sou · GWB344 · 2008-05-05 00:00:00 — På sjöfartsområdet publicerar statistik om bland annat fartyg, varu- och passagerartrafik och svenska hamnar. Sjöfarts- verket och är inte direkt inblandade i produk- tionen av den officiella statistiken. Inom verket och inspektionen sammanställs dock olika typer av statistik om utvecklingen på sjö- fartsområdet, bland annat med utgångspunkt från uppgifter i de s.k. farledsdeklarationerna. statistik om vägtrafik innehåller bland annat uppgifter om olyckor och skador i vägtrafiken, fordonsparken och körsträckor. Fordonsstatistiken beskriver i första hand beståndet av fordon, nyregistreringar, vilka som äger fordonen och regional statistik. Stati- stiken produceras av (), men bygger på . Statistiken om körsträckor innehåller uppgifter om hur långt personbilar, bussar, lastbilar och motorcyklar kör. Uppgifterna används bland annat som indata i modeller för att beräkna exempelvis utsläpp från vägtrafiken samt trafiksäker- hetsanalyser och skatteberäkningar. redovisar skattningar av körsträckor enligt två metoder. Den ena baseras på mätar- ställningsuppgifter som avläses i samband med kontrollbesiktningar och den andra metoden baseras på mätningar på vägarna. Statistiken om olyckor och skador grundas på uppgifter från Polisen om skador och olyckor som inträffat i vägtrafiken. samlar in och datalägger olycksuppgifter från Polisen (i STRADA) och SCB producerar statistiken på uppdrag av . Beskrivningen ovan är långt ifrån uttömmande men ger exempel på hur den nationella statistikförsörjningen är orga- niserad. Av beskrivningen framgår också att de myndigheter och myndighetsfunktioner som är tänkta att ingå i Transportinspektionen har viktiga roller på området. Det gäller exempelvis Järnvägsstyrelsen, Luftfartsstyrelsen, och rapporteringen och regi- streringen av vägtrafikolyckor inom ramen för STRADA. Det bör också tilläggas att det sker en betydande rapportering av statistik till EU och andra internationella organ. En stor del av den officiella stati- stiken inom transportområdet styrs också numera av kraven i olika regelverk som utformas inom EU. 8.3Nya förutsättningar för kunskapsförsörjningen 8.3.1Ansvaret för svensk transportforskning finns ett nationellt ansvar för att initiera och finansiera forsk- ning och utveckling inom transportsektorn hos framför allt Väg- verket, och (Prop. 2007/08:1). och ska inom det s.k. sektorsansvaret aktivt verka för att en samhällsmotiverad tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet (FUD) sker för att uppnå de transport- och miljöpolitiska målen. För luftfarten och sjöfarten saknas ett motsvarande ansvar. har emellertid ett ansvar för trafikslagsövergripande FUD och tar även ett visst ansvar för luftfart och sjöfart, genom utlysningar som är öppna för samtliga trafikslag samt riktade satsningar, som det flygtekniska forskningsprogrammet och sjösäkerhetsprogrammet. inriktning och allmänna uppgifter medför dock att FUD-initiativ med direkt eller indirekt betydelse för tillväxt har hög prioritet, medan frågor med annan fokus riskerar att sakna tillräcklig belysning. Även de myndigheter som inte har något övergripande forsk- ningsansvar initierar och finansierar forskning och utveckling som underlag till den egna verksamheten. De resurser som avsätts för sådan verksamhet är dock i allmänhet mycket begränsade. Utöver dessa aktörer finansieras också transportrelaterad forskning i varierande grad via bland annat EU:s forskningsprogram, olika forskningsråd och stiftelser i , försäkringsbolag och andra myndigheter, t.ex. , och Formas. , , och , som kan betraktas som huvudfinansiärer av övergripande transportforsk- ning, har ett gemensamt ansvar för att finansiera transport- inriktad FUD. Inom fordonsforskningsprogrammet samverkar fyra myndigheter och fyra fordonstillverkare med underleverantörer. Ett annat program som fungerar på ungefär samma sätt är den sjö- säkerhetssatsning som leder, där andra myndigheter och näringslivet medverkar. TRANSAM är ett samarbetsforum som myndigheterna själva skapat inom transportforskningsområdet. TRANSAM består av forskningsansvariga från , , , Formas, Luftfartsstyrelsen, , , , , och . har en samlande roll genom sekretariat och ordförandeskap. verksamheten har formulerats vara att se till att gemensamma sats- ningar etableras, att svara för koordinering av svenska myndig- heters medverkan i och påverkan av EU och att se över och följa upp satsningarna på transportforskning. har i samverkan med flertalet övriga forsknings- finansiärer utarbetat Nationell strategi för transportrelaterad FUD (2004). I denna föreslås bland annat myndighets- gemensamma program och branschprogram, att till- skapar särskilda former för att säkerställa att problematiserande eller kritisk transportforskning kan ges den oberoende ställning och långsiktighet som området kräver samt att myndigheter inom luftfart och sjöfart ges ett sektorsforskningsansvar och att resurser avsätts för sådan verksamhet. Utvecklingen går mot en ökad arbetsdelning inom forsknings- området i . Det betyder att landets FUD-miljöer måste ha kompetens och karaktär som gör dem intressanta för internatio- nella beställare. Vidare accepteras i ökande grad att kompetens inom vissa områden kan hämtas från andra länder. Det är uppen- bart att förmågan att tillgodogöra sig denna kunskap kommer att vara betydelsefull för landets framtida utveckling och konkurrens- kraft. Behovet av FUD ökar och forskningsmedverkan inom EU är ett nödvändigt medel för att växla upp de nationella satsningarna. Detta innebär dels ett finansiellt tillskott, dels att svenska aktörer genom bildade projekt och nätverk kan hämta in kompetens och erfarenheter från aktörer i hela . Det senare är vanligen av minst lika stor betydelse. Svenska FUD-utförare har, så när som på några få undantag, allt svårare att medverka i eller leda projekt med EU-finansiering. Storleken på projekten gör att flertalet svenska aktörer inte har tillräckligt med personella och finansiella resurser. Ansökningar till och genomförande av EU-projekt innebär ett relativt stort risktagande. 8.3.3Myndigheternas kunskaps- och forskningsstrategier avser regeringen att lägga fram en forskningspolitisk proposition. Berörda myndigheter har därför fått i uppdrag att lämna underlag om myndigheternas kunskaps-, innovations- och forskningsstrategier. Det gäller även flertalet myndigheter inom transportsektorn och de redovisade kunskaps- och forsknings- strategierna inom detta område kan följaktligen ha relevans för Transportinspektionens verksamhet. Här återger vi därför kort- fattat de delar av kunskaps- och forskningsstrategierna som vi bedömer har beröring med Transportinspektionens uppgifter. Luftfartsstyrelsen framhåller att myndigheten inte för- fogar över vare sig medel eller befogenheter att fördela medel till forskning inom den civila luftfartens område. En stor del av flyg- forskningen i kanaliseras genom eller Nationellt flygtekniskt forskningsprogram, NFFP, som inrättades . NFFP:s uppdrag är att samordna resurser och medverka vid internationella forskningsprogram inom flygsektorn för att stärka den svenska flygindustrins konkurrensförmåga. Flertalet av de projekt som NFFP finansierar ingår även i europeiska projekt. Större delen av dagens forskningsmedel är fokuserade på teknik- området och kanaliseras genom privata och statliga institut samt universitet. Forskning inom luftfartsområdet förekommer t.ex. vid , , () och (). Inom ramen för EU:s sjunde ramprogram för forskning nämns flygteknik och lufttransporter som ett av sex potentiella områden för att initiera ny teknik för att minska bland annat koldioxid- utsläpp och avgasemissioner. I rapporten i – En inventering över svensk flygforskning utanför Nationella Flyg- tekniska Forskningsprogrammet, NFFP (TFK Rapport 2006:12) utpekas speciellt miljö, säkerhet och security (skydd) som priori- terade forskningsfält. Inom samtliga dessa områden har enligt Luftfarts- styrelsen en god internationell kompetens och bör således kunna vara en drivande aktör i . Inför tillkomsten av Transport- inspektionen samt en eventuell infrastrukturmyndighet anser Luftfartsstyrelsen att det är viktigt att ta tillvara denna kompetens i den nya myndigheten och att klargöra ansvarsfördelningen mellan olika institut och myndigheter. Sjöfartssektorn har jämfört med andra trafikslag mycket små forskningsresurser. har inget formellt sektorsforsk- ningsansvar men har likafullt valt att sätta för sådana ändamål. har utvecklat ett nära samarbete med och därigenom har resurserna inom myn- digheternas verksamhetsområden kunnat koordineras. och har tillsammans med rederinäringen byggt upp kompetenscentrat Lighthouse. Genom Lighthouse och det europeiska samarbetet kring teknologiplattformen Waterborne har det enligt Sjö- fartsverket skapats goda förutsättningar för framtida sjö- säkerhetsforskning. För att det långsiktiga behovet av FUD inom sjöfartssektorn ska tillfredsställas är det enligt viktigt att påverka europeiska forskningsprogram. pågår ett forskningssamarbete med det finska inom vinter- sjöfarten. Inom , technology, pågår en kartläggning av alla EU-länders forskningsprogram inom sjöfarten. En samordnad forskning baserad på nationella medel bör leda till att forskningsrön, totalt sett, bättre tas tillvara och att dubbelarbete undviks. deltar som observatör men bör enligt verkets uppfattning även gå in med finansiering i detta samarbete. Enligt är behovet av utvecklingsinsatser störst inom områdena miljö och sjösäkerhet. Sjöfartens allvarligaste miljöproblem utgörs av utsläpp av luftföroreningar, och sjö- farten ligger efter andra sektorer på grund av svårigheter att fatta internationella beslut om utsläppskrav. Sjösäkerheten handlar till stor del om människans förmåga att hantera tekniskt alltmer komplicerade fartyg och navigationssystem. Forskning inom beteendevetenskap har därför fått allt större betydelse för utveck- lingen av sjösäkerheten. Skeppsteknik, navigationssystem och räddningssystem är andra viktiga områden. anser att verkets egna insatser i forskningsfrågor bör vara att medverka inom nätverk för nationell och internationell sjösäkerhetsforskning, att medverka i och följa forskningsarbetet om sjöfartens miljöpåverkan, att identifiera forskningsbehov inom verkets ansvarsområden och sprida information om dessa behov till forskande institutioner, att ta initiativ till nya forskningsprojekt inom områden där verket är huvudavnämare av forskningsresultat och i mån av resurser också medverka till att de kan genomföras, att erbjuda rådgivning till nationella forskningsprojekt om regler, tillsyn m.m. samt att ta del av nationella forskningsresultat och inom berörda områden avge ett officiellt utlåtande om resultatens relevans för arbete. har upprättat en databas över sjöfartsforskning på sin webbplats för att tillgodose det nationella behovet. Här samlas all svensk forskning inom sjöfarten, dvs. även den forskning som inte direkt kan hänföras till verkets ansvarsområden. utgår i arbetet med sin forsknings- och innovationsstrategi från den vision som tidigare lämnats till i det s.k. inriktningsunderlaget. För att nå fram till visionen har i sin verksplan delat upp målbilden i fem områden som utgör underlag för forsknings- och innovationsstrategin: Kollektivtrafik som gör livet enklare. Forskningssatsningar måste enligt göras för att öka kollektivtrafikens attraktivitet. Viktiga områden är kollektivtrafikens framtida tjänsteutbud, aktörernas attityder och värderingar, upphandlingsformer, infor- mations-, biljett- och bokningssystem. Nya IT-lösningar som gör resandet lättare för resenären måste utvecklas. Resor måste kunna genomföras på ett mycket enklare sätt än för alla grupper och kvinnors perspektiv och värderingar behöver bli bättre före- trädda inom planering, beslut och förvaltning i trans- portsystemet. Effektiva godstransporter för näringslivet. Enligt behöver intermodala nationella och internationella gods- transporter med smarta logistiklösningar och nya IT-system vidareutvecklas, liksom möjligheterna för fler godstyper, tyngre transporter, effektivare omlastning och bättre flöden. Forskning och statistik SOU 2008:44 främst inom områdena spårbyggnad, anläggningsteknik och geoteknik samt drift och underhåll. – en viktig del i ett hållbart samhälle. Den framtida utvecklingen bör enligt baseras på en ökad samverkan och samarbete mellan staten, kommuner, näringsliv och forsk- ningsmiljöer för att nå ett klimateffektivt och konkurrens- kraftigt trafiksystem. Viktiga forskningsområden är t.ex. effek- tivare användning av banor, service till resenärerna, samverkan och konkurrens samt miljövänliga spårfordon, kraftförsörjning och bränslen. En sund och livskraftig järnvägssektor. Järnvägssektorn har genomgått stora förändringar och i stort sett alla underhålls- och investeringsarbeten inom järnvägssektorn är konkurrensutsatta. arbetar med att utveckla samverkansformer i anläggningsprojekt samt kompetensförsörj- ning och kunskapsuppbyggnad i samverkan med andra aktörer inom sektorn. Mer nytta för varje skattekrona. Tiden för planering och byggande av järnväg behöver förkortas och formerna för planeringsprocessen utvecklas. FUD är en viktig del för att minska kostnaderna inom sektorn och insatser måste göras för att innovationsprocessen ska gå snabbare. framhåller sin roll som förmedlare mellan forskningsvärlden och användare. har utarbetat en färdriktning för verkets forsknings- och innovationsstrategi i Strategisk plan för åren 2008–2017. Den innehåller följande områden för den närmaste treårsperioden: Transporteffektivt samhälle med god tillgänglighet. satsar på att utveckla nya angreppssätt och metoder för att öka transporteffektiviteten och tillgängligheten. De ska bidra till ett bättre samspel i planeringsprocessens tidiga skeden och bland annat resultera i nya ekonomiska och administrativa sanktions- och belöningssystem. Bättre mobilitet för pendlare och godstransporter. Satsnings- områden är kundanpassade drift- och underhållstjänster, nya trafikantinformationstjänster (över trafikslagsgränserna), nya kostnadseffektiva metoder för ökad hållbar mobilitet (fram- komlighet/tillförlitlighet, minskad sårbarhet genom ökad robusthet), nya lösningar för en energieffektiv godstrafik och nya väg- och gatukoncept för kundanpassad säker mobilitet. Attraktiva tätorter och storstäder med bättre transportsystem. Nya metoder och angreppssätt ska stödja en hållbar stadsutveckling, leda till nya och förbättrade lösningar för kollektiv-, distributions- och servicetrafik, trafikledning och trafikstyrning samt till nya tätortslösningar anpassade till oskyddade trafikanters behov. Klok användning av transportsystemet. satsar på ekonomiska incitament och juridiska styrmedel, effektivare metoder för övervakning när det gäller säkerhet och trygghet samt utbildnings-, informations- och stödtjänster som befrämjar en klok och riktig användning av vägtransportsystemet. och livskraftig transportbransch. Tillsammans med bran- schen arbetar för att regelverket för yrkestrafiken utvecklas så att det uppfattas som ändamålsenligt och begripligt, uppföljning av efterlevnaden ska vara effektiv och stödtjänsterna korrekta och lätta att tillämpa. Säkra och energieffektiva fordon med uthållig drivmedels- försörjning. verkar för en utveckling av energieffektivare fordon/drivmedel, nya åtgärder som minskar fordons/drivmedels påverkan på luftkvalitet och buller samt trafiksäkra fordon genom integrerade säkerhetssystem. Enklare och tydligare för kunden. satsar på tjänster som har hög kundnytta och uppfyller regeringens krav på en effektiv e-förvaltning, ett mer överskådligt och begripligt regel- verk samt nya metoder och angreppssätt för att utveckla kund- kommunikationen. Satsningsområden är nya hållbara och kost- nadseffektiva tekniska lösningar, produktionsmetoder och mate- rial, utveckling av samspel med leverantörer som befrämjar kon- kurrens och innovation, en enhetlig och effektiv tillstånds- och till- låtlighetsprocess samt riktlinjer och hjälpmedel för dess tillämp- ning, alternativa finansieringsformer (OPS, offentlig-privat sam- verkan m.m.) och management av drift- och underhållsverksam- heten (LCC, tillståndsbedömningar, restvärde m.m.). Attraktivt och kompetent i en attraktiv transportsektor. Tillgången till kompetent arbetskraft är viktig för ett fungerande transportsystem. Vägtransportsektorn måste därför kunna attra- hera och behålla kreativa, engagerade och kompetenta medarbetare. Nya metoder och angreppssätt behöver utvecklas för att öka sam- spelet mellan aktörer på den nationella och internationella arenan. Modernt och effektivt i en föränderlig värld. En egen viktig uppgift för att vidareutveckla organisation, ledning och styrning mot ökad effektivitet och modernitet, liksom administrationen för dokument- och ekonomihantering och informationskanalerna. har ett avsevärt vidare uppdrag än att finansiera trans- portforskning. Eftersom emellertid är en av de viktigaste aktörerna i transportforskningen finns det även anledning att beröra myndighetens forsknings- och innovationsstrategi. anger som en viktig utgångspunkt att globaliseringen genererar ökade tillväxtmöjligheter, ökade utmaningar för en hållbar utveckling och ökad internationell konkurrens. Inte bara företagande och forskning utan även nationell politik och myndigheters policy är i ökande utsträckning konkurrensutsatta. Visionen är att forsknings- och innovationspolitik skapar hög internationell attrak- tions- och konkurrenskraft så att landet blir internationellt ledande i hållbar tillväxt. framhåller också att forskning är nödvändig, men inte tillräcklig, för hållbar tillväxt. Att nyttiggöra forskning i näringsliv och samhälle är avgörande för hållbar tillväxt. Av största vikt är därför att statens FUD-satsningar stimulerar FUD-investeringar, nyttiggörande och innovation i företag och offentlig verksamhet. investeringar i forskning och innovation måste också nå internationell omfattning för att möta den ökade globala konkur- rensen: Statens investeringar i civil forskning bör uppgå till minst en procent av BNP. Ökningen i civil forskning bör ske stegvis . Ökningarna bör avse både behovs- och inomvetenskapligt motiverad forskning. Ökade investeringar måste generera profilering, kraftsamling och internationellt samspel för ökad internationell attraktionskraft. För att statliga investeringar ska leda till en hållbar tillväxt krävs att svensk forskning effektivt samspelar med FUD-investeringar i näringsliv och samhälle. Det fordras enligt kraftigt ökade forskningsinvesteringar för varu- och tjänsteinnovationer och ett ökat systemperspektiv inom områden med stor tillväxt- potential. Dessa områden är miljö- och energiteknik (främst den industriellt inriktade miljö- och energitekniken), hälsoområdet, säkerhetsområdet (för ökad civil säkerhet, baserad på avancerad teknik och kompetens) samt tjänsteområdet (inte minst med avseende på industrinära och exportrelaterade tjänster). konstaterar vidare att man finansierar behovs- motiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem inom kompetensområden av stor betydelse för svensk konkurrens- kraft. Här omnämns bland annat områdena hållbara och effektiva transportsystem och fordon samt miljö- och energiteknik. Vidare framhålls den form av näringsstrategiska program som nuvarande branschprogram för FUD utgör, exempelvis Fordons- och trafik- säkerhet, Gröna bilen, Fordons-IT och telekom samt Flyg- och rymdteknik. Resultaten från de pågående branschforsknings- programmen är enligt mycket goda och i flera fall har de varit helt avgörande för utveckling, arbetstillfällen och interna- . anser det därför vara viktigt att de får fortsätta med en långsiktig finansiering som en del av myndighetens ramar och uppdrag för FUD-finansiering och inte som i form av tidsbegränsade program, som för sin fortsättning kräver nya detaljerade avtal och regeringsbeslut. 8.3.4Ytterligare utgångspunkter i fråga om forskning för transporter I den senaste forskningspolitiska propositionen framhålls att forsk- ning och analys blivit en allt viktigare del i en politik för ökad välfärd, hållbar ekonomisk tillväxt och teknisk utveckling.TPF1FPT Såväl nya kun- skapsintensiva branscher som traditionella industribranscher och off- entlig sektor behöver tillgång till ny kunskap för att utveckla och för- nya sin verksamhet. Den svenska forskningspolitiken har som mål att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. ska vara ett av världens mest FUD-intensiva länder, vilket bedöms kräva fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. All forskning ska hålla hög kvalitet och forskningssatsningarna ska rymma både bredd och specialisering. Svensk forskning måste också bedrivas med öppenhet för den mångfald av frågeställningar som finns i samhället. som staten har ett tydligt och uttalat ansvar för grundforskning har staten även ett intresse att stödja forskning som utgår från olika samhällssektorers behov. På samhällsområden där inslaget av offentliga investeringar och konsumtion är stort, som på transportområdet, bör staten ha ett särskilt ansvar för att resursanvändningen stöds av ett gediget beslutsunderlag i form av en väl utvecklad forskning och analyskapacitet. Steget från grund- forskning till tillämpning i näringslivet och samhället blir allt kortare och gränsen mellan grundforskning och behovsmotiverad forskning suddas alltmer ut. Dessa generella behov och utvecklingslinjer berör naturligtvis transportområdet i lika hög grad som andra samhällssektorer och kunskapsfält. Även här är utbildning, kompetens, kreativitet, specialkunskaper samt överblick och analysförmåga strategiska framgångsfaktorer. En central utgångspunkt är att transporterna ingår i ett kraftfullt växelspel med omgivningen, som det är viktigt att kunna följa och förstå för att man ska kunna förklara och påverka samhällsutvecklingen i stort. Ytterligare utgångspunkter är att det i ett framåtriktat perspektiv finns ett antal tydliga utmaningar för politiken och samhällsplaneringen, där transport- systemet och analyser av och forskning om transporterna kan komma att spela en nyckelroll. 1TP PT Prop. 2004/05:80. Utredning om VTI och Behoven av forskning och analys på transportområdet har behandlats av VTI/i betänkandet Organisations- form för VTI och (SOU 2007:49). En övergripande slutsats är att det kommer att finnas en fortsatt och växande efterfrågan på tillämpad samhällsmotiverad forskning som är inriktad mot transportområdet. Denna slutsats grundas dels på att forskning och analys rent all- mänt får en växande betydelse i ett alltmer utpräglat kunskaps- samhälle, dels på att transportsystemet är en viktig del av både problemen och lösningarna när det gäller många stora samhälls- frågor. Transporterna utgör således enligt utredningen en central del i bland annat närings- och tillväxtpolitiken, handelspolitiken, regionalpolitiken, energipolitiken och miljöpolitiken och de ger upphov till en ansenlig del av statens inkomster och utgifter. Transportpolitiken befinner sig alltså i skärningspunkten för många anspråk och samhällsintressen. Det betyder i sin tur att det inte är särskilt svårt att peka ut en lång rad frågeställningar och problem- områden, vars lösning kräver ingående kunskap om transport- systemets sätt att fungera. Som exempel nämns transporternas roll för klimatpolitiken och globaliseringen samt nya kunskapsbehov som uppstår vid en mer marknadsorienterad organisation av trans- portsektorn och en ändrad ansvarsfördelning inom den offentliga förvaltningen. Utredningen pekar också på att staten på transportområdet har, och av allt att döma kommer att fortsätta att ha, ett mycket uttalat och långtgående ansvar för att de för sektorn avdelade gemen- samma resurserna används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.