sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Risken för neddragning .............................................. Friställningar och omställningar på individnivå ............ Flöden på arbetsmarknaden................................................... Sysselsatta på arbetsställen som gör neddragningar............. .2.1 Större risk för tidigare arbetslösa att arbeta på arbetsställen som drar ned.......................................... .2.2 Friställningar vid arbetsställen som drar ned ............ Innehåll Bilaga 7 till LU 2008 Sannolikheten att vara i arbete 2004 och 2005 ..................... Risken för friställning i olika grupper ....................... Från neddragning till omställning i olika grupper.... Branschrörlighet bland friställda ............................... Inkomster efter neddragning ................................................ Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden... Det svenska trygghetssystemet............................................. Trygghet på arbetsmarknaden – teoretisk diskussion ......... Lagen om anställningsskydd ...................................... Allmänna system: Arbetsförmedlingen .................... Omställningsavtalen: Förstärkt omställningshjälp... Fackliga och individuella inkomstförsäkringar......... Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar.... Definitionsmässiga och metodologiska skillnader påverkar jämförbarhet mellan olika studier.......................... Internationella erfarenheter av friställningar........................ Resultat från studier av friställningar i ............. Resultat från ett internationellt jämförande projekt om friställningar ............................................ Studier baserade på totalräknade longitudinella data över individer och arbetsställen/företag............ Bilaga 7 till LU 2008 Vidare studier – individeffekter av friställningar ........... Den klassiska utvärderingsfrågan.......................................... 973H .2 Svenska registerdata och vanliga metodproblem i utvärderingar av friställningar................................................ 974H .2.1 Falska neddragningar och nedläggningar .................. 975H .2.2 För och nackdelar med olika definitioner av 976H .2.3 Rika data kan bidra till resultatens trovärdighet ....... 977H .3 Vilka är de intressanta utfallsvariablerna?............................. 978H .4 Heterogenitet i effekter av friställning ................................. 97 H .5 Slutsatser................................................................................. Definitionen av näringslivet ............................ Regressionsmodell kapitel 4........................... Regressionsmodell kapitel 5........................... C290H .1 Regressionsresultat: sannolikhet för neddragning.... C91H 2.2 Regressionsresultat: neddragningens storlek ............. Innehåll Bilaga 7 till LU 2008 Regressionsmodell kapitel 6 .......................... Sannolikheten att arbeta på ett arbetsställe som Sannolikheten att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning.................................................... Sysselsättningsstatus efter neddragningen ........................... D98H 4.1 Sysselsättningsstatus 2004 och 2005 .......................... Omställningar – sysselsättningsstatus 2004......................... D100H 5.1 Regressionsresultat..................................................... Smidig strukturomvandling är en viktig komponent i ett lands välståndsutveckling från ett samhällsekonomiskt perspektiv såväl som ett individperspektiv. En viktig del i strukturomvandlingen är produktionsfaktorernas rörlighet mellan företag och branscher. Företag med relativt låga produktionskostnader och attraktiva produkter vinner marknadsandelar på bekostnad av företag med relativt höga produktionskostnader och mindre attraktiva produkter. När efterfrågan på en vara eller tjänst ökar kommer, enligt ekonomisk teori, ett ökat pris leda till ökad produktion och därigenom en ökad resursanvändning. På arbetsmarknaden märks detta som en omflyttning av arbetskraft mellan företag och branscher, och/eller ett ökat sysselsättningsdeltagande. Struktur- omvandling innebär att produktionen minskar i stagnerande företag och ökar i expanderande branscher, och bidrar till en effektivare resursallokering. För att denna utveckling inte ska resultera i arbetslöshet, måste även arbetskraften förflytta sig från de stagnerande till de expanderande delarna av ekonomin där de nya arbetstillfällena skapas. Strukturomvandling är både en följd av och en förutsättning för ekonomisk tillväxt. Att bevara sysselsättningsstrukturen, eller dämpa takten i strukturomvandlingen skulle innebära att resurserna inte används där de värderas högst, och därmed att den totala inkomsten blir lägre än vad den skulle kunna vara. kan omställning medföra kostnader för dem som berörs åtminstone , t.ex. i form av arbetslöshet, försämrad inkomstutveckling, utbildningskostnader och kostnader för geo- grafisk flytt eller ökad pendling. Bilaga 7 till LU 2008 En förutsättning för att utforma politik för både tillväxt och trygghet är kunskap om strukturomvandlingen och struktur- omvandlingens kostnader. Syftet med denna bilaga till Långtids- utredningen är att öka kunskapen om strukturomvandlingen och dess potentiella kostnader, som tar sig uttryck i minskning av arbetskraft i företag och på arbetsställen, samt individens omställ- ningar på arbetsmarknaden. Bilagan ger en bild av hur struktur- omvandlingen, som bl.a. beror på teknisk utveckling, ökad konkurrens och globalisering, påverkar sysselsättningsdynamik och neddragningar i företagen, samt hur dessa neddragningar berör olika grupper på arbetsmarknaden.TPF2FPT Vi försöker även besvara frågan om globaliseringen har betydelse för dynamiken på arbets- marknaden, och i så fall hur stor den inverkan är i relation till andra faktorer som påverkar dynamiken. Dessutom försöker vi beräkna hur många som på olika sätt berörs av neddragningar och nedläggningar av arbetsställen, och hur de drabbar berörda i form av omställningar, friställningar, arbetslöshet och inkomstbortfall. Analysen omfattar följande områden: 1.Sysselsättningsstruktur och globalisering och hur dessa utvecklats i . 2.Hur globaliseringen påverkar sysselsättningsdynamiken och omfattningen av neddragningar och nedläggningar inom olika branscher och regioner i . 3.Vilka grupper som berörs av neddragningar och ned- läggningar i och sysselsättningsutvecklingen för dem som berörs på kort sikt. I detta sammanhang behandlas också trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden ur ett individperspektiv för att få en bild av hur kostnaderna för omställningarna fördelas mellan individen, näringslivet och samhället i stort. Författarna vill tacka referensgruppen till denna bilaga till : (SCB), (Bemanningsföretagen), (IFAU), () och (AMS), för värdefulla synpunkter. Vi vill också tacka , och (alla ITPS) för särskild hjälp med olika avsnitt i bilagan. Dessutom tackar vi och (också ITPS), som läst och kommenterat tidigare versioner. Bilaga 7 till LU 2008 I kapitel 2–5 studeras omfattningen av skapade och försvunna arbetstillfällen på bransch- och företagsnivå i , dvs. komponenter som utgör sysselsättningsdynamiken. Sedan ändras fokus i analysen och i kapitel 6–9 studerar vi effekten av neddragningar och nedläggningar på individnivå. Vi flyttar då fokus från globaliseringens inverkan på bransch- och företagsnivå till händelser på individnivå, friställningar och omställningar. I den senare delen kommer vi således inte att beröra globaliseringen. Att bli friställd till följd av ökad globalisering är inte kopplat till en egenskap hos individen som ökar eller minskar sannolikheten att får nytt arbete, utan är ett förhållande inom den bransch individen arbetade. Rapporten är disponerad som följer: Kapitel 2 ger en översiktlig beskrivning av förändringar i sysselsättningsstrukturen, dvs. I kapitlet presenteras också teoretiska utgångspunkter för att förklara och beskriva hur sysselsättningsstrukturen påverkas av bakgrundsfaktorer som efterfrågan, teknisk utveckling och globalisering. I Kapitel 3 redogörs för globaliseringens utveckling under de åren, där vi bland annat tittar på utrikeshandeln och andelen sysselsatta i internationella företag. Kapitel 4 behandlar sysselsättnings- dynamiken, dvs. omsättningen av sysselsättningstillfällen på branschnivå. Vi redogör för den totala sysselsättningsdynamikens utveckling nationellt och regionalt , och variationen i sysselsättningsdynamik mellan branscher . Dessutom studeras hur faktorer som konkurrens och globalisering påverkar sysselsättningsdynamiken. I Kapitel 5 diskuteras begreppet neddragning utförligt. Där behandlas även hur ökad konkurrens och ökad globalisering påverkar sannolikheten att ett företag lägger ned eller minskar omfattningen av verksamheten, dvs. Kapitel 6 handlar om hur olika grupper av arbetstagare påverkas av nedläggning och neddragning; vilka grupper som arbetar på arbetsställen som drar ned, vilka som friställs och byter arbete och hur arbetsmarknadssituation och inkomster ser ut för olika grupper kort efter en neddragning eller nedläggning. Uppskattning av globaliseringens direkta kostnader i form av risken för efterföljande arbetslöshet och lägre inkomster faller utanför ramen för denna studie. En sådan uppskattning bör innefatta en studie i flera dimensioner på individ- och branschnivå, för att uppskatta effekten av en friställning på inkomster och Bilaga 7 till LU 2008 arbetslöshet i drabbade grupper.TPF3FPT I Kapitel 7 beskrivs det svenska systemet för trygghet på arbetsmarknaden. Trygghetssystemet är en viktig fördelare av strukturomvandlingens kostnader, och är av central betydelse för att sänka individens totala kostnader för strukturomvandling, men också för att fördela dessa kostnader mellan företag och individer. Kapitel 8 behandlar tidigare forskning om hur nedläggningar och neddragningar påverkar inkoms- tutveckling och arbetslöshetsrisk, samt de metodproblem som uppkommer vid studier av hur neddragningar och nedläggningar påverkar individens framtida arbetsmarknadssituation. I kapitel 9 behandlas vilka områden som är intressanta för vidare studier om friställningens betydelse för individens framtida arbetsmarknads- situation och hur en sådan studie kan genomföras. Sista kapitlet är en avslutande och sammanfattande diskussion om de policy- områden som är intressanta i ljuset av det som behandlas i denna rapport. 1.2Strukturomvandlingens orsaker och sysselsättningsdynamik Orsakerna till strukturomvandlingen är flera: såväl ökad nationell som internationell konkurrens, teknologisk utveckling, för- skjutningar i preferenser (efterfrågemönster) och institutionella förändringar påverkar omfattningen av och inriktningen på strukturomvandlingen. I praktiken är det dock svårt att skilja mellan dessa orsaker. Effekterna av ökad internationell konkurrens – genom handel, utländska direktinvesteringar och s.k. out- sourcing – har rönt stor uppmärksamhet både i den allmänna debatten och bland forskare. Många av de studier som gjorts fokuserar på hur arbetsmarknaden, ofta löner och/eller syssel- sättning, påverkas av ökad internationell konkurrens. En farhåga är att de personer som förlorar sina jobb till följd av ökad inter- nationell konkurrens saknar den kompetens som efterfrågas i expanderande företag och branscher och därför har svårt att få ett nytt jobb. De riskerar därmed att drabbas av långa perioder av efterföljande arbetslöshet och/eller lönesänkningar för att få ett nytt arbete. 3TP PT Denna högre risk skall vägas mot risken för arbetslöshet i denna grupp generellt, då det är möjligt att risken för efterföljande arbetslöshet är lägre i den grupp som är mer utsatt. Förekomsten av en skillnad är inte ett tillräckligt villkor för att skillnaden skall vara ett problem. Bilaga 7 till LU 2008 Ökad rörlighet av varor, tjänster, kapital och arbetskraft mellan länder leder till en mer effektiv användning av världens resurser, samt högre inkomster och välfärd. Den ekonomiska tillväxten i och , tillskrivs bland annat frihandelns effekter. har dock globaliseringens betydelse för strukturomvandling och struktur- omvandlingens kostnader diskuterats flitigt. Ekonomisk inte- gration skapar naturligtvis möjligheter, men ställer även krav på enskilda människor och samhället i stort, att möta de förändringar som sker i en allt mer öppen värld. Av denna anledning ägnar vi i denna rapport särskild uppmärksamhet åt globaliseringens betydelse för sysselsättningsdynamik och sannolikheten för ned- dragningar. Tidigare studier på området har ofta fokuserat på en delfråga avseende globaliseringens inverkan på sysselsättningsdynamik och strukturomvandling. m.fl. (2001) studerar struktur- omvandling och sysselsättningsdynamik inom tillverknings- industrin. (2003) studerar sysselsättnings- dynamik där export används som mått på globalisering. (2004) studerar produktivitetseffekten av ökad globalisering, mätt som export och import på företagsnivå när det gäller av export och import. m.fl. (2007) studerar ett flertal effekter av globalisering, bl.a. globaliseringens inverkan på företagens överlevnad och sysselsättningstillväxt. Studier om individeffekter av neddragningar behandlar ofta samtliga ned- dragningar och nedläggningar i en bransch. Huttunen (2005) begränsar sig till tillverkningsindustrin. (2006) studerar hela ekonomin, och fokuserar helt på individeffekter av nedläggningar på medellång och lång sikt. Geerdsen m.fl. (2004) fokuserar, liksom i denna studie, på näringslivet, men nöjer sig med en enklare indelning av ekonomin i varuproducerande sektor, som antas konkurrensutsatt, och tjänsteproducerande sektor som antas skyddad. har tjänstesektorn globaliserats och vissa tjänstebranscher knappast kan ses som skyddade längre. Detta inverkar på sysselsättningsdynamiken i branschen. Som vi påpekade har de flesta tidigare studier varit begränsade till att bara studera vissa branscher, delvis på grund av brist på data. I denna studie har vi utvecklat analysen och studerar neddragningar i den konkurrensutsatta delen av ekonomin, dvs. varuproducerande sektorn och den konkurrensutsatta delen av tjänstesektorn. Detta innebär att vi tittar ytligt på flera delfrågor , snarare än att djupare analysera en enskild delfråga. Bilaga 7 till LU 2008 forskning på området har funnit att omställnings- kostnaderna till följd av ökad frihandel och global specialisering är små i förhållande till den ökade inkomsten för landet som helhet. Strukturomvandlingen leder till tillväxt och högre inkomster i ekonomin. Eftersom intäkterna av strukturomvandlingen är större än kostnaderna, är det generellt önskvärt att politik och regelverk inte förhindrar strukturomvandling. Kostnaderna och intäkterna av strukturomvandlingen är dock inte direkt kopplade till varandra. Intäkterna tillfaller alla t.ex. i form av lägre priser, medan kostnaderna för strukturomvandlingen t.ex. i form av arbetslöshet fördelas ojämnt – vissa berörs av den sysselsättningsdynamik som ger upphov till strukturomvandling, andra inte. Eftersom omställ- ningskostnaderna ofta är tillfälliga, medan intäkterna är långvariga, är det i allmänhet samhällsekonomiskt motiverat att undanröja handelshinder. Genom geografisk eller yrkesmässig rörlighet har även individerna möjligheter att påverka sina egna möjligheter. Vissa grupper får bära en stor del av kostnaden för de intäkter som tillfaller det stora kollektivet, varför det kan vara motiverat att med olika åtgärder fördela kostnaderna jämnare. Kostnadernas för- delning är dels en rättvisefråga, men en jämnare fördelning av kostnaderna kan också leda till en högre acceptans av struktur- omvandlings negativa konsekvenser. Inom välfärdsekonomi säger man att en förändring är pareto- sanktionerad om den nya situationen föredras av åtminstone en person, utan att försämra situationen för någon annan. Detta är en win – not lose-situation och i allmänhet antar man att denna typ av händelse kommer till stånd. I många fall är en händelse inte paretosanktionerad, men motiverad eftersom intäkterna över- skrider kostnaderna. För en individ är åtgärden motiverad, men om flera personer är inblandade blir situationen mer komplicerad. När intäkterna är större än kostnaderna sägs händelsen vara Kaldor- Hicks-sanktionerad om vinsten för vinnarna är tillräcklig för att kompensera förlorarna. Att en åtgärd är Kaldor-Hicks-saktionerad betyder inte att förlorarna måste kompenseras, utan bara att ökningen i nytta för vinnarna är tillräckligt stor för att kompensera förlusten i nytta för förlorarna. Om en händelse är motiverad utifrån detta kriterium beror således på hur individernas nytta viktas mot varandra. Globalisering leder till ökad samhällelig inkomst, och är därför motiverad eftersom inkomsten ökar, och inkomsten ökar mer än kostnaderna. Teoretiskt är det möjligt för vinnarna att kompensera förlorarna. Men åtgärder för att öka den internationella öppen- Bilaga 7 till LU 2008 heten, och därmed gynna globaliseringen, är ofta grundade på politiska beslut. På den demokratiska arenan råder i viss mån andra spelregler. Ett fåtal stora förlorare kan retoriskt dominera över många små vinnare och därigenom förhindra åtgärder som egentligen är motiverade eftersom intäkterna är större än kostnaderna. Politiska initiativ för att öka den internationella öppenheten är ett sådant område där få stora förlorare kan dominera många små vinnare (ett annat exempel är konkurrens- lagstiftning). Vanligtvis innebär detta att man konstruerar åtgärder för att i viss mån kompensera de som förlorar på åtgärden, dvs. genomför den hypotetiska betalning som gjorde händelsen sanktionerad med Kaldor-Hickskriteriet. På detta sätt får den ursprungliga åtgärden större politisk legitimitet. Teknisk utveckling, förändringar i efterfrågan, globalisering och institutionella förhållanden är faktorer som driver struktur- omvandlingen. Bakom den process som kallas strukturomvandling finns betydligt större årliga flöden av arbetskraft mellan företag inom branscher, sysselsättningsdynamik. skapas och försvinner arbetstillfällen motsvarande en dryg fjärdedel av de sysselsatta. Denna underliggande sysselsättningsdynamik är större än den totala förändringen i sysselsättnings- strukturen. Teknisk utveckling, konkurrens, förändrad efterfrågan och globalisering påverkar inte strukturomvandlingen direkt, utan via de företag som finns på marknaden. Figur 1.1 illustrerar sambandet mellan strukturomvandlingens drivkrafter och den observerade strukturomvandlingen. Genom att studera de komponenter som bidrar till strukturomvandlingen kan vi få en bild av struktur- omvandlingens kostnader till följd av omställningsbehovet på arbetsmarknaden. En fördel med denna metod är att den sätter omställningens kostnader i ett helhetsperspektiv. Tidigare studier har ofta fokuserats på en enskild komponent i omställningarna, t.ex. total sysselsättningsdynamik, omfattningen av neddragningar eller kostnaden för individen av neddragningar och omställningar. Vi ställer oss inte bara frågan hur t.ex. ökad globalisering inverkar på sysselsättningsdynamiken, utan även hur mycket globaliseringen inverkar i jämförelse med andra faktorer som också inverkar på sysselsättningsdynamiken. Samma sak gäller för neddragningar: vi studerar hur en ökad globalisering i branschen påverkar sannolikheten för att ett arbetsställe gör en neddragning och också hur stor denna inverkan är i jämförelse med andra aspekter på konkurrens i branschen. Bilaga 7 till LU 2008 Figur 1.1: Sambandet mellan strukturomvandlingens drivkrafter och observerad strukturomvandling Faktaruta 1.1 Några definitioner Sysselsättningsstruktur beskriver hur arbetskraften fördelas mellan olika branscher i ekonomin. Strukturomvandling är sysselsättningsstrukturens förändring över tiden. Sysselsättningsdynamik anger omsättningen av arbetstillfällen, bruttosumman av hur många arbetstillfällen som nyskapas och hur många arbetstillfällen som försvinner. Sysselsättningsdynamik mäts som summan av skapade och försvunna arbetstillfällen som andel av antal sysselsatta i respektive bransch, i procent. Slutligen försöker vi också beräkna hur många som berörs av omställningar i form av nedläggning och vad friställningar innebär för individen i t.ex. arbetslöshet och inkomstbortfall. Detta är möjligt eftersom vi har tillgång till data över sysselsättningen på samtliga arbetsställen och sysselsättningssituationen för alla sysselsatta . Bilaga 7 till LU 2008 Som tidigare nämndes studerar vi neddragningar och sysselsätt- ningsdynamik i näringslivet. Näringslivet agerar på marknader utsatta för konkurrens, vilket innebär att globalisering och möjligheten att bedriva (internationell) handel med en vara eller tjänst är av avgörande betydelse för beslut i näringslivet. Den offentliga sektorn styrs av politiska beslut, snarare än av konkurrenssituationen på marknaden och konkurrensvillkoren inom branscher med stor offentlig produktion kan bestämmas politiskt (inom vissa ramar). När politiker kontrollerar konkurrenssituationen studeras andra mekanismer än relativa fördelar och internationell konkurrens. En sådan studie om politisk konkurrens skulle naturligtvis vara intressant, men faller utanför syftet med denna studie.TPF4FPT I beskrivningen av strukturomvandling och globalisering beskrivs översiktligt situationen och framåt. Den deskriptiva framställningen av sysselsättningsdynamik på branschnivå koncentreras på perioden – 2004. är vald utifrån tillgången på relevanta data. Dessutom studeras sysselsättningsdynamiken och neddragningar närmare på företags- och individnivå för ett enskilt år – 2003/2004. Detta år är valt utifrån tillgänglighet till önskade data på våra indikatorer på globalisering, som också ger möjlighet till en kortsiktig uppföljning på individnivå. Att fokusera framställningen på ett visst år innebär att vi bortser från konjunkturella variationer och antar att konjunkturen påverkar alla branscher på samma sätt. Det år som studeras är inte ett utpräglat låg- eller högkonjunkturår, vare sig med avseende på arbetslöshet, BNP-tillväxt eller inflationstakt, när man jämför med den senaste tioårsperioden. Eftersom det är dynamik på arbetsmarknaden till följd av förändrade konkurrensförhållanden inom olika branscher som är vårt primära intresse beaktar vi inte variationer över tiden i till exempel råvarupriser, förändrad internationell konjunktur eller andra makrovariabler. När man tolkar resultatet bör man lägga större vikt vid de kvalitativa resultaten snarare än de kvantitativa. Med detta menas att riktningen på ett samband och den relativa betydelsen av olika samband är viktigare än storleken på korrelationen, eftersom den absoluta storleken på korrelationen varierar över konjunktur- cykeln. 4TP PT I bilaga 4 till studeras potentialen för handel med den offentliga sektorns tjänster, se SOU 2007:95. 2Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Syftet med detta kapitel är att beskriva hur de sysselsatta fördelas mellan olika branscher och sektorer, samt hur denna fördelning har förändrats över tiden dvs. sysselsättningsstrukturen och struktur- omvandlingen i . Dessutom introduceras de begrepp och det övergripande teoretiska ramverk som länkar faktorer på individ- och företagsnivå med de övergripande totala måtten för strukturomvandling och sysselsättningsstruktur. Kapitlet inleds med en beskrivning av sysselsättningsstrukturen och struktur- omvandlingen . Därefter diskuteras teoretiska utgångspunkter som kan förklara hur sysselsättnings- strukturen och strukturomvandlingen påverkas av faktorer i den ekonomiska omgivningen, som preferenser, teknologi, konkurrens och globalisering. 2.1Globaliseringen bidrar till strukturomvandling Strukturomvandlingen i ekonomin innebär att vissa verksamheter expanderar medan andra minskar i omfattning.