sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — De förband som anmäls kommer i huvudsak ur insatsorganisatio- nen och utgör grunden för att kunna tillgodose kravet på medver- kan i internationella fredsfrämjande insatser. Förbandens beredskapsgrad varieras beroende på omvärldsläge och nationella överväganden. Förbanden kan växla mellan att vara insatta i långvariga internationella insatser och att vara förstärk- ningsförband till den nordiska stridsgruppen när den är insatt. Evaluering av förbanden mot internationell standard sker löpande och har etablerats som en integrerad del av förbandsverksamheten. I styrkeregistren listas och samordnas de förband eller enskilda kompetenser som olika länder har tillgängliga. På så sätt är det lätt att snabbt få fram en internationell styrka bestående av flera olika enheter när behov uppstår. Samma förband eller enhet kan vara anmält till flera register. Förband har olika former av beredskap för att kunna genomföra insatser utomlands. Förbanden övas tillsam- mans och beredskapsnivån anpassas för att snabbt kunna vara på plats i ett insatsområde. Följande förband ur Försvarsmakten är anmälda till FN:s styrkeregister UNSAS respektive Nato/Pff:s styrke- register PARP med 30 dagars beredskap samt till EU med hög beredskap: -ett specialförband, -ett mekaniserat kompani. Följande förband är anmälda till UNSAS respektive PARP styrke- register med 90 dagars beredskap samt till EU med medel bered- skap: -en mekaniserad bataljon, -ett ingenjörkompani, 3TP PT Så kallade Headline Goals 2010. Försvarsmaktens internationella militära insatser -ett militärpolisförband, -en artillerilokaliseringsradargrupp, -en jägarpluton, -en korvettdivision om två korvetter och stödfartyg, -en minröjningsdivision om två minröjningsfartyg och stöd- fartyg, en ubåt med stödenhet, -en amfibiebataljon (del av), -en stridsflygdivision, -ett transportflygförband, -ett signalspaningsflygplan, -en ledningsflyggrupp (från 2010-01-01), -ett stridsvagnskompani med transportpluton, -en lätt mekaniserad bataljon, -en luftvärnspluton, -en flygunderstödsledning (från 2010-01-01), -ett flygbasförband. Ett Operativt ledningsförband (F)HQ är anmält med 360 dagars beredskap. Följande förband är planerade att anmälas som rotationsförband till EU i beredskap låg: -en minröjningsdivision om två minröjningsfartyg och stöd- fartyg, -en amfibiebataljon (del av), -en lätt mekaniserad bataljon. Förbanden ska vid insats ha sex månaders uthållighet i insatsområdet utom de förband som tillika anmäls till EU som rotationsförband i beredskap låg. Dessa ska ha förmåga att bidra till längre internationella militära insatser. Samtliga förband ska dessutom månader efter avslutad insats vara klara för ny insats. 4.6Nordiska stridsgruppen () överenskom , och att sam- arbeta om uppsättandet av en EU-stridsgrupp. Styrkan fick namnet (). Även och senare del- tog i detta samarbete. Målsättningen var att bidra till EU:s kris- hanteringsförmåga. Den multinationella stridsgruppen utgjordes av Försvarsmaktens internationella militära insatser bidrag från dessa fem länder med som ledningsansvarig (framework nation). Ett samarbete med etablerades inom framför allt ledningsområdet på militärstrategisk nivå. Styrkans organisation utformades mot EU:s efter hand utformade krav på stridsgrupper. bidrog med 2 300 personer, med 200 personer, med 150 personer, med 45 per- soner och med 88 personer. Rekrytering av personal, främst från den inneliggande åldersklassen av värnpliktiga, ägde rum . Styrkan stod i beredskap . Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att planera för ett svenskt ledningsansvar för en av de två stridsgrupper som ska stå i beredskap . Försvarsmaktens militära enheter (förband) och enskilda som ska tjänstgöra i ett insatsområde utomlands placeras i samband med utbildning och under tjänstgöring i insatsen organisatoriskt i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Personal som är anställd i Försvarsmakten placeras i utlandsstyrkan genom ett tids- begränsat förordnande. Övrig personal som rekryteras särskilt för en insats får en tillfällig anställning i utlandsstyrkan för den period som insatsen pågår. Försvarsmaktens personal som tjänstgör i och övrig personal som anställs särskilt för en internationell insats i utlandsstyrkan omfattas av bestämmelserna i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten (LuF). I lagen finns bestämmelser som reglerar anställningsvillkor, uppföljnings- och rehabiliteringsansvar, mm. I förordningen om utlandsstyrkan finns bestämmelser i anslutning till LuF. Internationella militära befattningar finns inom multinationella organisationer och vid multinationella staber under genomförande av insatser. Befattningshavaren fyller en ordinarie funktion inom aktuell stab eller motsvarande och står under befäl av stabens chef. Svenska befattningar i internationell tjänst finns bland annat i form av svenska militära representanter i Nato, EU (VEU), mili- Försvarsmaktens internationella militära insatser tära rådgivare vid de svenska delegationerna till FN och , svenska officerare för samverkan i multinationella staber och i andra nationers staber, dock inte ingående i enheter som är insatta i en operation. 4.9Befattningar i för stöd till internationellt samarbete och samverkan Inom Försvarsmaktens olika enheter i finns olika befatt- ningar för stöd till internationella militära insatser samt internatio- nellt samarbete och samverkan med andra länder och internatio- nella organisationer. Befattningshavarens uppgift är att hantera frå- gor som berör internationella militära insatser samt internationellt samarbete och samverkan. Försvarets internationella centrum () har som huvudupp- gift att vara nationellt kompetenscenter för den internationella militära verksamheten. bedriver en omfattande utbild- ningsverksamhet i ämnen som rör fredsfrämjande verksamhet. Utbildning genomförs för dem som ska ingå i svenska fredsfräm- jande insatser och den avser militärer och civila, poliser och sjuk- vårdspersonal. Vid sidan av denna typ av utbildning genomförs också ett stort antal kurser med nationella och internationella del- tagare. sammanställer och analyserar erfarenheter och infor- mation från svenska och utländska internationella militära insatser. Denna kunskap är en viktig del i verksamheten med att stödja Försvarsmakten och andra myndigheter samt andra länder och organisationer med kompetens i fredsfrämjande verksamhet. Försvarsmaktens internationella militära insatser Försvarsmaktens system för produktion av insatsorganisationen innebär att ansvaret för produktion av förband med internationella uppgifter fördelas ut på grundorganisationen. I princip innebär det att alla förband som produceras för insatsorganisationen ska i sin helhet eller med delar av förbanden bidra till Försvarsmaktens internationella förmåga. Försvarsmaktens återgång till att kader- organisera insatsförbanden medför också att personalen och den dagliga verksamheten kommer att influeras av kraven på interna- tionell förmåga. Försvarsmaktens förbandsutbildningssystem syftar till att öka kvaliteten i grundutbildningen samt öka rekryteringen och förmå- gan till internationella insatser. Systemet bygger på en termins- indelad utbildning där tiden för huvuddelen av de värnpliktiga är anpassad till civilt och militärt skolsystem och där utbildningstiden är (två terminer). Utbildningen av förband avsedda för internationella insatser ingår som en återkommande och stående del av produktionsuppdragen till grundorganisationen. Detta sker genom införandet av en tredje termin. Den tredje ter- minen genomförs med frivillig och kontrakterad personal som full- gjort grundutbildning. Systemet med tre terminer för utbildning av soldater och sjömän innebär en icke oväsentlig utökning av utbild- ningstiden. Detta ökar kvaliteten och förbättrar möjligheterna för frivilliga att tjänstgöra i Försvarsmakten direkt efter grundutbild- ningen, vilket i sin tur också underlättar organiserandet av insats- förband med internationell beredskap. Enligt Försvarsmakten har utbildningen till insatsorganisationen nått de uppställda målen –2007, vilket innebär att förbanden har kunnat tillföras erforderlig personal med rätt kompetens. Vidare har för- banden kunnat vidmakthålla respektive utveckla avsedda förmågor till såväl nationella som internationella insatser. Försvarsmakten deltar regelbundet med förband och enskilda i olika internationella övningar. Sammanlagt deltar svenska enheter i mer än 30 förbands-, funktions- och ledningsövningar . Flertalet av övningarna är sådana som genomförs i följd. Det gäller såväl nationella övningar som internationella övningar Försvarsmaktens internationella militära insatser och övningar utomlands där svensk personal deltar som gästnation. Samövningar med andra nationer är också en naturlig del av för- bandsverksamheten. Internationella övningar är en förutsättning för att Försvarsmakten ska kunna fortsätta att utveckla stridstek- nik, taktik, metoder och förmåga att verka i en internationell miljö. Försvarsmaktens internationella verksamhet är till sin karak- tär både omfattande och har en betydande spännvidd, från enskilda officerares deltagande i kursverksamhet över svensk representation med försvarsattachéer eller tillhandahållande av militära observatö- rer och rådgivare till deltagande med enskilda officerare och/eller förbandsenheter i gemensamma övningar eller i fredsfrämjande internationella militära insatser. Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser ska fortsatt öka, såväl kvantitativt som kva- litativt. Försvarsmakten utvecklar ett modernt och flexibelt insatsförsvar med hög tillgänglighet. Tonvikten ligger på väpnad strid och operativ förmåga i närtid. Målsättningen är att svenska insatsförband ska vara utformade för att kunna hantera de mest komplicerade situationerna och de svåraste uppgifterna. Detta ställer krav på Försvarsmakten att kunna verka utmed hela skalan av krishanteringsuppgifter från förtroendeskapande, konfliktföre- byggande, humanitära, fredsbevarande uppgifter till fredsfram- tvingande insatser. Försvarsmakten har i huvudsak den förmåga som krävs för att medverka i internationella militära insatser. De internationella militära insatserna har dessutom bidragit till att utveckla myndig- hetens förmåga att förebygga och hantera kriser i omvärlden. Sär- skilt har förmågan att genomföra insatser i den högsta konflikt- skalan vid fredsframtvingande insatser förbättrats jämfört . Insatserna i , och (flott- enhet), i kombination med övriga truppinsatser samt den relativt omfattande mängden så kallade enskilda missioner, har även utvecklat förmågan att kunna leda två större och tre mindre insat- ser. Förmågan att med kort varsel förstärka pågående insatser har också prövats och utvecklats.TPF4FPT 4TP PT Försvarsmaktens årsredovisning . Försvarsmaktens internationella militära insatser Det kan konstateras att Försvarsmaktens inriktning av verk- samheten mot internationella uppgifter får till följd att fokus i verksamheten förflyttas från utbildning och beredskap till utbild- ning inför och genomförande av svåra och komplexa internationella militära insatser. Detta ställer nya krav både på myndigheten och inte minst på personalen som deltar i sådana insatser och väcker frågan hur personalen på bästa sätt ska omhändertas före, efter och under en insats. 5Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet –Myndigheternas och organisationernas kunskap om och erfarenheter av internationella insatser bör i större utsträck- ning tillvaratas och göras tillgänglig för aktörer som bedriver internationella insatser. –Ett sammanhållet nationell nätverk bestående av dessa myn- digheter och organisationer bör tillskapas. –Försvarsmakten bör ges i uppdrag att vara sammanhållande för nätverket och dess verksamhet. I direktiven anges att utredningen ska klarlägga vilka andra myn- digheter och organisationer som bedriver likartad internationell verksamhet som Försvarsmakten och pröva om – och i så fall hur – myndigheten bör samarbeta med dessa. Utredningen har i syfte att belysa frågeställningen inhämtat underlag från , Polisen och Statens rädd- ningsverk. Det ska i detta sammanhang noteras att även , Röda korset, m.fl., bedriver internationell verksamhet i olika kris- och konfliktområden. Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet Flertalet av de myndigheter och organisationer som har personal i internationella insatser har program för omhändertagande av insatspersonalen, bland annat för att den ska ha en mental bered- skap före, stöd under och uppföljning efter en insats. Några olika myndigheters och organisationers program redovisas nedan. (FBA) svarar för rekrytering och ut- bildning av civil personal till olika fredsbevarande missioner som ledes av FN, EU och . Även inom andra typer av missioner ställer myndigheten civila experter till förfogande, t.ex. personal till SSRTPF1FPT och DDRTPF2FPT uppgifter, civila observatörer, politiska rådgivare, gender rådgivare, experter inom medling och dialog, ledning och samverkan, mänskliga rättigheter och civil-militär samverkan. Efter annonsering genomför myndigheten en noggrann genomgång av alla sökande. Denna genomgång följs av referenstagningar och djupintervjuer. Uttagna sökande skickas på utbildning i myndig- hetens regi. Under utbildningen bedöms kandidaternas lämplighet för internationell tjänstgöring. Först efter genomförd utbildning tas kandidaterna ut för sekondering till de internationella organisa- tionerna. FBA svarar för all administration i samband med utsän- dandet av personalen. Under pågående tjänstgöring genomför myndigheten ett eller flera besök i missionen och genomför då utvecklingssamtal med den sekonderade personalen. Under hela tjänstgöringsperioden har de rekryteringsansvariga kontakt med den sekonderade personalen i frågor som rör tjänstgöringen. De sekonderade uppmanas att be- söka myndigheten vid resor till under pågående tjänstgö- 1TP Sector Reform. 2TP PT Disarmament, Demobilisation and Reintegration. Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet Målsättningen är att den anställde ska känna att det finns en etablerad kontakt med myndigheten för stöd och information. I samband med avslutningen av tjänstgöringen och hemkomsten till genomförs ett hemkomstprogram. Detta program kan anpassas till individuella hemrotationer eller de tillfällen då ett antal sekonderade från en eller flera olika missioner återvänder. Pro- grammet omfattar administrativ avslutning av anställningen vid myndigheten, presentationer vid andra relevanta departement eller myndigheter, föreläsningar vid myndighetens kurser samt samtal med psykolog (debriefing). FBA strävar efter att, efter det att tjänstgöringen utomlands avslutats och hemkomstprogrammet i genomförts, även fortsättningsvis hålla kontakt med den tidigare anställde. Detta kan ske genom att denne frivilligt ställer sig till förfogande i den natio- nella resurspoolen eller kan kallas in som resursperson i samband med rekryteringar eller utbildningar. Vid myndigheten finns planer på att utdela ett lämpligt för- tjänsttecken till den personal som på ett fullgott sätt genomfört sin utlandstjänstgöring. Polisens omhändertagande av personalen inriktas på tre huvud- områden, dvs. förebyggande åtgärder före utlandstjänstgöringen, handläggning och stöd vid inträffade skador och uppföljning efter avslutat utlandstjänstgöring. Det förberedande arbetet inför utlandstjänstgöring bedöms vara rent avgörande för skadefrekvens under tjänstgöringen. Grundkraven för tjänstgöring i polisens utlandsstyrka är erfarenhet av polisarbete, polisutbildningen inräknad. Det innebär att de poliser som rekryteras har gedigen erfarenhet, vilket sin tur medför ett väl utvecklat säkerhetstänkande och förmåga att läsa av och hantera risksituationer. Genom att närmaste chef dessutom ger Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet en bedömning av den som söker utifrån de speciella krav som ställs under utlandstjänstgöring, minskar risken ytterligare för att poliser som inte är lämpade för utlandstjänstgöring rekryteras. En betydande del av förberedelsearbetet är utbildningen. Genom att vara väl förberedd på vad som väntar ökar möjligheterna för den enskilde polisen att minimera skaderisken. Det förebyggande arbetet sker i samband med utbildning inför utlandstjänstgöring. Under grundutbildningen genomgår delta- garna utbildning i såväl första hjälpen som hantering av post- traumatiska stress. I samband med missionsutbildning informeras deltagarna om försäkringsfrågor, utlandsstyrkans arbete med skadehantering och information om medicinska risker i missions- området. Under den pågående utlandstjänstgöringen finns alltid personal tillgänglig vid utlandssektionen som kan svara på frågor, stödja och lämna råd om någon drabbas av en skada. Utlandssektionen utgör också kontaktpunkt mot bland annat vid de tillfällen deras bistånd erfordras. debriefing-grupp utgör en resurs under pågående utlandstjänstgöring och kan vid behov även besöka missionsområdena för att på plats stödja den svenska personalen i samband med traumatiska händelser. Alla svenska poliser som gjort missionstjänstgöring genomgår ett hemkomstprogram . Tillsammans med missions- handläggaren utvärderas missionen och de hemkomna poliserna ges möjlighet att lämna feedback på hur utlandstjänstgöringen fungerat och kan lämna förslag till förbättringar. Då görs även en första uppföljning av eventuella skador som inträffat under missionen. Alla genomgår också en medicinsk undersökning och får lämna prover för att säkerställa att ingen ådragit sig någon sjukdom eller smitta under utlandstjänstgöringen. Poliserna genomgår också ett obligatoriskt hemkomstsamtal i grupp under ledning av utbildade handledare från debriefing-grup- Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet Allt som framkommer under hemkomstsamtalet är konfiden- tiellt och det görs heller ingen dokumentation. Debriefing-handle- daren har dock möjlighet och befogenhet att genomföra uppföl- jande samtal om det bedöms påkallat eller initiera ytterligare åtgär- der i form av professionell hjälp. Personalen informeras även om hur skadehanteringssystemet fungerar, vart de vänder sig om en skada visar sig senare efter avslutad tjänstgöring. Uppföljning av och hantering av skador inom polisens utlandsstyrka omfattar både fysiska skador och psykiska skador i form av post-traumatiska stressreaktioner. De fysiska skadorna innefattar även sjukdomar som kan relateras till utlandstjänstgöringen, t.ex. malaria. Uppföljningsansvaret kvarstår efter att tjänstgöringen slutat. görs en uppföljning i form av en enkät. Enkäten består av två delar, en som avser fysiska skador och en som avser post-traumatisk stress. Enkäten är anonym, men möjlighet finns att ange kontaktuppgifter om vederbörande önskar att utlandssektionen tar kontakt med anledning av en skada. har psykologiska institutionen vid univer- sitet på uppdrag av utlandssektionen genomfört en undersökning bland poliser som avslutade sin tjänstgöring . Syftet var att utröna hur stor andel av poliserna som riskerar att drabbas av post-traumatiska stressreaktioner. Undersökningen visar att ett betydligt större antal poliser uppger sig ha någon form av besvär jämfört med vad som anges vid den uppföljning som görs vid hem- komsten. Utfallet av undersökningen har resulterat i flera åtgärder. Dels kommer det uppföljningsformulär som använts vid hem- komsten att omarbetas för att öka möjligheten att identifiera indi- vider med behov av stöd och därmed kunna erbjuda stöd på ett tidigare stadium. Bland övriga förändringar kan nämnas att meto- diken för uppföljning kommer att förändras. Samarbetet med planeras också fortsätta och i syfte att ytterligare förbättra uppfölj- ningsarbetet. Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet Statens räddningsverks (SRV) internationella verksamhet har utvecklats från att vara inriktad mot katastrofhjälp till att omfatta även andra typer av humanitära insatser i områden där hjälpbehov uppstått ur nationella eller internationella konflikter. Ca 70–80 personer är utomlands och mer än 200. Den vanligaste tjänstgöringstiden är till . Vid mer långsiktiga insatser och kapacitetsutveckling kan insatstiden bli upp till . Utveckling har också gått från att skicka helsvenska team till att skicka en eller några som ansluter till befintliga internationella hjälporganisationers team (FN, EU). Personalen kom tidigare främst från . är det en stor mängd olika kompetensprofiler som efterfrågas och en majoritet kommer från yrken med mindre vana vid starka stressorer (personal med inriktning mot logistik, IT, vatten och sanitet, mekaniker, etc.). All personal går en obligatorisk introduktionskurs omfattande bland annat stress-/krishantering, gruppdynamik, konflikthantering, risk- /säkerhetsaspekter, förebyggande hälsovård och grundläggande akut omhändertagande. Chefer och teamledare går också en chefskurs med fördjupning inom gruppdynamik och stresshantering. I kursen ingår också avlastande samtal. Inför en insats genomförs även en två dagars informationsträff med inriktning på landspecifik information och utrustning. All personal träffar då den person som svarar för psykosocialt stöd varvid betoning läggs på egenhantering av stress. De får också råd om att träna mentalt för att kunna möta stressorer bättre och att kunna arbeta med målbilder. Stöd under insatsen omfattar så kallad stresscoaching, förtroliga samtal och krishantering. Personalstödet samverkar med medicinsk koordinator. Vid allvarliga händelser och medicinska frågor finns det en rutin med så kallad tjänsteman i beredskap och chef i bered- Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet skap som delansvariga. Rutinen omfattar medicinsk evakuering, kontakt med läkarexpertis, kontakt med anhöriga och kontakt med andra berörda myndigheter. Krishantering omfattar avlastande samtal på plats och om det krävs, bearbetning av händelsen genom debriefing. Vid hem- transport/hemkomst kan det vara aktuellt med debriefing och/eller terapi. Vid hemtransport efter en allvarlig händelse är det rutin att möta personal på lämplig flygplats för ett hemkomstsamtal för stöd och bedömning av fortsatt stödbehov. Ett stödnätverk av profes- sionella stress- och krishanterare aktiveras då behov uppstår. En bedömning av fortsatt stödbehov grundas på en uppföljning . Den senaste forskningen visar att åtgärder som genomförs för snabbt inpå en händelse kan göra mer skada än nytta och att en stor andel som drabbats av allvarliga händelser har en motståndskraft som gör att efterreaktionerna snabbt klingar av och det finns inte något ytterligare stödbehov. All personal genomför ett hemkomstsamtal. Syftet är avlastning, att klarlägga eventuellt fortsatt stödbehov och samla erfarenheter av stresshantering. SRV:s arbetsgivaransvar sträcker sig inte längre än kontrakts- tiden men vid fall som kräver behandling betalar SRV kostnaden för fem till tio tillfällen i debriefing eller terapi. Undersökta myndigheter har alla program för att insatspersonalen ska ha en mental beredskap före och under en insats. Före insatsen ges en förberedande utbildning i stress- och krishantering. Det finns också stora likheter mellan programmen för hur t.ex. psykisk stress hanteras. Under insatsen genomförs uppföljnings- samtal och avlastningssamtal vid behov och samtliga har en bered- skap för incidenter. Dessutom finns planering för kontakt med och information till anhöriga. Efter insatsen genomförs samtal och avlastningssamtal för att personalen ska få hjälp att bearbeta sina upplevelser. Dessutom genomförs verksamhet för att stödja en Andra myndigheter och organisationer med internationell verksamhet återgång till normalt arbetsliv. Uppföljning sker sedan bland annat via frivilliga återträffar men även vid behov via olika typer av kon- takter, som t.ex. enkäter och kontaktmannaskap.