sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Tydliga mål och kunskapskrav i Förslag till nytt mål- och uppföljningssystem Tydliga mål och kunskapskrav i Förslag till nytt mål- och uppföljningssystem Betänkande av Utredningen om mål och uppföljning i SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att genomföra en översyn av mål- och uppföljningssystem m.m. förordnades till särskild ut- redare fr.o.m. . Att som experter ingå i utred- ningen förordnades fr.o.m. rektorn , rättssakkunnige Per , avdelningschefen , undervisningsrådet , kanslirådet , departementssekreteraren , ämnes- rådet , barn- och utbildningschefen , enhetschefen och lektorn . Rektorn , pedagogiska konsulten , projekt- ledaren samt lektorn förordnades att ingå som experter i utredningen fr.o.m. . Som sekreterare i utredningen förordnades fr.o.m. den 13 febru- ari 2006 undervisningsrådet . förordnades som sekreterare i utredningen fr.o.m. . har varit utredningens assistent i arbetet med betänkandet. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om mål och uppföljning i , får härmed överlämna sitt betänkande Tydliga mål och kunskapskrav i (SOU 2007:28). Arbetet har bedrivits i samarbete med experterna. Samtliga ex- perter har i huvudsak ställt sig bakom de förslag och bedömningar som redovisas i betänkandet. Utredaren har i enlighet med direk- tivet samrått med , Myndigheten för skolutveckling, , , Kommuner och Landsting samt , , , , elevråd () samt och Skola. Mitt uppdrag är härmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ........................................ Orsaker att målsystemet ej genomförts ......................... Målsystemets grundläggande principer och idéer.................. 1.1.2 Läroplanens konstruktion och innehåll ...................... Kursplanernas konstruktion och innehåll .............................. 1.2.1 förslag till kursplaner för 1.2.3 Bedömning av målstrukturen i läroplanen och Målen i dagens kursplaner ..................................................... Kunskap som begrepp ................................................ 1.3.3 Övriga slag av mål i kursplanerna – en 1.3.4 En statistisk analys av kunskapsuttryck i mål och 1.3.5 Skillnader i kunskapsnivåer är inte tydliga ................ 1.4 Sambandet mellan kursplanerna och läroplanen .................. Målen i läroplanen....................................................... 1.4.3 Mål att uppnå i läroplanen och i kursplanerna .......... 1.4.4 Sambanden mellan läroplanen och betygskriterier ... kunskaper och mål ...................................................... 1.5Statens insatser – implementering av läroplaner och Målen som planeringsunderlag................................... Kommentar- och referensmaterial............................. Bedömningsexempel och läromedel .......................... 1.5.4 Oklara signaler från staten ......................................... Hur utvecklas läraryrket? 1.7.3 Skollagens krav på lärare............................................. 1.7.4 Statens krav på lärarexamen........................................ 1.7.5 Många lärare saknar rätt utbildning........................ 1.7.6 Lärares brist på kunskap om statens 1.7.7 Statlig satsning på fortbildning .................................. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet .. Krav på kursplanernas struktur............................................. Tydlighet i strukturen ................................................ 2.1.3 Hur bör kursplanestrukturen se ut?.......................... Krav på hur målen skall utformas i kursplanerna................. 2.2.1 Vad innebär tydliga mål? 2.2.2 Målen bör avse kunskaper i ämnet............................. Subjektet för målen..................................................... 2.2.4 Skolans ansvar för elevens kunskapsutveckling........ 2.2.5 Förutsättningar för tydligare mål .............................. 2.2.6 Endast en typ av mål................................................... Läroplanen – ett enda måldokument .................................... 2.3.1 Förslag till ett samlat läroplansbegrepp..................... 2.3.2 Skiss till struktur för målen i avsnitt 2.1 och 2.2 ...... Krav på planering ........................................................ Bedömning och betygssättning............................................. 2.4.3 Om likvärdighet i terminsbetyg ................................ 2.4.4 Föreskrifter om bedömning bör ingå som en del i 2.4.5 Komplettering med belysande exempel .................... 2.5.1 Motiv till regelbundna nationella 2.5.2 Kursplaner i natur- och samhällsorienterande Avstämningstillfällen – bedömning........................... 2.5.6 Betyg i natur- och samhällsorienterande ämnen....... Läroplans- och kursplanearbete samt implementering........ 2.6.2 Marknadsföring och genomförande av nya Ett stärkt uppföljningssystem..................................... Vad är uppföljningssystemet? 3.2.1 Syftet med nationella prov.......................................... 3.2.2 Nationella prov i årskurs 9 ......................................... 3.2.3 Nationella prov i årskurs 5 ......................................... 3.2.4 Användning av information från provsystemet ........ Brister i uppföljningssystemets användbarhet...................... 3.3.2 Avsaknad av information från tidigare årskurser...... 3.3.3 Bristande och svårtolkad information från 3.4.2 Utvärdering av måldokumentens funktion saknas ... Förslag till ett stärkt uppföljningssystem............................. Ett stramare provuppdrag........................................... Prov ska styra .............................................................. 3.5.4 Användning av underlag för utvecklingssamtal ........ 3.5.5 Uppföljning av alla mål............................................... 3.5.7 En utökad insamling av statistik på individnivå Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94..................................................... 4.1.2 Bakgrunden till dagens bestämmelser........................ 4.1.3 Utredning om särskolan m.m..................................... 4.2.1 Bakgrunden till dagens bestämmelser........................ Förskoleklass och fritidshem ................................................ 4.4.3 Bakgrunden till dagens bestämmelser ....................... 4.4.4 Läroplanen om förskoleklass och fritidshem............ 4.4.5 Uppföljning av integrationen mellan skola, fritidshem och förskoleklass ...................................... 4.4.7 De frivilliga skolformerna inom Lpf 94 .................... Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner ................................ Urval av kursplaner................................................................ Bärande principer i exemplen ................................................ 6.4Exempel för att visa hur det nya målsystemet kan tillämpas i kursplanerna ......................................................... 6.5 Analys av exemplet i matematik............................................ 6.6 Kommentarer till kursplanen................................................. Motiv för ställningstaganden...................................... Förklaringar till målen ................................................ 6.6.3 Uppmärksamma sambanden mellan kursplanens 6.6.4 Uppmärksamma sambanden mellan grunderna 6.6.6 Kommentarer om huvudsakligt innehåll ................... Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................. Bilaga 2 Genomförda möten och intervjuer ......................... Bilaga 3 Styrningen av skolan............................................ Bilaga 4 Erfarenheter från skolbesök ............... Bilaga 5 Hur ser lärarnas bakgrund ut?............................... Bilaga 6 Läroplaner och kursplaner i under 1900- talet – En sammanfattning ........................................ Bilaga 7 Kursplaner och betygskriterier för ämnena bild, matematik och historia i . SKOLFS 2000:135 samt SKOLFS 2000:141.............. Bilaga 8 En statistisk analys av kunskapsuttryck ................. Bilaga 9 Kunskapsuttryck i utredningens kursplaneexempel .509 skedde ett systemskifte i svensk skola. Mål- och resultatstyrningens principer skulle även gälla för skolan och två nya läroplaner infördes – Lpo 94 för det obligatoriska skol- väsendet och Lpf 94 för de frivilliga skolformerna. Dessa läroplaner har tillämpats och för del visar erfa- renheten att mål- och uppföljningssystemet behöver stärkas och utvecklas för att kvaliteten i utbildningen skall förbättras. Avsikten med Utredningen om mål och uppföljning i grund- skolan är att skapa förutsättningar för bättre resultat genom att skolans uppdrag görs tydligare, bland annat mot bakgrund av svå- righeterna att genomföra dagens målsystem med mål att sträva mot och mål att uppnå. Ett led i att förbättra resultat är att tidigt i ange vilka kunskapskrav som eleverna be- höver nå. Därför ligger det inom utredningens uppdrag att lämna förslag till ett system med avstämningstillfällen vid fler tillfällen än . I uppdraget ligger vidare att lämna förslag till justeringar i läroplanen för andra skol- och verksamhetsformer inom Lpo 94. För att konkretisera förslagen till hur ett nytt mål- system skall se ut skall utredaren visa hur det kan tillämpas i ett urval av kursplaner. Problem i dagens målsystem (kap. 1) Införandet av Lpo 94 med tillhörande kursplaner innebar en stor förändring för skolan. Forskare i andra länder såg Lpo 94 som en radikal skolreform. Mål- och resultatstyrning för skolan innebar inte bara ett nytt sätt att styra skolan utan även ett nytt sätt att fånga upp resultaten. I både läroplanen och kursplanerna finns ut- bildningsmål uttryckta i mål att sträva mot och mål att uppnå. betygssystem som skulle införas i samband med läroplanen kom dock att ändras i ett senare riksdagsbeslut, 1994. Som betygssteg används fr.o.m. årskurs 8 uttrycken God- känd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Dagens målsystem har haft många problem sedan starten. Ett av dem är att systemet inte har förståtts av dem som skall arbeta med det, dvs. lärare och skolledare. Problemen berör flera av systemets grundläggande kännetecken, t.ex. det lokala och nationella ansvaret i användningen av målen. De nya målbegreppen – mål att sträva mot och mål att uppnå – har inneburit att mängden mål i läro- planen och i kursplanerna blivit mycket stor. Lärarnas kännedom om alla mål och hur de skall arbeta med dem bedöms som begränsad. Sambanden mellan målen i läroplanen och i kursplanerna är ofta oklara och så utformade att de ofta flyter ihop och därför blir svåra att arbeta med. I kursplanearbete var två utgångspunkter särskilt tongivande. Den ena var att läro- planens mål skulle genomsyra kursplanemålen och den andra att kursplanerna skulle vara rensade från allt som hade med ämnes- innehåll och arbetssätt att göra. Enligt förarbetena till läroplanen skulle läroplanens mål konkretiseras – men inte upprepas – i kurs- planerna. Det kan konstateras att läroplanens mål helt eller delvis har upprepats med en oförändrad abstraktionsnivå i kursplanerna i flera ämnen. Därutöver kan med stöd i utvärderingar och samtal med lärare konstateras att målmängden i flera kursplaner inte står i relation till undervisningstiden som anges i timplanen. Genom att det tidigare relativa betygssystemet ersattes av ett kriterie- baserat system blev mål- och resultatstyrningen av skolan möjlig. Genom det nya betygssystemet har elevernas kunskapsbrister blivit synliga. I statistik framgår att dagens betygssystem funnits har av eleverna inte fått ett full- ständigt slutbetyg från och saknat behö- righet till gymnasieskolan, dvs. inte blivit godkända i något eller några av ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och Elever som i det tidigare systemet fick de lägsta bety- gen skulle i dagens betygssystem i flertalet fall inte nått kunskaps- kraven för betyget Godkänd. Betygssystemets konstruktion bidrar som jag ser det till den bristande förståelsen av mål- och resultatstyrningen av skolan. bildar kursplanernas mål att uppnå kravet för betyget Godkänd medan det finns betygskriterier för övriga betygssteg. Mål att uppnå anger de kunskaper alla elever skall uppnå och har indirekt även funktionen som betygskriterier för betyget Godkänd. Ge- nom att det finns både mål och betygskriterier som anger kun- skapskraven för olika betygssteg blir mål- och resultatstyrningen otydlig till sin konstruktion. I statliga utredningar och i läroplanspropositionen (prop. 1992/93:220) har det utlovats kommentar- och referensmaterial till läroplan och kursplaner för att bland annat förklara motiven bakom målen i respektive styrdokument. Ett sådant stöd- material har inte tagits fram. Framför allt saknas kommentarer till kursplanerna. Detta har inneburit att kursplanerna inte förklarats eller motiverats och att statens intentioner med kursplanerna inte kommit lärarna till del. Kursplanernas mål att sträva mot och mål att uppnå är sinsemellan olika utformade. Ofta är målen att sträva mot mer abstrakta till sin utformning, men motsatsen förekommer också. De kursplaner som fastställdes bedöms som relativt sett mer konkreta än de nuvarande. Motiven till utvecklingen mot allt mer abstrakta kurs- planer har utredningen inte funnit i någon dokumentation. Det finns inget i regeringens direktiv till som stödjer denna utveckling. Resultatet av kursplanearbetet har blivit att kursplanerna i många fall brister i konkretion och att de uppfattas som otydliga och rent av flummiga. Oprecisa och allmänt formulerade uttryck som t.ex. utvecklar förmågan att reflektera kring och ta medveten ställning till olika alternativ för resursanvändning utifrån ett ekologiskt tänkande, utvecklar förmågan att formulera och arbeta med problem som avser lokala och globala miljö- och överlevnadsfrågor, utvecklar förmågan att dra slutsatser och generalisera samt förklara och argu- mentera för sitt tänkande och sina slutsatser och I arbetsprocessen utvecklas såväl etiska, estetiska som skapande värden. Språkliga och matematiska färdigheter används i konkreta och meningsfulla sam- manhang där återkopplingen är förankrad i elevens egna handlingar och sinnesupplevelser dominerar i varierande grad flera kursplaner. Detta bedöms som en olycklig utveckling. I framtida kursplaner bör målen i kursplanerna i stället vara konkreta och ämnes- inriktade. Frånvaron av tydlighet och enhetlighet i statens budskap till den lokala nivån bedöms ha bidragit till att lärarna varit hänvisade till egna lösningar i sitt lokala planeringsarbete. Lärarna har ägnat åt- skillig tid till att ta fram lokala kursplaner och lokala betygs- kriterier. Det finns inget författningskrav eller annat beslut från eller regeringen att man skall göra det, men har i sin information sagt att kursplanerna behöver preciseras lokalt genom t.ex. uttryck som lokalt läroplansarbete och deltagande målstyrning. De statliga signalerna i form av författningar och bakgrunden till dem har sagt en sak medan med hänvis- ning till sin egen tolkning av styrsystemet sagt en annan. I mål- och uppföljningssystemet för skolan är de nationella proven ett verktyg som kan bidra till en bättre likvärdighet i bedömningen av elevernas kunskaper. Även bristen på tydlighet i kursplanerna och framför allt avsaknaden av ämnesinnehåll och kommentarer till kursplanerna bedömer jag har försvårat arbetet med att utforma effektiva nationella prov. Proven utgör dock för många lärare jag träffat en möjlighet att få konkretion och exempel på kravnivåer för olika betygssteg. Läromedel och externa aktörers produkter De nationella kursplanernas otydlighet och bristande styrning av ämnesinnehåll har enligt min bedömning lett till att skolan styrs mer av läroböcker och konsultprodukter än av kursplaner. I arbetet med lokala kursplaner finns exempel – som utredningen tagit del av – där man anlitat konsulter som marknadsfört planerings- och be- dömningsmaterial, i t.ex. svenska och matematik. Att skolorna an- vänder förlagsprodukter i undervisningen är i sig inte ett problem – hela läromedelsbranschen bygger på lärares bedömning av vilka läro- böcker de anser vara bäst lämpade för sin undervisning. Det som är svårt att bedöma är i vilken utsträckning olika förlagsprodukter ligger i linje med målen i de nationella kursplanerna, men det före- kommer enligt läromedel med ett innehåll som står i strid med de grundläggande värden skolan skall förmedla. Eftersom lärarna ofta är osäkra på hur kursplanerna skall tolkas styrs undervisningen i hög grad av lärarnas egna erfarenheter från tidigare läroplaner. En liknande utveckling har skett i . finska läroplan var förhållandevis kortfattad och den stora vari- ationen i de lokala läroplanerna fick till följd att det infördes en ny och mer fyllig läroplan . En viktig del i min analys är också att statens insatser för imple- mentering av såväl målsystemet som betygssystemet har brustit. Lärarnas otillräckliga kunskaper om systemet och de styrdokument som finns innebär framför allt en rättsosäkerhet för eleverna. Både i lärarutbildningen, i rektorsutbildningen och i kompetensutvecklingen av lärare har utbildningsinslag saknats om statens styrsystem så som det kommer till uttryck i främst skollagen, läroplanen och kurs- planerna. Sammanfattningsvis anser jag att statens otydlighet i sitt budskap till skolorna bidragit till en bristande förståelse av mål- och resul- tatstyrningens principer. Den otillräckliga styrförmågan i läro- planen och kursplanerna har enligt min bedömning även bidragit till en stor mängd olika lokala tolkningar, vilket kan vara både bra Det som är bra är att det lokala tolkningsutrymmet san- nolikt kan ha bidragit till en positiv utveckling av undervisningen, vilket bland annat erfarenheterna från försöksverksamheten med utbildning utan timplan i visar. Det som är dåligt är att alla olika lokala kursplaner och betygskriterier har bidragit till så stora skillnader i kraven på kunskaper att likvärdigheten i grund- skolan kan ifrågasättas. Min samlade bedömning kan – drastiskt uttryckt – sammanfattas så här: mål som rör normer och värden i Lpo 94 har fått genomslag i undervisning, men det är kunskapsmålen från Lgr 80:s kursplaner eller tidigare läroplaner som i hög grad har påverkat kunskapsinnehållet i undervisningen. Vilka brister behöver rättas till? Min analys av orsakerna till att dagens system för mål- och resultat- styrning inte slagit igenom visar att det finns brister på alla nivåer i skolsystemet. Målsystemet som sådant uppfattas som för kompli- cerat. Läroplanen och framför allt kursplanerna har blivit för ab- strakta, vilket medfört att lärare som skall tolka och tillämpa styr- dokumenten har haft uppenbara svårigheter. Statens insatser för att hjälpa systemet har varit bristfälliga – framför allt saknas väg- ledande underlag i form av kommentarer och referensmaterial för skolledare och lärare. När de senaste kursplanerna började gälla gjordes inga implementeringsinsatser mer än med trycksaker och webb. arbete med kursplaner har i hög grad präglats av ett ideologiskt synsätt när det gäller mål- och resultatstyrningens prin- ciper, t.ex. att kursplanerna skulle vara rensade från allt som hade med ämnesinnehåll och arbetssätt att göra. Enligt min mening finns det inget stöd för att kursplaner med ett framskrivet ämnesinnehåll skulle stå i konflikt med en mål- och resultatstyrd skola. Mina förslag syftar i första hand till att rätta till ovanstående brister. Förslag om målsystemet (kap. 2) Att målen i kursplanerna inte skall återupprepa läroplanens mål, betyder inte att målen i läroplanen är mindre viktiga. En upprep- ning kan dock ses som ett sätt att bakvägen föra in läroplanens övergripande mål, för att staten misstrott lärarnas kännedom om dem. För att sambandet mellan övergripande mål i läroplanen och kursplanernas mål skall bli tydligt föreslår jag att dagens läro- plansbegrepp överges. Läroplanen bör enligt min mening innehålla dels övergripande mål som anger de värden och de generella kompetenser som alla elever bör ha utvecklat efter en fullföljd grundskoleutbildning, dels kursplaner som anger de ämnesspecifika kompetenser som ingår i grundskoleutbildningen. Förslaget inne- bär – om det införs – att med läroplan avses ett styrdokument som motsvarar vad bland annat våra nordiska grannländer kallar läro- plan. Förslaget innebär också en återgång till den definition av styrdokumentet läroplan som fanns före Lpo 94 och som många lärare egentligen uppfattar att dagens läroplan faktiskt innebär. Behov av en läroplansrevidering Enligt direktiven skall jag föreslå justeringar i läroplanen till följd av föreslagna förändringar i målsystemet. Enligt min bedömning krävs dock stora innehållsliga förändringar i dagens läroplan. Dessa bedöms som så omfattande att de inte kan hanteras inom denna utrednings uppdrag. Därför är det inte rimligt att endast föreslå mindre justeringar i läroplanen. Av detta skäl redovisas endast skissartat hur de övergripande målen bör kunna se ut. De övergripande målen bör i allt väsentligt innehålla den värde- grund som finns under rubriken och värden men det bör diskusteras hur avsnittet Kunskaper skall se ut . Läro- planens övergripande mål bör ange de generella kompetenser som alla elever skall ha utvecklat när de lämnar . har förbundit sig i det europeiska samarbetet att stödja de mål som bestämdes inom Lissabonöverenskommelsen . Denna över- enskommelse bör enligt min mening återspeglas i de svenska läro- planerna. Det rör sig om att eleverna skall utveckla generella kompetenser som att lära sig att utforska, lära och arbeta både självständigt och tillsammans med andra samt befästa en vana att självständigt formulera ståndpunkter grundade på såväl kunskaper som förnuftsmässiga och etiska överväganden. När det gäller ämnesspecifika kunskaper är det logiskt att i läro- planens övergripande mål åberopa kunskapsmålen i kursplanerna. Detta kan göras med formuleringar som gör sambanden tydliga mellan de övergripande målen och målen i kursplanerna. finns det t.ex. ett mål i läroplanen som säger att eleverna efter fullföljd grundskoleutbildning skall behärska grundläggande matematiskt tänkande och dess tillämpning i vardagslivet. Ett sådant kunskaps- mål måste självklart framgå i kursplanen för matematik och behö- ver inte särskilt uttalas i ett de övergripande målen. Målsystemet för måste vara enkelt. Dagens system med två måltyper bör enligt min mening tas bort. I stället föreslås att det endast skall finnas en typ av mål i kursplanerna. Kursplane- målen bör mycket tydligare än avse ämneskunskaper. Målen skall därför ange vilka kunskaper i ämnet som undervisningen skall inriktas mot. Dagens upprepningar av övergripande läroplansmål i kursplanerna måste i möjligaste mån undvikas. Den typ av mål som föreslås bör självklart inte begränsa elever- nas kunskapsutveckling i ämnet, men målen i kursplanerna bör vara realistiska och anpassade till undervisning. Målen i respektive i gymnasieskolan bör också utformas så att de tillsammans visar på en kunskapsprogression. Gymnasieskolans undervisning skall naturligt kunna bygga vidare på de kunskaper eleverna har utvecklat i . Gymnasieskolans under- visning får inte bli en repetition av ämnen. I dagens kursplaner finns flera hundra olika sätt att formulera de kunskaper eleven skall utveckla, något som enligt min mening inte är nödvändigt. Målen bör skrivas med en begränsad och väl- definierad mängd uttryck som anger vilka kunskaper undervis- ningen i ämnet skall utveckla.