sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Offentliga aktörer får inte gynnas otillbörligen och vill- koren för stöd ska vara transparenta och generella. Stödet måste noga avgränsas till områden där infrastruktur med hög överfö- ringskapacitet inte finns och där marknaden inte kan antas etablera sådana nät. Utredaren är fri att behandla andra frågeställningar som bedöms vara relevanta för uppdragets genomförande. Utredaren ska föreslå hur utredningens förslag ska finansieras. Utredaren ska vid utformning av förslaget eftersträva finansiering av kostnader för utbyggnad från t.ex. marknadens aktörer, kom- muner samt strukturfonder och andra EU-program. Utredaren ska föreslå den finansieringslösning som leder till att önskad utbyggnad kommer till stånd till lägsta statsfinansiella kostnad. Utredaren ska samråda med , Kommuner och Landsting, projektet bredband (dnr N2006/10787/ITFoU), och Glesbygds- verket. Vid utvärderingen av tidigare stöd ska utredaren beakta genomförda uppföljningar och utvärderingar. Utredaren ska beakta Post- och rapporter Förslag till bredbandsstrategi för , PTS ER 2007:7 (dnr N2007/2068/ITP) samt Redovisning av uppdrag: Bättre bred- bandskonkurrens genom funktionell separation, PTS ER 2007:18 (dnr N2007/5721/ITP) och den fortsatta beredningen av denna rapport som kan komma att ske. Utredaren ska även beakta relevanta internationella erfarenheter. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Uppgifterna i bilagan baseras på PTS rapporter Hinder för utbygg- nad av Bredband – PTS-ER-2007:3, bilaga 3 Landsöversikter, Bred- bandspriser i – PTS-ER-2007:1 och (/sti/ict/broadband). I liksom bland övriga nordiska länder tecknar de flesta Internetanvändarna antingen ett nytt bredbandsabonnemang eller byter från ett vanligt PSTN-modem eller från en ISDN-anslutning till ett bredbandsabonnemang som minst motsvarar ADSL-hastig- het. Andelen bredbandsabonnemang i de nordiska länderna , , och uppgår till 28–34 per 100 invånare, vilket är betydligt högre än genomsnitt där motsvarande siffra är 19 per 100 invånare. I jämförelse återfinns dessa fyra nordiska länder bland topp tio och ligger först. Den vanligaste typen av infrastruktur till bredbandsabonnemang i , och i länderna generellt, är xDSL-teknik. de nordiska länderna är den tekniken tack vare den stora täck- ningen den viktigaste och starkast växande accessfor- men. Näst vanligast är att ha bredband via kabel-tv-nätet. Det är bara i som fiber hitintills har nått en något större utbredning än i något annat land i . Figur 1 Bredbandsabonnemang per 100 invånare, fördelat på accessform, har internationellt sett varit ett av de ledande länderna gällande bredbandspenetration. var penetrationen 8 pro- cent och uppgick den till , vilket är den högsta nivån inom . Bredbandspenetration i , –2007 ADSL-täckningen för hushåll och företag var och hade ökat till . Till skillnad från andra EU-länder är FWA en accessform som har god täckning i ; var täckningen . Även anslut- ning via fiber har en stor täckning relativt övriga , var den . Det finns också konkreta planer på ytterligare utbyggnad av fibernät, där elbolagen är de främsta pådrivande aktö- rerna. Figur 3 Utvecklingen av olika bredbandsaccessformer i per 100 invånare –2007 Statens inblandning och strategier Den existerande strategin för utrullning och användning av bred- band i är baserad på bredbandsplanen – från hårdvara till innehåll. Strategin har följts upp av den danska regeringen. startade det danska () en process för tillsyn av strategin . De kom fram till att fortsättningsvis ska hålla sig till den strate- gins huvudprinciper och det tillades en övergripande strategi för att bättre tillse utvecklingen av multiplattformssystem, avancerade multimediatjänster samt (). Den danska regeringens politiska mål är hög överföringskapa- citet till alla, och för att uppnå målet krävs strategier såsom en landstäckande infrastruktur som är snabb, billig och säker att använda . Utbyggnaden av IT-infrastrukturen ska ske i den privata marknadens regi och den danska offentliga sektorn ska vara som ett lokomotiv och dra utvecklingen framåt. Genom exempelvis egna IT-investeringar ska den offentliga sektorn öka efterfrågan på digital infrastruktur. Den danska regeringens övergripande strategi är att inte direkt ingripa i utbyggnaden och utvecklingen av IT-infrastruktur i landet utan i stället fokusera på att reglera marknaden genom att stimulera efterfrågan och införa IT inom offentlig sektor. De regulatoriska åtgärderna är framförallt LLUB och bitström. I mitten av formulerades en övergripande infrastrukturstrategi för . Framförallt var målet att bygga en effektiv, marknadsbaserad IT- infrastruktur där tillgängligheten av bredband är central. Den danska strategin att satsa på marknadsdriven utbyggnad anses av det danska i stort sett vara framgångsrik och VTU avser att fortsätta med den hållningen . Dessutom har regulatoriska åtgärder hjälpt till att säkerställa konkurrens på bredbandsmarknaden. hade den marknadsledande operatören av bredbandsmarknaden. IT- og tror också att licensieringen av trådlöst bred- band hade mycket god effekt på utbyggnaden av ADSL genom att en planerad utbyggnad av trådlöst bredband i många fall forcerade en snabbare utbyggnad av ADSL i dessa områden. Sedan strategin för bredbandsutbyggnad utkom har VTU konkret sett följande resultat inom området: ADSL-täckningen för hushåll och företag är 98procent, varav kan få en anslutning med överföringshastighet på /s eller mer. Kabel-TV-täck- ningen är högre än för hushåll och FWA täcker 90 pro- cent av alla företag och befolkningen. Utbyggnaden av fiberbase- rade nät går fort och man ligger långt fram på detta. Priserna på bredbandsaccess har mer än halverats . har haft en kraftig ökning i bredbandspenetra- tion, vilken har ökat från år . Penetrationsökningen var näst högst inom . Täckningen har ökat från till . Figur 4 Bredbandspenetration i , –2007 Statens inblandning och strategier Enligt strategin är regeringens mål att alla medborgare ska ha tillgång till snabba, regionalt täckande och rimligt prissatta Internet förbindel- ser före utgången av . Åtgärdsprogrammet innehåller sammanlagt 59 åtgärdspunkter för effektiv utbyggnad av bredband. Bland annat innehåller pro- grammet strategier för att öka konkurrensen inom och mellan olika kommunikationsnät, öka ibruktagandet av nya tekniker samt åtgärder för att utveckla regioner med svag bredbandsmarknad. Exempelvis har man implementerat de vanliga regulatoriska åtgär- derna LLUB och bitström. För att bygga ut infrastrukturen på landskaps- och kommunnivå utarbetas nationella anvisningar om Offentliga medel ska användas då samtrafik på kommersiella grunder inte är möjlig och all användning av stöd ska iaktta riktlinjer. Den bredbandsoperatör som erhåller statligt stöd åläggs genom stödvillkoren att på jämlika vill- kor upplåta sitt nät till en konkurrent. Ett av de övergripande målen har varit att uppnå 95–täckning före utgången av , och är målet att man skall vara världsledande inom användning av bredbandsteknologi till utgången av . Det finska programmet för bredbandsutbyggnad har haft stor framgång. Konkurrensen har ökat och FICORA anser att liberaliseringen av marknaden har möjliggjort inträde för nya operatörer och givit fler företag incitament att erbjuda landsom- fattande täckning. Konkurrensen har sänkt priserna, vilket har lett till ökad efterfrågan på bredbandstjänster. sjönk priserna med i genomsnitt som överföringshastigheterna på anslutningarna ökade. Täckningen för ADSL har 2005 ökat från till . Målet med 1 miljoner bred- bandsanslutningar till slutet av uppnåddes ; fanns 1,1 miljoner bredbandsanslutningar i . Täckningen var , i linje med målet på 95–vid slutet av 2005. Fortsatt utbyggnad och övergång till () pågår. bredbandspenetration var vid relativt sett låg . Tillväxten har varit god och uppgick penetrationen till . Figur 5 Bredbandspenetrationen i åren 2001– har en mycket låg penetration av bredbandsuppkopplingar via kabel-TV, varför bredband framförallt erbjuds via DSL, men även till viss del via FWA och fiber. Det finns konkreta planer på fortsatt utbyggnad av bredbandsnäten, vilket återspeglas bland annat i de stora investeringar i IT-infrastruktur som gjordes i gles- bygd . Den dominerande operatören på marknaden är Italia, vilken äger större delen av telenätet. I mitten av 2005 var DSL-täckningen . Statens inblandning och strategier Den italienska staten har valt att ha ett medelstort inflytande över bredbandsutbyggnaden. Ingripande ska framförallt utnyttjas då marknaden inte lyckas uppfylla de uppsatta målen. tillsat- tes en utredning för att undersöka på vilka sätt staten bör blanda sig i bredbandsutbyggnaden. Den kom fram till att staten bör skapa incitament för att stimulera investeringar i IT-infrastruktur samt att stödja utveckling av innovativa tjänster inom IT-sektorn för att stärka efterfrågan. Staten lägger också vikt vid IT-investeringar inom offentlig sektor samt att skapa medvetenhet om fördelarna med IT-infrastruktur. Det innebär att de implementerar vanliga konkurrensfrämjande åtgärderna såsom LLUB och bitström, men också att staten driver kampanjer för att öka medvetenheten inom området och genomför planer för ökad användning av IT inom myndigheter och offentlig sektor. Utöver detta har direkta finansi- ella bidrag givits till slutanvändare för att inköp av PC och bred- band och direkta finansiella medel har givits till utbyggnad i under- utvecklade regioner. Genom Sviluppo Italia, den statligt ägda nationella investerings- stimulering, ges lån till bland annat bredbands- och tjänsteutbygg- nad, främst inom södra . Den regulatoriska myndigheten anser framförallt att regulatoriska åtgärder såsom LLUB och bitström har varit fram- gångsrika genom att de har sänkt Italias marknadsandel och ökat bredbandspenetrationen genom att bidra till sänkta slut- kundspriser för bredband. Exempelvis sjönk slutkundspriserna . Italia hade en marknadsandel på , en andel som har minskat men som är högre än i andra europeiska länder. AGCOM anser också att det har varit fram- gångsrikt att stimulera användningen av bredbandtjänster med hjälp av finansiella stöd. bredbandspenetration har gått från år . Penetrationen var 2001 internationellt sett mycket hög, inom hade endast en högre penetration. Flera länder har gått om och däribland de nordiska länderna samt , och Figur 6 Bredbandspenetration per 100 invånare i hade fler bredbandsuppkopplingar än upp- ringda anslutningar i landet. Konkurrensen på bredbandsmarknaden är god, främst för att det finns stora möjligheter till infrastrukturs- konkurrens via telenätet och kabel-TV-nätet. För att nå många av regionerna med låg befolkningstäthet satsar man på trådlös teknologi och satellitaccess. Statens inbladning och strategier I har staten en aktiv roll i utbyggnaden av bredband, främst för att stimulera konkurrens men också för att se till att alla invå- nare får bredband till rimligt pris. Regeringen har inrättat en natio- nell bredbandsoffensiv (National Broadband Task Force) för att utarbeta strategier för bredbandsutbyggnad, täckning och för att ge stöd och råd om hur bredband kan göras tillgängligt för alla invå- nare. Enligt strategi ska alla ha tillgång till bredband, den privata sektorn ska ha en ledarroll i utvecklingen av IT-infra- struktur och regeringen ska stödja utbyggnaden av bredband genom policy och reglering så att den främjar investeringar från privat sektor. Staten ska ingripa då marknadsincitament saknas i glesbygd och i andra underutvecklade regioner. har staten satsat ca CAD 300 miljoner på statlig nivå och ca CAD 540 miljoner på provinsnivå till utbyggnad av IT-infrastruktur. Sedan strategin 2001 har det inte kommit någon ny strategi, dock utkom en panelrapport som omprövar gällande politik på området. Rapporten ger rekommendationer till regeringen där anses bland annat att bredbandstäckningen bör bli lika hög som telefonitäckningen i landet, det vill säga . För att uppnå detta bör ett nytt statligt infrastruktur- program instiftas. Panelrapporten ger även omfattande rekommen- dationer för hur framtida reglering ska utformas, vilka regeringen utvärderar. För tillfället finns statliga bidrag för infrastrukturs- utbyggnad såväl som accessutbyggnad via en infrastruktursfond. beslutade CRTC att använda CAD 650 miljoner, här- stammandes från tidigare reglering i det fasta telenätet, till bland annat utbyggnad av IT-infrastruktur i glesbygd. Man har ännu inte investerat pengarna i något specifikt projekt. har tappat sitt försprång inom vad gäller bredbandspenetration och flertalet länder har gått om landet, något som också uppmärksammas i panelrapporten . tillhör dock fortfarande de tio bästa (nionde plats ) länderna inom . Strategin med att ingripa i utbyggnaden av IT-infrastruktur i underutvecklade regioner har rönt framgång. Projektet (Broadband for Rural and Northern Development Pilot ) har kopplat upp ca 900 samhällen som annars ej skulle haft tillgång till bredband. Projektet att bygga ut satellitaccess till glesbygdsregioner (NSI – Initiative) har resulterat i att 52 ytterligare samhällen har fått tillgång till bredband via satellitaccess. Totalt sett har Industry sett en ökning av tillgången till bredband i samhällena i glesbygd från täckning år , vilket man tror är tack vare regleringar och statliga stöd. Ökningen i penetration var lägre än , något som tyder på att man redan täcker stora delar av befolkningen och att områden där utbyggnad ännu inte skett kan vara svåra att nå med bredbandsinfrastruktur. Ytterligare utbyggnad i glesbygd är att vänta då finansiella medel från tidigare reglering (se ovan) har beviljats för detta samt att man önskar uppnå täckning . var penetrationen i , vid tiden högst inom hela . uppgick penetrationen till , vilket är ungefär samma penetration som i och . Figur 7 Bredbandspenetrationen i , åren 2001– Andelen fiberbaserade uppkopplingar uppgick till 9 pro- cent och penetrationen för accessformer xDSL och kabel-TV upp- gick tillsammans till . tillhör därmed tillsammans med , och de länder som har störst andel fiberanslutningar inom . Dessutom bör det uppmärksam- mas att hastigheterna på slutanvändaraccesser är mycket högre än i övriga världen. Den koreanska bredbandsmarknaden utmärker sig genom kraftig konkurrens; många av operatörerna har inte lyckats gå med vinst . menar att är inne i en ny fas av bredbandsutbyggnad, där man övergår från kopparbaserad infrastruktur till fiber för att uppnå högre överföringshastigheter. Som exempel kan nämnas att under första halvan av 2006 minskade antalet DSL-abonnenter med ca 140 000, och fortsatte sjunka under första halvan av 2007, medan antalet fiberaccesser ökade kraftigt. Se vidare i figuren där utvecklingen av respektive access- form redovisas. Figur 8 Utvecklingen av olika bredbandsaccessformer i per 100 invånare –2007 I bor av befolkningen inom från en tele- station, vilket innebär att när väl en telestation kopplats upp kan de allra flesta hushåll bli erbjudna xDSL, i mån av plats i telestationen. Statens inblandning och strategier Efter den ekonomiska krisen instiftades den koreanska regeringen en IT-strategi för den framtida utvecklingen. Staten investerade av bruttonationalprodukten (BNP) i att bygga ett nationellt stomnät med hög överföringskapa- citet, vilket både offentlig och privat sektor skulle kunna använda sig av. Mellan åren 1999–2005 erbjöds statliga lån med låg ränta till operatörer som önskade bygga infrastruktur för bredband. De övergripande strategierna var att främja konkurrens, ge stöd till små högteknologiska företag samt att öka efterfrågan och använ- dandet av IT kom en ny omfattande IT-strategi, kallad IT839, i vilken man identifierar 8 tekniker, 3 infrastrukturer och 9 tillväxtdrivande faktorer (bestående av olika elektroniska enheter, delar och mjukvara) för den fortsatta utvecklingen av IT. Strategin uppdaterades för att bättre stämma överens med dagens förutsättningar och konvergensen mellan trådlösa och fasta tekni- ker. uppnådde tidigt en 100 procentig DSL-täckning. En anled- ning att bredbandsutbyggnaden gick snabbt i början (1998–2001), beror delvis på att av befolkningen bor i flerbostadshus och på den strategi som regeringen hade. Flerbostadshusen måste enligt koreansk lag ha en central knutpunkt för telekommunika- tion, vilket innebär att de snabbt kunde koppla upp husen med fiber och installera DSLAM:ar för den interna kommunikationen. De konkurrensfrämjande åtgärderna som togs i början på 2000- talet ledde till sänkta priser och högre överföringshastigheter. har bland de lägsta priserna för bredband i världen om man väger in överföringshastigheterna; även om DSL-priserna ligger över snittet för EU så är priset per megabit ofta tio gånger lägre än inom EU. Stödet till små företag gjorde att antalet små riskföretag ökade från 1998 till över 10 2002, av dessa var IT-företag. hade man utbildat 4,1 miljoner människor inom det statliga IT-utbildnings- programmet. I har penetrationsökningen gått snabbare än för de flesta län- der inom , men långsammare än för de nordiska länderna. Penetrationen var och uppgick den till . Figur 9 Bredbandspenetrationen i åren 2001– Penetrationen för accessformer andra än DSL och kabel-TV upp- gick i mitten av år , varav den större delen är fiberbaserade uppkopplingar. fanns 6,3 miljoner fiber- baserade abonnemang i (FTTH), vilket motsvarar av antalet totala uppkopplingar, något som är ensamma om i världen. I det är främst fiberbaserade upp- kopplingar som ökar och antalet DSL-accesser per 100 invånare har stagnerat, liksom kabel-TV. Figur 10 Utvecklingen av bredbandsaccesser per 100 invånare –2007. Statens inblandning och strategier Den regulatoriska myndigheten, () anser att den privata sektorn ska vara driv- kraften för utbyggnaden av effektiv IT-infrastruktur. Regeringen ska endast tillföra ett ramverk som privat och offentlig sektor kan utvecklas inom. strävar efter att upprätthålla en sund konkur- rens på bredbandsmarknaden som är balanserad mellan infrastruk- tur- och tjänstebaserad konkurrens. ger även direkt finansiellt stöd till utbyggnaden av bred- band inom vissa sektorer och regioner, bland annat genom att del- betala ränta på lån vilka operatörer tagit för att finansiera utbygg- nad av fiber, optiska accessnät och annan bredbandsinfrastruktur. Dessutom har regeringen tagit initiativ för att öka utbildnings- graden i landet när det gäller datorer och informationssamhället. De flesta skolor har tillgång till uppkoppling med hög överfö- ringshastighet. startades en strategi för IT-infrastruktursutbyggnaden i , kallad e-Japan. kom strategin u-Japan som syftar till att realisera konvergensen mellan fasta och trådlösa accessformer. fortsätter och bygger på de gamla strategierna, men utökar med bland annat att sträva mot en 100 procentig bred- bandstäckning , främja utbyggnaden av universella, IP- baserade, allestädes närvarande nätverk, stimulera utbyggnaden och utvecklingen av trådlöst bredband och att minska regionala skillna- der i täckning. Dessutom utökades strategin med ett antal nya mål för att bättre anpassa sig till utvecklingen av trådlösa tek- niker och konvergens mellan fasta och mobila nät (NGN). Penetrationen av bredband i har följt en utveckling som gått långsammare än för många av de övriga länderna i denna översikt, men penetrationen ligger trots det över medelvärdet inom . Ser man till fördelningen över accessformer och hastig- heterna på uppkopplingarna ligger dock mycket långt fram. Över en fjärdedel av uppkopplingarna är fiberbaserade och räknar man pris per megabit har bland de lägsta priserna i världen på bredbandsaccess. anser att denna utveckling är mycket tack vare kontinuerliga regleringar med syfte att avlägsna inträdeshinder på marknaden, på samma gång som man utvecklat regler och policy för samtrafik. Regeringen har fortsatt implementera sina strategier genom att bland annat förlänga lån, delbetala räntor och utfärda skattelättnader för att stimulera investeringar i FTTH. Enligt har dessa åtgärder bidragit till att landet nu har en total täckning på . I har bredbandstillväxten varit mycket snabb, penetrationen var och har ökat och hade den en penetration på . DSL-täckningen uppgick redan i slutet av . har en hög BNP per capita, hög befolkningsdensitet och hög konkurrens på infrastrukturmarknaden. Dessa faktorer har alla bidragit till den snabba utvecklingen i landet. Figur 11 Bredbandspenetration i – Statens inblandning och strategier Staten i har haft en aktiv roll i bredbands- utbyggnaden och avser också ha det . De satsar också på utvecklingsfrämjande konkurrens snarare än utbudsfrämjande kon- kurrens eftersom en ökad konvergens och horisontalisering på bredbandsmarknaden är förväntad. För att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden har de också implementerat LLUB. En icke- reglerad bitströmsprodukt erbjuds även av den dominerande ope- ratören KPN. Täckningen i är mycket god därför diskuteras frågor om vidareutvecklingen av infrastruktur, FTTH och NGN. Regeringens strategi går ut på att utveckla och applicera tjänster i privat och offentlig sektor samt att utveckla nationella nätverk med hög överföringskapacitet. uppnådde tidigt 100 procentig täckning med DSL och har den näst högsta penetrationen inom . Liksom län- derna i har OPTA observerat en nedgång i uppringda Internetaccesser och en ökning av bredbandsaccesser vilket tyder på att användare övergår från uppringda förbindelser till bred- bandsuppkopplingar. har haft en kraftig ökning i bredbandspene- tration och har därigenom tagit igen en del av den underutveckling som funnits i tidigare (2001). Penetrationen per hundra invånare var 2001 och fördubblades året därpå och har därefter ökat till . Ökningen i pene- tration var en av de högsta inom . Figur 12 Bredbandspenetration – Den totala täckningen för hushåll har ökat från 54 pro- cent år . En ökad utbyggnad är förvän- tad och det finns konkreta planer på nybyggnation av bredbands- nät. Dock förväntas en fortsatt utbyggnad gå i långsammare takt än tidigare på grund av den redan höga täckningsgraden och då en stor del av de resterande hushållen finns i glesbygd. törerna i är också överens om att en stor del av den utbygg- nad som krävs för att täcka de resterande av hushållen ej är ekonomiskt försvarbar. Statens inblandning och strategier Enligt den norska regeringsförklaringen från ska ambitionsnivån för bredbandsutbyggnaden öka. Utbyggnaden av bredband till hela landet ger stora möjligheter för näringslivet i form av utveckling och fler nya företag, som det minskar svårigheterna med stora avstånd. Konkreta mål i regerings- förklaringen är bland annat: Hela landet ska kunna anslutas till bredband är slut. Det ska inte finnas några orimliga geografiska prisskillnader för anslutning till bredband. Offentliga medel ska bidra till att realisera utbyggnaden i områ- den där marknadsaktörerna själva inte kommer att bygga ut. satsar främst på marknadsdriven tillväxt och staten har en någorlunda stor inblandning. Framförallt försöker staten stimulera bredbandsutbyggnaden genom konkurrensfrämjande marknads- reglering stödd av lagen om elektronisk kommunikation samt genom att uppnå stimulering av efterfrågan. Primära strategier för att stimulera efterfrågan är att genom det omfattande Høykomprogrammet stödja användandet av IT inom offentlig sektor samt att ge vägledning till dem. Staten ingriper därmed inte direkt utan tillämpar i stället reglering av marknaden med hjälp av LLUB och bitström samt stimulering av efterfrågan. siktar regeringen på att uppnå målet med en täck- ningsgrad på . Precis som de regulatoriska myndigheterna i och anser NPT att marknad 11 (LLUB) är hörnstenen för en hållbar infrastruktur- konkurrens och strävar efter en strategi som stöder investerings- stegen. Post- og teletilsynet (PT) anser att de tagna regulatoriska åtgär- derna och de genomförda finansiella stödprogrammen har påverkat utvecklingen av bredbandstäckningen positivt .