sou · GWB369 · 2008-07-03 00:00:00 — utifrån ISCED-97.47 Då data i detta fall har genererats för att genomföra länderjämförelser, är nedan redovisade nivåer inte jämförbara med de nivåer som redovisats i kapitel 2. 47 ISCED står för International Standard Classification of Education och är den internationella standarden för utbildningsklassificering. Till skillnad från uppgifterna i tabell 3.1 och 3.3 finns uppgifter om utbildningsnivå att tillgå . Bilaga 8 till LU 2008 Internationell jämförelse Antal skolår i befolkningen 25–för Anm.: *Egna beräkningar. Källa: Education at a Glance, 2006 (förskjutning). Bilaga 8 till LU 2008 Tabell 3.2 Andel av befolkningen 25–för med olika nivåer av utbildning Anm.: Primär utbildning: pre-primary and primary education, lower secondary education, sekundär utbildning: upper secondary education tertiär utbildning: post-secondary non-tertiary education, (för vissa länder ingår denna kategori i sekundär utbildning), tertiary education., För att se vad som ingår i respektive nivå enligt ISCED-97 se s. 10 i . *Egna beräkningar. Källa: Education at a Glance, 2007 (förskjutning). Bilaga 8 till LU 2008 Den vanligaste uppnådda utbildningsnivån i motsvarar gymnasieutbildning (sekundär). Den näst största gruppen är de som bara har grundskoleutbildning eller lägre (primär) och den minsta gruppen utgörs av dem som har högskole- utbildning eller annan eftergymnasial utbildning (tertiär). Dessa förhållanden gäller både för kvinnor och för män. Det finns emellertid stora skillnader mellan länderna i fråga om utbildningens fördelning i befolkningen. I 25 av de 30 länderna har av både kvinnor och män genomgått åtminstone motsvarande sekundär utbildning. I den svenska befolkningen hade av männen och av kvinnorna minst sekundär utbildning , vilket var mer än i de övriga nordiska länderna och också mer än OECD-genomsnittet. utgör ett extremfall, där har av befolkningen även tertiär utbildning. Andra länder med en stor andel av befolkningen som genomgått tertiär utbildning är , , , och . I dessa länder har av både kvinnor och män tertiär utbildning. Den andra extremen utgörs av länderna , , och , där av befolkningen bara har primär utbildning. I har en stor del av befolkningen tertiär utbildning, i synnerhet i den kvinnliga delen av befolkningen. av kvinnorna i har tertiär utbildning. Det finns alltså stora skillnader i utbildningsnivå mellan olika grupper av länder. En intressant fråga är därför vad detta kan tänkas bero på. Här finns möjligheter för framtida forskning eftersom detta område ännu inte har rönt något stort intresse i forskarvärlden.48 Utöver utbildningsnivå är det också intressant att jämföra skillnader i utbildningsinriktning mellan länder. Tabell 3.3 visar hur stor andel av den universitetsutbildade befolkningen i de olika länderna som har tagit examen inom olika utbildningsområden.49 48Det finns däremot en hel del forskning på området yrkesutbildning, både i och internationellt, men eftersom detta ligger utanför syftet med denna bilaga har vi valt att inte redogöra för dessa studier här. 49Uppgifterna om utbildningsinriktning finns inte uppdelade på män och kvinnor. Bilaga 8 till LU 2008 Tabell 3.3 Andelar av olika utbildningsinriktningar bland befolkningen 25–64 år Anm.: Personer som har tagit examen . *Egna beräkningar. Källa: Education at a Glance, 2006 (förskjutning). Bilaga 8 till LU 2008 Internationell jämförelse bland befolkningen 25–64 år Anm.: Personer som har tagit examen . *Egna beräkningar. Källa: Education at a glance, 2004–2006 (förskjutning). I 14 av de 21 länderna, för vilka uppgifter finns tillgängliga, finns den största koncentrationen av examina inom samhällsvetenskap, företagsekonomi (business) och juridik. Dessa områden är också de vanligaste i . I genomsnitt tar nära en tredjedel av alla studenter i examen inom något av dessa områden. Den näst vanligaste utbildningsinriktningen i är ingenjörs- utbildning (teknik). I genomsnitt av alla examina utfärdas inom detta område. ligger här på samma genomsnitt som i sin helhet, . Den näst vanligaste utbildningen i är istället utbildning (lärare etc.). 4En beskrivande analys av utbildningen i Detta kapitel innehåller en deskription av utbildningsläget i . De data som används här och i resten av bilagan beskrivs i appendix A. I avsnitt 4.1 redovisas hur utbildningsnivån har förändrats över tiden och sedan jämför vi utbildningsnivån mellan olika generationer. Den sociala snedrekryteringen beskrivs i avsnitt 4.2 ur ett antal olika aspekter med hjälp av ett egendefinierat index. De två nästföljande avsnitten behandlar ingångslöner fördelade på olika utbildningar och även livsinkomster. Deskriptionen avslutas i avsnitt 4.5 med en beskrivning av hur andelen förvärvsarbetande inom grupper med olika utbildning har utvecklats över tiden och de viktigaste resultaten summeras slutligen i avsnitt 4.6. 4.1Utbildningsnivån i den svenska befolkningen I detta avsnitt utnyttjar vi data över en för att beskriva hur utbildningsnivån har utvecklats över tiden, men också hur olika generationers utbildningsnivåer skiljer sig åt. Bland annat kan vi konstatera att utbildningsnivån i den svenska befolkningen i arbetsför ålder har ökat . Detta innebär per definition också att den genomsnittliga tiden i utbildning har ökat . Som framgår av tabell 4.1 har andelen med gymnasieutbildning som högsta uppnådda nivå varit för både kvinnor och män. har andelen med enbart grundskoleutbildning minskat stadigt medan andelen högskoleutbildade har ökat. Upp till och med gymnasienivå är skillnaderna mellan könen relativt små men på högskolenivå är de i vissa fall betydande. Andelen kvinnor med högskoleutbildning i befolkningen har ökat snabbare än motsvarande andel män. Båda låg på men var siffrorna En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008 och för kvinnor respektive män. När det gäller forskarutbildning är män överrepresenterade. Den relativa skillnaden har minskat men är fortfarande betydande – fanns ungefär två gånger fler män än kvinnor med forskarutbildning. Bilaga 8 till LU 2008 En beskrivande analys av utbildningen i Utbildningsnivå i den svenska befolkningen 16–64 år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år Anm.: Varje kolumn summerar till 100. Källa: Egna beräkningar som bygger på IFAU-databasen. En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008 befolkningen 16–64 år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år Anm.: Varje kolumn summerar till 100. Källa: Egna beräkningar som bygger på IFAU-databasen. Andelarna i befolkningen med olika utbildningsnivåer finns uppdelade i olika födelsedecennium (generationer) i tabell 4.2–4.6 (se Appendix E). Det finns begränsningar när det gäller möjligheterna att jämföra olika generationers utbildningsnivåer. Exempelvis blir en direkt jämförelse av utbildningsnivån bland 70- talister med den bland 30-talister missvisande av två anledningar. För det första är en betydande del av 70-talisterna fortfarande inte färdigutbildade . För det andra drabbas 30- talisterna av dödlighet i mycket större utsträckning än 70- talisterna, och det går inte att anta att dödligheten är jämnt fördelad över olika utbildningsgrupper. Däremot kan jämförelser av olika generationer ske parvis mellan generationerna närmast varandra. Ett exempel är jämförelsen mellan utbildningsnivån bland 70-talister för –2003 och motsvarande siffror bland 60-talister för –1993. Om inga stora demografiska förändringar har skett , är ålderssammansättningen mellan grupperna i det närmaste Bilaga 8 till LU 2008 En beskrivande analys av utbildningen i densamma under respektive tidsperiod och därför är grupperna färdigutbildade i lika stor utsträckning. Givet att ingen drastisk förändring av folkhälsan skett är även dödligheten densamma för båda grupperna. Enligt samma resonemang och under antagandena om små demografiska förändringar och små förändringar i folkhälsan kan utbildnings- nivåerna bland 60-talister –2003 och de bland 50-talister –1993 jämföras, och så vidare. Vid en sådan jämförelse är det tydligt att den generella utbildningsnivån är högre bland de yngre generationerna. Skillnaderna är störst när det gäller förgymnasial utbildning och minst när det gäller forskarutbildning. De största förändringarna har skett när de äldsta generationerna utbildade sig och gäller andelen med förgymnasial utbildning: den var bland 40-talisterna –bland 30-talisterna tidigare.50 Utbildningsnivån bland de sysselsatta beskrivs i tabell 4.7. En jämförelse med resultaten för hela befolkningen (se tabell 4.1) avslöjar att lågutbildade är något underrepresenterade bland de sysselsatta, medan högutbildade är något överrepresenterade. Både under- och överrepresentationen har ökat . Kvinnor med den vanligast förekommande utbildningsnivån, gymnasium, är något överrepresenterade bland de sysselsatta; det rör sig om cirka en procentenhet i början av perioden och nästan två mot slutet. Samma, men kraftigare, utveckling märks för männen, där överrepresentationen är . är underrepresentationen av män med förgymnasial utbildning mindre än den för kvinnor. En möjlig förklaring till denna ökning i utbildning bland de sysselsatta (l) är att kravet om utbildning har ökat på arbetsmarknaden över tiden. En annan, och enligt vår mening mer trolig, förklaring är att de lågutbildade har blivit en mer och mer selekterad grupp som oavsett utbildningsnivå skulle ha haft det svårt på arbetsmarknaden. 50 Dessa siffror är beräknade genom att slå ihop andelarna för kvinnor och män för ett visst år. En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008 Tabell 4.7* Utbildningsnivå bland de sysselsatta i den svenska befolkningen 16–64 år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år * Tabell 4.2–4.6 se Appendix E. Anm.: Varje kolumn summerar till 100. Källa: Egna beräkningar som bygger på IFAU-databasen. Bilaga 8 till LU 2008 En beskrivande analys av utbildningen i Tabell 4.7* Utbildningsnivå bland de sysselsatta i den svenska befolkningen 16–64 år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år kortare än 9 år Förgymnasial utbildning 9 (10) år kortare än två år * Tabell 4.2–4.6 se Appendix E. Anm.: Varje kolumn summerar till 100. Källa: Egna beräkningar som bygger på IFAU-databasen. Vi har även beräknat andelarna med olika utbildningsnivåer i den sysselsatta delen av befolkningen, uppdelade efter olika generationer. Eftersom utvecklingen för dessa generationer bland de sysselsatta inte skiljer sig åt jämfört med utvecklingen för hela befolkningen väljer vi att inte redovisa dessa resultat. En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008 Det finns en mängd studier som behandlar betydelsen av familjebakgrund för snedrekryteringen till högre studier (se avsnitt 2.2 och 2.3). Det är tämligen entydigt att föräldrarnas utbildningsnivå är den i särklass viktigaste faktorn för valet till högre utbildning. I detta avsnitt beskrivs därför den sociala snedrekryteringen i med avseende på föräldrarnas utbildningsnivå, men resultaten delas även upp efter ytterligare ett antal faktorer. Familjebakgrunden kan t.ex. förväntas spela olika roll för kvinnors och mäns utbildningsbeslut. Andra faktorer av intresse är om individen är svensk- eller utlandsfödd och individens utbildningsnivå när valet till en högre utbildning sker. Ett framträdande resultat i den tidigare forskningen är att föräldrabakgrund spelar mindre och mindre roll för utbildnings- valet ju högre utbildning individen redan har. För att beskriva hur social bakgrund och utbildningsnivå påverkar utbildningsvalet introducerar vi ett nytt index för social snedrekrytering. Tanken är att den sociala snedrekryteringen på ett komprimerat sätt ska kunna belysas ur ett antal olika aspekter. Vi utgår från alla individer som har vidareutbildat sig från gymnasiet eller från högre nivåer . Populationen av alla som har utbildat sig delas upp i grupper med avseende på ursprunglig utbildning vid utbildningsvalet (basutbildning) och en mängd andra faktorer, däribland föräldrarnas utbildningsnivå. En likadan uppdelning görs för hela befolkningen. Kvoten mellan gruppsammansättningarna i båda populationerna tolkas som graden av representation för en viss social grupp. Ett värde kring ett betyder att individerna i gruppen varken är över- eller underrepresenterade bland dem som har läst vidare, medan ett värde som är högre än ett är ett tecken på att gruppen är överrepresenterad. Ett exempel kan vara på sin plats för att förstå hur indexet är uppbyggt. Anta att fokus ligger på en dimension, nämligen föräldrarnas utbildningsnivå, som för enkelhets skull kan vara hög eller låg. Anta vidare att av dem vars föräldrar har hög utbildning läser vidare från gymnasiet. är det av hela populationen (som består av individer vars föräldrar har hög eller låg utbildningsnivå) som läser vidare. Med andra ord är de vars föräldrar har hög utbildning överrepresenterade och vi har därmed ett index som mäter den sociala snedrekryteringens storlek. (Indexvärdet i detta hypotetiska exempel är 80/40=2). Bilaga 8 till LU 2008 En beskrivande analys av utbildningen i Detta beskriver logiken bakom indexet för social snedrekrytering. Skillnaden jämfört med detta enkla exempel är att vi lägger till fler dimensioner utöver föräldrarnas utbildning, som t.ex. kön. En detaljerad beskrivning av indexet finns i appendix B. Kvoten benämns utbildningsbenägenhet och vi väljer att redovisa resultaten för varje grupp med hjälp av en referensgrupp; nämligen motsvarande grupp där föräldrarnas utbildning är som lägst. Snedrekrytering beskrivs efter: (i) föräldrarnas utbildning, (ii) individens kön, (iii) huruvida individen är svensk- eller utlandsfödd51 samt (iv) individens basutbildning. Föräldrarnas utbildning mäts med ett sexskaligt index som bygger på ett genomsnitt av moderns och faderns sexskaliga utbildningsnivå enligt SUN 2000.52 Med basutbildning menas den utbildning som individen har när vi registrerar förändringar i utbildningsstatus i registren. Exempelvis är utbildningsbenägenheten olika för personer med gymnasieutbildning och för personer med en lång högskoleutbildning. Utbildningsbenägenheten är dessutom per definition noll för individer som redan har forskarutbildning – det går inte att skaffa en högre utbildningsnivå än forskarutbildning. Av denna anledning är den högsta basutbildningen som finns i analysen långa högskolestudier. 51Detta är en så kallad 1/0-variabel, vilket innebär att vi t.ex. inte tar hänsyn till antal år som utlandsfödda har bott i , eller till ursprungsland. 52Utbildningsnivåerna är 1: Förgymn. ; 2: Förgymn. 9 (10) år; 3: Gymnasial utb. ; 4: Högskoleutb. ; 5: Högskoleutb. ; 6: Forskarutbildning. Vi har även beräknat snedrekryteringsindexet som bygger på moderns respektive faderns utbildningsnivå separat, i stället för en kombination av bådas. Resultaten liknar dem som bygger på den kombinerade utbildningsnivån och redovisas därför inte här. En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008 Tabell 4.8 Utbildningsbenägenhet för individer med olika basutbildning och social bakgrund relaterad till utbildningsbenägenheten inom motsvarande grupp där föräldrarnas utbildningsnivå är 1* Gymnasieutbildning, man, Gymnasieutbildning, man, Gymnasieutbildning, kvinna, Gymnasieutbildning, kvinna, Högskoleutb, < , man, Högskoleutb, < , man, Högskoleutb, < , kvinna, Högskoleutb, < , kvinna, Högskoleutb, , man, Högskoleutb, , man, Högskoleutb, , kvinna, Högskoleutb, , kvinna, *Bygger på genomsnitt av moderns och faderns utbildningsnivåer. Anm.: Ett tabellvärde på X betyder att gruppen är X gånger mer benägen att utbilda sig jämfört med motsvarande grupp där föräldrarnas utbildningsnivå är som lägst. 1: Förgymn. < ; 2: Förgymn. 9 (10) år; 3: Gymnasial utb. ; 4: Högskoleutb. < ; 5: Högskoleutb. ; 6: Forskarutbildning. Källa: Egna beräkningar som bygger på IFAU-databasen –2003. Resultaten från beräkningarna redovisas i tabell 4.8. Det finns en kraftig samvariation mellan utbildningsbenägenheten och föräldrarnas utbildningsnivå för alla sociala grupper. Förhållandet är kraftigare ju lägre basutbildningen är och minskar avsevärt ju högre basutbildningen är, men försvinner aldrig helt. Bilaga 8 till LU 2008 En beskrivande analys av utbildningen i utbildning utgör en tröskeleffekt för att överhuvudtaget påbörja högskoleutbildning, men spelar mindre roll när individen väl har börjat läsa på högskolan. Detta resultat finns också belagt i många tidigare studier (se avsnitt 2.1). Vissa sociala grupper är kraftigt överrepresenterade bland dem som har hög utbildning. Exempelvis redovisas snedrekryteringen till högre studier för svenskfödda män med gymnasieutbildning i indexvärdena på den första raden i tabell 4.8. Snedrekryteringen med avseende på föräldrarnas utbildningsnivå, jämfört med referensgruppen med lägst föräldrautbildning, ökar från 2 för den näst lägsta nivån på föräldrarnas utbildning till 25 för den högsta. Ett värde på 25 pekar på en stor snedrekrytering: individer vars föräldrar har forskarutbildning är 25 gånger mer benägna att läsa vidare från gymnasiet jämfört med individer vars föräldrar inte har gått ut . Motsvarande siffra för kvinnor med samma bakgrund är 15 och finns på rad tre i tabellen. Generellt gäller att föräldrarnas utbildningsnivå spelar betydligt större roll för mäns än för kvinnors utbildningsval, oavsett basutbildning eller om individen är svensk- eller utlandsfödd. Detta är ett intressant resultat. Vid genomgången av tidigare forskning har vi funnit en studie som visar att barn väljer en utbildningsinriktning som ligger nära antingen mammans, pappans eller båda föräldrarnas utbildning/yrke (Dryler, H. (1998)). Däremot har vi inte hittat studier som diskuterat skillnader i effekter av föräldrabakgrund mellan könen. Ett annat generellt resultat är att snedrekryteringen med avseende på föräldrarnas utbildningsnivå är betydligt lägre för utlands- än för svenskfödda. Detta gäller oavsett basutbildning och föräldrarnas utbildningsnivå och skillnaden är något större bland männen. Vid vår genomgång av tidigare forskning (se SOU 1993:85) har vi inte funnit några tidigare studier som antyder att föräldrabakgrund skulle vara av mindre betydelse bland utlands- födda. Däremot visar SOU 1993:85 att barn till utlandsfödda väljer mer utbildning än barn till svenskfödda då hänsyn tas till social bakgrund. Det finns ytterligare en fråga av intresse, nämligen om snedrekryteringen skiljer sig åt mellan olika högskolor. Tabell 4.9– 4.14 (se Appendix E) relaterar gruppsammansättningen av studenter på ett antal av de stora lärosätena53 till motsvarande gruppsammansättning bland alla som har läst vidare efter gymnasiet 53 Vi använder lärosäte som en beteckning för universitet eller högskola. En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008 Vi har uteslutit forskarutbildning på grund av för få observationer och av samma anledning analyseras enbart stora lärosäten, dvs. Ett värde över ett betyder att en viss grupp är överrepresenterad på i fråga, vilket kan tolkas som en snedrekrytering jämfört med populationen av alla som studerar på högskolenivå. De största skillnaderna mellan universiteten gäller föräldrarnas utbildningsnivå. , , och i viss mån även har en större andel studenter där föräldrarnas utbildning är hög än motsvarande andel bland alla som har studerat . och har en mycket jämnare fördelning av studenter med avseende på föräldrarnas utbildnings- nivå. Skillnaderna mellan högskolor när det gäller social snedrekrytering beskrivs även i (2008) där sambandet mellan andelen disputerade lärare och andelen studenter med arbetarbakgrund vid olika högskolor studeras. I detta avsnitt redovisas skillnader i ingångslön mellan individer med olika utbildning. Det bör noteras att skillnaderna inte är justerade för selektion (se faktaruta 1.1 Ordlista) med avseende på observerbara (se faktaruta 1.1 Ordlista) individspecifika egenskaper (t.ex. invandrarbakgrund, kön, faderns och moderns utbildning m.m.). Detta innebär att potentiella skillnader på intet sätt bör tolkas som effekter på ingångslöner av olika utbildningsval.54 I data finns information om individerna har förändrat sin utbildningsnivå- och/eller inriktning mellan två tidsperioder. Som en approximation av ingångslöner används dessa personers årslöner efter den nya utbildningen registrerats. För en del är detta den första lön de någonsin får, andra kan ha arbetat tidigare, men med annan utbildning. Tabell 4.15 visar procentuella skillnader i ingångslön mellan individer med olika utbildningsnivåer och -inriktningar jämfört med individer som har läst mindre än på högskolan med inriktningen pedagogik och lärarutbildning. Resultaten visas dels för hela perioden –2003, dels för tre delperioder. Grupper med högre utbildning tjänar i genomsnitt mer än lågutbildade och skillnaderna ökar med utbildningsnivån. Jämfört med en pedagogik 54 Detta diskuteras grundligt i avsnitt 6.4.1. Bilaga 8 till LU 2008 En beskrivande analys av utbildningen i och lärarutbildning som är kortare än har individer som har läst men inte på forskarnivå mellan (humaniora och konst) och (teknik och tillverkning) högre ingångslöner. Skillnaderna i ingångslöner är betydligt större på forskarnivå: ingångslönerna är mellan (humaniora och konst) och (hälso- och sjukvård) högre jämfört med en kort pedagogik och lärarutbildning. En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008 Tabell 4.15 Procentuella skillnader i ingångslön för individer med olika utbildningsinriktningar* < ; inr: -2,22 -0,04 < ; inr: Samhällsvet., juridik, handel, admin. < ; inr: Naturvetenskap, matematik och data -0,22 < ; inr: < ; inr: Lant- och skogsbruk, djursjukvård -0,40 -0,02 < ; inr: Hälso- och sjukvård, soc. -1,06 -0,09 < ; inr: -0,32 -0,14 -0,01 Samhällsvet., juridik, handel, admin. Naturvetenskap, matematik och data Lant- och skogsbruk, djursjukvård Hälso- och sjukvård, soc. Forskarutbildning; inr: Forskarutbildning; inr: Forskarutbildning; inr: Samhällsvet., juridik, handel, admin. Forskarutbildning; inr: Naturvetenskap, matematik och data Forskarutbildning; inr: Forskarutbildning; inr: Lant- och skogsbruk, djursjukvård Forskarutbildning; inr: Hälso- och sjukvård, soc. * Jämfört med högskoleutbildning < med inriktning mot pedagogik och lärarutbildning. Anm.: Lägsta antalet observationer som har använts för att beräkna ett enskilt tabellvärde är 30. Källa: Egna beräkningar som bygger på IFAU-databasen. Bilaga 8 till LU 2008 En beskrivande analys av utbildningen i Tabell 4.15 Procentuella skillnader i ingångslön för individer med olika utbildningsinriktningar* < ; inr: -0,76 -0,17 -5,44 < ; inr: Samhällsvet., juridik, handel, admin. < ; inr: Naturvetenskap, matematik och data < ; inr: < ; inr: Lant- och skogsbruk, djursjukvård -1,91 -0,49 < ; inr: Hälso- och sjukvård, soc. -3,07 < ; inr: -0,35 -0,84 -2,69 -0,01 Samhällsvet., juridik, handel, admin. Naturvetenskap, matematik och data ; inr: Teknik och tillverkning Lant- och skogsbruk, djursjukvård Hälso- och sjukvård, soc. Forskarutbildning; inr: Forskarutbildning; inr: Forskarutbildning; inr: Samhällsvet., juridik, handel, admin. Forskarutbildning; inr: Naturvetenskap, matematik och data Forskarutbildning; inr: Forskarutbildning; inr: Lant- och skogsbruk, djursjukvård Forskarutbildning; inr: Hälso- och sjukvård, soc. * Jämfört med högskoleutbildning < med inriktning mot pedagogik och lärarutbildning. Anm.: Lägsta antalet observationer som har använts för att beräkna ett enskilt tabellvärde är 30. Källa: Egna beräkningar som bygger på IFAU-databasen. En beskrivande analys av utbildningen i Bilaga 8 till LU 2008