sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — En sådan strategi bör innehålla instruktioner och anvisningar om sådant som ansvarsfördelning, metoder, målgrupper, tidsplan etc. Bristen på utvärderingar av tidi- gare implementeringsinsatser har medfört att det saknas kunskaper om effektiva och mindre effektiva ageranden. Därför är det enligt min bedömning viktigt att det i en strategi för implementering in- går krav på effektstudier. 38TP PT Lpo 94 2.8 Rektors ansvar samt skollagen 2 kap. 7 § Förslag till utformning och utveckling av målsystemet En förutsättning för att en kursplan skall fungera i ett målstyrt skolsystem är att den förstås och används av lärarna. Kursplanen skall vara grunden för planering och genomförande av undervis- ningen. Den skall också vara underlag för diskussioner mellan lä- rarna för utveckling av metoder och arbetssätt. Kursplanen skall kunna förklaras för och diskuteras med eleverna. Den skall därut- över vara ett konkret och vägledande underlag för konstruktion av nationella prov och för läromedelsbranschen. En vald princip i dagens kursplaner är att de inte skall ange ett ämnesinnehåll, dvs. vad det skall undervisas om. Tanken bakom detta är att innehållet i ett ämne är obegränsat och om staten väljer ut ett visst innehåll så begränsar staten lärarnas möjligheter att själva välja innehåll. Ett annat motiv är att innehållet snabbt kan bli inaktuellt till följd av bland annat forskning inom ämnet och där- med ställa krav på täta revideringar. Dessa motiv bedöms i princip vara riktiga, men har sannolikt ingen större betydelse på den nivå i ämnet som tas upp i . Det är inte heller säkert att ba- lanspunkten mellan att inte ange respektive att vara övertydlig i in- nehållsangivelser i kursplanerna är rätt avvägd . Det går mycket väl att vara tydligare om vad som skall undervisas om, utan att det styr den lokala planeringen i en för lärarprofessionen ej önskvärd riktning. Dagens målstyrda kursplaner bedöms ha medfört att lärarna återskapar ett innehåll med utgångspunkt i målen, vilket ju var av- sikten. Det har dock inneburit att landets tiotusentals lärare – var och en i sina grupperingar – med olika framgång för- sökt tolka vad staten avsett i kursplanernas mål. I själva verket visar utredningen att kursplaner från tidigare läroplaner eller innehåll i läromedel varit det som styrt verksamheten. Detta har med stor sannolikhet medfört att likvärdigheten i utbildningen i brister. Det kan konstateras att lärare med dagens kursplaner har haft uppenbara svårigheter att planera sin undervisning enbart ut- efter målen. Staten måste på ett mer påfallande och tydligare sätt än i kursplanerna uttrycka vad undervisningen skall handla om. Att göra detta bedöms vara betydligt lättare om kursplanerna även anger ett innehåll, dvs. vad som skall ingå i respektive ämne. Kursplanen bör utformas med ett fåtal rubriker: Syfte, Mål för undervisningen, Huvudsakligt innehåll och för bedömning. Under Syfte anges ämnets roll och sammanhang i utbildningen och Förslag till utformning och utveckling av målsystemet under Mål för undervisningen vad undervisningen skall leda till för kunskaper i ämnet. Texten i kursplanen bör vara kortfattad, koncis, saklig och författningsmässig. Självklarheter och floskler bör inte förekomma. Målen skall ha en inriktningskaraktär och en uttryck- lig ämneskoppling. De skall vara realistiska i förhållande till vad elever som bäst bedöms kunna klara av. Detta gäller i princip också kunskapskraven. Även de skall vara sakliga, ämnesan- knutna och utformade så att läraren kan avgöra om eleven visar kunskaper på godtagbar nivå eller i enlighet med olika betygssteg i senare årskurser. Kursplanerna bör ange vad som skall tas upp i undervisningen under . Det bedöms som en nöd- vändig åtgärd för att kursplanerna skall uppfattas som tydliga. In- nehållsangivelserna skall vara sådana att de ger lärarna en god för- ståelse för vad som skall behandlas, men inte vara av den omfatt- ningen att de begränsar lärare i valet av ett mer detaljerat ämnesin- nehåll eller arbetssätt. Det är alltså frågan om en balansgång mellan professionell frihet och statlig styrning. Begreppet läroplan bör enligt min bedömning vara samlingsnam- net för de styrdokument som anger mål för skolan. Genom en samlad och väl strukturerad läroplan ges lärarna bättre möjligheter att se sambanden mellan t.ex. värdegrundsmålen och kursplanernas mål och därigenom i det konkreta arbetet med planeringen och ge- nomförandet av undervisningen göra kopplingar mellan målen. Nedanstående figur visar huvuddragen i hur en läroplan kan se ut. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Figur 6 Förslag till struktur för måldokument – ett dokument Övergripande mål och riktlinjer Mål för normer och värden – värdegrundsmål De mål som gäller all verksamhet bör kallas för övergripande mål och rikta sig till alla som verkar i skolan. Huvudmannen har ansva- ret för att verksamheten får de förutsättningar som krävs för att eleverna skall utvecklas mot målen och att verksamheten följs upp. I läroplanen ingår kursplaner för de ämnen som ingår i grund- skolans timplan. I kursplanerna anges syfte, mål och huvudsakligt innehåll i respektive ämne. Kursplanerna innehåller också de före- skrifter som utgör grund för bedömning och som behövs för att lärarna skall kunna bedöma elevernas kunskapsresultat och för de högre årskurserna sätta betyg. Kurs- planerna riktas i första hand till lärarna som har ansvaret för att ele- verna ges goda möjligheter att utvecklas mot målen i ämnet. I kommentarer till läroplanen motiveras och förklaras de över- gripande målen samt målen för undervisningen och kunskapskra- ven i kursplanerna för de olika ämnena. Kommentarerna är inte bindande föreskrifter utan skall ses som ett underlag och stöd till lärarna i deras planering och genomförande av undervisningen. 3 Ett stärkt uppföljningssystem Grundskoleförordningen bör ha bestämmelser om att nationella prov skall användas för alla de årskurser nationella prov ges i. Ämnesprov i svenska, engelska och matematik skall utöver i årskurs 9 användas i slutet av årskurs 6, och för svenska och matematik även i slutet av årskurs 3 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling. Lärare skall kunna redovisa på vilka grunder betygssättningen sker. Rektor skall kunna begära att en sådan redovisning sker skriftligt, t.ex. om läraren avser att sätta slutbetyg som syste- matiskt avviker i förhållande till resultat i de nationella proven. I den mån satta slutbetyg avviker systematiskt från resultat på nationella prov skall skolan ange orsakerna i sin kvalitets- redovisning. Varje skola och kommun skall i sitt löpande kvalitetsarbete analysera och dokumentera hur väl kunskapskraven nås i alla ämnen. Resultat på nationella prov bör samlas in för varje årskurs och ämne det finns nationella prov i. Det bör övervägas att centralt samla in såväl uppgifter om elever som elevers resultat på nationella prov och slutbetyg på individnivå. I mina direktiv anges att ett mål- och resultatstyrt skolsystem för- utsätter en väl fungerande uppföljning för alla nivåer i systemet. Förutsättningarna för hur uppföljningen av måluppfyllelsen kan ske är dock beroende av hur mål- och uppföljningssystemet är kon- struerat. Regeringen exemplifierar detta med att det är svårt att på nationell nivå följa upp måluppfyllelsen för årskurser i där det saknas nationella avstämningstillfällen, medan man på de enskilda skolorna måste ha en löpande uppföljning av utvecklingen mot målen för sin planering av undervisningen. Jag skall enligt di- rektivet lämna förslag till anpassningar av uppföljningssystemet med anledning av mina förslag till förändringar av målsystemet lik- som hur uppföljningssystemet i övrigt kan stärkas, såväl för den enskilde elevens studieutveckling som för skolnivån, kommunnivån och den nationella nivån. 3.1Vad är uppföljningssystemet? Uppföljningssystemets olika delar har olika syften och olika an- vändningsområden. Med det nationella uppföljningssystemet av- ses ofta den statistik som samlar in såsom ansvarig för den nationella statistiken inom utbildningsområdet, med infor- mation om såväl elevsammansättning i skolor och skolformer som resultatinformation från betygs- och provsystem. Det nationella provsystemet som ansvarar för består av nationella prov och diagnosmaterial samt prov i provbank. avser att komplettera provsystemet med rullande nationella utvärderingar i ämnen. Såväl statistik-, betygs- och provsystem kan användas som underlag för uppföljning på skol-, huvudmanna- och riksnivå. De internationella studier som deltar i, däribland , TIMSS och PIRLS, är inte utvecklade utifrån de svenska måldokumenten men utgör värdefulla komplement till de inhemska mätningarna då den svenska skolans resultat på nationell nivå kan jämföras med andra länders. I ett fungerande, systematiskt kvalitetsarbete dokumenteras och analyseras erhållna resultat i förhållande till uppsatta mål och i den mån avvikelser finns ger uppföljningen avtryck i planeringen för den kommande perioden. Resultatet av vidtagna åtgärder följs se- dan aktivt upp. Syftet med de kvalitetsredovisningar som varje skola och kommun skall upprätta är att vara ett nav i ett så- dant kvalitetsarbete. Kvalitetsredovisningarna är således ett verktyg i uppföljningssystemet, som utnyttjar information från andra delar i systemet. För uppföljning av kunskapsutvecklingen på individnivå finns såväl nationella prov som diagnos- och andra bedömningsmaterial tillgängliga som ett stöd för läraren att bedöma hur eleven utveck- las i förhållande till målen. Resultat på nationella prov kan ställas i relation till annan information läraren har om elevens prestationer. Hur eleven lyckas på diagnostiska prov ger läraren ett stöd för pla- nering av eventuella stödinsatser för att kunskapskraven skall nås, men är inte utformade för att kunna ge resultat- information på summerade nivåer. En dokumentation av elevens prestationer, styrkor och svagheter bildar underlag för utvecklings- samtal. Dokumentationen utgör också grund för den individuella utvecklingsplan som skall upprättas för alla elever. 3.2.1Syftet med nationella prov Enligt grundskoleförordningen skall ämnesprov användas i svenska, engelska och matematik i slutet av årskurs 9 för att be- döma elevernas kunskapsutveckling och som stöd för betygs- sättning. Likaså finns ämnesprov i samma ämnen som kan användas i slutet av årskurs 5 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling. Det författningsmässiga stödet för nationella prov är således två- faldigt: för att bedöma kunskapsutveckling och som stöd för be- tygssättning. Det finns olika typer av prov. I skolsammanhang kan man dela in dem i diagnostiska prov, stöd för kunskapsbedömning och allmänt utvärderande prov. De förstnämnda är sådana prov som läraren kan använda sig av för att följa upp sin egen undervisning, t.ex. för att stämma av om eleverna förstått ett visst avsnitt eller en viss metod i ämnet. På nationell nivå har sådana prov tagits fram av , men det finns även andra aktörer, t.ex. läromedelsförlag, som tar fram diagnostiska prov. Prov som skall stödja kunskapsbedömning är bland annat av den typ tar fram för ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik. Dessa nationella prov syftar främst till att utgöra underlag för betygs- sättningen. De allmänt utvärderande proven kan ha många olika syften, t.ex. vara en del av lärarnas underlag för betygssättningen eller ett sätt att utvärdera själva undervisningen. Proven inom nuvarande betygssystem De prov som användes för det tidigare femgradiga relativa betygs- systemet kallas för normrelativa, dvs. de skulle ange gränserna för de olika betygsstegen 1–5, medan dagens nationella prov i stället är Kriterierelaterade prov måste vara avstämda med kursplanernas mål och betygskriterier. I betygssystemet bestäms betygsnivåerna utöver godkändnivån av betygskriterier för betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Det faktum att det finns betygskriterier borde kanske egentligen ha haft som konsekvens att det inte skulle behövas nationella prov. Väl formulerade och tydliga betygskriterier borde i ett perfekt system vara ett tillräckligt un- derlag för lärarnas bedömning och betygssättning. I läroplanspropositionenTPF1FPT angav regeringen att ett nationellt prov- system behövs av flera skäl och lade fast riktlinjerna för utveck- lingen av ett nationellt provsystem i anslutning till de nya styr- dokumenten. Propositionen byggde delvis på förslag till utformning av ett uppföljningssystem för skolsektorn samt verkets förslag till ett nytt provsystem i anslutning till nya läro- planer och ett nytt betygssystemTPF2FPT. förslag för grund- skolans del omfattade tre delar; ett utvärderingsprov i årskurs 9, ämnesprov i svenska/svenska som andraspråk, engelska och mate- matik i årskurs 9 samt diagnostiska prov i svenska/svenska som andraspråk och matematik för årskurs 5. Propositionen angav att det behövs centralt utarbetade prov för att bibehålla en likvärdig utbildning över riket och för att mäta kvalitet och kunskaper i landets skolor. Proven skulle även under- lättar jämförelser av utbildningsresultat med andra länders. Dessutom ställde kommunernas frihet att organisera och driva sin skolverksamhet ökade krav på central uppföljning och utvärdering av att skolan verkligen ger alla barn en gemensam kärna av bas- kunskaper och alltså når upp till de nationellt fastställda målen i detta avseende. På lokal nivå förutsågs nya timplaner och kurs- planer öka skolornas behov av att kunna stämma av att utbild- ningen är på rätt väg och kommer att uppfylla nationella mål, vilket nationella prov skulle kunna svara mot. Provsystemet förväntades också kunna ge skolorna underlag för att sätta in stödåtgärder till elever som behöver det. 1TP PT En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan (prop. 1992/93:220) 2TP PT Redovisning av regeringsuppdrag givet , , samt Redovisning av regeringsuppdrag U1992/2172/O, Enligt regeringens uppfattning borde det i ett nationellt prov- system för ingå såväl diagnostiska prov och, som det kallades, grundläggande färdighetsprov i årskurs 2 och 7 som äm- nesprov för alla elever i basämnen i årskurs 5 och 9TPF3FPT: Ämnesprovens syfte skulle enligt läroplanspropositionen vara att kontrollera om eleven uppnått kursplanernas mål i svenska, eng- elska och matematik för årskurs 5 och 9. Proven skulle också vara ett hjälpmedel för läraren vid betygssättning och upprätthålla jäm- förbarheten mellan olika betyg i det nya betygssystemet. Ett skäl till att provsystemet inte föreslogs omfatta fler ämnen var de höga kostnader som är förenade med att utveckla nya prov. Regeringen pekade på att andra former av centralt utformade bedömnings- instrument skulle kunna användas för kunskapsutvärdering i andra ämnen. Regeringen föreslog i läroplanspropositionen att diagnostiska prov skulle utvecklas för avstämning mot de nationella målen vid andra tillfällen än i årskurs 5 och 9. De diagnostiska proven skulle hjälpa skolorna att bedöma sina förutsättningar att nå de mål som skall uppnås i årskurs 5 respektive vid slut och ge skolan ett underlag för att tidigt sätta in stöd till elever som behöver det. Regeringen pekade på vikten av att prov tillhandahölls i en central provbank, särskilt prov som mäter grundläggande färdigheter i att läsa, skriva och räkna, och att diagnostiskt material utvecklas i många ämnen som stöd i undervisningen. Urvalsundersökningar för uppföljning av kunskaper i olika ämnen och årskurser, motsvarande de utvärderingar genomförde och , föreslogs komplettera provsystemet. Regeringen var dock inte beredd att gå vidare med 3TP PT Förslaget innebar en utvidgning av det då gällande provsystemet som bestod av standardprov i engelska i årskurs 8 och prov i svenska och matematik i årskurs 9. förslag till avslutande utvärderingsprov i årskurs 9 för att mäta elevens problemlösande förmåga att utifrån sina kunskaper självständigt formulera ståndpunkter i aktuella frågor, då provtypen var ny och oprövad i . I betygspropositionenTPF4FPT (prop. 1994/95:85), där nuvarande betygs- system för föreslogs, togs även frågan om nationella prov upp. Nationella prov behövs enligt propositionen som ett stöd för lärares betygssättning av elever, för att lärare skall kunna stämma av sin bedömning med andra lärares så att betyg kan hävdas vara jämförbara över landet. Därför skulle ämnesprov finnas i svenska, engelska och matematik i slutet av årskurs 9 för alla elever. Lärare bör, sades det, även i samma ämnen i årskurs 5 ha tillgång till nationella prov, som inte behöver vara obligatoriska, för att se om eleverna nått kravnivån. Därutöver bedömde regeringen att det bör finnas diagnostiska prov för olika årskurser som ett uppföljnings- stöd för läraren. stödde i ett betänkandeTPF5FPT regeringens bedömning och framhöll särskilt att arbete med natio- nella prov syftar till att bibehålla en likvärdig utbildning över riket och att möjliggöra en mätning av kvalitet och kunskaper i såväl det offentliga skolväsendet som i fristående skolor. Betydelsen av ett nationell provprogram behandlades även i regeringens utvecklings- planTPF6FPT där uppdrag med en så kallad provbank och dess syften beskrevs närmare: Utvecklingen av provbanken bör fortsätta. Den bör inriktas mot att ge exempel på hur inlärning och kunskaper kan analyseras och därigenom ge stöd till lärare för att bedöma måluppfyllelse i förhållande till kurs- planerna. De instrument som tas fram bör också kunna bli ett av de kvalitetsmått som utvecklas och läggs till grund för resultat- och kva- litetsbedömningar både på lokal och nationell nivå. 4TP PT Betyg i det obligatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85) 5TP PT Betyg i det obligatoriska skolväsendet (bet. 1994/95:UbU6) 6TP PT Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – Kvalitet och likvärdighet (skr. 1996/97:112) fick ett nytt provuppdragTPF7FPT enligt vil- ket för del skulle utveckla diagnostiskt material, ämnesprov samt en provbank: Diagnostiskt material anpassat dels för åren före årskurs 6, dels för skolåren mellan årskurs 6 och årskurs 9. Syftet är att ge lärarna hjälp att bedöma och stödja elevernas utveckling. Materialet för de tidiga skolåren bör i första hand utarbetas med fokus på språkutveckling och matematisk begreppsbildning, så att stöd kan sättas in . Mate- rialet för årskurs 6 till årskurs 9 bör ge underlag för bedömning av var varje elev står i förhållande till uppställda mål. För skolorna frivilliga ämnesprov i svenska och svenska som andra- språk, engelska och matematik att användas i slutet av årskurs 5. Syftet med dessa prov skall vara att ge läraren stöd vid bedömning om ele- verna nått uppställda mål. För skolorna obligatoriska ämnesprov i svenska och svenska som andraspråk, engelska och matematik att användas i slutet av grund- skolan. Syftet med dessa prov skall vara att ge läraren stöd vid bedöm- ning om eleven nått uppställda mål och att ge underlag för lärarens betygssättning av elevernas kunskaper. Regeringen angav således tre syften med det nationella prov- systemet: att det skall ge lärarna hjälp att bedöma och stödja ele- vernas utveckling, ge underlag för bedömning av var varje elev står i förhållande till uppställda mål samt ge underlag för lärarens betygs- sättning av elevernas kunskaper. redovisade emellertid i ett svar på ett regeringsuppdrag om det nationella provsystemetTPF8FPT, rapporterat , olika brister i provsystemets funk- tion: Utredningsgruppen bedömer att provens betygsstödjande funktion är oklar och svårförståelig. Detta torde också vara fallet bland lärare, ele- ver och föräldrar. Det saknas tydliga instruktioner om hur prov- resultaten skall förstås och provsystemets roll i skolans ansvars- och styrsystem är oklar och svårbegriplig. Ur detta perspektiv är prov- systemet av låg kvalitet. visar bland annat att det förekommer stora skillnader mellan provresultat och slutbetyg i ämnena, men Skol- verket menar att det inte vore lämpligt att t.ex. på central nivå be- 7TP PT Uppdrag till att tillhandahålla ett nytt nationellt provsystem (U1999/3290/S) 8TP PT (2003) Det nationella provsystemet - vad, varför och varthän? Uppdrag avseende resultatinformation Del E: bedömning av dagens system med nationella prov med avseende på kvalitet och kostnadseffektivitet, dnr 2003:2038 stämma att en viss fastställd relation skall råda mellan provbetyg och slutbetyg. Däremot kan det enligt finnas skäl för en föreskrift om att skolan och kommunen i sin kvalitetsredovisning skall kommentera sin användning av provresultat och sin syn på relationen mellan provbetyg och slutbetyg. I ett nytt provuppdrag till år 2004TPF9FPT angavs att prov- systemet för skall bestå av nationella ämnesprov för årskurserna 5 och 9, en provbank med prov inom olika ämnes- områden och för olika åldrar samt diagnostiskt material. Genom det nya uppdraget med fler instrument utökades syftet med prov- systemet ytterligare, att det skall bidra till ökad måluppfyllelse för eleverna, förtydliga målen och visa på elevers starka och svaga sidor (dia- gnostisk funktion), konkretisera kursmål och betygskriterier, stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning, och ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskaps- målen nås på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Att proven även skall bidra till ökad måluppfyllelse för eleverna tillkom som ett nytt syfte, men det framgår inte på vilket sätt det var tänkt ske. I en bilaga till regeringsbeslutet framgår att de natio- nella proven även fortsättningsvis skall vara stödjande inför be- tygssättningen, inte styrande som . 9TP PT Uppdrag till avseende det nationella provsystemet, , U2004/5293/S Inom ramen för nuvarande läroplan, Lpo 94, har syftet med det nationella provsystemet successivt utvidgats. I läroplanspropo- sitionen angavs att centralt utarbetade prov behövdes för att bibehålla en likvärdig utbildning över riket, för lärares betygs- sättning och för att mäta kvalitet och kunskaper. I en senare propo- sition tillkom behovet av att lärare skall kunna stämma av sin be- dömning med andra lärares så att betyg kan hävdas vara jämförbara över landet. I provuppdraget angavs som motiv till proven att de skall ge lärarna hjälp att bedöma och stödja elevernas utveckling, visa var varje elev står i förhållande till uppställda mål samt ge un- derlag för lärarens betygssättning av elevernas kunskaper. I prov- uppdraget till tillkom två syften, dels att prov- systemet även skall kunna bidra till ökad måluppfyllelse för ele- verna, dels till att konkretisera kursmål och betygskriterier. Det kan således konstateras att regeringen ökat kraven på vad provsystemet skall åstadkomma och bidra till. 3.2.2Nationella prov i årskurs 9 Ett syfte med de nationella proven är ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapsmålen nås på skolnivå, på huvudman- nanivå och på nationell nivå. skall utifrån resultaten på de nationella proven kunna beskriva, analysera och bedöma olika elevgruppers resultat för att identifiera kunskapsområden där det behövs nationellt motiverade stödinsatser. Proven, med dess med- följande bedömningsanvisningar och elevexempel, fungerar även som konkretiseringar av kursplaner och betygskriterier genom att vara förevisande exempel för lärares bedömning av olika kun- skapskvaliteter. har regelmässigt samlat in resultat på ämnesproven i årskurs 9, från början enbart för ett urval skolor omfattande totalt ca 10 000 elever . samlas resultat in för alla elever tillsammans med elevernas slutbetygTPF10FPT. Totalinsamlingen gör att resultatet på ämnesproven kan jämföras med betygen för samtliga elever och bildar underlag för uttalanden på skolnivå om såväl mål- 10TP PT (2006) Ämnesprovet i åk 9 och specialskolans åk 10, dnr 2006:2230 uppfyllelse och skillnader mellan provresultat och slutbetyg liksom för olika grupper av elever med hänsyn till deras bakgrunds- förhållanden.