sou · GVB317 · 2008-01-01 00:00:00 — Äktenskap för par med samma kön Vigselfrågor Äktenskap för par med samma kön Vigselfrågor av Äktenskaps- och partnerskapsutredningen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med upp- gift att se över ett antal frågeställningar som rör äktenskap och re- gistrerat partnerskap, bl.a. om par med samma kön bör kunna ingå äktenskap samt om framtida former för äktenskaps ingående. Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. f.d. justitiekanslern till särskild utredare. Kansliråden och förordnades som sakkun- niga fr.o.m. . Som experter förordnades fr.o.m. nämnda tidpunkt professor , chefsjuristen och advokatfiskalen . För utredningsarbetet tillsattes också en referensgrupp med före- trädare för riksdagspartierna och en referensgrupp med företrädare för trossamfund. förordnades (), (), (), (), (), (), () och () att ingå i referensgruppen med företrädare för riksdagspartierna. förordnandes (Frikyrkosamråd/Kristna Råd), Per (Evangeliska frikyrkan), (), (Judiska ), (), (Islamiska rådet), de (i ) och (Ortodoxa och Österländska kyrkors ekumeniska Råd) att ingå i referensgruppen med företrädare för trossamfund. ersattes de av Per och ersattes av . Rådmannen har varit sekreterare åt utredningen. Utredningen, som har antagit namnet Äktenskaps- och partner- skapsutredningen, får härmed överlämna betänkandet Äktenskap för par med samma kön – Vigselfrågor (SOU 2007:17). det har fogats särskilda yttranden. Utredningsuppdraget är härmed slutfört. Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i ........................... Förslag till lag om ändring i .............................. 4Förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap ................................................ 5Förslag till lag om ändring i förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap ............................... 6Förslag till lag om ändring i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund Förslag till lag om ändring i sambolagen (2003:376)............. Förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104) ................................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. .................................................... Uppdraget och dess genomförande............................... Vissa bestämmelser i regeringsformen.................................... Grundläggande principer om äktenskap...................... Äktenskapshinder och hindersprövning...................... Allmänt om vigsel ......................................................... Vigsel förrättad av präst i ................... Vigsel förrättad av befattningshavare inom andra Vigsel förrättad av domare eller särskilt 2.2.10 I gällande internationella privat- och processrättsliga regler rörande äktenskap.................... 2.3.1 Grundläggande krav för registrering av Partnerskapshinder och hindersprövning.................... 2.3.5 Upplösning av registrerat partnerskap ........................ 2.3.6 Rättsverkningar av registrerat partnerskap.................. 2.3.7 I gällande internationella privat- och processrättsliga regler rörande registrerat 2.5Regler i med anknytning till Kortfattad historik och frågornas tidigare behandling ... Vigsel ur ett historiskt perspektiv......................................... Frågornas tidigare behandling............................................... 3.2.1 Formerna för ingående av äktenskap......................... 3.2.2 Utvecklingen av homosexuellas rättigheter .............. Vissa internationella bestämmelser ............................ 4.1.1 om mänskliga rättigheter............. 4.1.2 angående samtycke till, minimiålder för samt registrering av äktenskap ........ Vissa EG-rättsliga regler........................................................ 4.3.1 Europeiska unionens stadga om de 4.3.2 Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemet för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje - medlemmar flyttar inom gemenskapen ..................... 5.14.1 Äktenskaps- och partnerskapslagstiftningen i nordiska länder.......................................................... 5.14.2 Länder med lagstiftning som tillåter äktenskap för par med samma kön .............................................. 5.14.3 Några utomnordiska länder med Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. ................ 6.3Opinions- och samhällsundersökningar avseende 6.4Allmänhetens syn på nuvarande och framtida former för ingående av äktenskap...................................................... Äktenskap för par med samma kön ...................................... 7.1.2 Redovisning av skäl för en ordning med äktenskap för par med samma kön ........................... 7.1.3 Redovisning av skäl emot en ordning med äktenskap för par med samma kön ............................ 7.1.4 Sociologiska aspekter.................................................. 7.1.5 Min bedömning av skälen........................................... Utgångspunkter för en lagstiftning....................................... Övergångsordning för registrerade partnerskap .................. Formerna för ingående av äktenskap – inledning ................ Registrering istället för vigsel?.............................................. 7.6Bör nuvarande system med valfrihet mellan vigsel inom trossamfund och borgerlig vigsel behållas? 7.7 Vigsel inom trossamfund....................................................... 7.7.2 Mina bedömningar och förslag .................................. 7.8Särskilt om vigselplikt för vigselförrättare inom trossamfund eller för samfunden .......................................... Mina bedömningar och förslag .................................. 7.9Bör domstolarna befrias från uppgiften att förrätta Mina bedömningar och förslag .................................. Vem bör anförtros uppgiften att förrätta borgerlig vigsel 7.10.2 ..................................Mina bedömningar och förslag Närmare om särskilt förordnade borgerliga 7.11.2 ..................................Mina bedömningar och förslag Bör det vara regeringens uppgift att godkänna ogiltiga 7.12.2 ..................................Mina bedömningar och förslag Internationella privat- och processrättsliga frågor 7.14Det internationellt privat- och processrättsliga regelverkets tillämplighet på äktenskap för par med 7.14.1 EG-rättsliga regler....................................................... 7.14.2 Konventionsgrundad lagstiftning .............................. 7.14.3 Svenska internationella privat- och Särskilt om NÄF:s tillämplighet på äktenskap mellan ett par med samma kön................................................................ Särskilt om IÄL:s tillämplighet på äktenskap mellan ett par med samma kön................................................................ Utländska registrerade partnerskap ...................................... Hur kommer svenska äktenskap för par med samma kön att behandlas utomlands? Konsekvenser och genomförande................................ Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i ....................... Förslaget till lag om ändring i .......................... 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap............................................... 9.5Förslaget till lag om ändring i förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap............................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än Förslaget till lag om ändring i sambolagen (2003:376)........ 9.8Förslaget till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104) .............................................................................. 9.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m.......................................................... Kommittédirektiv (dir. 2005:6) ............................................ Deltagarförteckning från utredningens hearings ................. Undersökning om kyrklig och borgerlig vigsel, 2006 ......... Rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännan- de och verkställighet av domar på privat- Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och om erkän- nande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldra- ansvar samt om upphävande av förord- ning (EG) nr 1347/2000 1950) om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna lagen (1904:26 s. 1) om vissa internatio- nella rättsförhållanden rörande äkten- förordningen (1931:429) om vissa inter- äktenskap, adoption och förmynderskap lagen (1994:1117) om registrerat Som särskild utredare, biträdd av två referensgrupper, har jag haft till uppgift att se över ett antal frågeställningar rörande äktenskap och registrerat partnerskap och föreslå de författningsändringar som bedöms vara behövliga. Den ena referensgruppen har bestått av före- trädare för riksdagspartierna och den andra har representerat tros- samfunden. En av huvuduppgifterna har varit att redovisa samtliga skäl som talar för eller emot att äktenskap skall kunna ingås av par med samma kön, göra en grundlig analys av dessa skäl och sedan ta ställning till om äktenskapet liksom skall vara förbehållet relationen mellan en kvinna och en man eller om det skall öppnas också för par med samma kön. I uppdraget har vidare ingått att redovisa vilka inter- nationella privat- och processrättsliga frågor som äktenskap för par med samma kön aktualiserar och överväga om detta motiverar någon särskild reglering. En annan huvuduppgift har varit att – oavsett min slutsats beträf- fande frågan om äktenskap för par med samma kön – ta ställning till formerna för ingående av äktenskap. I denna del har uppdraget innefattat frågan om de som vill gifta sig även i fortsättningen skall kunna välja mellan vigsel inom ett trossamfund och borgerlig vigsel eller om äktenskap endast bör få ingås civilt. Under förutsättning att nuvarande ordning bör behållas har det också ingått att ta ställning till om några förändringar bör göras när det gäller trossamfundens rätt att företräda det allmänna som vigselförrättare. Jag har vidare haft till uppgift att utreda formerna för ingående av äktenskap i civil ordning. I uppdraget har slutligen ingått att överväga ändringar i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap (partnerskapslagen). Om äktenskap bör kunna ingås av par med samma kön gäller dock som utgångspunkt att denna lag skall upphävas. I det följande lämnas en redogörelse för mina överväganden, be- dömningar och förslag. Äktenskap för par med samma kön Bör det införas en ordning med äktenskap för par med samma kön? Min utgångspunkt vid bedömning av skälen för eller emot äktenskap för par med samma kön har varit det rättsliga äktenskapets betydelse som familjebildning. Jag har därvid tagit fasta på främst vad som anförts från referensgrupperna, vid de olika hearings som jag hållit och vad som sagts i den allmänna debatten. Våra internationella åtaganden kan en- ligt min bedömning inte tolkas så att vi är skyldiga att öppna äkten- skapet för par med samma kön. Rätten att ingå äktenskap är en mänsklig rättighet enligt gällande konventioner men konventions- länderna har rätt att i sin nationella lagstiftning bestämma hur denna rättighet skall implementeras. Konventionerna på området sträcker sig inte längre än till att garantera heterosexuella rätt att gifta sig. Å andra sidan kan konventionerna inte anses hindra att man i nationell lagstiftning ger även par som har samma kön rätt att gifta sig. Äktenskap jämfört med registrerat partnerskap. Rättsverkningarna av ett registrerat partnerskap skiljer sig inte nämnvärt från ett äkten- skap. Äktenskapet får dock enligt min mening anses ha ett högre symbolvärde. Traditionellt har det ansetts innebära ett livslångt par- förhållande byggt på kärlek och omtanke och på ömsesidiga skyldig- heter makarna emellan. Även om samhällsutvecklingen medfört en något annorlunda syn på äktenskapet har det registrerade partner- skapet inte samma klang som äktenskapet i det allmänna medvetandet. För de homosexuella är äktenskapet viktigt som värdemätare både för deras egna relationer och för omgivningens inställning. Från denna utgångspunkt finns det således skäl för att inte göra någon åtskillnad mellan homosexuella och heterosexuella i fråga om möjlig- heten att kunna ingå äktenskap. Äktenskapet har sedan mycket länge ansetts vara en samhällelig mellan en kvinna och en man och denna definition av äktenskapet är djupt förankrad hos allmänheten både här hemma och utomlands. Den överensstämmer också med trossamfundens grundläggande uppfattning om äkten- skapet som en institution även om samfundens uppfattningar av vad äktenskapet närmare innebär sedan kan gå isär. En viss upp- fattning om eller definition av en samhällsföreteelse kan emellertid inte för alltid vara bestående även om den har mycket djupa rötter. Samhällsutvecklingen går framåt och nya värderingar och åsikter kan behöva ges utrymme också då det gäller grundläggande uppfatt- ningar. Samhällets syn på homosexualitet är ett exempel på en sådan omsvängning och på olika områden har det funnits en strävan att upphäva tidigare särbehandling av homosexuella och motverka diskri- minering. Detta har bl.a. kommit till uttryck i den s.k. målsättnings- paragrafen i 1 kap. 2 § regeringsformen där det anges att samhället skall motverka diskriminering på grund av bl.a. sexuell läggning. Att äktenskapet inte står öppet för par med samma kön torde dock varken enligt regeringsformen eller enligt i och för sig innebära en diskriminering på grund av sexuell läggning, men det torde ändå innebära en form av särbehandling. Enligt min uppfattning kan den traditionella betydelsen av äkten- skapet som en heterosexuell relation inte vara avgörande för om äktenskap skall öppnas också för par med samma kön. Lagstiftaren måste ha frihet att definiera äktenskapet så att det motsvarar rådan- de uppfattningar. Det kan också sägas ligga mer i linje med äkten- skapsbalkens (ÄktB:s) neutralitet i fråga om hur makarna förhåller sig till varandra att parterna själva får bestämma vem de vill gifta sig med än att man utesluter vissa parbildningar från äktenskapet. Referensgruppen med företrädare för trossam- fund har invänt att termen äktenskap inte bör användas i en lagstift- ning som gäller för både par med olika kön och par med samma kön. Man bör i stället använda en annan rättslig term. För tros- samfunden är äktenskapet ett laddat begrepp som på olika sätt är en del av deras trosuppfattningar. Vid de hearings jag hållit har samma invändning framförts från och andra trossamfund. En omständighet som talar mot ett tillmötesgående av trossam- fundens önskemål är enligt min mening att ordet äktenskap sedan mycket länge har varit i dagligt bruk och att ett byte på många håll skulle kunna uppfattas som helt onödigt. Vidare skulle alla de som redan gift sig ställas inför den situationen att deras valda samlevnads- form plötsligt fick en annan benämning. Också andra skäl talar emot en lösning som tillgodoser trossamfunden. Det är bl.a. svårt att finna någon lämplig synonym som kan beteckna det rättsliga förhållandet mellan två makar. Termen äktenskap i dess olika språkliga former är vidare en i de flesta länder vanlig benämning på ett av staten sanktionerat för- hållande mellan två personer med vilket följer en rad rättsverkningar på olika områden. I de internationella konventionerna på familje- rättens område är äktenskapet också den gängse benämningen. Att nu ersätta den etablerade termen äktenskap med en annan term för att beteckna något som i allt skall motsvara äktenskapet kan inne- bära stora risker för att det nya begreppet i andra länder kommer att missuppfattas såsom innebärande något annat än äktenskap. Ett annat skäl är att ordet äktenskap kommer att leva kvar även om svensk lagstiftning ändras. Skälen emot att införa en annan benäm- ning på det rättsliga begreppet äktenskap är så starka att jag inte funnit detta vara en framkomlig väg. En invändning som framförts är att äktenskapet är en samhällelig institution där barn skall födas och växa upp och att det från denna utgångspunkt är viktigt att samhället värnar om äktenskapet. Äktenskapet är emellertid inte bara är till för dem som skaffar sig barn. Barnafödande är inget krav för äktenskap och många som inte kan eller vill skaffa barn gifter sig ändå. Att homosexuella saknar möjlighet att få gemensamma biologiska barn kan då knappast vara ett argument mot att människor med samma kön skall kunna gifta sig med varandra. Tvärtom har i ett rättsfall slagit fast att möjligheten att få gemensamma biologiska barn inte är en förutsättning för rätten att ingå äktenskap. Enligt min mening ger barnperspektivet inte heller någon egentlig vägledning när det gäller att ta ställning till om homosexuella skall kunna gifta sig med varandra eller inte. För barnet torde det vara mest betydelsefullt att relationerna till föräldrarna är goda och trygga oavsett deras kön och vilken rättslig form de valt för sin samlevnad. Och om det skulle förhålla sig så som har häv- dats i debatten att äktenskapet ger barnen en större trygghet måste man ställa frågan varför barn i familjer där föräldrarna har samma kön inte skall jämställas med barn till gifta heterosexuella föräldrar. Det har vidare uttryckts farhågor för att äktenskapet skulle urvattnas om homosexuella skulle få gifta sig med varandra och att andra samlevnadskonstellationer skulle kunna komma att inkluderas i äktenskapet. Det går natur- ligtvis inte att ge något bestämt svar på frågan huruvida införandet av en möjlighet för homosexuella att gifta sig skulle ha någon inverkan på giftermålsfrekvensen bland heterosexuella. Vad som däremot kan sägas är att en sådan reform inte med automatik behöver leda till att andra samlevnadskonstellationer också skall inkluderas. Ytterst är detta en fråga för lagstiftaren men skulle ett sådant steg bli aktuellt skulle det enligt min mening innebära ett större trendbrott än äktenskap för par med samma kön. Behovet av en lagändring. En fråga som också behöver besvaras är huruvida en lagändring verkligen är nödvändig eftersom rättsverk- ningarna av äktenskapet inte nämnvärt skiljer sig från dem som följer med det registrerade partnerskapet. Detta kan naturligtvis ses som ett argument mot en lagändring. Min bedömning är emellertid att det nu från olika utgångspunkter finns skäl för att ha en gemensam lagstiftning för homosexuella och heterosexuella som vill manifestera sina etablerade förhållanden. En lagändring står också i samklang med vad som får anses vara många människors uppfattning. Vad slutligen gäller den invänd- ningen som framförts från olika håll, nämligen att det internationellt privat- och processrättsliga regelverket inte är anpassat till andra äktenskap än dem som ingås mellan en kvinna och en man är detta givetvis ett problem. är det inte troligt att några ändringar i de olika konventioner som finns på familjerättens område kan komma ändras så att samma regler kommer att gälla för både hetero- sexuella äktenskap och äktenskap där makarna har samma kön. Situationen är för övrigt densamma när det gäller registrerade part- nerskap. Det har inte hindrat oss och flera andra länder att införa regler om registrerat partnerskap och några länder, , , , och , har trots bristen på en inter- nationell harmonisering inte tvekat att ta steget och öppna äkten- skapet för par med samma kön. Jag kan inte se att en bristande anpassning av det internationellt privat- och processrättsliga regel- verket skall behöva utgöra ett hinder för en svensk lagstiftning på området. I mångt och mycket får frågan ses som en infor- mationsfråga. Det är viktigt om en lagstiftning skall komma till stånd att man satsar på informationsåtgärder till dem som berörs av reformen. Min slutsats är att de skäl som har anförts emot äktenskap för par med samma kön inte har tillräcklig bärkraft och inte kan väga upp de skäl som talar för en lagändring. ÄktB:s portalparagraf om vad som är ett äktenskap bör således utvidgas till att omfatta också par med samma kön. Liksom bör de som ingått äkten- skap betecknas som makar i balken. Reglerna i ÄktB blir därigenom tillämpliga på alla äktenskap oavsett makarnas sexuella läggning. Det- samma gäller andra svenska författningar som knyter an till äktenskap Någon särskild bestämmelse härom behövs inte. Fader- skapspresumtionen i 1 kap. 1 § bör dock endast gälla i de fall då modern är gift med en man vid barnets födelse. Frågan om föräldraskapet för en kvinna som är gift med barnets moder bör presumeras på liknande sätt ligger utanför mitt utredningsuppdrag. Övergångsordning för registrerade partnerskap Jag föreslår att partnerskapslagen upphävs som par med samma kön får möjlighet att ingå äktenskap. Efter det att ändring- arna i ÄktB har trätt i kraft skall ett partnerskap som registrerats här i landet och inte upplösts gälla som ett äktenskap. Härutöver krävs vissa följdändringar i ÄktB och vissa andra författningar. Internationella privat- och processrättsliga frågor II-förordningen – som bl.a. reglerar behörigheten för domstolarna i EU:s medlemsstater att ta upp frågor om äktenskapsskillnad, hemskillnad och annullering av äktenskap och erkännande av i EU-staterna meddelade domar i dessa frågor – torde inte omfatta äktenskap där makarna har samma kön.TPF1FPT Motsvarande torde även gälla beträffande annan EG- rättslig reglering i den mån denna inte i sin tur hänvisar till nationell rätt. får utgångspunkten därför anses vara att våra egna regler om äktenskap som finns lag om vissa internatio- nella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap (IÄL) är tillämpliga på äktenskap där makarna har samma kön. Det är inte givet att en konven- tionsgrundad författning kan tillämpas på äktenskap där makarna har samma kön. Någon uttrycklig bestämmelse om att konventions- grundad lagstiftning skall tillämpas på sådana äktenskap bör emeller- tid inte införas. Som regel bör det istället överlämnas åt de rätts- tillämpande organen att med ledning av allmänna principer om kon- ventionsvänlig tolkning avgöra hur konventionsgrundade författ- 1TP PT Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av (II-förordningen) går i rättstillämpningen före tillämpningen av alla internationella instrument på området och även före medlemsstaternas egna nationella regler. är dock inte bundet av för- ordningen. Den är inte heller bindande mellan och på grund av en reserva- tion till förmån för NÄF. ningar skall tillämpas när det gäller äktenskap där makarna har samma kön. Jag föreslår dock att det införs ett uttryckligt undantag förordning om vissa internationella rättsförhållanden rörande äkten- skap, adoption och förmynderskap (NÄF) – som grundar sig på den nordiska äktenskapskonventionen – om att för- ordningen inte gäller för äktenskap som ingås mellan två kvinnor eller mellan två män. Därmed kommer istället reglerna i IÄL om äktenskaps ingående och äktenskapsmål m.m. att vara tillämpliga på par med samma kön som har anknytning till ett annat nordiskt land.