sou · GWB352 · 2008-06-03 00:00:00 — Detta verkar ibland ha fungerat väl, men alltför ofta tycks introduktionen ha fått karaktären av arbetsplats- introduktion i stället för en egentlig yrkesintroduktion. Flera länder inom pekar på vikten av kompetensprofiler för att garantera lärares kompetens och lyfter även fram värdet av yrkesintroduktion och kompetensutveckling. Detta är något som även stöds av lärarnas fackliga organisationer. 5Reglering av lärare i andra länder I detta kapitel redovisas hur behörighetsregler och system med auktorisation för lärare eller motsvarande är utformade i andra länder. De länder som valts har efter en översiktlig genomgång av rapporter, andra dokument och webbsidor visat sig särskilt intressanta med utgångspunkt i behörighetsreglernas utformning och/eller någon typ av ytterligare kvalitetssäkringssystem för lärare. Nedan redovisas behörighetsregler för lärare i några nordiska län- der. Dessa länder har till stora delar likvärdiga förutsättningar som när det gäller utbildning och undervisning. Där inte annat anges har informationen hämtats från (). Varken i , eller finns system med auk- torisation av lärare. Behörighetsreglerna är dock mer detaljerade än motsvarande i svenska skolor även om detaljeringsgraden skiljer sig åt mellan länderna. I har man en nioårig undervisningsplikt. Förutom de nio obligatoriska åren har eleverna rätt till ett tionde skolår. Efter grundutbildningen fortsätter nästan alla elever till ett treårigt gym- nasium eller en yrkesutbildning. Det finns tydliga bestämmelser om lärarutbildningens innehåll och krav i Lov om uddannelsen till professionsbachelor som laerer i folkeskolen (nr 579, 09/06/2006). Behörighetsreglerna som därut- över finns i författningarna för de olika skolformerna kan sägas utgå Reglering av lärare i andra länder från denna lag, eftersom kraven som anges innebär att en lärare ska ha utbildning eller motsvarande som godkänts av ministeriet. För förskollärare finns en ettårig universitetsutbildning, men det finns inga behörighetsregler. Lärarutbildningen är fyraårig och består av såväl ämnes- som pedagogikstudier. Det finns fastlagda ämneskombinationer som studenterna kan välja mellan. Det finns även ett- och tvååriga vari- anter om den blivande läraren redan har viss ämneskompetens. Man skiljer på kraven för att tjänstgöra i olika skolformer. I lagen för gymnasiala utbildningar är målen för ämnes- och pedagogikstudierna tydligt uttalade och de senare innefattar t.ex. att kunna planera, genomföra och utvärdera undervisningen, att kunna anpassa undervisningen efter varje elev och att kunna bedöma och utvärdera elevernas resultat. Motsvarande mål för fol- keskolen fastställs av . Av lagen om lärare i folkeskolen framgår att som komplement till utbildningen kan erbjudas kurser i undervisning för vuxna eller annat med särskild inriktning mot lärarnas arbetsområden. För praktikperioder har varje rektor ett särskilt ansvar och ska tilldela lärarstudenten en som tillsammans med den stude- rande utarbetar en plan, observerar och bedömer undervisningen samt fungerar som samtalspartner. Den studerande har även vägle- dare inom vart och ett av de ämnen läraren ska bli behörig i. Utbildningsinstitutionerna ersätter skolorna för kostnader som uppstår i samband med praktikperioderna. har tillsyn över och bedömer varje studerandes utbildning och cen- sorer bedömer de blivande lärarna vid tester som genomförs i slutet av den tredje terminen. Testerna pågår i och omfattar såväl ämneskunskap som pedagogik. Dessutom genomförs ett bestämt antal praktikbesök. kan utöver lagstift- ningen meddela ytterligare föreskrifter. Lärare som har utbildning från andra länder kan förklaras behö- riga av om läraren bedöms ha en kompe- tens som motsvarar den nivå läraren ska undervisa på i och har genomgått en kurs i ämnesdidaktik (gymnasiala utbild- ningar). Omfattas läraren av bestämmelser enligt EU-direktiv kan lärare förklaras behörig direkt. Avviker behörigheten till stor del från de danska kraven kan läraren prövas genom test eller få komplettera sin tidigare utbildning . Reglering av lärare i andra länder I skiljer man på vad som krävs för att tjänstgöra som klasslärare, ämneslärare och speciallärare (förordning om behörighets- villkoren för personal inom undervisningsväsendet, 14.12.1998/986). Förutom från har nedanstående information hämtats från (2005d; 2007a). I har barn rätt till plats i daghem och sex- åringar har rätt till förskoleutbildning, för vilken det finns nationella mål och kvalitetskrav. Den obligatoriska sammanhållna skolgången är nioårig och omfattar barn och ungdomar mellan sju och . Det finns därefter möjlighet att om det behövs gå ett tionde år i . Efter den obligatoriska skolgången följer en treårig frivillig gymnasieutbildning eller motsvarande, vilken delas in i allmän utbildning och yrkesutbildning. Inom yrkesutbildningen finns även lärlingsutbildning. Det finns några alternativa vägar att nå fram till lärarbehörighet. För att bli antagen till lärarutbildning krävs bl.a. att den sökande blir godkänd i ett antagningsprov. Antagningsproven varierar mellan lärosätena. För klasslärare är ämnes- och pedagogikstudierna jämnt förde- lade och leder till en magisterexamen. Ämneslärare studerar ett huvudämne, ett biämne, pedagogik samt språk och kommunika- tion. Examen ska vara en högre högskoleexamen för dessa. Samtliga lärarutbildningar omfattar studier. När det gäller undervisning i yrkesämnen krävs lämplig högre högskole- eller yrkeshögskoleexamen, eller om det inte finns inom området, den högsta examen som finns inom den aktuella bran- schen. Därutöver krävs samma omfattning av pedagogiska studier som för övriga lärargrupper och arbetserfarenhet från bran- schen. Krävs behörighetsbrev, certifikat eller liknande inom det aktuella yrket ska läraren inneha ett sådant. För vissa yrkesområden finns särskilda regler. I betonas vikten av ämneskunskaper, kunskaper i forsk- ning och att kunna tänka och agera på ett pedagogiskt sätt. Inom samtliga lärarutbildningar lägger man stor vikt vid metodik. Samar- bete mellan klass- och ämneslärare poängteras särskilt. Det finns dock problem när det gäller att upprätthålla en forskningsanknuten utbildning och utveckla pedagogiska studier tillsammans med ämnesinstitutioner. Reglering av lärare i andra länder Klasslärare undervisar i den grundläggande utbildningen som omfattar årskurserna 1–6. Ämneslärare undervisar i årskurs 7–9 och i gymnasieskolan. För att arbeta som speciallärare krävs, förutom den av ovanstående utbildningar som är relevant för undervis- ningen, att läraren har genomgått studier till speciallärare. I författningstexten finns även reglering för lärare som meddelar förskoleundervisning och för ledare för morgon- och eftermid- dagsverksamhet. Dessa bestämmelser är mycket vidare än övriga behörighetsbestämmelser, men det kan konstateras att även här krävs någon form av högskoleutbildning eller speciell yrkesinriktad examen. En lärarexamen baserad utbildning som är avlagd i övriga nordiska länder jämställs med den finska utbild- ningen. Är utbildningen kortare än ger den behörighet att undervisa i årskurserna 1–4. Det finns dock möjlighet att kom- plettera genom bestämda tilläggsstudier. Även en speciallärarexamen jämställs med en finsk sådan. Det kan nämnas att hade mycket bra resultat i PISA- undersökningenTPF1FPT 2003. Resultaten var bättre än i samtliga delar (, 2004a). Detta har förmodligen flera orsaker men i detta sammanhang kan det vara särskilt intressant att lyfta fram att lärarna är väl ansedda och anses hålla en god standard. Vidare anses kraven i lärarutbildningen vara höga och lärarna ställer stora krav på eleverna både vad gäller uppförande och prestationer. Lärarna ges också ett stort förtroende utifrån tydliga nationella läroplaner. Statlig kontroll i form av t.ex. inspektion och nationella prov förekommer inte. Kompetenskraven för lärare i är att ha relevanta ämneskun- skaper och pedagogisk kompetens (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplaeringa, 1998.07.17, nr 061). Departementet meddelar därutöver föreskrifter om särskilda krav för att undervisa i olika årskurser och skolformer. När det gäller förskolan framgår det explicit av Lov om barnehager (2005.06.17, nr 064) vad som krävs för att vara behörig (jfr utbildningen nedan). 1TP PT står för Programme for International Student och undersöker 15- åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Varje gång provet genomförs står ett av kunskapsområdena i centrum. Reglering av lärare i andra länder är tioårig och därefter har alla elever rätt till en treårig yrkes- eller gymnasieutbildning. är uppdelad i småskolesteget, i mellomsteget och i ung- domssteget. Lärarutbildningen, vilken bedrivs på universitetsnivå, är bred – dock inte så bred som den svenska – och alla inriktningar ger behö- righet för att undervisa på mer än en nivå. En treårig lärarutbildning ger behörighet för förskola och i småskolesteget. Genom att komplettera sin utbildning kan en lärare få behörighet upp till årskurs 4. En fyraårig generell lärarutbildning ger behörighet för hela och för vuxenutbildning på grundnivå, medan en tre- eller fyraårig ämnesutbildning ger behörighet för att undervisa i vissa ämnen i , på gymnasiet och inom vuxenutbild- ningen. De som tidigare genomfört ämnesstudier på universitets- nivå i tillräcklig omfattning kan komplettera med en ettårig lärar- utbildning för att bli behöriga lärare. Dessa blir dock inte behöriga att undervisa i årskurs 1–4. Det finns även en speciell utbildning för lärare som ska undervisa döva barn och elever i förskola och skola. Yrkeslärare kan gå olika vägar för att få behörighet. Antingen kan de gå ett tre- eller fyraårigt lärarprogram med inriktning mot ett visst ämne. De kan också ha en yrkesutbildning och yrkeserfa- renhet som kompletteras med en ettårig lärarutbildning. Alla lärare har rätt till fortbildning och det föreligger även skyl- dighet att delta i viss fortbildning, t.ex. sådan som handlar om skolans styrdokument. , och har, i likhet med de nordiska länderna, inga egentliga auktorisationssystem. De har dock någon annan form av kvalitetssäkring av lärare utöver lärarutbildningen och är därför intressanta för utredningen. Systemen är mycket lika, varför länderna redovisas sammantaget. Skolsystemen innefattar nio- till tioårig skolplikt. Jämte de offentliga skolorna finns privatskolor som drivs av kyrkan. Dessa omfattas inte av samma regler som de offentliga skolorna, men det finns bl.a. i överenskommelser med staten och de privata skolorna närmar sig de offentliga alltmer. De flesta eleverna får sin Reglering av lärare i andra länder utbildning i de offentliga skolorna, men förhållandevis många ele- ver återfinns i privatskolor. är indelad i två till tre stadier, vilka ser något olika ut i de olika länderna (jfr t.ex. , 2007a). Till detta kom- mer sedan ytterligare utbildningar. I är indelad i ett lägre femårigt stadium, som i sin tur är uppdelat i två grundläggande år och fördjup- ning, samt ett fyraårigt högstadium. kan eleverna välja en praktisk eller teoretisk inriktning. Därefter fortsätter många elever till tvååriga fackskolor eller treåriga gymnasieskolor. Är en lärare behörig för det lägre stadiet är denne även behörig för det som motsvarar förskolan. I finns dock specialiseringar för olika åldersgrupper inom utbildningen. I har eleverna skolplikt mellan sex och ålder. Skolan är indelad i förskola, femårig grundskola och treårigt hög- stadium. Därefter kan eleverna fortsätta till teoretiska eller yrkesin- riktade gymnasieskolor. Utbildningen är i allmänhet femårig och ger behörighet till högre studier. Många avslutar dock aldrig sina gymnasiestudier. I är skolplikten tioårig och indelad i ett första stadium , som är indelad i tvåårscykler, och ett högre stadium . Till det kommer sedan en tvåårig teoretisk eller yrkesinrik- tad utbildning. De tre länderna har olika behörighetsregler beroende på vilket stadium eller motsvarande läraren ska tjänstgöra. För de högre sta- dierna ställs högre krav på ämneskunskaper än för de lägre stadi- erna. Det förekommer dock att särskilda lärare undervisar i ämnen som musik, idrott och främmande språk redan i lägre årskurser. Det finns även olika varianter av utbildning beroende på om läraren i de högre årskurserna ska undervisa i teoretiska eller yrkesinrik- tade ämnen. I finns en vidareutbildning till speciallärare, vilken bygger på en grundläggande lärarexamen. Det finns även krav på att lärare genomgår ett antal tester med godkända resultat för att de ska kunna komma i fråga för en lärar- tjänst. Testerna varierar men omfattar t.ex. det aktuella språket, andra ämnesteoretiska kunskaper och didaktiska kunskaper. Skrift- liga prov kan kompletteras med praktiska prov och/eller intervjuer (Cros & Obin, 2003; , Basaglia & Loldolo Dória, 2003; Cros, Duthilleul, Cox, & Katasalmi, 2004). Alla tre länderna har även någon form av mentorssystem för nya lärare (, 2005; , ). Reglering av lärare i andra länder Kompetensutveckling är i och obligatorisk för alla lärare och syftar till att förbättra skolan. I har lärare rätt till kompetensutveckling. I har kompetensutveck- lingen en tydlig koppling till karriär och löneutveckling genom att en avstämning sker för varje lärare. Det finns också erfarna lärare, knutna till inspektionen i och till univer- siteten i , som fungerar som stöd eller coacher till lärare för att hjälpa dem att anknyta till nya forskningsrön och utveckla undervisningen. Medlemmar i som har en utbildning som motsvarar kraven för behörighet i respektive land anses direkt kvalificerade för att anställas som lärare. Behörighetsregler och auktorisation i och särskilt är intressant för utredningen, eftersom man där har lång erfarenhet av ett system som kan sägas motsvara auktorisation för lärare. Av () framgår att , , och har likartade system med lärarutbildning, prov- tjänstgöringsperioder och registrering innan en lärare anses vara kvalificerad för att få anställas tills vidare. I måste lärare dessutom genomgå och godkännas i tester i språk, matematik och IT för att kunna antas till en provtjänstgöringsperiod. I det följande redovisas det skotska systemet mer utförligt. Redo- visningen tar främst sin utgångspunkt i information från ()TPF2FPT och samt från rapporterna (2003) och National Union of Teachers (2005/06). Det bör noteras att har ett eget skolsystem, skilt från övriga . Det är ministeriet med ansvar för bl.a. undervisning i som stiftar lagar om utbildningen och har 2TP PT GTCS är en lagstadgad organisation med ansvar för lärarfrågor. GTCS består av ett råd med företrädare för olika intressen såsom t.ex. myndigheter, kommuner, universitet, kyrka och föräldrar. Lärare är i majoritet och val till organisationen sker . GTCS finansieras genom obligatoriska avgifter från lärarna. Reglering av lärare i andra länder ett övergripande ansvar för tillsyn och skolutveckling. De lokala myndigheterna har sedan det direkta ansvaret för styrningen av skolorna samt för personalen och undervisningen. Undervisning är obligatorisk för barn mellan fem och . Förskolan är frivillig och finns för barn mellan tre och . Den bedrivs inom såväl offentlig som privat sektor. Den obligatoriska skolan är indelad i två delar. Den första är för fem till tolvåringar och den andra för tolv till sextonåringar. kan eleverna välja olika inriktningar, beroende av sina framtidsplaner. Även om staten ansvarar för att det finns avgiftsfria skolor är det föräldrarna som enligt lag ansvarar för att deras barn får utbildning. Normalt sett skickar föräldrarna sina barn till skolan men undervisningen kan också ske i privatskolor, där föräldrarna betalar skolavgift, eller i form av hemundervisning. Därefter följer gymnasieskola eller yrkesutbildning, vilken är treårig. (2005 nr 355) framgår att enbart registrerade lärare får anställas och att dessa ska ha såväl ämneskompetens som pedagogisk kompetens. Detta gäller offent- liga skolor och fristående specialskolor, men även andra fristående skolor väljer att anställa registrerade lärare eftersom det anses borga för kvalitet. Själva lagstiftningen är kortfattad, men för att bli regi- strerad som lärare krävs lärarutbildning och en ettårig introduktion som omgärdas av regler (se nedan). Lärare i förskolan och klasslärare som undervisar barn i åldrarna har samma behörighetskrav och utbildning, medan kraven är andra för ämneslärare som undervisar barn och ungdomar i åldrarna 12–. Beträffande ämneslärarna ställs bl.a. högre krav på utbildning i ämnet. Det finns olika vägar att nå en lärarexamen. Det kan vara en mer sammanhållen lärarutbildning eller ämnesstudier på varierande nivå som kompletteras med en ettårig pedagogisk utbildning. Det första steget för att bli en fullt registre- rad lärare är således en grundläggande utbildning till lärare, Initial Teacher Education (ITE). Det andra steget innebär att läraren får en ettårig introduktion i en skola. Under introduktionen har den nye läraren en , vilken i första hand undervisar i samma ämnen och årskurser som den nye läraren. I andra hand utses en erfaren lärare som undervisar i andra ämnen och/eller årskurser till . Alla nya lärare är garanterade en plats av staten och får lön (av arbetsgivaren) under introduk- tionsåret. Introduktionen kan förlängas något om det anses behövas. Reglering av lärare i andra länder Mentorn får ersättning från staten och använder av sin arbetstid till att handleda den nye läraren. Den nye läraren undervisar och resterande tid används för att få handledning och kompetensutveckling, anordnad av skolan eller kommunen. Arbetsgivaren får ersättning från staten motsva- rande nedsättningen i undervisningen. När det gäller fortbildning i övrigt är det en rättighet för lärarna och fortbildning anordnas på flera olika sätt. Läraren ansöker sedan hos GTCS om att bli registrerad. Rektor och handledare avger ett yttrande som underlag för bedömningen om läraren bör bli fullt registrerad. Personal vid GTCS har mött alla lärare under deras första yrkesår genom att de haft seminarier och presenterat systemet med registrering och auktorisation, så den nye läraren känner till organisationen när han eller hon ansöker om full registrering. Registreringen varar under hela yrkeslivet, men GTCS överväger att införa ett system med kontinuerlig omprövning av lärares regi- strering. Det förekommer att några lärare inte blir registrerade, men 97–klarar sin provtjänstgöring med godkänt resultat. Kriterierna för att bli registrerad bygger på tre aspekter, nämli- gen att läraren har professionell kunskap och förståelse, professionell färdighet och skicklighet samt lever upp till professionella värden och har ett personligt engagemang. För dessa aspekter finns sedan ett sextiotal indikatorer som är indelade i undergrupper och beskri- ver hur en registrerad lärare förväntas vara. När det gäller professionell kunskap och förståelse handlar det bl.a. om kunskap om läroplanen, de ämnen läraren undervisar i och om kunskap om själva skolsystemet. Dessutom förutsätts att lära- ren följer och använder sig av aktuell forskning. Beträffande professionell färdighet och skicklighet utgår man från att en registrerad lärare bl.a. gör relevanta planeringar för varje elev och anpassar undervisningen efter varje elevs behov och förut- sättningar. Den registrerade läraren förutsätts även samarbeta med andra, såväl kolleger som föräldrar. Vidare förutsätts läraren följa upp och utvärdera elevernas utveckling och även i övrigt reflektera över och utvärdera sitt arbete i syfte att, med läroplanen som utgångspunkt, förbättra undervisningen och elevernas inlärning. Angående värdegrundsfrågor och lärarens engagemang framgår av indikatorerna att en registrerad lärare är en lärare som respekte- rar och ser eleverna som unika individer och visar respekt för alla barns rättigheter och tar avstånd från diskriminering. Reglering av lärare i andra länder vidare ansvar för sitt eget lärande och sin egen vidareutveckling, bl.a. genom självvärdering. En registrerad lärare ska också ha goda kontakter med kolleger, andra yrkesgrupper, representanter för huvudmannen samt med myndigheter. Det finns även ett tredje steg i lärarkarriären, för lärare som fortfarande vill arbeta just som lärare och inte gå vidare i karriären på annat sätt. , när en lärare har nått det högsta steget i lönetrappan, kan han eller hon under vissa förutsättningar bli en Chartered Teacher, vilket kan översättas med en särskilt kvalifi- cerad lärare. Syftet är att de bästa och mest erfarna lärarna ska nå detta kvalifikationssteg. Systemet med Chartered Teacher star- tade 2003. fanns cirka 450 Chartered Teachers, men ungefär 3 500 lärare deltog då i programmet för att nå kvalifika- tionssteget. har alltfler lärare gått vidare till detta steg och det finns lärare som redan när de påbörjar sin yrkesintroduktion har som mål att bli en Chartered Teacher. Gemensamt för alla lärare som vill bli Chartered Teachers är att de måste genomgå en utbildning i självvärdering. Det finns i övrigt två vägar att nå detta steg. Den ena vägen, vilken infördes för att uppmuntra erfarna lärare att vidareutvecklas i sitt yrke, innebär att läraren till GTCS skriver en rapport som talar om varför han eller hon lämpar sig för att bli en Chartered Teacher samt lämnar in en portfolio med bevis på sin kompetens och erfarenhet. Läraren har haft rådgivare och blivit bedömd av två oberoende bedömare under vägen fram till utnämnandet till Chartered Teacher. Den andra vägen innebär att läraren följer en universitetsutbild- ning som utmynnar i en masterexamen. Utbildningen innehåller en del obligatoriska kurser, medan andra är valbara. Utbildningen sker helt på lärarens fritid och egen bekostnad och kan ta upp till . GTCS beslutar sedan om vilka som ska bli Chartered Teachers. Den som blivit en Chartered Teacher får en rejäl löneförhöjning, vilken finansieras av staten. Det förekommer att ett antal lärare, cirka 20–25 , får sin registrering borttagen på grund av lagbrott eller misskötsel av arbetet. Detta kan överklagas av läraren. kan lärare även avregistreras på grund av bristande kompetens. Om någon ska avskedas på grund av inkompetens måste det anmälas till GTCS som går igenom och bedömer relevansen i ärendet. (hade ännu inte någon sådan anmälan kommit in till GTCS.) Det är en disciplinnämnd inom GTCS som beslutar om en lärare Reglering av lärare i andra länder Nämnden består av lärarrepresentanter och lek- män. Läraren företräds oftast av ett juridiskt ombud som anlitas av den fackliga organisationen. GTCS kan även, i enlighet med den nya lagen, begränsa lärarens rätt att undervisa och dela ut varningar. Lärare med utbildning från andra länder kan bli registrerade i under vissa förutsättningar. Lärare från övriga EU-länder blir i allmänhet registrerade om de har en utbildning motsvarande den skotska utbildningen på den nivå läraren avser undervisa. Lärare från länder utanför EU kan i vissa fall få komplettera sin utbildning för att betraktas som behöriga och bli registrerade i . , inte minst provinsen , har liksom ett väl uppbyggt system för att kvalitetssäkra lärare. Bord for Professional Teaching Standards i definierar en kvalificerad lärare som en lärare som är engagerad i eleverna och deras lärande, kunniga i de ämnen de undervisar i, tar ansvar för att leda eleverna i deras lärande samt reflekterar över sin undervisning och lär av sina erfarenheter. (2002) redogör för certifiering och andra delar i att säkra kvaliteten på lärare i . Förutom från ovanstående rapport har underlag för detta avsnitt hämtats från och webbsidor för utbildning (Government of och Government of , ) samt från information som gavs när två av sekreterarna i utred- ningen besökte bl.a. i och . Varje provins i lagstiftar om och ansvarar för lärarut- bildning och certifiering av lärare. Det innebär att regionala varia- tioner förekommer. I flertalet provinser har ministeriet det direkta ansvaret för certifiering.