sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — f Ökning Ingen större förändring Minskning Underlagskarta – Förekomst av topografiska förutsättningar för moränskred och ömmar Klimatindexkartor Vikt: x3 Vikt: x1 Legend Vikt: x3 Vikt: x1 Underlagskarta – Förekomst av topografiska förutsättningar för moränskred och slamströmmar Resultatkarta – Förändring av benägenheten för moränskred och slamströmmar p.g.a. klimatförändringen, avseende perioden Förändring av antalet dagar med nederbörd (intensiv nederbörd) från år 1961-1990 till 2071-210011 Förändring av medelnederbörd , juli och augusti12 f Ökning Ingen större förändring Minskning Underlagskarta – Förekomst av topografiska förutsättningar för moränskred och ömmar Klimatindexkartor Vikt: x3 Vikt: x1 Legend Vikt: x3 Vikt: x1 Underlagskarta – Förekomst av topografiska förutsättningar för moränskred och slamströmmar Underlagskarta – Förekomst av topografiska förutsättningar för moränskred och slamströmmar Resultatkarta – Förändring av benägenheten för moränskred och slamströmmar p.g.a. klimatförändringen, avseende perioden Förändring av antalet dagar med nederbörd (intensiv nederbörd) från år 1961-1990 till 2071-210011 Förändring av medelnederbörd , juli och augusti12 SOU 2007:60 Bilaga B 14 83 6.3 Konsekvenser för den bebyggda miljön Egenskaperna hos jord, berg och grundvatten har avgörande betydelse för markens byggbarhet och för markmiljöfrågorna. Förändringar av markens egenskaper påverkar infrastruktur, byggnader och miljö. Sårbarheten beror på hur väl man lokalt har anpassat sig till olika förändringar, det vill säga vilken hänsyn som tagits i den fysiska planeringen och i utformningen av infrastruktur och byggnader. Klimatförändringen kan leda till både ökad sårbarhet, minskad sårbarhet eller helt nya sårbarheter (Rummukainen, et al. Klimatet är i ständig förändring och istället för anpassning till ett nytt klimat handlar det om anpassning till ett klimat i snabb förändring. Ju planeringen avser desto större spännvidd av tänkbara klimatförhållanden finns att ta ställning till. 6.3.1 Konsekvenser av erosion i sjöar och vattendrag Erosionen längs vattendrag och sjöstränder påverkar såväl naturområden som den bebyggda miljön, med byggnader, bryggor och andra strandanläggningar. Påverkan är både direkt, genom skada eller förlust av mark eller byggnader, och indirekt genom restriktioner för markutnyttjande, transporter etc. Erosion i vattendrag innebär också sedimenttransport som kan få större konsekvenser än själva erosionsangreppet. Sedimenten och medföljande grenar och andra fasta föremål avsätts nedströms och kan sätta igen trummor och därmed skapa stora problem med översvämningar och ytterligare skador. Sedimentavsättningen kan också innebära uppgrundning som hindrar båttrafik eller förändrade strömförhållanden i vattendrag. Erosion och transport av förorenade massor, sediment från botten eller förorenad jord från strandbrinken, kan innebära fara för nedströms lokaliserade vattentäkter. Det kan också skada det akvatiska systemet genom höga föroreningskoncentrationer i vattnet eller ge miljöskador på de platser där de avsätts. Många naturolyckor i form av skred eller ras har initialt startat med erosionsangrepp. Underminering av broar, järnvägsbankar, vägar eller annan infrastruktur ger direkta skador men kan också utlösa skred i lerområden, med omfattande skador som följd. Bilaga B 14 SOU 2007:60 84 Att helt förebygga erosion görs i allmänhet inte annat än på platser där erosionen kan leda till skador som kan hota ekonomiska värden som bebyggelse eller infrastruktur. Det saknas underlag för att kunna kostnadsberäkna konsekvenserna av ökad benägenhet för erosion i sjöar och vattendrag. Kostnaderna för erosion i bebyggd miljö har därför bedömts ingå i kostnaden för skred och ras i bebyggd miljö (se avsnitt 6.3.2). Kostnaderna för kusterosion redovisas i kapitel 7. 6.3.2 Konsekvenser för skred och ras Skred uppstår då de mothållande krafterna i jorden inte klarar av att hålla emot de pådrivande krafterna. De mothållande krafterna kan försämras t.ex. av att material eroderas bort från släntfot eller att vattenståndet i vattendraget hastigt sjunker. De pådrivande krafterna kan förstärkas t.ex. genom att grundvattennivån höjs eller att markområdet belastas. Jordens egen hållfasthet kan också försämras t.ex. genom ökade porvattentryck eller att marken utsätts för vibrationer. Skred är förhållandevis vanliga i och tillhör, när de inträffar i bebyggda områden, kanske den mest dramatiska formen av naturolyckor i vårt land. Ett skred i bebyggd miljö kan påverka i olika grad, allt ifrån ett litet skred som inte innebär någon akut fara eller hot till ett stort skred som påverkar stora arealer, många byggnader och kanske innebär förlust av människoliv. Det är inte bara själva byggnaderna som berörs utan även den lokala infrastruktur som tillhör byggnaderna till exempel el, VA-anläggningar, gator. Ett skred som inträffar i obebyggd miljö har oftast mindre betydelse eftersom inga stora värden är hotade. Ett skred i ödemarken kanske inte ens noteras. Skred har vid tidigare tillfällen orsakat förlust av liv, egendom och miljö. Skred har vid tidigare tillfällen orsakat förlust av liv, egendom och miljö. Exempel på stora skred som fått omfattande konsekvenser är Surteskredet 1950, Götaskredet 1957, Tuveskredet 1977 och skredet i . Skredet i omfattade ett område , 31 bostäder förstördes och en person omkom. Skredet i omfattade ett område , 65 hus förstördes, 436 personer blev hemlösa och nio personer omkom. Skredet i krävde inget liv men sju villor skadades direkt och senare fick ytterligare 23 villor lösas in och rivas. SOU 2007:60 Bilaga B 14 85 kostnaden vid skredet i uppskattades till för räddningstjänst, lednings- och krisgrupper, evakuering, utredningar, köp av fastigheter, återställande av området m.m. Till dessa direkta kostnader tillkommer indirekta kostnader som bortfall av arbetstid m.m. Skred som leder till förlust av människoliv är inte acceptabelt, förlust av egendom och miljö varierar mellan inte acceptabelt till med tveksamhet acceptabelt. Konsekvenserna av en olycka avgör behovet av förebyggande/skadebegränsande åtgärder och även behovet av den beredskap i samhället och hos enskilda som bör finnas för att hantera en sådan olycka. Genom insatsrapportering från den kommunala räddningstjänsten kan utläsas att har 64 kommuner utfört 131 räddningsinsatser där olycka/tillbud var jordskred eller jordras (, bearbetning av insatsstatistik). En enda kommun har under 19862005 erhållit statlig ersättning för räddningstjänstkostnader överstigande kommunens självrisk i samband med insats vid jordskred/jordras (, statlig ersättning enligt lagen om skydd mot olyckor). har 73 kommuner ansökt om statligt bidrag 433 gånger för förebyggande åtgärder mot skred eller ras i befintlig bebyggelse (, statsbidrag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor i befintlig bebyggelse). Det finns alltså ett problem med skredrisker i befintlig bebyggd miljö redan i dagens klimat. Utifrån de klimatscenarier som presenterats bedöms stora områden i få en ökad benägenhet för skred och ras. Beräkning av arealer och antal fastigheter Inom de områden som bedöms få ökad benägenhet för skred och ras har beräkningar av hotade arealer, antal fastigheter och värden för dessa beräknats. Värden för bebyggelsens VA-system samt åker- och skogsmark har också beräknats. Beräkningarna avser endast direkta kostnader, det vill säga fastigheternas värde och inte de indirekta kostnaderna för t.ex. transportstörningar, förlorad arbetstid etc. har utfört en GIS-analys inom de områden som enligt Figur 6.2 markerats få en ökning av benägenheten för skred och ras. Kartan har georefererats, digitaliserats och justerats Bilaga B 14 SOU 2007:60 86 längs kustlinjen för att passa analysen. GIS-analysen har innefattat att bestämma arealer av olika markslag och antal bebyggelsepunkter som ligger inom en zon med 100 m bredd utmed vattendrag, sjö och kust i GSD-Terrängkartan. Beskrivning och definitioner för olika markslag framgår av Bilaga 2. All bebyggelse inom hundrameterszonen är inte hotad av skred eller ras och avgränsningen innebär sannolikt i denna del en överskattning av problemet. Det finns emellertid också skredbenägna områden som inte gränsar till vattendrag och dessa kommer inte med i analysen. Sammantaget bedöms de utförda beräkningarna visa storleksordningen av de ekonomiska värden som kan hotas. GDS-Terrängkartan finns inte framställd yttäckande för hela landet. För några mindre områden i , , , , Bodens, Luleås, , och Åseles kommuner har analysen därför inte kunnat utföras. Områdena är dock relativt små och berör de mer glesbefolkade delarna av landet, se Bilaga 3. Avsaknaden av analys för dessa områden bedöms ha marginell betydelse för analysens resultat. Sammanställning av arealer för markslag och åker och skogsmark inom 100 m från vattendrag, sjö eller kust redovisas i Tabell 6.3 respektive 6.4. SOU 2007:60 Bilaga B 14 87 Tabell 6.3 Länsvis redovisning av arealer av olika markslag och enstaka bebyggelsepunkter för bebyggelse inom från vattendrag, sjö och kust i områden med ökad benägenhet för skred och ras perioden 20712100 LÄN Sluten bebyggelse km2 Hög bebyggelse km2 Låg bebyggelse km2 Fritids bebyggelse km2 Friliggande byggnad st Industri område km2 0,3 0,2 4,6 1,3 4 639 2,4 0,0 0,1 2,1 0,3 5 736 1,1 0,1 0,1 3,4 2,4 1 1618 3,3 0,0 0,0 2,1 0,8 1 130 0,7 0,0 0,0 0,1 0,0 872 0,0 län 0,1 0,1 3,1 1,9 4 706 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 2 0,0 0,0 0,4 3,1 0,2 13 573 4,1 län 0,0 0,2 0,5 0,3 525 0,5 0,8 1,5 25,2 55,5 18 252 4,0 0,2 0,2 2,6 4,1 4 198 1,2 län 0,3 0,1 1,7 2,8 3 147 1,1 0,2 0,4 5,3 2,9 13 810 5,0 0,0 0,1 1,8 1,3 11 288 1,2 läns 0,1 0,4 5,0 4,4 16 047 5,8 0,2 0,2 2,1 3,2 3 491 2,6 1,0 0,4 23,7 7,2 28 720 8,8 län 0,2 0,2 2,3 2,1 4 039 2,2 0,3 0,3 3,8 3,8 5 838 2,7 Summa 3,9 4,8 92,7 94,3 151 631 48,8 Bilaga B 14 SOU 2007:60 88 Tabell 6.4 Länsvis redovisning av arealer av åker- och skogsmark inom från vattendrag, sjö och kust i områden med ökad benägenhet för skred och ras perioden 20712100. LÄN och fruktordling km2 Hygge, Lövskog, Skog, Barr- och blandskog km2 16 170 23 192 41 530 12 58 4 88 23 332 0 0 34 627 15 14 25 623 40 262 30 173 69 765 48 519 78 828 39 190 185 916 37 242 41 381 Summa, 759 6 910 Ekonomisk beräkning av hotade värden Den bebyggda miljön (byggnader och tillhörande lokala infrastruktur) kan komma att få skador till följd av skred och ras. Sådana värden kan helt eller delvis förstöras vid den ökade benägenheten för skred och ras som kan förväntas till följd av klimatförändringar. Det är uppenbart att alla dessa värden inte kommer att förstöras utan att en successiv anpassning kommer att göras genom att förebyggande åtgärder vidtas eller att byggnader flyttas. Kostnaderna för sådan anpassning kan vara avsevärda och i flera fall i nivå med värdet av det som är hotat. Beräkningarna nedan ska följaktligen inte tolkas som en prognos för vad en ökad benägehet för skred och ras kommer att kosta utan som en uppskattning av stock-at-risk, dvs. värdet av det hotade kapitalet. SOU 2007:60 Bilaga B 14 89 Utöver antalet byggnader som ligger inom hundrameterszonen tillkommer byggnader som kan vara hotade av skred i terräng med lutande finkorniga jordar utan närhet till vattendrag, sjö eller kust. Analysen i detta kapitel omfattar områden med ökad benägenhet för skred och ras vid vattendrag, sjöar och hav och de ekonomiska värden som kan hotas. En beräkning av hotade värden till följd av kusterosion har beräknats i kapitel 7. Detta betyder att det finns en viss överlappning av hotade värden i kustområdena. Sålunda kan de hotade värdena i dessa områden inte adderas till en sammanlagd skadekostnad utan bedömningar bör göras med viss försiktighet. Den bebyggda ytan har värderats med fastighetsvärden. GSDTerrängkartan visar dock inte antalet byggnader inom de olika ytorna för markslag, utan bara vilken typ av bebyggelse som finns (Låg bebyggelse, Hög bebyggelse, Sluten bebyggelse, Fritidshusområde, Industriområde). För att uppskatta antalet byggnader inom de olika markslagen har de framtagna arealerna dividerats med genomsnittlig tomtareal per kommun och fastighetstyp (SCB, Statisktikdatabasen). På detta sätt har ett grovt mått på antalet fastigheter av olika typer beräknats, se Tabell 6.5. Vidare har fastigheterna värderats med genomsnittligt pris för respektive fastighetsslag i varje kommun (SCB, Statisktikdatabasen). För småhus finns data över tomtarealer dessutom uppdelat på olika zoner efter avstånd från strand. Här har arealen för genomsnittstomterna för småhus från strand använts. Låg bebyggelse har antagits motsvara småhus för permanentboende och Hög bebyggelse har antagits motsvara hyreshus och kontorslokaler i SCB:s statistik. För Fritidsbebyggelse och Industriområden har fritidshus och industrilokaler använts. Så kallade bebyggelsepunkter, det vill säga enstaka byggnader eller liten grupp av byggnader utanför bebyggt område anges också i GSD-Terrängkartan. Varje punkt har antagits bestå av ett hus och har värderats som småhus. Värdet, som alltså är en undre gräns, har i denna tabell lagts in i klassen låg bebyggelse. Sluten bebyggelse (dvs. hus i slutna kvarter) har adderats till klassen hög bebyggelse. Värdet av hotade fastigheter som ligger inom en hundrameterszon från vattendrag, sjö och kust inom de områden som bedöms få en ökad benägenhet för skred och ras redovisas länsvis i Tabell 6.6. Den ökade risken avser perioden 20712100. Med hänsyn till tillväxten av ekonomin och till de tidspreferenser som vanligen antas i kostnadsnyttoanalyser (dvs. Bilaga B 14 SOU 2007:60 90 att en inkomst nu värderas högre än inkomst ), har nuvärdet av summorna i Tabell 6.6 diskonterats. Nuvärdet påverkas i hög grad av den tidsperiod under vilken skreden antas ske. Om de hotade arealerna utsätts successivt under så uppgår nuvärdet av de hotade värdena för hela riket till de belopp som anges i sista raden i Tabell 6.6. Uppgifterna baseras på kalkylräntan (den kalkylränta som används i infrastrukturplaneringen ), vilket innebär att nuvärdet är av det odiskonterade värdet. Det är emellertid troligt att den större delen av fastighetsvärdena drabbas under den senare delen av seklet. Om så är fallet blir det diskonterade värdet mindre, eftersom konsekvenserna ligger längre bort i tiden. Om exempelvis av fastighetsvärdena förstörs på grund av skred och ras och först och sedan av de ursprungliga fastighetsvärdena skadas av skred och ras , så blir nuvärdet av det odiskonterade värdet. Den lokala infrastruktur som finns för bostads- och industriområden tillkommer till det förlorade fastighetsvärdet. Det kan gälla gator och vägar, VA-system och elledningar. I Tabell 6.7 anges länsvis uppskattade värden av VA-system för hotad bebyggelse. Beräkningarna baseras på en schablonkostnad för VA-nät för olika fastigheter. Schablonkostnaderna uppgår till 75 tkr för småhus, 60 tkr för fritidshus och 110 tkr för hög bebyggelse (muntlig kommunikation, Svenskt Vatten). Värdena avser anslutningen från stamnätet till fastigheten, inte VA-ledningarna inne i huset vilket ingår i fastighetsvärdet. Konsekvenserna av ökad benägenhet för skred i den bebyggda miljön har också omfattat analys av arealer av skogs- och inom från vattendrag, sjö och kust i områden med ökad benägenhet för skred, se Tabell 6.4. För har arealerna för markklasserna och i GSD-Terrängkartan adderats. För Skogsmark har markklasserna Hygge, Lövskog, Skog, bland- och barrskog i GSD-Terrängkartan adderats. För att värdera har det genomsnittliga priset på jordbruksmark per hektar använts. Priserna är och beräknade per NUTSII-område (, med öarna, , , , Mellersta , ) (SCB, Statistikdatabasen). Skogsmarken är värderad utifrån taxeringsvärden per hektar på länsnivå (SCB:s Statistikdatabas, 2005) Taxeringsvärdet SOU 2007:60 Bilaga B 14 91 har multiplicerats med 1.33 för att motsvara marknadsvärdet och sedan reduceras till eftersom mar utmed vattendrag sällan är fullt produktiva. Värden av hotad åker- och skogsmark redovisas i Tabell 6.8. Rekreationsvärdet av skogsmark och övrig mark har inte beräknats. Som jämförelse med beräknade värden presenteras i Tabell 6.9 statistik över hur många insatser som den kommunala räddningstjänsten gjort , där händelsen innefattar skred eller ras i jord (, bearbetning av insatsstatistik). I tabellen presenteras även statistik över antalet ansökningar om statsbidrag till förebyggande åtgärder mot skred/ras samt hur många objekt de sökt för (, statsbidrag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor i befintlig bebyggelse). Antalet insatser och ansökningar avser de kommuner som berörs av analysen, det vill säga de kommuner som helt eller delvis markerats få ökad benägenhet för skred. Tabell 6.5 Länsvis redovisning av beräknat antal fastigheter utifrån arealuppgifter och genomsnittlig tomtareal som är hotade inom från vattendrag, sjö och kust i områden med ökad benägenhet för skred och ras perioden 20712100 Län Sluten bebyggelse Hög bebyggelse Låg bebyggelse Fritids bebyggelse Friliggande bebyggelse Industriområde 50 46 2 2 14 803 105 5 736 70 19 22 1 240 1 076 11 618 207 13 0 546 274 1 130 52 0 0 38 9 872 0 36 19 1 422 711 4 706 120 0 0 0 0 2 0 10 76 1 081 84 13 573 184 9 76 217 112 525 38 144 254 10 472 11 412 18 252 489 58 48 878 1 370 4 198 83 52 24 377 603 3 147 107 51 80 1 815 1 132 13 810 314 5 15 722 582 11 288 112 14 82 1 727 1 869 16 047 325 27 36 866 1 218 3 491 111 269 103 10 202 2 34 29 765 789 4 039 160 58 63 1 547 1 180 5 838 246 Summa, 851 987 36 759 24 961 151 631 3 598 Bilaga B 14 SOU 2007:60 92 Tabell 6.6 Länsvis redovisning av värdet av hotade fastigheter för bebyggelse inom från vattendrag, sjö och kust i områden med ökad benägenhet för skred och ras perioden 20712100 (MSEK). prisnivå LÄN Sluten och Hög bebyggelse Låg bebyggelse och friliggande byggnad Fritids bebyggelse Industri område 1 183 6 602 456 275 121 4 310 43 88 840 8 840 671 576 433 3 693 349 136 0 259 2 0 1 062 5 586 431 385 1 1 0 0 730 11 079 51 724 1 135 1 611 139 206 15 757 71 939 20 104 3 798 1 412 6 292 1 020 209 1 371 4 353 538 680 1 004 10 671 753 402 266 12 611 463 481 570 10 476 1 072 2 245 1 147 4 7 882 58 101 2 251 3 359 1 183 3 846 391 791 1 186 8 662 825 950 Summa 37 283 232 989 30 347 15 578 Diskonterat 4%ränta 9 135 57 082 7 435 3 817 SOU 2007:60 Bilaga B 14 93 Tabell 6.7 Länsvis redovisning av värdet av VA för hotade fastigheter inom från vattendrag, sjö och kust i områden med ökad benägenhet för skred och ras perioden 20712100 (MSEK). LÄN Sluten och Hög bebyggelse Låg bebyggelse och Friliggande byggnader Fritids bebyggelse 11 501 25 2 490 6 5 964 65 1 126 16 0 68 1 6 460 43 0 0 0 9 1 099 5 9 56 7 44 2 154 685 12 381 82 8 264 36 14 1 172 68 2 901 35 11 1 333 112 7 327 73 41 2 919 121 7 360 47 13 554 71 Summa, 202 14 129 1 498 Diskonterat, ränta 50 3 462 367 Bilaga B 14 SOU 2007:60 94 Tabell 6.8 Länsvis redovisning av hotade värden för skogsmark och inom från vattendrag, sjö och kust i områden med ökad benägenhet för skred och ras och dess totala värd (MSEK). LÄN och fruktodling Hygge, Lövskog, Skog, barr- och blandskog 96 638 30 224 54 790 37 218 2 62 44 1 013 0 0 23 323 88 61 85 1 595 111 756 84 401 92 1 411 33 429 52 832 51 458 552 2 597 101 584 113 1 246 Summa 1 648 13 638 Diskonterat, ränta 404 3 341 SOU 2007:60 Bilaga B 14 95 Tabell 6.9 Antal rapporterade kommunala räddningsinsatser (19962005) och antal ansökningar om statsbidrag (19862006) till förebyggande åtgärder mot naturolyckor inom analyserade kommuner LÄN Antal rapporterade räddningsinsater jordskred/jordras Antal ansökningar om förebyggande åtgärder mot skred och ras 0 2 3 15 3 3 3 4 4 0 1 0 1 12 6 3 3 4 24 40 4 21 20 35 2 10 34 204 1 5 3 9 6.3.3 Konsekvenser för ravinutveckling Ravinutveckling är vanlig främst i områden med siltjord men kan även förekomma i morän-, sand- eller lerjord. Raviner utbildas vanligen långsamt , genom att växa bakåt och följa dräneringsvägar eller underjordiska grundvattenflöden. Raviner grenar ofta ut sig och orsakar ofta större markförstörelse än skred och ras. Därmed kan bebyggelse på relativt stora avstånd hotas. En ravin kan bli tio till tjugo meter djup, är ofta V-formad och har branta sidor. Ravinutvecklingen, liksom all typ av erosion i vattendrag, påverkas också av landhöjningen som längs är /och i /. Vid sker istället en liten förskjutning av strandlinjen upp mot land. Raviner kan utvecklas snabbt genom yttre erosion eller långsamt genom inre grundvattenerosion. Raviner utvecklas ofta genom skred i ravinsluttningarna. På grund av inre erosion kan hålrum skapas under markytan och marken kan störta samman. Bilaga B 14 SOU 2007:60 96 ravinbildning som kollapsande kaviteter kan skada den bebyggda miljön. Det är sällan att ravinbildningar hotar bebyggd miljö i någon större utsträckning. I finkorniga jordar ses ravinbildning ofta som ett skredproblem och kan hindras genom anläggande av erosionsskydd. Det saknas underlag för att kostnadsberäkna konsekvenserna av ökad benägenhet för ravinutveckling. Ravinbildning ses ofta som ett skredproblem. Kostnaderna för ravinbildning i bebyggd miljö kan därför anses ligga i konsekvenskostnaden för skred i bebyggd miljö (se avsnitt 6.3.2). 6.3.4 Konsekvenser av moränskred och slamströmmar I slänter med grova jordar, främst morän, kan skred uppstå när jorden är vattenmättad efter en nederbördsrik period eller i samband med snösmältning. I är moränskred vanligast i fjälltrakterna men kan även uppstå i andra delar av landet med kuperad terräng, exempelvis längs förkastningsbranter. Om en slänt är lång och brant kan de vattenmättade jordmassorna börja strömma nedför slänten, som en så kallad slamström. Så länge slänten är tillräckligt brant fortsätter slamströmmen sin rörelse nedåt, ytterligare sten, block och även träd kan komma i rörelse och den tunga slamströmmen kan orsaka mycket stor förödelse. I ett globalt perspektiv torde slamströmmar vara den sluttningsprocess som orsakat störst skada och skördat flest liv. En vanlig utveckling i samband med slamströmmar är att jordmassor, träd och buskar från erosion och mindre skred ansamlas i bäckraviner. Vid höga vattenflöden kommer massorna i rörelse och fortsätter som en slamström längs bäckravinen. Återkommande slamströmmar är vanliga i bäckraviner med många moränskred. För bebyggelse och infrastruktur kan moränskred och efterföljande slamströmmar orsaka skada såväl inom själva skredområdet som längs slamströmmens väg, inte minst där sedimenten slutligen avsätts. De delar av landet som har högst benägenhet för moränskred och slamströmmar är i huvudsak glest befolkade. Ofta utgör dock ansamlingsområdet för jordmassorna ett historiskt intressant läge för bebyggelse, nedanför bergssluttning, ofta nära vatten och dess SOU 2007:60 Bilaga B 14 97 utom med ganska fast mark som är byggbar. Faran för att nya slamströmmar kommer i samma område är stor. Det saknas underlag för att kunna kostnadsberäkna konsekvenserna av ökad benägenhet för moränskred och slamströmmar i bebyggd miljö. 6.3.5 Samverkande risker Erosion, skred, ras, ravinbildning, moränskred och slamströmmar är landskapsprocesser som är länkade till varandra. Erosion kan vara bidragande orsak bakom skred och ras i moränslänter kan ligga bakom omfattningen av en slamström. Av de redovisade kartorna framgår att det finns gemensamma områden, t.ex. , där flera av företeelserna kan förväntas öka vid ett förändrat klimat. På motsvarande sätt påverkas konsekvenserna av multirisker, t.ex. skred i förorenade jordmassor längs ett vattendrag, vilket får dels direkta konsekvenser vid skredplatsen, dels miljökonsekvenser till följd av föroreningsspridningen. Kunskaperna om hur olika jordrörelser kan komma att samverka vid ett förändrat klimat är bristfällig. 6.4 Möjliga åtgärder för att skydda bebyggd miljö mot skred, ras och erosion Skred, ras, erosion, ravinbildning och slamströmmar är naturliga processer i det geologiska kretsloppet.