, men konsu- merar importerat kött utanför hemmet. Förändrade kundpreferen- ser i livsmedelshandeln skulle kunna leda till en förskjutning av efterfrågan från svenskt kött till importerat även i butikerna. Ett sådant förändrat konsumtionsmönster skulle även ge en ytterligare ökad kostnadspress i köttproduktionen. En utmaning för svensk köttproduktion bör därför vara att producera en högre och jämnare 11TP PT Se 2006:6, sid. 27 Det gäller i vart fall om beteckningen svenskt kött skall utgöra ett kvalitetsmärke även bortom djurskyddskvaliteter. Priset på griskött sjönk också kraftigt efter EU- inträdet, men nedgången var inte lika stor som för nötkött. Sam- mantaget var priset på griskött nominellt lägre än . Den samlade konsumtionen har ökat, men inte lika mycket som för nötkött. producerades mer griskött än i än vad som konsumerades i landet. Självförsörjnings- graden var då . hade självförsörjningsgraden minskat till . Det dominerande importlandet är både och , men den danska andelen av den grisköttimporten till har ökat från till . Tyskt griskött har också blivit vanligare på svenska bord. svarade för omkring en fjärdedel av den samlade importen av griskött. är det tredje största importlandet med ca 8 pro- cent av grisköttimporten. Importen av griskött sker således nästan uteslutande från EU-länder. Konsumentpriserna på fjäderfä sjönk –2004 med . Konsumtionen av fjäderfäkött, främst slakt- kyckling, har ökat starkt och mer än fördubblats , från ca till ca . I början av perioden producerades i mer fjäderfäkött än vad som konsumerades i landet. Självförsörjningsgraden var då . hade självförsörjningsgraden minskat till . Nästan all import av fjäderfä kommer från EU-området. Det gäller både och . Den kraftiga ökningen av konsum- tionen har lett till att såväl den svenska produktionen som impor- ten har ökat. Även beträffande mjölk och mejeriprodukter skedde en anpassning av priserna i samband med EU-inträdet så att priset på smör och ost steg och priset på grädde sjönk. Däremot är andelen importe- rade mejeriprodukter alltjämt låg om man jämför med kött. Importen av konsumtionsmjölk har ökat från nästan noll pro- cent av den samlade konsumtionen till ett par procent . Importandelen för smör har ökat från nära noll procent till och syrade mejeriprodukter från ett par procent till . Ost är den enda mejeriprodukt som kan mätas med nötkött ifråga om importandel. Andelen importerad ost har mer än fördubblats från till . I har konsumtionen av dryckesmjölk och smör minskat . har konsumtionen av ost, grädde och syrade produkter ökat. inträdde 10 nya stater, , , , , , , , , och , i den Europeiska unionen. Det innebar att dessa länder fick tillgång till hela den inre marknaden och att länderna själva blev en del av denna marknad. Vissa övergångsregler finns dock bl.a. när det gäller den fria rörligheten för arbetskraft och kapital. De nya medlemsländerna får också först tillgång till fullt jordbruksstöd. Stödet till jordbruket är den största utgiften i EU:s gemensamma budget. För att göra det möjligt för de nya stöden att rymmas i budgeten och för att stöden inte skall hindra den moder- nisering av de nya medlemsländernas jordbruk som kommissionen anser är nödvändig, krävs en långsam infasning. Därför anpassas stödet successivt , så att det först utgår enligt samma principer som för övriga länder. Utvidgningens effekter för livsmedelsindustrin och, i förläng- ningen, för svensk djurhållning har belysts av bl.a. Jordbruks- verket.TPF12FPT Utvidgningen medför både för- och nackdelar. Den ger möjlighet att placera produktion i länder med avsevärt lägre löner 12TP PT (2005:20) Utvidgningens effekter – främst för den svenska livsmedelsbranschen. Det gäller i första hand personalintensiva verksam- heter, såsom styckning och packning. Flera exempel finns. har etablerat packningskapacitet för bacon i och packar ca bacon där. meddelade även att bolagets verksamhet med packning av bacon skall flyttas från i till Swinoujscie i . Bakgrunden är att personalkostnaden per anställd är 4–5 gånger högre i än i Polen.TPF13FPT I båda fallen handlar det om kött från grisar som fötts upp i . En allmän uppfattning i livsmedels- sektorn är dock att skillnader i kostnader mellan nya och gamla medlemsländer kommer att jämnas ut . Detta kommer att leda till att köpkraften ökar i de nya medlemsländerna och därmed efterfrågan på förädlade livsmedel. En större inre marknad är i regel bra för företagen, förutsatt att de har en effektiv produktion. Det är svårt att dra närmare slutsatser om hur kommer att påverka djurhållningen i . De flesta analyser gäller livsmedelsindustrin. En viktig förutsättning för konkurrens- kraft är dock en effektiv djurhållning. De nya medlemsländerna kommer att behöva investera stora summor för att rationalisera sina genomgående ålderdomliga lantbruk och småskaliga struktur. På kort och medellång sikt bör utvidgningen därför inte ge några dramatiska effekter för svensk djurhållning. Även i finns behov av en fortsatt strukturomvandling för att pressa kostnader i alla led av produktionen. Det gäller även i djurhållningen. Omläggningen till gårdsstöd innebär att svenska lantbrukare blir känsligare för internationell konkurrens än före reformen. I det föregående har visats att EU-medlemskapet har givit effekter i livsmedelssektorn och i hela produktionskedjan. Ett viktigt syfte med MTR-reformen är att låta konsumenternas preferenser ge ett större genomslag i vad som produceras. Reformen leder, i motsats till förändringar i efterfrågan på livsmedel, till omedelbara omställ- ningar av lantbrukets verksamhetsförutsättningar. I kombination med den ökande konkurrensen på livsmedelsmarknaden från EU och från de nya EU-länderna, som ger en mer långsiktig påverkan, kan reformen antas leda till ganska snabba omställningar i lantbru- kets djurhållning. 13TP (ATL) Den viktigaste komponenten i jordbruksreformen innebär att stöd som tidigare givits till en speciell typ av produktion, t.ex. Am- och dikobidraget, kalvlsaktbidraget och tackbidraget, frikopplas från produktionen och utgår till lantbrukaren oavsett produktionens inriktning. Det nya stödet benämns gårdsstöd. Gårdsstöd kan även på vissa villkor utgå även om ingen produktion överhuvudtaget bedrivs. En viktig förutsättning för stöd i det senare fallet är att jordbruksmarken hålls öppen. Den får inte växa igen. Lantbrukare kan hålla marken öppen genom maskinell röjning. Betesmark kan hållas öppen med betande lantbruksdjur. Gårdsstödet betalas ut till brukaren av marken. Det innebär att det i arrendeförhållanden är arrendator som tar emot stödet. Följande inom EU gemensamma stödformer avseende animalie- produktion kan frikopplas. Nationella kuverten till mjölk samt nöt- och fårköttsproduktio- nen Inom vegetabilieproduktionen kan t.ex. arealersättningen frikopp- las. Länderna har vissa möjligheter att välja i vilken utsträckning och stöden skall frikopplas. Principerna för fördelningen av stödet kan också anpassas nationellt inom vissa ramar. Länderna kan välja mellan en renodlad gårdsmodell och en regionaliserad fördelningsmodell. Gårdsmodellen innebär att stödet baseras på de enskilda gårdarnas stöd , åren 2000–2002. I den senare modellen omvandlas de tidigare stöden till ett arealstöd som är enhetligt inom en viss region, men som kan variera mellan olika regioner. har valt att frikoppla stöden fullt ut, med undantag för handjusrbidraget. Detta skall alltjämt vara kopplat till . skall även handjursbidraget göras fullt ut oberoende av produktion, dvs. har valt en blandning mellan regionaliserade stöd och gårdsstöd. Det frikopplade gårdsstödet kommer att fördelas i förhållande till det antal stödrätter som den enskilda gården tilldelas. Hur många stödrätter gården får beror på historiska förhållanden och av ett grundbelopp. Storleken på de enskilda stödrätterna beror i sin tur dels på grundbeloppet för stödrättigheterna i respektive region, dels på hur mycket stöd lant- brukaren fått i form av djurbidrag och torkbidrag i norra . Storleken av lantbrukarens mjölkkvot , då även mjölkstödet frikopplas, skall också vägas in. Som regionindelning används de tidigare arealstödsregionerna med den skillnaden att de tidigare regionerna 5 och 6 slagits sam- man till nuvarande region 5 som en följd av att torkstödet nu för- delas gårdsvis. Av animaliestöden behålls hälften av amko- och extensifierings- bidragen, av slaktbidragen och av mjölk- stödet på gårdsnivå. Övriga animaliestöd regionaliseras fullt ut, dock med undantag för handjursbidraget, som skall vara kopplat till produktion fram . I princip kan bidragen utbetalas även om någon produktion inte förekommer på gården. En förutsättning är, som nämnts, att mar- ken hävdas. Det innebär att det inte är möjligt för lantbrukaren att lyfta stöden utan någon som helst insats. För gäller t.ex. att marken skall hållas öppen. Det bör räcka med att lantbrukaren röjer sly samt, beroende på den närmare utform- ningen av villkoren, slår gräs. För betesmark krävs att marken betas. Därigenom uppstår, trots syftet att stödet skall vara fri- kopplat, en slags koppling till djurhållning.TPF14FPT En komponent i det nya systemet, som också kan ha betydelse för djurhållningen i , är den successiva neddragningen av stödet till de lantbrukare som tar emot mer än i stöd. Denna neddragning, s.k. modulering, sker och . och framåt sker modulering för berörda lantbrukare . De indragna medlen överförs till programmet för landsbygdsutveck- ling (LBU-programmet) och till s.k. nationella kuvert. 14TP PT Regeringens skrivelse 2003/04:137, Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i . Se även (2004:16) jordbrukspolitiska reform. En översiktlig beskrivning av de nya stödsystemen finns i Gårdsstödet – en introduktion till det nya stödsystemet (2004). nella kuverten kan användas för att finansiera andra stödformer än gårdsstödet. LBU-programmet är ett sjuårigt program för utveckling av landsbygden inom EU. En ny programperiod inleds och löper t.o.m. . till- satte regeringen en kommitté, , med upp- drag att föreslå hur landsbygdsprogrammet skall tillämpas i under den återstående delen av programperioden t.o.m. och därefter under den nya programperioden.TPF15FPT LBU-programmet för den kommande programperioden är ännu inte fastställt, men preliminärt skall stödformerna omfatta bl.a. miljöersättningar och kompensationsbidrag, projektstöd, företags- stöd och stöd till kompetensutveckling. Inom miljöersättningar finns t.ex. möjlighet till stöd för skötsel av betesmarker och slåtter- ängar, så att de kulturhistoriska värdena bevaras och den biologiska mångfalden stärks. Betesmark kan i princip bara hävdas genom bete. Företagsstöd kan preliminärt utgå som stöd till investeringar i fasta anläggningar eller nya maskiner för primärproduktion, t.ex. spannmålsodling eller uppfödning av köttdjur. Det innebär att dessa stöd, liksom de flesta stöd inom LBU-programmet och i motsats till de frikopplade gårdsstöden, är kopplade till viss pro- duktion eller till viss verksamhet. Stöd inom ramen för LBU-pro- grammet kan därigenom utgöra en faktor som i enskilda fall underlättar djurhållning eller produktion av andra jordbruks- produkter. Detta innebär en viss urholkning av principen att stöden till lantbruket skall varar frikopplade från produktion. För att LBU-stöd skall bli aktuella i det enskilda fallet gäller att särskilda villkoren för respektive stödform. Här skall även noteras att stöd inom LBU-programmet kan verka i motsatt riktning. För många lantbrukare som uppbär gårds- stöd kan animalieproduktion, från ekonomiska utgångspunkter, vara ett sämre alternativ än annan sysselsättning. Det gäller särskilt om det finns behov av stora investeringar i byggnader eller maski- ner. Många sådana, alternativa sysselsättningar kan få stöd inom ramen för LBU-programmet. Det gäller t.ex. verksamhet inom turistnäringen och annat företagande, som kan bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur på landsbygden. Gårdsstödets effekter på djurhållningen () har analyserat hur jord- bruksreformen kommer att påverka jordbrukssektorn. En utgångs- punkt för analysen är att alla andra förutsättningar är oförändrade. Mot den bakgrunden jämförs effekterna av reformen med ett refe- rensscenario, som utgörs av EU:s tidigare jordbrukspolitik (Agenda 2000), fram till år 2009.TPF16FPT Resultaten visar att de största effekterna inom animalieproduk- tionen uppstår för producenter av nöt- och fårkött. Mjölkproduk- tionen påverkas däremot inte enligt SLI:s analys. De svenska pro- duktionsvolymerna av nöt- och fårkött kommer att minska med fram . Det är en större neddragning än som kan förväntas i EU-15. Antalet nötkreatur, utom mjölkkor, kom- mer att procentuellt minska ungefär dubbelt så mycket i som i EU-15. Den viktigaste orsaken till detta är att andra länder har genomfört reformen på ett mindre radikalt sätt än . Flera länder har t.ex. valt att införa reformen än och i flera fall behålls kopplingen till produktion i högre grad än här. Jämfört med referensscenariot (Agenda 2000) kommer, på riks- nivå, antalet am- och dikor att minska och antalet tjurar och stutar fram . Antalet mjölkkor kommer att förbli oförändrat. En liknande minskning, kommer att ske av antalet får. Antalet grisar och värphöns kommer enligt SLI:s prognose att minska med en procent. Antalet slaktkycklingar kommer att vara detsamma 2009 som i referensscenariot. Av tabell 6.2 framgår att reformen ger starkare effekter i norra än i landets södra delar. 16TP PT 2005:2, Frikopplade stöd – konsekvenser för svenskt jordbruk Tabell 6.2 Jordbruksreformens regionala effekter jämfört med Agenda 2000, procent Sammanfattningsvis kan sägas att antalet nötkreatur, med undantag för mjölkkor, kommer att minska kraftigt under förutsättning att djurhållningen av de enskilda lantbruksföretagarna ses som egna resultatenheter och hänsyn inte tas till gårdsstödet. Det är också syftet med reformen. Detsamma gäller får. Antalet grisar minskar marginellt. Den största minskningen av antalet köttproducerande nöt och av får sker i norra . Där förutses antalet får halveras i mellersta och minska med en femtedel i norra . Antalet am- och dikor minskar enligt SLI:s analys i mel- lersta och med i norra . Minsk- ningen i norr sker från ganska låga nivåer. Bara av nötkreaturen och en lika stor andel av fåren finns i Norr-land. Norrlandslänens andel av mjölkkorna är ungefär lika stor som dess samlade andel av de svenska nötkreaturen. Av grisbestånd finns i . Nedgången beror på att jordbrukarnas produktionsbeslut i allt högre grad kan förväntas styras av marknadsmässiga hänsynsta- ganden. Produktion som är bärkraftig bör rimligen upphöra. Lönsamheten inom nöt- och fårköttsproduktionen kommer att minska kraftigt genom frikopplingen. Lantbruks- företagarna kan, som ersättning för produktion med kopplade stöd, förväntas övergå till lönearbete eller till att producera nyttigheter inom någon helt annan sektor av ekonomin, t.ex. inom turist- näringen. För sådan verksamhet kan ekonomsikt stöd också erhål- las, men då inom ramen för LBU-programmet. Sådana stöd kan utgå i kombination med gårdsstöd. Den senare faktorn bör påskynda omställningen från djurhållning till annan verksamhet.