sou · GVB329 · 2008-01-01 00:00:00 — Reglerna har emellertid allt oftare använts vid förvärv där förvärvaren är en privat aktör som driver sin verksamhet i vinstsyfte. Detta är bl.a. en följd av avregleringar inom flera sektorer, bl.a. inom el- och tele- sektorn, och av privatiseringar av statliga och kommunala verksam- heter. Det innebär alltså att det skulle finnas ett privat vinstintresse bakom allt fler expropriationer även om den ursprungliga grund- tanken med expropriation kvarstår, dvs. att olika slag av samhälls- intressen skall tillgodoses. I skrivelser till har och framfört att ersättnings- reglerna i expropriationslagen inte leder till rimliga resultat och därför bör ses över (se LRF:s Markersättningskommittés betänk- ande Individuellt värde och vinstfördelning vid intrång i fast egen- dom, ). Expropriationslagens ersättningsregler har också uppmärksammats i – finns förut- sättningar för rätt ersättning? (RiR 2005:15) överlämnade ledningsrättsutredning betänkandet Ledningsrätt (SOU 2004:7). Utredningen, som ansåg att det inte borde införas särskilda ersättningsregler för de fall som täcktes in av de utvidgningar av ledningsrättslagen som utredningen hade föreslagit, förordade att det skall göras en övergripande översyn av reglerna om ersättning vid expropriation. Som skäl för en sådan översyn anförde utredningen bl.a. den förskjutning av ansvaret för samhällelig infrastruktur som har skett genom att vissa uppgifter har förts över till privata rättssubjekt. Även de krav som grundlagen och (Europeiska konventionen den . 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) ställer i fråga om rätt till ersättning och ersättningens storlek vid expropriativa ingrepp ansågs tala för en översyn (se betänkandet s. 192–197). Vidare bör nämnas att gav tillkänna att det finns anledning att göra en utvärdering av hur ersättningsreglerna i expropriationslagen fungerar och om de, allmänt sett, leder till rimliga resultat för den enskilde (se 2003/04:BoU5 och rskr. 2003/04:151). Vad som har sagts visar att det finns anledning att göra en översyn av ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen. En särskild utredare skall göra en översyn av ersättningsbestämmel- serna i 4 kap. expropriationslagen. Översynen skall omfatta såväl frågor om ersättning vid expropriation som frågor om ersättning vid andra tvångsförfoganden där expropriationslagens ersättnings- bestämmelser skall tillämpas. I uppdraget ingår att undersöka hur ersättningsbestämmelserna tillämpas i praktiken vid dels expropriation, dels andra slag av tvångs- förfoganden. I uppdraget ingår även att undersöka hur ersättning bestäms i sådana fall där reglerna i expropriationslagen kan antas ha en indirekt inverkan på ersättningen, t.ex. vid överlåtelse av egen- dom där tvångsförfogande annars hade kunnat aktualiseras. Utredaren skall i sin undersökning belysa vid vilka slag av förfoganden som ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen oftast kommer till användning och om parterna i dessa fall utgörs av offentliga eller privata rättssubjekt. Vidare skall utredaren belysa förekomsten av frivilliga uppgörelser om ianspråktaganden av egen- dom i fall där tvångsförfogande annars hade kunnat aktualiseras och om det föreligger någon skillnad i ersättningsnivåerna mellan ianspråktaganden som grundas på avtal respektive beslut av myndig- het eller domstol samt, om det föreligger någon skillnad i ersätt- ningsnivåerna, orsaken till den. Utredaren skall också söka ta reda på om det har skett några förändringar sedan expropriationslagens tillkomst i fråga om de nu nämnda förhållandena och, om så är fallet, belysa vilka förändringar som har skett och orsaken till dem. Utredaren skall redovisa sin undersökning i ett delbetänkande. Utredaren skall utifrån den gjorda undersökningen och reglerna om egendomsskydd i regeringsformen och ta ställning till om ersättningsreglerna i 4 kap. expropriations- lagen leder till rimliga resultat för berörda parter vid olika slag av expropriationsföretag. Vid ställningstagandet skall utredaren beakta såväl fastighets- ägares och andra sakägares intresse av att inte drabbas av ekono- misk förlust, som intresset av att egendom kan tas i anspråk för att tillgodose olika slag av allmänna intressen till en från allmän syn- punkt rimlig kostnad. Utredaren skall också beakta effekterna för berörda näringar om kostnaderna för att expropriera skulle öka. Om utredaren anser att det finns behov av författningsändringar, skall förslag på sådana ändringar lämnas. Uppdraget omfattar inte ändringar av grundlag. Utredaren skall noggrant beräkna vilka ekonomiska konsekvenser som förslagen får för fastighetsägare, exproprierande, konsumenter och andra berörda parter. Om förslagen kan förväntas leda till kost- nadsökningar för det allmänna, skall utredaren föreslå hur dessa skall finansieras. Utredaren skall slutligen lämna förslag på de författningsänd- ringar som är påkallade för att undanröja oklarheter och eventuella olikheter i tillämpningen och för att lagstiftningen språkligt och redaktionellt sett skall motsvara de krav som bör ställas på en modern lagstiftning. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Utredaren skall samråda med berörda myndigheter, företrädare för näringslivet och andra berörda parter. När det gäller redovisningen av förslagets konsekvenser för företagen, skall samråd ske med . Utredaren skall i ett delbetänkande redovisa sin underökning av hur ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen tillämpas. Regeringen kommer därefter att besluta om tilläggsdirektiv för att precisera uppdraget. Uppdraget skall slutredovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om expropriationsersättning (Ju 2005:17) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:147) tillkallade chefen för en sär- skild utredare med uppdrag att se över ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen (1972:719). Enligt direktiven skall utredaren i ett delbetänkande redovisa en undersökning av hur ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen tillämpas. Uppdraget skall slutredovisas . Med ändring av den i direktiven beslutade tiden för delbetänkandet skall utredaren redovisa denna del av uppdraget . Regeringens beslut 1974–2002 2 kap. 7 § alt. 8 § 2 kap. 10 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 alt. 2 §§ 2 kap. 2 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 4 § 2 kap. 7 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 1 och 2 §§ 2 kap. 5 § 2 kap. 2 § 2 kap. 12 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 12 § 2 kap. 2 § Bilaga 3 SOU 2007:29 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 12 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 2 och 12 §§ 2 kap. 2 och 12 §§ 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 8 § andra stycket 2 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 12 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 12 § 2 kap. 2 § 2 kap. 12 § 2 kap. 1 § 2 kap. 12 § 2 kap. 12 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ SOU 2007:29 Bilaga 3 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1, 2 och 12 §§ 2 kap. 4 § första stycket 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1, 2 och 4 §§ 2 kap. 12 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 12 § 2 kap. 12 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 12 § 2 kap. 12 § 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 1 och 12 §§ 2 kap. 4 och 12 §§ 2 kap. 1, 4 och 12 §§ 2 kap. 4, 5, 6 och 10 §§ 2 kap. 7 § 2 kap. 10, 11 och 12 §§ 2 kap. 5 och 12 §§ AB Bröderna granit industrier 2 kap. 4 och 12 §§ 2 kap. 2, 4 och 9 §§ 2 kap. 4 § alt. 9 § 2 kap. 1 § alt. 9 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 3 § 2 kap. 7 § 2 kap. 10 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 3 § Bilaga 3 SOU 2007:29 2 kap. 1 § 2 kap. 2 och 10 §§ 2 kap. 9 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 4 § 2 kap. 4 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 3 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 4 § 2 kap. 1 och 9 §§ 2 kap. 1 och 4 §§ 2 kap. 4 § Frågor om ersättning enligt expropriationslagen För att analysera hur expropriationslagens ersättningsbestämmelser tillämpas och för att urskilja vilka olika typer av förfoganden som förekommer är vi tacksamma om Ni kan bidra med fakta från Er verksamhet. Reglerna i expropriationslagen om ersättning tillämpas som bekant förutom vid expropriation även vid vissa ianspråktaganden av egen- dom som regleras i andra lagar än expropriationslagen. Hänvisningar till expropriationslagens ersättningsregler finns i t.ex. väglagen, fastig- hetsbildningslagen, ledningsrättslagen, och miljö- balken. Kartläggningen omfattar alla sammanhang då ersättningsbestämmel- serna tillämpas. Det innebär att den omfattar dels situationer då lagens regler direkt tillämpas, t.ex. vid tvist inför domstol, dels sådana fall där reglerna kan antas ha en indirekt inverkan på ersättningen, t.ex. vid överlåtelse av egendom där tvångsförfogande annars hade kunnat aktualiseras. Det är av stort värde för utredningen om Ni lämnar utförliga svar. Vi är tacksamma om Ert svar kan lämnas . Tillämpas ersättningsreglerna i expropriationslagen i Er verksamhet eller har ersättningsreglerna indirekt inverkan på ersättningar som bestäms? Om svaret på fråga 1 är ja – kan Ni närmare beskriva de fall då ersättningsreglerna tillämpas/har indirekt betydelse. a)För vilken typ av förfoganden (expropriation, ledningsrättsupp- låtelse osv. b)Antalet förfoganden ? c)Vem berörs av förfoganden? (Är parterna privata eller offentliga rättssubjekt?) d)Antalet berörda fastigheter/objekt ? e)Den totala ersättningen ? Vi ser gärna att Ni – om exakta uppgifter inte kan lämnas – ändå försöker göra en uppskattning av antal osv. i efterfrågade hän- seenden. Beskriv hur ersättningen bestäms (i vilken utsträckning ersätt- ningen fastställs genom beslut av myndighet/domstol respektive frivillig uppgörelse). Vilket är förhandlingsutrymmet för frivilliga överenskommelser inom Er verksamhet? Lämnar (eller erhåller) Ni någon annan ersättning än ekonomisk? Finns det någon storleksskillnad på de ersättningar som inom Ert verksamhetsområde fastställs vid myndighet/domstol respektive vid en frivillig uppgörelse? Om så är fallet hur stor är skillnaden? Vad beror skillnaden på? Expropriationslagen trädde i kraft . Har Ni någon erfarenhet om det sedan lagens tillkomst skett några förändringar inom Ert verksamhetsområde beträffande ersättningar i de ovan nämnda avseendena (Se framför allt fråga 2)? Om det har skett förändringar har Ni då någon uppfattning vad dessa beror på? Har ni några synpunkter i fråga om de ersättningar som fastställs inom Ert verksamhetsområde och, om så är fallet, vilka synpunkter (t.ex. om ersättningsnivåerna är för låga, rimliga eller för höga)? Har Ni erfarenhet av något projekt där ersättningsnivån bestämts dels genom myndighets/domstols beslut, dels genom frivillig upp- görelse och som kan vara lämpligt för en mera direkt jämförelse av ersättningarna? Kan Ni lämna namn och kontaktuppgifter på personer som är lämpliga att intervjua för vidare upplysningar om hur Ni tillämpar expropriationslagens ersättningsbestämmelser? Var vänlig skicka svaren till Utredningen om expropriations- ersättning i det bifogade svarskuvertet eller per e-post till . Tack för hjälpen! Förteckning över intressenter som har tillställts enkäten 19–21. Länsstyrelserna i , län och 22–24. Lokala lantmäterimyndigheter i , och kommun Förteckning över intressenter som har svarat på enkäten 11–12. Länsstyrelserna i och län 13–14. Lokala lantmäterimyndigheter i och kommun 33.Advokaterna , Adokatfirman i och 34.Advokat , Advokatfirman , 36.Advokat , Advokatfirman , Av utredningens experter har följande lämnat svar på enkäten. IT-företagen (, och ), (och E.ON), , (), och 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Svenskan i världen. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.