sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — Den kan sägas vara en utökning av standarden för kvalitetssäkring (ISO 9000) till att omfatta även miljöfrågor, och den syftar till att kontinuerligt minska verksamhetens totala miljö- belastning och ge god kontroll över miljöarbetets utveckling när det gäller både resultat och kostnader. Arbetsmiljön i hamnar regleras i en särskild föreskriftTPF5FPT i arbets- miljölagen som började gälla . Föreskriften inne- håller förutom 49 paragrafer också allmänna råd om hur arbetet ska bedrivas för ett gott arbetarskydd. Hamninnehavaren ska enligt föreskriften samordna arbetet med att förebygga risker för ohälsa och olycksfall inom de områden denna rår över. Samordningsansvaret innebär dock inte att andra arbetsgivare inom det gemensamma arbetsstället kan ta ett minskat ansvar för sina arbetstagare. Föreskriften gäller följande områden: lastning, lossning, förtöjning, losskastning och bunkring av fartyg 5TP PT AFS (2001:9). därmed direkt sammanhängande godshantering eller annat ter- minalarbete hantering av fartygets förråd och utrustning. Exempel på arbete som regleras i föreskriften är uppläggning av gods på kaj, arbete med luckor, arbete med fordon t.ex. järn- vägsvagnar, stuvning, stapling samt hantering av olika slags last- bärare t.ex. containrar. Arbetsmiljölagen gäller även när ett fartyg är under lastning och lossning i en svensk hamn. Hanteringen av farligt gods i hamn Utöver arbetsmiljölagen innehåller även lagen om farligt godsTPF6FPT en särskild föreskrift om transport av farligt gods i hamn.TPF7FPT Före- skriften innehåller bl.a. en checklista för att systematisera kont- rollen av fartygets säkerhet med avseende på farligt gods. Hamnarnas säkerhets- och skyddsarbete Det nya regelverket för sjöfartsskydd, International Ship and (ISPS), antogs i IMO och infördes genom den s.k. ISPS-koden för skydd av fartyg och hamn- anläggningar. Skydd av kontaktytan mellan fartyg och hamn blev ett tillägg i den internationella SOLAS-konventionen.TPF8FPT Regelverket trädde i kraft i genom en EG-förordning den 1 juli 2004.TPF9FPT Utgångspunkten för vilka hamnar som omfattas av reglerna är huruvida hamnen har internationell trafik eller ej. Detta innebär att de flesta hamnar som är öppna för allmän trafik i omfattas. För hamnar med färjetrafik på korta resor med fasta rutter finns dock möjlighet till alternativa avtal mellan stater, och för hamnanläggningar med begränsad eller särskild drift kan finnas möjlighet till andra skyddsarrangemang, exempelvis för ter- minaler vid fabriker eller kajer utan tät trafik. PT Lag (2006:23) om transport av farligt gods. PT SJÖFS 1991:8. PT SOLAS – International Convention for the Safety of Life at Sea. PT Nr 752/2004. kräver dock att säkerhetsnivån inte blir lägre än IMO:s grund- läggande regler eller att det sänker skyddet för fartyg som inte om- fattas av speciallösningarna. Reglerna innebär att tre grundläggande åtgärder ska vidtas i hamnarna: En skyddsutredning ska utföras av staten eller av denna utsedd erkänd skyddsorganisation. En skyddsplan ska utarbetas för tre nivåer med skyddsutred- ningen som utgångspunkt. Planerna ska godkännas av staten. Hamnen ska utse en person som skyddschef med ansvar för ut- förandet av skyddsplanerna, träning av personal och för att hålla kontakt med motsvarande personer på fartygen m.m. ska identifiera fyra fundamentala områden: tillgångar och infrastrukturer som är viktiga att skydda tänkbara hot mot egendom och infrastruktur och sanno- likheten för att dessa inträffar motåtgärder och procedurförändringar som minskar sår- barheten svagheter som t.ex. mänskliga faktorer och procedurer. Följderna av ovanstående åtgärder är att det någonstans i hamnen ska finnas en gräns som hindrar att okontrollerade personer och okontrollerat gods kommer ombord. Det är inte hamnen i sig som ska skyddas utan de delar som utgör kontaktytan mellan hamn och fartyg. För att skydda hela hamnen och inte bara de delar som berör sam- verkan mellan fartyg och hamn (hamnanläggningen) finns ett EG- direktiv om ökat hamnskydd.TPF10FPT Syftet är att skydda framför allt de anläggningar för kemiska och petrokemiska produkter som ofta finns i hamnar i närheten av städer mot terroristattacker. Direktivet ska vara implementerat i medlemsstaterna under 2007.TPF11FPT Det har in- 10TP PT 2005/65/EG. 11TP PT trädde lag (vissa delar ) och förordning om hamnskydd ikraft. trädde föreskrifter (2007:1) om hamnskydd ikraft. Lag (2006:1209) om hamnskydd, Förordning (2006:1213) om hamnskydd, SJÖFS (2007:1) om hamnskydd. förts för att komplettera och påskynda resultatet av de icke rättsligt bindande rekommendationer som International Labour Organisa- tion () och IMO utarbetat om skydd av hamnar.TPF12FPT EG-direktivet gäller alla hamnar där det finns en eller flera hamnanläggningar som omfattas av reglerna för sjöfartsskydd. Hamnskyddet har samma struktur som sjöfartsskyddet, dvs. att en hamnskyddsbedömning ska utarbetas och skyddsplaner upp- rättas med utgångspunkt från bedömningen. Det finns tre skydds- nivåer, och en hamnskyddschef ska utses för varje hamn. Samtliga åtgärder som vidtas inom hamnskyddet ska samordnas med de åt- gärder som gjorts inom sjöfartsskyddet. Enligt den svenska lagen ska hamninnehavaren utses till hamnskyddsmyndighet/-organ och utföra skyddsutredning och utarbeta skyddsplaner. Vid ut- arbetandet av skyddsplanen ska hamnen samråda med kommun eller länsstyrelse, beroende på ägarförhållande. En viktig del av hamnskyddsorganets uppgifter är enligt för- slaget att i skyddsplanen identifiera hamnens geografiska gränser. Gränserna behöver nödvändigtvis inte följa gränser satta i andra sammanhang, exempelvis i planläggningsbeslut, utan det väsentliga är att alla områden som är av betydelse för hamnskyddet ingår. Hamnar har framfört kritik mot den svenska tolk- ningen av EG-direktivet, eftersom man menar att hamnar som ut- ses till hamnskyddsorgan för andra hamnanläggningar än sina egna kommer att få problem med rådighetsförhållanden, gräns- dragningar, kostnader m.m. om lagförslaget går igenom. Förbättrat skydd i försörjningskedjan Europeiska kommissionen har lämnat ett förslag till nytt regel- system för skydd i försörjningskedjan för landtransporter i Europa.TPF13FPT Alla aktörer i en försörjningskedja av godsfrån pro- duktionsplatsen via transport och befordran till lagring eller verk- samhet vid inlandsterminal – ska ha möjlighet att bevisa att de upp- fyller vissa minimiskyddskrav. Om de gör det kan de klassas som s.k. säkra aktörer. Systemet kommer att vara frivilligt, men de företag som har klassats som säkra aktörer ska ges förmåner i form av lättnader och förenklingar när det gäller säkerhetskontroller (påskyndat för- 12TP PT and IMO Code of Practice on security in ports. 13TP PT Meddelande 2006/0025 (COD). Det kan exempelvis gälla när ett fordon från ett säkert transportföretag ska lämna gods i en hamn. Enligt kommissionens förslag ska medlemsstaterna inrätta ett system för klassificering av aktörer inom försörjningskedjan som säkra aktörer från förordningens antagande. Servicetrappan är ett tullsystem som utvecklades av det svenska i samarbete med näringsliv och branschorganisationer för kvalitetssäkring av tullrutiner. Systemet står för service, god kvalitet, effektivitet och säkerhet i tredje- landshandeln. Genom att certifiera företagets rutiner i Service- trappan får man tillgång till förenklingar och fördelar som minskar kostnaderna för tullhanteringen och ger säkra och effektiva gods- flöden. För att en operatör ska bli certifierad i Servicetrappan ska denna: lämna sina tulldeklarationer i elektronisk form ha dokumenterad god tullkompetens ha dokumenterat de tullrutiner som kvalitetssäkrats upprätta tulldeklarationer av god kvalitet ha tecknat en överenskommelse med om samverkan kring kvalitet i och förenkling av operatörens tullrutiner. Ett företag som blivit certifierat i Servicetrappan ansvarar för att förutsättningarna för certifieringen hålls aktuella och integrerade samt att dessa efterföljs i verksamheten. Företaget ska meddela om det sker förändringar i den verksamhet som genom- gått kvalitetssäkring. Stairsec är ett certifikat inom Servicetrappans ram som handlar om säkerhet och skydd. Stairsec utvecklades efter attacken mot i . I infördes då det s.k. Initiative (CSI) med krav på att gods som tas emot i amerikanska hamnar redan ska vara exportkontrollerat. Kontrollen ska i de flesta fall göras i den sista hamnen innan godset exporteras till . Hamn blev CSI-certifierad 2003. Bilaga 5 SOU 2007:58 Som ett komplement till CSI utvecklades modulen Stairsec, vilken ska ge goda förutsättningar att bedriva en så effektiv ut- rikeshandel som möjligt även med hänsyn till de ökade in- ternationella kraven på säkerhet i handelsflödet. Kvalitets- säkringsarbetet fokuserar på varan och på varuflödet, till skillnad från ISPS-koden som fokuserar på skydd av ett visst område. Arbetet med Stairsec syftar till att förebygga risken att hot- utövare infiltrerar ett företags godsflöde. För att minimera risken identifieras eventuella riskpunkter i företagets verksamhet. De risker som identifierats ska sedan åtgärdas. I kvalitetssäkrings- arbetet ska företaget även dokumentera sitt tillvägagångssätt och rutiner för verksamheten. Systemet är kompatibelt med det amerikanska säker- hetsprogrammet Customs and Trade Partnership Against Terrorism (C-TPAT) och till vissa delar även med ISPS-koden. Stairsec är öppet för alla aktörer som kan vara en del av en logi- stikkedja och som deltar i den internationella handeln. En sådan aktör kan t.ex. vara en exportör, importör, ombud, transportör eller terminal. Ett villkor för att bli certifierad i Stairsec är att före- kommande tullrutiner kvalitetssäkras i Servicetrappan. Undantaget är företag som inte har några tullrutiner. Authorised Economic Operator (AEO) ersätter Stairsec AEO är ett godkännande av ekonomiska aktörer importörer, exportörer, transportörer m.fl. som uppfyller ett antal villkor kopplade till tullverksamhet. Att vara AEO, dvs. godkänd eko- nomisk aktör, ger en särskild status i alla medlemsländer i EU, innebär mindre risk att utsättas för kontroller och ger möjlighet till lättnader och förenklingar. AEO införs inom EU . Dagens krav för certifiering i Servicetrappan är väl har- moniserade med de kommande riktlinjerna för att få AEO-status. Enligt kommer auktoriseringen enligt AEO-reglerna att ersätta certifieringen enligt Stairsec i . Transportskydd (landtransport av farligt gods) Mot bakgrund av det ökade terrorhotet i världen, och för att mini- mera risken för stöld eller obehörigt förfarande med farligt gods i samband med landtransport, har ett helt nytt kapitel om tran- sportskydd införts i de svenska regelverket för farligt gods (ADR- regelverketTPF14FPT och RID-regelverketTP F15FPT). Även i IMDG-kodenTPF16FPT har skyddsbestämmelser införts. Införandet av reglerna trädde ikraft i och utsågs till tillsynsmyndighet. Hamnar berörs genom att områden för mellanlagring och upp- ställningsplatser för fordon ska vara ordentligt skyddade, väl be- lysta och ej tillgängliga för allmänheten, så långt som möjligt och lämpligt. När farligt gods hämtas i hamnen får det endast över- lämnas för transport till transportörer vars identitet fastställts på lämpligt sätt. har bett kommissionen att utarbeta en över- gripande strategi för infrastrukturskydd. Arbetet har fortskridit så långt att kommissionen lagt fram en grönbokTPF17FPT som ger grund- dragen till de olika alternativen för ett europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur. Exempel på kritisk EU-infrastruktur är ny teknik (t.ex. In- ternet) och avregleringen av marknader (t.ex. el- och gasleveranser) som har medfört att mycket infrastruktur blir en del i ett större nät. I en sådan situation är skyddsåtgärderna inte effektivare än sin svagaste länk. Detta innebär att en gemensam skyddsnivå kan vara nödvändig. Inom programmet ryms även Critical Infrastructure Protection (MCIP), som berör hamnar. Visserligen är ökat hamn- skydd under införande, men hamnens betydelse för den europeiska ekonomin kan kräva ytterligare skyddsåtgärder. 14TP – European Agreement Concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Road. 15TP RIDPT – Règlement concernant le transport international ferroviaire des marchandises dangereuses. 16TP PT IMDG – International Dangerous Goods Code. 17TP PT om nytt europeiskt program för skydd av kritisk infrastruktur KOM (2005) 576 slutlig. även vara att skydda mot naturkatastrofer, inte enbart terrorist- attacker. Föreslagna kriterier för en hamns betydelse är: total trafikvolym (möjlighet att exkludera korta sjöresor och passagerarvolym) ursprunglig och slutgiltig destination för en bestämd pro- centsats av gods som strömmar utanför det land där hamnen är belägen lokalisering av alternativa hamnar som har kapacitet att hantera motsvarande volymer inom ett fastslaget avstånd från hamnen. Tabell B5.1 Översikt av vilka allmänna hamnar som har miljötillstånd, miljö differentierade avgifter samt olika externa certifieringar. Hamnarna är sorterade i fallande ordning utifrån antal anlöp enligt SCB:s statistik kommer miljötillstånd att erhållas . PT Tillståndet gäller . PT Certifieringen gäller oljehamnen. PT Enligt Ystads Hamn och kommer miljödifferentierade avgifter att införas 22TP PT Enligt CMP kommer miljötillstånd att erhållas . 23TP PT Det är hamnförvaltning som har tillståndet. 24TP PT Tillståndet gäller hamnen i . 25TP PT Kommer att införas . 26TP PT Gäller containerhamnen. Källa: Bearbetning av muntligt och skriftligt material från Hamnar. 27TP PT Tillståndet gäller Sydhamnen. 28TP PT I , och bedrivs stuveriverksamheten av Stuveri som är certifierat enligt ISO 90001 och ISO 14001. 29TP PT Tillståndet gäller oljehamnen. 30TP förväntas miljötillståndet erhållas . 31TP PT I finns det tillstånd för tre olika delar. 32TP PT Både Wallhamnbolagen och är tillståndsinnehavare. Författningar som berör hamnverksamhet inom miljö, arbetsmiljö och säkerhet sammanställning av ett urval Miljöbalk (1998:808) Förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälso- skydd Förordning (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll Förordning (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar Förordning (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. Förordning (1998:1473) om miljöskadeförsäkring och sa- neringsförsäkring Förordning (2001:527) om miljökvalitetsnormer förutom- husluft Avfallsförordning (2001:1063) föreskrifter och allmänna råd NFS (2001:2) allmänna råd om egenkontroll NFS (2003:18) allmänna råd om tillståndsprövning av hamnar NFS (2004:14) allmänna råd till avfallsförordningen (2001:1063) avseende farligt avfall NFS (2005:3) om transport av avfall NFS (2006:9) om miljörapport (2001:2) om miljörapport (2001:3) om egenkontroll . (2003:5) om tillståndsprövning och anmälan av- seende miljöfarlig verksamhet (2003:7) om hamnars hälso- och miljöpåverkan, MKB, tillståndsprövning m.m. (2003:8) om farligt avfall enligt avfallsförordningen (2003:9) Natura 2000 Arbetsmiljölagen (1977:1160) Arbetsmiljöförordningen (1977:1166) AFS (1986:24) Truckar AFS (2001:1) Systematiskt arbetsmiljöarbete AFS (2001:9) Hamnarbete AFS (2003:6) Besiktning av lyftanordningar och vissa andra tekniska anordningar AFS (2005:15) Vibrationer AFS (2006:4) Användning av arbetsutrustning AFS (2006:5) Användning av truckar AFS (2006:6) Användning av lyftanordningar och lyftredskap AFS (2006:7) Tillfälliga personlyft med kranar och truckar Fartygssäkerhetslag (2003:364) Fartygssäkerhetsförordningen (2003:438) SJÖFS (2006:33) om samverkan mellan Checklista för skyddsrond och kartläggning av arbetsmiljö, hamnar allmänt Checklista för skyddsrond och kartläggning av arbetsmiljö, containerhantering Vibrationsguiden, hjälpmedlen för kartläggning och bedömning av risker vid helkroppsvibrationer samt hand- och armvibra- tioner Blankett Körtillstånd för truck (TYA) Blankett Körtillstånd för lyftanordningar (TYA) Blankett Dokumentation av praktiska och teoretiska kun- skaper för truck och lyftanordningar (TYA) Lag (2003:778) om skydd mot olyckor Förordning (2003:789) om skydd mot olyckor SRVFS (2003:10) om skriftlig redogörelse för brandskyddet SRVFS (2004:3) allmänna råd och kommentarer om syste- matiskt brandskyddsarbete SRVFS (2004:4) allmänna råd och kommentarer om skriftlig redogörelse för brandskyddet bilaga till SRVFS (2004:4) SRVFS (2004:8) allmänna råd och kommentarer om skyldig- heter vid farlig verksamhet Seveso-lagstiftning (storskaliga kemikalieolyckor) Lag (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor Förordning (1999:382) om åtgärder för att förebygga och be- gränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor SRVFS (2005:2) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor AFS (2005:19) Förebyggande av allvarliga kemikalieolyckor AFS (2005:22) om ändring i AFS (2005:19) Brandfarliga och explosiva varor Lag (1988:868) om brandfarliga och explosiv varor Förordning (1988:1145) om brandfarliga och explosiv varor SÄIFS (1990:2) om hantering av brandfarliga gaser och vätskor i anslutning till vissa transportmedel SÄIFS (1995:3) om tillstånd till hantering av brandfarliga gaser och vätskor SÄIFS (1996:3) Förbuds- och varningsanslag samt märkning av rörledning vid hantering av brandfarliga och explosiva varor SÄIFS (1997:9) om öppna cisterner och rörledningar m.m. för brandfarliga vätskor SÄIFS (2000:2) om hantering av brandfarliga vätskor AFS (2003:3) Arbete i explosionsfarlig miljö SRVFS (2004:7) om explosionsfarlig miljö vid hantering av brandfarliga gaser och vätskor Lag (2006:263) om transport av farligt gods Förordning (2006:311) om transport av farligt gods SRVFS (2006:9) om säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods SRVFS (2006:7) om transport av farligt gods på väg och i ter- räng (ADR-S) SRVFS (2006:8) om transport av farligt gods på järnväg (RID- S) SJÖFS (2005:15) om transport till sjöss av förpackat farligt gods IMDG-koden, band 1 (ver 32-04) IMDG-koden, band 2 (ver 32-04) SJÖFS (1991:8) om transport av farligt gods i hamn SJÖFS (2005:21) om ändring i SJÖFS (1991:8) SJÖFS (2005:19) om anmälningsplikt, informations- och rap- porteringsskyldighet i vissa fall SJÖFS (2006:22) om ändring i SJÖFS (2005:19) SJÖFS (2005:16) om transport av förpackat farligt gods på ro- rofartyg i () EG-direktiv /59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester Lag (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg Förordning (1980:789) om åtgärder mot förorening från fartyg SJÖFS (2006:40) och allmänna råd om åtgärder mot förorening från fartyg SJÖFS (2001:12) och allmänna råd om mottagning av avfall från fartyg Förordning (1983:140) om statsbidrag för omhändertagande av oljeavfall m.m. från fartyg SJÖFS (1983:62) om statsbidrag för omhändertagande av olje- avfall m.m. från fartyg Lastning och lossning av torrbulkfartyg EG-direktiv /96/EG om lastning och lossning av bulk- fartyg IMO:s resolution A.862(20), BLU-koden Lag (2003:367) om lastning och lossning av bulkfartyg Förordning (2003:439) om lastning och lossning av bulkfartyg SJÖFS (2003:10) om lastning och lossning av bulkfartyg EG-förordning 725/2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar (innehåller även ISPS-koden i bi- lagorna) Lag (2004:487) om sjöfartsskydd Förordning (2004:283) om sjöfartsskydd SJÖFS (2004:13) om sjöfartsskydd SJÖFS (2004:14) om uppgifter enligt för- ordningen (2004:238) om sjöfartsskydd SJÖFS (2005:29) om ändring i (1999:17) om tillsyn av fartyg och rederiers säkerhetsorganisation SJÖFS (2005:3) om ändring i SJÖFS (2004:13) om sjö- fartsskydd Checklista för intern kontroll av hamnanläggningens skydds- aktiviteter EG-direktiv /65/EG om ökat hamnskydd Lag (2006:1209) om hamnskydd Förordning (2006:1213) om hamnskydd SJÖFS (2007:1) om hamnskydd Fartygsrapporteringssystem (FRS) EG-direktiv /59 om ett övervaknings- och informa- tionssystem för sjöfarten SJÖFS (2005:19) om anmälningsplikt, informations- och rap- porteringsskyldighet i vissa fall SJÖFS (2006:22) om ändring i SJÖFS (2005:19) Sammanställning över och underlag som identifierar flaskhalsar i transportsystemet för hamnarna I uppräkningen finns även hamnarna som föreslås få en särskild uppgörelse med staten i en Mälaröverenskommelse (, och ) samt som i detta sammanhang ses i ett sammanhang med den strategiska hamnen i . Behov av ny infart till hamnen, den bör E4 , samt väg Brister i säkerhet, fram- Ny tillfartsväg till hamnen, samt komlighet och miljö för upprustning av väg 563, (8km från E4) E6/E20, lv 155 E6/E20 Ytterhamnsmotet E6/E20 Klarebergsmotet-Mellby lv 155/E6/E20 ny förbindelse till E6/E20, rv 40, E6/E20 Åbromotet-Bräckemotet () Vädermotet (i.u.) Lv 549, rv 40 lv 549 östlig tvärförbindelse E20-rv 40 () lv 54 Slambymotet () rv 40 E6/E20, E45 Partihallsförbindelse (), mkr), Eriksbergsmotet-Ringö- motet () Agnesberg-Marieholm- Breddning och rätning av väg 77 från C- från E4 till Rösa länsgräns till E18 inkl. trafikplats på . väg 557,558, Förbättring av korsningar. E4, samt väg Inga åtgärder identifierade i bör övergå till staten Ombyggnad till trafikplats c:a , cirkulationen, med behov E4, E22, samt Anslutning E22 till Händelö, Händelö- till och kapacitet, med E12, väg 86, E12 statlig väg till Breddning av väg 86 och väg 631 (kostnad: i.u) Åtgärder i trafikplats för Ev. breddning av med ytterligare körfält, kostnad Av identifierade järnväganslutningar som utgör flaskhalsar för transporter till de strategiska hamnarna. I uppräkningen finns även hamnarna som föreslås få en särskild uppgörelse med staten i en Mälaröverenskommelse (, och ) samt som i detta sammanhang ses i ett sammanhang med den strategiska hamnen i Spårförbindelsen mellan hamnen och Kort sikt: Elektrifiering . godsbangården är oelekrifierad. oelektrifierad, för kort bangård Elektrifiering, nya direktanslutningar till Kort sikt: Förtätade signalsträckor, fler spår på Lång sikt: Partiellt dubbelspår . Elektrifiering av nya triangelspåret. Kort sikt: Elektrifiering, kapacitetshöjande åtgärder Överlämningsbangård behöver byggas ut Lång sikt: Sydostlänken: Kommunala industrispåret låg standard : RoRo hamn för lastbilstrafik, inga Kort sikt: ankomst och utdragspår . Lång sikt: anslutning till 500-1 000 Anslutning till ny kombiterminal på Händelö Anslutning norrut till . Tunadalshamnens anslutning till järnvägen Spåranläggning, ankomst och avgångsbangård 100- inskränker sig till ett enkelspår där godståget måste in från , . Anslutningsspår till söderut, . hamnen är endast möjlig norrifrån. : Bärighetsproblem på delar av gamla Geoteknisk undersökning behövs i . anslutning till hamnen i som inte går över Ökad kapacitet behövs, ökad kraftförsörjning 40-500