sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Om behovet främst är ett breddat rekryteringsunderlag, kan det t.ex. åstadkommas genom samverkan En utgångspunkt bör vara att branscherna skall ta ökat ansvar för att bedöma det nationella behovet av en specifik utbildning. skall föreslå hur den interkommunala ersättningen för riksrekry- terande utbildningar skall beräknas. Riksrekryterande utbildning som är speciellt anpassad för ungdomar med svåra rörelsehinder (Rh-anpassad utbildning), utbildning för döva och hörselskadade elever samt utbildning på s.k. riksidrottsgymnasier ingår inte i uppdraget. Utifrån utredarens förslag om lokala inriktningar med mera skall utredaren se över hur sådana utbildningar skall kunna omfattas av frisökning. Utredaren skall redovisa de konsekvenser en eventuell flexibel start i kan få för elevernas övergång till gymnasieskolan. Utredaren skall vidare undersöka hur en flexibel skolstart kan förenas med gymnasieskolans antagningssystem, så att alla elever erbjuds ett allsidigt utbud av gymnasieutbildningar. Regeringen anser att en kompetent och välutbildad lärarkår är avgörande för gymnasieskolans kvalitet och för elevernas möjlig- heter att prestera goda resultat. Utredaren skall i arbetet beakta lärarkompetensens betydelse. Regeringen anser vidare att antalet forskarutbildade lärare, lekto- rer, i gymnasieskolan bör öka. Utredaren skall överväga hur detta kan främjas. Arbetsmetod och redovisning av uppdraget Utredaren skall hålla sig informerad om Skollagsberedningens (U 2006:E) arbete med anledning av förslag (SOU 2002:121). Utredaren skall i sitt arbete samråda med om behörighet och auktorisation (U 2006:07) och med övriga på- gående utredningar som har relevans för uppdraget. Utredaren skall samråda med företrädare för universitet och högskolor, branschorganisationer, fackliga företrädare och intres- senter på skolans område. Utredaren skall belysa eventuella konsekvenser av förslagen för den gymnasiala vuxenutbildningen. Utredaren skall i förekommande fall redovisa en analys av för- slagens konsekvenser ur ett jämställdhetsperspektiv. Utredaren skall lägga fram förslag till de författningsändringar som föranleds av utredarens ställningstaganden. Ekonomiska konsekvenser av förslagen för såväl staten som kommunerna skall beräknas. Utredaren skall även föreslå finan- siering. Uppdraget skall redovisas . (U 2007:01) Med stöd av regeringens bemyndigande gav ansvarigt statsråd en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar (dir. 2007:8). Regeringen utvidgar och förtydligar nu utredarens uppdrag. Utredaren ska se över kärnämnenas innehåll och omfattning i gymnasiepoäng samt ge exempel på hur kärnämneskurserna tydli- gare kan profileras utifrån programmens syfte och mål. Vidare ska utredaren pröva vilka kurser i kärnämnen som ska vara obligato- riska utöver den omfattning som ska gälla för samtliga program och i lärlingsutbildningen samt överväga vilka kompletteringar som kan komma att krävas för elever som läst kärnämneskurser med olika profilering. Utredaren ska särskilt överväga vilket innehåll ämnet svenska ska ha i olika program samt pröva för- och nackdelar med att eventuellt införa två betyg i ämnet svenska, ett språkbetyg och ett litteratur- betyg. Utredaren ska även föreslå hur kursplanernas mål och betygs- kriterier i gymnasieskolan kan utvecklas för att förtydliga kun- skapsuppdraget och bidra till att öka likvärdigheten i utbildningen. Uppdraget ska fortfarande redovisas . Omfattning och innehåll i kärnämnen Med stöd av regeringens bemyndigande gav ansvarigt statsråd en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar (dir. 2007:8). Regeringen ger nu utredaren i uppdrag att se över kärnämnenas innehåll och omfattning i gymnasiepoäng. En utgångspunkt bör vara den promemoria om en gymnasial lärlingsutbildning som remitterades (U2007/4385/G). I promemorian gjordes överväganden i fråga om vilka ämnen som bör vara obligatoriska inom den aviserade försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Utredaren ska alltså utgå från att svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, idrott och hälsa, samhällskunskap samt religionskunskap även i fortsättningen ska vara kärnämnen och att historia införs som nytt kärnämne. Ytterligare en utgångspunkt bör vara att kärnämnen i gymnasie- skolan definieras som sådana ämnen som ska ingå i samtliga program och i lärlingsutbildning, men som kan variera till mål och innehåll. Yrkesförberedande kärnämnen ska ha en tydlig inriktning mot det yrke som utbildningen avser. Syftet är att höja kvaliteten i gymnasiets yrkesutbildningar. Det tydliggör helheten i utbild- ningen och att undervisningen ska ta sin utgångspunkt i program- målen. Det bidrar också till högre motivation och ökad målupp- fyllelse. Detta innebär inte att kunskapsambitionerna sänks, utan att det blir tydligare att kunskapsutveckling i ett ämne kan ske på flera sätt och med olika inriktning. Utredaren ska ge exempel på hur kärnämneskurserna tydligare kan profileras utifrån program- mens syfte och mål. Utredaren ska vidare pröva vilka kurser i kärnämnen som ska vara obligatoriska för olika program utöver den omfattning som ska gälla för samtliga program och i lärlingsutbildningen. Utredaren ska överväga vilka kompletteringar av kärnämnes- studierna som kan komma att krävas för elever som läst kärn- ämneskurser med olika profilering. Utredaren ska särskilt överväga om det behövs särskilda bestämmelser för att garantera att eleverna bereds möjlighet att få sådan komplettering som krävs för att erhålla grundläggande högskolebehörighet. Ämnet svenska i de olika programmen Läs- och språkutveckling har en grundläggande betydelse för lärande och för möjligheten att delta i samhällslivet. Ämnet svenska har därmed en särställning i skolan. Det är allvarligt att så många elever, i synnerhet på yrkesförberedande program, inte lyckas med att nå målen i ämnet svenska. Framför allt gäller detta den nuva- rande kursen Svenska B. Utredaren ska särskilt överväga vilket innehåll ämnet svenska ska ha i olika program. En utgångspunkt för kärnämnet svenska ska, oavsett program, vara regeringens ambition att stimulera läsning av skönlitteratur för att öka elevernas läsförmåga och bildning. Utre- daren ska pröva om det är lämpligt att obligatoriska kurser utöver kärnämneskursen i kärnämnet svenska i studieförberedande pro- gram konstrueras sammanhållna eller inriktas mot antingen språk eller litteratur. Utredaren ska i det sammanhanget pröva för- och nackdelar med att eventuellt införa två betyg i ämnet svenska, ett språkbetyg och ett litteraturbetyg. I betänkandet Tydliga mål och kunskapskrav i (SOU 2007:28) lämnas förslag som syftar till att förtydliga mål- och uppföljningssystemet för för att kvaliteten i utbild- ningen ska förstärkas. Bl.a. föreslås att det endast ska finnas en typ av mål. I dagens gymnasieskola förekommer fler målnivåer än i . I ett tjugotal ämnen, huvudsakligen de som också förekommer i , finns mål att sträva mot i ämnet samt mål att uppnå för varje kurs. I yrkesämnen finns inte mål att sträva mot utan två olika måltyper på kursnivå: mål för kursen samt mål att uppnå. Dessutom finns programmål för varje program. Således finns dels ett stort antal mål, dels mål av olika slag på flera nivåer i gymnasieskolans kursplaner. Det finns därmed skäl att även för gymnasieskolan överväga hur kunskapsuppdraget kan förtydligas och uttryckas i kursplanerna. Skolministern beslutade att tillsätta en arbetsgrupp, Betygsberedningen (U 2007:A), med uppdrag att utreda en ny betygsskala. Arbetsgruppen ska, enligt direktiven till gruppen, utreda och föreslå en ny betygsskala med fler steg än för samtliga skolformer samt utarbeta förslag till hur den nya betygs- skalan närmare ska utformas. Utredaren ska föreslå hur kursplanernas mål och betygskriterier i gymnasieskolan kan utvecklas för att förtydliga kunskapsuppdraget och bidra till att öka likvärdigheten i utbildningen. De förslag som lämnats avseende kursplaner i betänkandet SOU 2007:28 samt de förslag som Betygsberedningen lämnar ska beaktas i arbetet. I uppdraget ingår att belysa konsekvenserna för gymnasial vuxen- utbildning och om utredaren anser det lämpligt även lämna förslag avseende denna utbildningsform. Uppdraget ska fortfarande redovisas . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. språken – förslag till språklag.