sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Arbetsställen tillhörande företag som är verksamma i branscher med hög globaliseringsgrad har lägre sannolikhet för att göra en neddragning. En möjlig förklaring kan vara att en ökad globalisering i branschen konsoliderar företagen och gör att de överlevande företagen är i genomsnitt mer konkurrenskraftiga. Företagens produktivitet, konkurrensen i branschen och branschens företagsdynamik torde även framledes ha den största betydelsen för förekomsten av neddragningar. Företagsdynamik och företagens ålder har en stor betydelse inte bara för sysselsättningsdynamiken utan även för sannolikheten att ett arbetsställe gör en neddragning. Företag har betydligt högre sannolikhet att göra neddragningar än äldre företag. Även andelen sysselsatta vid yngre företag i branschen har en betydelse för om ett arbetsställe gör en neddragning: Ett företag har större sannolikhet att göra en neddragning om det är verksamt i en bransch med hög andel av de sysselsatta i företag . Sannolikhet att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning Neddragningar är inte slumpmässigt och jämnt fördelade, utan är koncentrerade till vissa typer av företag, branscher och yrken. Segregeringen på arbetsmarknaden leder till att risken för att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning och risken att faktiskt bli friställd som en följd av neddragningen, inte heller är Bilaga 7 till LU 2008 Om t.ex. kvinnor i större utsträckning arbetar inom tjänstebranschen handel, och lönsamheten i handeln är låg och det blir många neddragningar i handeln, kommer kvinnor att ha högre risk att bli friställda, eftersom de arbetar i en bransch där neddragningar är vanliga. Kvinnor och utlandsfödda har större risk att vara sysselsatta på arbetsställen som gör neddragningar, även efter kontroll för den bransch inom vilken individen arbetar. Även individer som åren närmast innan varit arbetslösa har större sannolikhet att arbeta på arbetsställen som gör en neddragning. Resultaten verkar tyda på att de som har relativt goda förutsättningar på arbetsmarknaden väljer att sluta sin anställning före neddragningen. Det innebär att de anställda som är kvar på arbetsstället när neddragningen sker, är en grupp med relativt sämre förutsättningar på arbetsmarknaden – de har inte lyckats hitta ett alternativt jobb. Även individer med lång anställningstid, som har byggt upp mycket företagsspecifikt kapital och individer med hög lön relativt utbildning jämfört med andra i branschen, har också högre sannolikhet att vara kvar på arbetsstället. Risken att bli friställd Kvinnor och utlandsfödda, har lägre risk än män respektive svensk- födda att bli friställda om de arbetar vid ett arbetsställe som gör en neddragning, medan lågutbildade har högre risk att bli friställda. Även äldre och individer med högre inkomst (allt annat lika) har lägre risk att bli friställda om de arbetar på ett arbetsställe som gör en neddragning. De som varit arbetslösa åren innan neddragningen har större risk att bli friställda om de arbetar vid ett arbetsställe som gör en neddragning. Detta är en delvis en effekt av turordningsreglerna (sist in – först ut) vid friställningar. Äldre och individer med högre inkomst (allt annat lika) har troligen längre anställningstid, och de som varit arbetslösa har troligen en kort anställningstid. Eftersom de tidigare arbetslösa både har större risk att vara anställda på arbetsställen som gör neddragningar och att bli friställda vid neddragningen, finns en risk att en cirkel av utanförskap för vissa individer skapas. Turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd går i samma riktning som företagens förväntade beteende. Eftersom de som har längst anställningstid har byggt upp stor företagsspecifikt Bilaga 7 till LU 2008 kunskapskapital, förväntas att företagen i allmänhet väljer att behålla personal med lång anställningstid. Turordningsreglerna blir rimliga enbart i den mån äldre har svårare än yngre att hitta nytt arbete, eftersom reglerna skyddar dem med längre anställningstid på bekostnad av dem med kortare arbetstid, vilket ofta är yngre anställda. I denna rapport konstateras att sannolikheten att vara i arbete ökar fram till ca , och att sannolikheten att vara i arbete är ungefär lika hög för en femtioåring som en tjugofemåring.TPF197FPT Eftersom tidigare arbetslöshet både innebär större risk att vara anställd på ett arbetsställe som drar ned och att bli friställd vid en neddragning, skyddar turordningsreglerna i första hand insiders. I allmänhet antas dessa ha en lägre risk att bli friställda genom sin större företagsspecifika kunskap. För ungdomar och grupper med lösare anknytning till arbetsmarknaden kan detta innebära svårigheter att få stadig anställning och svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Eftersom arbetslöshet kan inverka på löneutvecklingen under hela livet, skall detta vägas mot den ökade risken för utanförskap och arbetslöshet bland äldre. Det finns således skäl att vidare studera effekten av turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd på arbetslöshet och inkomstutveckling för yngre och ställa den i kontrast till värdet av det extra anställningsskyddet för insiders. Givet att de blivit friställda, har kvinnor större risk än män att inte vara sysselsatta både neddragningsåret och året efter ned- dragningen. Utlandsfödda har större risk att inte vara sysselsatta i jämförelse med svenskfödda. Sannolikheten att vara i arbete efter neddragningen är större ju äldre personen är, fram till ungefär , därefter minskar sannolikheten att vara i arbete både neddragningsåret och året efter neddragning. Även högre inkomst (givet ålder och utbildning) före neddragningen leder till högre sannolikhet att vara i arbete efter neddragningen. De som varit arbetslösa eller utanför arbetskraften och individer med enbart förgymnasial utbildning är de grupper som är mest utsatta vid neddragningar. Individer i dessa grupper har inte bara större sannolikhet att arbeta på arbetsställen som gör neddragningar, sannolikheten att de friställs är högre och de har 197TP PT Avsnitt 6.3.2 och Appendix D.2.1. Bilaga 7 till LU 2008 högre risk att inte vara sysselsatta efter neddragningen. Att komma in på arbetsmarknaden och behålla ett arbete är viktigt för att förbättra positionen på arbetsmarknaden för svaga grupper. För dessa är det därför särskilt viktigt med god konjunktur och hög sysselsättning, eftersom de tenderar att vara bland de första att förlora arbetet till följd av sin svaga ställning. Det är också viktigt att lagar, trygghetssystem och andra institutionella förhållanden inte låser individer till företag och arbetsställen. Trygghets- systemen på arbetsmarknaden bör också vara utformade så att de ger incitament till snabba omställningar, helst utan mellanliggande arbetslöshet. Eftersom tidigare forskning visat att arbetssökande medan man har ett arbete ofta är mer framgångsrikt än arbetssökande under arbetslöshet, kan detta ses som ett argument för relativt långa uppsägningstider från arbetsgivarens sida och hjälp till aktivt arbetssökande Om omställningskostnaden mäts i form av inkomster av förvärvsarbete året efter neddragningen är det utlandsfödda och individer med enbart förgymnasial utbildning som är mest utsatta. Året efter neddragningen har utlandsfödda och individer med enbart förgymnasial utbildning en medianinkomst (inkomst av förvärvsarbete) som är av medianinkomsten för motsvarande individer som var anställda på arbetsställen som inte gjort neddragning. Arbetslöshet och försämrad inkomstutveckling är de två största ekonomiska kostnaderna för individen av neddragningar och omställningar på arbetsmarknaden. forskning avseende arbetsmarknadseffekter av friställningar visar att effekterna på arbetslöshetsrisk och inkomstutveckling varar åtminstone på meddellång sikt. Det finns ett värde i att en nyttighet som delas av alla – lägre priser, högre inkomst, större utbud av varor och tjänster – inte fördelas så att vissa grupper på arbetsmarknaden får bära en oproportionerligt stor andel av kostnaderna för att uppnå nyttigheten. Därför finns motiv att följa den fördelning av strukturomvandlingens kostnader och de samhälleliga system som finns för att underlätta omställningen. Detta är inte minst viktigt för den allmänna acceptansen av strukturomvandling och global- isering, eftersom drabbade grupper kan peka på höga kostnader vilka på politisk nivå får vägas mot relativt små intäkter på individnivå för övriga grupper.TPF198FPT 198TP PT Se t.ex. kapitel 1, Sen, A. [1979] och Daley, G. [2003]. Bilaga 7 till LU 2008 De förändringar som sker i trygghetssystemen innebär att företagen står för en större andel av arbetslöshetsförsäkringen via omställningsavtalen. Individerna får också bära en större del av kostnaderna för omställningar, genom att avgifterna för omställningsskyddet i högre utsträckning differentieras mellan avtalsområden. Detta omfördelar kostnader från övriga samhället till berörda individer och företag. Syftet med förändringarna som skett har i första hand varit att korrigera incitamentsstrukturen i trygghetssystemet. Det är en utmaning för trygghetssystemen att balansera behovet av korrekta incitament i trygghetssystemen och önskan att de som drabbas av neddragningar till följd av struktur- omvandling och globalisering inte får bära en alltför stor del av kostnaderna. I slutändan är fördelningen av kostnaderna för strukturomvandling mellan individ, företag och samhälle via trygghetssystemen en politisk fråga. Det är komplicerat att uppskatta kostnaderna av neddragningar. Kopplingen mellan strukturomvandlingens drivkrafter, såsom teknisk utveckling och globalisering och en observerad neddragning är inte direkt och uppenbar. Det är också svårt att separera olika typer av inverkan från varandra och indelningarna kan även i viss mån vara godtyckliga och ha mycket olika betydelse beroende på från vilken position man granskar dem. Skillnaden mellan ökad inhemsk och ökad internationell konkurrens är exempel på en sådan distinktion: För konsumenterna innebär ökad konkurrens lägre priser och mer varierat utbud, oavsett om den ökade konkurrensen är internationell eller nationell. Inte heller för företagen är distinktionen mellan ökad inhemsk och ökad internationell konkurrens av betydelse, eftersom de ger upphov till liknande krav på förbättring av verksamheten. Distinktionen mellan nationell och internationell konkurrens har däremot större betydelse på nationell nivå, eftersom en ökad nationell konkurrens kan innebära att nya arbetstillfällen skapas inom landet inom samma bransch, medan en ökad internationell konkurrens kan medföra en strukturomvandling, eftersom efterfrågan förändras på branschnivå. Globaliseringen kan innebära att vissa produktionsled flyttas till andra länder. En sådan utveckling innebär att individen troligen byter bransch som hon byter arbete, eftersom nyskapade arbeten finns i andra branscher och yrken än de Bilaga 7 till LU 2008 arbetstillfällen som försvinner. Omställningen ställer krav på en väl fungerande arbetsmarknad och möjligheterna till kompetens- utveckling. För företagen är rekryterings- och uppsägningskostnader en stor del av de transaktionskostnader som uppstår vid förändrat arbetskraftsbehov. För att sänka rekryteringskostnaderna behövs en effektiv arbetsförmedling och tillgång på kunnig och utbildad arbetskraft. Förkortade uppsägningstider i lagen om anställningsskydd behöver inte betyda lägre total uppsägnings- kostnad – även företagets uppsägningskostnader via avtalen måste räknas in. Det är inte heller säkert att mycket låga transaktionskostnader för företaget är samhällsekonomiskt optimalt. Kostnaderna för uppsägningar dämpar svängningarna i arbetskraftsefterfrågan och minskar säsongsanställningar och andra former av undersysselsättning som i viss mån subventioneras via arbetslöshetsförsäkringen. Relativt långa uppsägningstider vid friställningar ger också utrymme för individen att byta arbete utan mellanliggande arbetslöshet, vilket i allmänhet ger individen ett bättre utgångsläge för att söka nytt arbete. Långa uppsägningstider är också ett alternativ till en ökad medfinansiering från företagen i arbetslöshetsförsäkringen.TPF199FPT Under tidigare skeden av strukturomvandling skedde omställningarna långsamt, kanske över hela generationer.TPF200FPT Under andra perioder har sysselsättningen ökat kraftigt totalt sett, och omställningar blev mer en fråga om en förändrad fördelning i sysselsättningen snarare än personlig omställningTPF201FPT Dagens strukturomvandling sker dock inte med en kraftig expansion i den totala sysselsättningen. Detta innebär för många ett krav på omställning, ytterligare utbildning eller andra krav på förändringar i arbetslivet, kanske under samma arbetsliv. Omställning på arbetsmarknaden kan innebära att individen behöver byta yrke eller bransch, samt behov av ökad geografisk rörlighet genom pendling eller flyttning. Näringslivets förändringsprocess verkar inte avstanna. Nya branscher utsätts för internationell konkurrens i och med den ökade globaliseringen. Satsningar på fler småföretag och fler nya företag ökar behovet av omställningar. Fler och fler finner sysselsättning i tjänstesektorn, som karaktäriseras av högre 199TP PT , P. & , B. [2004] och [2004]. 200TP PT , O. & , L. [2007]. 201TP PT , O. & , L. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 nyföretagande och därmed högre sysselsättningsdynamik. Befolkningen i aktiva åldrar minskar, och kompetensförsörjningen i expanderande sektorer kan inte enkelt tillfredsställas med ny- inträdda på arbetsmarknaden. När omställningsbehovet på individnivå ökar är det särskilt viktigt att matchningen på arbets- marknaden och individens utbildningsbehov kan tillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Appendix A Definitionen av näringslivet Näringslivet definieras utifrån institutionell sektorstillhörighet och juridisk form. En omfattande ändring av sektorsindelningen trädde i kraft (INSEKT 2000), som ersatte den tidigare sektorsindelningen. Den nya sektorsindelningen finns dock tillgänglig i data . Statliga och kommunala bolag ingår i definitionen av närings- livet, men inte affärsdrivande verk. Ekonomiska föreningar utesluts, eftersom det inte går att utesluta bostadsrätts- föreningar. Inte heller icke vinstdrivande organisationer eller enheter tillhörande och andra trossamfund ingår i definitionen av näringslivet. Appendix A Definition av näringslivet Bilaga 7 till LU 2008 Definitionen av näringslivet utifrån sektorsindelning och Filialer till utländska företag Utlandet, exklusive EU:s institutioner Utländska fysiska och juridiska Allmänna försäkringskassor Offentliga korporationer och anstalter Hypoteksföreningar Regionala statliga myndigheter; skattemyndigheter Ömsesidiga försäkringsbolag För analys av sysselsättningsdynamik på branschnivå behövs information om sysselsättningsförändringar på arbetsställenivå, ekonomisk statistik på branschnivå samt mått på öppenhet för internationell konkurrens. Den valda observationsenheten är bransch på SNI 2-siffersnivå.TPF202FPT Uppgifterna om sysselsättnings- förändringar på arbetsställenivå hämtas från Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), Företagens och arbetsställenas dynamik (FAD) och kontrolluppgiftsregistet. I RAMS finns aggregerade uppgifter om antalet sysselsatta och arbetskraftens sammansättning med avseende på kön och utbildningsnivå. Från FAD hämtas uppgifter om nedläggningar och nystart av arbetsställen, och ger en möjlighet att följa arbetsställen utifrån arbetsstyrkans sammansättning, även om företagen ombildats, bytt ägare, adress eller av annan orsak fått nytt organisationsnummer. Ekonomisk statistik på företagsnivå är hämtade från Företagens Ekonomi (FEK). Detta har varit nödvändigt vid uträkningen av Herfindahlindex, som är ett mått på koncentrationen av produktionen på branschnivå, och kapitalavkastning på 202TP PT Orsaken till valet av aggregeringsnivå är tillgången på data om handelskvoten. Dessa data hämtas från nationalräkenskaperna och presenteras aggregerade på SNI 2-siffersnivå. Nackdelen är att branscherna blir relativt breda och att antalet observationer på branschnivå blir få (48 branscher). Vi söker ett mått på globalisering, vilket innefattar till exempel handel med insatsvaror och intermediära varor, inte ett mått på handelns omfattning på produktnivå. Statistiken över tjänstehandeln är dessutom ny och inte heltäckande och inte uppdelad på branschnivå. Appendix B Regressionsmodell kapitel 4 Bilaga 7 till LU 2008 Uppgifter om kapitalstocken på branschnivå är från SCB. Handelskvoten räknas ut utifrån Nationalräkenskaperna. Andelen sysselsatta i internationella företag hämtas från statistiken över internationella företag, ITPS. De variabler som används i analysen beskrivs i Tabell B1. Lijt Lij (t 1) Sysselsättningsdynamik: Summan av den absoluta förändringen i antalet sysselsatta per arbetsställe (i) i bransch (j) mellan 2003 (t-1) och 2004 (t), som andel av den totala sysselsättningen i branschen 2003. Andelen sysselsatta på arbetsställen med mindre än 50 anställda () Andelen sysselsatta på arbetsställen () Andelen med högskoleutbildning bland de sysselsatta i branschen (är 2003) Absolutvärdet av förändringen i totalt antal sysselsatta i bransch (j) . Avkastning på kapital. Realkapital (Byggnader, maskiner och mark) per sysselsatt 2003 (Miljoner kronor). Herfindahlindex 2003: Ett mått på marknadskoncentration. Summan av kvadraten på produktionsvärde i företag i som andel av det totala produktionsvärdet i bransch j. Hindex ligger mellan 0 och 1: om hindex=1 råder fullständigt monopol i branschen. Handelskvot 2003 ( Export + import ) Förändring i handelskvoten – 2003: hp03 Andelen sysselsatta i internationella företag Förändring i andelen sysselsatta i internationella företag 1993 - 2003: Källor: Nationalräkenskaperna, RAMS, FAD, FEK, SCB. , , egen sammanställning. Bilaga 7 till LU 2008 Appendix B Regressionsmodell kapitel 4 Modellen är en anpassning av (2003), estimerad . Modellen som skattas är: ln() = + Xi + Där GitB B är sysselsättningsdynamiken, och XBi ärB de förklarande variablerna. De variabler som ingår beskrivs i Tabell B1. På grund av det låga antalet observationer används en dummyvariabelansats i stället för separata regressioner vid uppdelning i varu- och tjänstesektor. Modellen som skattas är: ln() = + Xi 1 + DXi 2 + Där D är en vektor med dummyvariabler som indikerar bransch, DiB =0B för varuproducerande branscher och DiB B=1 för tjänsteproducerande branscher. För gruppen med DiB B =0 (varuproduktionen) blir parameterestimatet som vanligt. I gruppen med DiB B=1 (Tjänsteproduktionen) blir inverkan av den oberoende variabeln 1+B B 2B . BFör tjänstesektorn rapporteras alltså estimaten för ( 1+B B 2B B) och etimatens signifikansnivå och hypoteser för tjänstesektorn baseras på ( 1+B B B2)B .TPF203FPT De oberoende variablerna är heteroskedastiska, och källan är poolningen av varu- och tjänstesektorn. Om observationerna delas in i varu- respektive tjänsteproducerande näringar är variationen inom gruppen. Denna ansats har dock nackdelen att reducera antalet observationer kraftigt. En potentiell metod att öka antalet observationer är att använda en paneldataansats. Nivåvariablerna är dock mycket trögrörliga och perioden som är möjlig att studera är kort. För våra syften – att studera variationen i sysselsättningsdynamik mellan branscher – vore det bättre att utöka antalet branscher, vilket inte är möjligt eftersom önskade data över handeln med varor och tjänster saknas på en mer detaljerad nivå. 203TP PT Metoden har fördelen att den bevarar frihetsgrader i modellen vid en uppdelning i varu- och tjänsteproducerande branscher. Appendix B Regressionsmodell kapitel 4 Bilaga 7 till LU 2008 sysselsättningsdynamiken ln(GitB )B /2004 RP (Adj) = RP (Adj) = F(11, 33) = 18.86 F(23,21)=21.53 F(10,21)=3.46 Anm.: Den sektorsuppdelade regressionen är estimerad med en dummyvariabelansats. med justering för robusta standardfel används, pga heteroskedasticitet. * - signifikant på nivå , ** - signifikant på nivå. Källa: Nationalräkenskaperna, RAMS, FAD, FEK, SCB. , , egna beräkningar. Beräkningarna i Tabell 4-2 är baserade på genomsnittliga värden för sysselsättningsdynamiken varu- respektive tjänstesektorn enligt Där Y är tabellvärdet, är parameterestimatet och Y är sysselsättningsdynamiken i sektorn. Bilaga 7 till LU 2008 Appendix B Regressionsmodell kapitel 4 Nedan presenteras teststatistikor för de test som redovisas i avsnitt 4.3, Tabell 4.2 och Tabell 4.3. H0B B förkastas ej F(4,33)=1,52 F(4,21)=7,72 F(4,21)=3,41 H0B B förkastas ej H0B B förkastas ej F(2,33)=0,65 F(2,21)=1,01 F(2,21)=5,27 H0B B förkastas ej F(2,33)=1,49 F(2,21)=5,14 F(2,21)=1,14 H0B B förkastas ej F(2,33)=2,01 F(2,21)=5,57 F(2,21)=6,16 H0B B förkastas ej H0B B förkastas ej F(2,33)=0,06 F(2,21)=0,65 F(2,21)=3,82 H0B B förkastas ej t(22) = -2,59 t(22) = 1,53 H0B B förkastas ej t(22) = 2,67 t(22) = -1,05 Källa: Nationalräkenskaperna, RAMS, FAD, FEK, SCB. , , egna beräkningar. Data om arbetsställen hämtas från den Registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS), SCB. Information om företagets ekonomi hämtas från SCBs undersökning Företagens ekonomi (FEK). Befolkningsinformation hämtas från Befolknings- statistiken, SCB. Uppgifter om regional obalans (arbetslöshet + deltagande i konjunkturella arbetsmarknadsprogram på nivå) hämtades från AMS Arbetsmarknadsstatistik. Det slutgiltiga datasetet består av samtliga fasta arbetsställen i näringslivet med en giltig branschkod och där det totala antalet anställda i företaget är minst 10 personer . Totalt omfattas 32 396 företag och 65 976 arbetsställen med och 1 897 443 anställda, av de sysselsatta i näringslivet. Bortfallet presenteras i tabell C1. Modellen nedan skattas på de arbetsställen för vilka det finns ekonomiska uppgifter på företagsnivå finns. På grund av att ekonomiska data på företagsnivå fattas för vissa företag, omfattas inte samtliga arbetsställen som analyserades tidigare i kapitel 5. Urvalet inkluderar icke-finansiella företag och enskilda firmor. Offentligt ägda bolag samt finansiella företag saknas. Dessutom saknas en del företag och arbetsställen som är en del av sammansatta företag. Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 Bilaga 7 till LU 2008 Tabell C1 Bortfall av företag, arbetsställen och sysselsatta till följd av restriktioner i urvalet Fasta arbetsställen i näringslivet Fasta arbetsställen i näringslivet Anm,: menas antalet organisationsnummer, eftersom tex. offentliga arbetsställen inkluderas. Källor: Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), Företagens och arbetsställenas dynamik (FAD), SCB och egna beräkningar. Variablerna i modellen är valda för att beskriva företaget och arbetsstället, regionen och branschen. De använda variablerna beskrivs i tabell C2. Bilaga 7 till LU 2008 Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 1 om Antalet sysselsatta 2003 Antalet sysselsatta 2003 - Antalet sysselsatta 2004 > 4 1 om Antalet sysselsatta 2004 = 0, 0 annars Antalet sysselsatta 2003 - Antalet sysselsatta 2004 Förädlingsvärde i företaget enligt FEK 2003 / antalet sysselsatta i företaget enligt Anläggningstillgångar (Byggnader och Maskiner) enligt balansräkningsposter i FEK 2003/antalet sysselsatta i företaget enligt RAMS. 1 om företaget är en del av en internationell koncern 2003, 0 annars. Antalet sysselsatta i företaget 2004 Antalet sysselsatta i företaget 2003 Antalet sysselsatta i företaget 2003 - Antalet sysselsatta i företaget 2004 > 4 Antalet sysselsatta med eftergymnasial utbildning / totala antalet sysselsatta på Antalet sysselsatta med förgymnasial utbildning / totala antalet sysselsatta på Antal sysselsatta på arbetsstället 2003 1 om arbetsställets startår enligt FAD > 2000, 0 annars. 1 om arbetsstället nyskapat genom uppdelning/sammanslagning enligt FAD 2002, 0 Befolkningstäthet på kommunnivå 2003 (inv/kmP Flyttnetto (% av befolkning) på kommunnivå (2002/2003)