sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — den biträdande lektorn har undervisat inom utbildning på grundnivå eller avancerad nivå av arbets- tiden. 7.En forskarassistent skall anställas tills vidare, dock längst . Sådan anställning får förnyas så att den sammanlagda anställningstiden omfattar , om det finns särskilda skäl. 8.En timlärare skall anställas tills vidare, dock längst . En anställning som timlärare får avse högst av mot- svarande heltidsanställning. Anställning som timlärare får förnyas. 9.En gästlärare skall anställas tills vidare, dock längst till en viss tidpunkt. Sådan anställning får förnyas. Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta högst . i 7 § första stycket 2, 8 § första stycket 2 eller 9 § första stycket 2 och inte heller ska anses behörig enligt bestämmelsen i 7 § tredje stycket, 8 § tredje stycket eller 9 § andra stycket. Sådan anställning får förnyas, dock längst . Om lektorn eller adjunkten förvärvar behö- righet , ska anställningen på begäran av lektorn eller adjunkten övergå i en anställning tills vidare. En biträdande lektor ska anställas tills vidare, dock längst . Sådan anställning får förnyas, dock längst , om den biträdande lektorn har undervisat inom utbildning på grundnivå eller avancerad nivå av arbets- tiden. En forskarassistent ska anställas tills vidare, dock längst . Sådan anställning får förnyas så att den sammanlagda anställningstiden omfattar , om det finns särskilda skäl. En timlärare ska anställas tills vidare, dock längst . En anställning som timlärare får avse högst av mot- svarande heltidsanställning. Anställning som timlärare får förnyas. En gästlärare ska anställas tills vidare, dock längst till en viss tidpunkt. Sådan anställning får förnyas. Den sammanlagda anställningstiden får dock Den som har fått utbild- Den som har fått utbild- ningsbidrag för doktorander ska skall efter ansökan anställas som doktorand senast när det enligt doktorand senast när det enligt heltid till doktorsexamen. heltid till doktorsexamen. gäller dock inte, om fakultets- gäller dock inte, om fakultets- nämnden eller ett sådant särskilt nämnden har beslutat att dra in 2 kap. 5 a § andra stycket tredje och fjärde (1992:1434) har beslutat att dra in doktorandens resurser enligt om utbildningsbidrag för dok- om utbildningsbidrag för dok- (1992:1434) finns det bestäm- (1992:1434) finns det bestäm- melser om tillstånd att utfärda melser om tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avan- examina på grundnivå och avan- vid vilka högskolor som varje vid vilka högskolor som varje examen på grundnivå och avan- examen på grundnivå och avan- cerad nivå får avläggas. cerad nivå får avläggas. sådant tillstånd att utfärda exa- men får begränsas med avseende 5TP PT Senaste lydelse 2006:1053. 6TP PT Senaste lydelse 2006:1053. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Den som har påbörjat en utbildning till folkhögskollärare före har rätt att få ut en examen enligt de äldre bestäm- melserna till och med utgången av . 3.Den som har påbörjat en utbildning till lärare före har rätt att få ut en examen enligt de äldre bestämmelserna till och med utgången av . Examina på grundnivå eller Examina på grundnivå eller TP PT Senaste lydelse 2008:132. För dietistexamen skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examens- EXAMINA PÅ GRUNDNIVÅ ELLER AVANCERAD NIVÅ Grundlärarexamen avläggs på grundnivå eller avancerad nivå bero- ende på poängomfattning, krav på fördjupning i ett ämne eller inom ett ämnesområde och krav på omfattning av studier på avan- cerad nivå. Grundlärarexamen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om dels 180 högskolepoäng (grundnivå), dels 240 högskolepoäng (avancerad nivå). För en grundlärarexamen på avancerad nivå krävs att utbildningen omfattar minst 60 högskolepoäng på avancerad nivå. I annat fall avläggs examen på grundnivå. Utbildningen ska omfatta följande två integrerade områden, som kan innehålla kurser på såväl grundnivå som avancerad nivå: ett utbildningsvetenskapligt område om 60 högskolepoäng och 8TP PT Nuvarande lydelse av examensbeskrivningen för lärarexamen, se bilaga. verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng inom den inriktning som utbildningen avser. För undervisning och annan pedagogisk verksamhet i förskola krävs 180 högskolepoäng. För undervisning och annan pedagogisk verksamhet i följande inriktningar: -förskoleklass och årskurser 1–3, -årskurser 4–6, krävs 240 högskolepoäng inklusive kurser som omfattar 60 hög- skolepoäng på avancerad nivå. För grundlärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att förverkliga förskolans, förskoleklassens, fritidshemmets eller skolans mål samt för att medverka i utvärde- ring och utveckling av respektive verksamhet enligt gällande före- skrifter och riktlinjer. För grundlärarexamen ska studenten -visa sådan kunskap i ämnen eller inom ämnesområden som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, inbegripet kunskap om ämnets eller ämnesområdets vetenskapliga grund, och om relevanta metoder inom verksamheten samt om aktuella forsk- ningsfrågor, -visa sådan kunskap om lärande och undervisning som krävs för den verksamhet och inom de ämnesområden som utbildningen avser, -visa sådan kunskap om läs- och skrivinlärningens och matemati- kens betydelse som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, -visa sådan kunskap om specialpedagogik som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, -visa kunskap om betydelsen av ett jämställdhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten och vid presentation av ämnes- stoffet, och -visa kunskap om utbildningens organisation och villkor. För undervisning i ska studenten dessutom -visa kunskap i att analysera och bedöma barns och elevers kun- skapsutveckling samt kunskap i betygsättning. För grundlärarexamen ska studenten -visa förmåga att omsätta kunskaper i ämnen eller inom ämnes- områden och om lärande och undervisning som krävs för den verksamhet som utbildningen avser så att alla barn och elever lär och utvecklas, -visa förmåga att förmedla och förankra samhällets och demokra- tins värdegrund, -visa förmåga att förmedla, förankra och tillämpa gällande regel- verk som syftar till att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, -visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra pla- nera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och annan pedagogisk verksamhet och delta i ledningen av denna, -visa förmåga att analysera, bedöma, dokumentera och värdera elevers lärande och utveckling i förhållande till verksamhetens mål samt informera och samarbeta med föräldrar och vårdnads- havare, -visa förmåga att använda informationsteknik i den pedagogiska verksamheten och inse betydelsen av olika mediers roll för denna, och -visa förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, systemati- sera och reflektera över både egna och andras erfarenheter och relevanta forskningsresultat i ett historiskt och internationellt perspektiv för att därigenom bidra till utvecklingen av yrkes- verksamheten och kunskapsutvecklingen inom de ämnen eller ämnesområden som utbildningen avser. För grundlärarexamen på avancerad nivå omfattande 240 högskole- poäng ska studenten dessutom -visa fördjupad förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, systematisera och reflektera över både egna och andras erfaren- heter och relevanta forskningsresultat i ett historiskt och inter- nationellt perspektiv. För grundlärarexamen ska studenten -visa självkännedom och empatisk förmåga, -visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, -visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt gentemot barn, elever och deras vårdnadshavare, och -visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet. Självständigt arbete (examensarbete) För grundlärarexamen om 180 högskolepoäng ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. För grundlärarexamen om 240 högskolepoäng ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om 30 högskolepoäng eller två sådana arbeten om vardera minst 15 högskolepoäng. Av examensbeviset ska det framgå vilken inriktning som studenten har fullgjort och för vilken undervisning eller verksamhet utbild- ningen är avsedd. För grundlärarexamen ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensordning. Ämneslärarexamen avläggs på grundnivå eller avancerad nivå bero- ende på poängomfattning, krav på fördjupning i ett ämne eller inom ett ämnesområde och krav på omfattning av studier på avan- cerad nivå. Ämneslärarexamen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om dels 90 högskolepoäng (grundnivå), dels 240 eller 300 högskole- poäng (avancerad nivå). För en ämneslärarexamen på avancerad nivå krävs att utbildningen omfattar minst 60 högskolepoäng på avancerad nivå. I annat fall avläggs examen på grundnivå. Utbildningen ska omfatta följande två integrerade områden, som kan innehålla kurser på såväl grundnivå som avancerad nivå: ett utbildningsvetenskapligt område om 60 högskolepoäng och verksamhetsförlagd utbildning om 30 högskolepoäng inom den inriktning som utbildningen avser. För undervisning i yrkesämnen i gymnasieskolan krävs sam- manlagt 90 högskolepoäng samt omfattande relevant yrkeserfaren- het eller relevant högskoleutbildning eller motsvarande. För undervisning i praktiska och estetiska ämnen i grund- och gymnasieskolan krävs 240 högskolepoäng inklusive kurser som omfattar 60 högskolepoäng på avancerad nivå. För undervisning i årskurser 7–9 krävs 240 hög- skolepoäng inklusive en fördjupning om 90 högskolepoäng i rele- vant ämne. För undervisning i gymnasieskolan, förutom yrkes- ämnen, krävs 300 högskolepoäng inklusive en fördjupning om 120 högskolepoäng i relevant ämne eller i relevant(a) ämnesområde (n). För examen på avancerad nivå krävs kurser som omfattar 60 hög- skolepoäng på avancerad nivå. För undervisning i svenska, samhällskunskap, matematik, respektive moderna språk i årskurser 7–9 krävs 90 högskolepoäng inom ämnesområden som är relevanta för dessa ämnen. För undervisning i svenska, samhällskunskap respektive matematik i gymnasieskolan krävs 120 högskolepoäng inom ämnesområden som är relevanta för dessa ämnen. För ämneslärarexamen ska studenten visa sådan kunskap och för- måga som krävs för att förverkliga skolans eller vuxenutbildningens mål samt för att medverka i utvärdering och utveckling av respek- tive verksamhet enligt gällande föreskrifter och riktlinjer. För ämneslärarexamen ska studenten -visa sådan kunskap i ämnen eller inom ämnesområden som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, inbegripet kunskap om ämnets eller ämnesområdets vetenskapliga grund, och om relevanta metoder inom verksamheten samt om aktuella forsk- ningsfrågor, -visa sådan kunskap om lärande och undervisning som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, -visa sådan kunskap om läs- och skrivinlärningens och matemati- kens betydelse för elevers kunskapsutveckling, -visa sådan kunskap om specialpedagogik som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, -för undervisning i moderna språk visa förtrogenhet med och erfarenhet av språkområdets kultur och vardagsliv, -visa kunskap om betydelsen av ett jämställdhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten och vid presentation av ämnes- stoffet, och -visa kunskap om utbildningens organisation och villkor. För undervisning i , gymnasieskolan och vuxenutbild- ningen ska studenten dessutom -visa kunskap i att analysera och bedöma elevers kunskaps- utveckling samt kunskap i betygsättning. För ämneslärarexamen ska studenten -visa förmåga att omsätta kunskaper i ämnen eller inom ämnes- områden och om lärande och undervisning som krävs för den verksamhet som utbildningen avser så att elever lär och utveck- las, -visa förmåga att förmedla och förankra samhällets och demokra- tins värdegrund, -visa förmåga att förmedla, förankra och tillämpa gällande regel- verk som syftar till att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever, -visa förmåga att självständigt och tillsammans med andra pla- nera, genomföra, utvärdera och utveckla undervisning och annan pedagogisk verksamhet och delta i eller ansvara för led- ningen av denna beroende på vad som krävs för den verksamhet som utbildningen avser, -visa förmåga att analysera, bedöma, dokumentera och värdera elevers lärande och utveckling i förhållande till verksamhetens mål samt informera och samarbeta med föräldrar och vårdnads- havare, -visa förmåga att använda informationsteknik i den pedagogiska verksamheten och förstå betydelsen av olika mediers roll för denna, -visa fördjupad förmåga att kritiskt och självständigt tillvarata, systematisera och reflektera över både egna och andras erfaren- heter och relevanta forskningsresultat i ett historiskt och inter- nationellt perspektiv för att därigenom bidra till utvecklingen av yrkesverksamheten och kunskapsutvecklingen inom ämnen eller ämnesområden, och -för undervisning i moderna språk visa för läraryrket relevant kommunikativ förmåga. För ämneslärarexamen ska studenten -visa självkännedom och empatisk förmåga, -visa förmåga att i det pedagogiska arbetet göra bedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättigheterna, -visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt gentemot elever och deras vårdnadshavare i förekommande fall, och -visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet. Självständigt arbete (examensarbete) För ämneslärarexamen om 240 och 300 högskolepoäng ska studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett själv- ständigt arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng eller två sådana arbeten om vardera minst 15 högskolepoäng. Av examensbeviset ska det framgå vilken inriktning som studenten har fullgjort och för vilken undervisning eller verksamhet utbild- ningen är avsedd. För ämneslärarexamen ska också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensordning. DEL I Bakgrund och analyser Påståendet att läraren är den enskilt viktigaste framgångsfaktorn för kvaliteten i skolan är varken nytt eller särskilt djärvt. har lärarnas kompetens, lärarutbildningens kvalitet och rekryte- ringen till läraryrket sammantaget visats vara helt avgörande för att ett skolsystem ska bli framgångsrikt.TPF1FPT Lärarutbildningens utform- ning, kvalitet och attraktionskraft är således av största vikt för skolans resultat och utveckling. Den svenska lärarutbildningen, som i sin nuvarande form härrör från den reform som sjösattes , har varit föremål för stor uppmärksamhet. Det har bland annat föranletts av de två kvalitetsgranskningar som utförtTPF2FPT och som båda visat på brister inom ett flertal områden. Dessa brister har varit dels av generell art och gällt samtliga eller nästan samtliga lärarutbildningar, t.ex. den låga andelen forskarutbildade lärare och en låg grad av internationalisering. Dels har tillkortakommanden uppenbarats av mer specifikt slag för vissa utbildningar. reform innebar att åtta olika examina för blivande lärare ersattes med en enda och gemensam lärarexamen.TPF3FPT Alla universitet och hög- skolor som hade någon form av lärarutbildning fick då, utan före- gående kvalitetsprövning, generell rätt att utfärda denna nya gemensamma examen. Det innebär att lärarexamen utfärdas och att lärarutbildning nu bedrivs vid 26 lärosäten i . Tio av dessa lärosäten fick som en följd av utvärdering 1TP PT Se den publicerade McKinseyrapporten: How on Top. 2TP PT Den första utvärderingen (2005:17 R) var en reformuppföljning och kvalitetsgranskning som gjorde på uppdrag av den dåvarande regeringen. Den andra utvär- deringen (2008:8 R) var en uppföljning av den tidigare utvärderingen. 3TP PT Lärarexamen är gemensam för de offentliga skolformerna. Det finns även en folkhög- skollärarexamen som utredningen också behandlar. en varning för att rätten att utfärda lärarexamen riskerade att bli indragen . Lärarutbildningen är volymmässigt största högskole- utbildning med drygt 36 000 helårsstudenter och 5 000 lärarutbil- dare. Flera av de universitet och högskolor där utbildningen bedrivs är historiskt sett uppbyggda kring ett tidigare lärarseminarium. På dessa platser utgör lärarutbildningen en mycket stor del av lärosätets totala volym. Variationen mellan utbildningarna är stor, varför det egentligen inte är rimligt att generellt tala om den svenska lärarutbildningen. Inte heller är det möjligt att beteckna lärarutbildningen överlag som en dålig utbildning, eller att slå fast att de lärare som den utexaminerar inte skulle fungera i skolan. Mycket av det arbete som läggs ned i dagens lärarutbildningar håller god kvalitet. Lärarutbildningsreformen har också med- fört vissa förbättringar, som till exempel övergången från praktik till verksamhetsförlagd utbildning (VFU) och introduktionen av det överordnade begreppet utbildningsvetenskap för forskning av relevans för skola och lärarutbildning. Viktigt att framhålla är också att utvärderingarna som färdigställdes respektive har medverkat till ett på många håll intensivt kvalitetsarbete. Lärar- utbildningarna har på flera håll verkligen blivit en hela lärosätets angelägenhet. Vid övergången till den nya uppläggning av utbild- ningen, som denna utredning förespråkar, är det väsentligt att de goda exemplen tillvaratas och att det kontinuerliga kvalitetsarbete som utförs på lärosätesnivå fortsätter. Nuvarande lärarutbildning har dock konstaterats ha vissa strukturella problem, som inte låter sig lösas på det lokala planet. Antalet sökande per plats har sjunkit sedan den nuvarande lärarutbildningen infördes, och andelen stude- rande som avbryter utbildningen är stor (mot för övriga akademiska yrkesutbildningar). Regeringen har i direktiven till denna utredning uttryckt den politiska viljan att dela upp lärarutbildningen i tydligare kategorier, eventuellt med skilda examina. Vid sina överväganden om eventu- ella nya examina och inriktningar har utredningen i första hand analyserat vilket innehåll olika lärarkategorier behöver tillägna sig under utbildningen för att vara väl rustade inför sin yrkesutövning. Resultaten av denna innehållsanalys har varit avgörande för för- slagen om de olika inriktningarnas längd. I vissa fall har förslagen inneburit förändringar i förhållande till dagens situation. Ett par inriktningar har fått förkortad utbildningstid och ett par har för- längts. Det har varit utredningens ambition att utbild- ningarnas inriktningar ska anpassas till den nya och veder- tagna examensstruktur, som enligt den så kallade Bolognamodellen gäller för andra yrkesutbildningar inom högskolan. Utredningen identifierade i ett tidigt skede fyra perspektiv som bör genomsyra all lärarutbildning oavsett inriktning: -Ett vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt. -Ett historiskt perspektiv. -Ett internationellt perspektiv. -Informations- och kommunikationsteknik (IT) som utbild- ningsresurs. Utvärderingarna har visat att lärarutbildningen inom högskolans ram ännu inte till fullo uppfyller alla de krav som kan ställas på en akademisk utbildning, i synnerhet inte vad gäller den vetenskapliga grunden. Lärarutbildningen är istället på flera håll och i flera avseenden bärare av en normativ tradition. Antalet forskarutbildade lärare är relativt sett lågt. Utredningen ansåg det bland annat av dessa skäl vara väsentligt att lyfta fram det veten- skapliga och kritiska förhållningssättet som ett genomgående per- spektiv. Detta innefattar även en ordentlig satsning på utbildnings- vetenskaplig forskning. Ett historiskt perspektiv är viktigt att lägga på såväl skolan som lärarutbildningen, bland annat för att stärka de blivande lärarnas förmåga att förstå utbildningens plats i samhället och de skiftande trender som präglar skolans område. Det interna- perspektivet saknas alltför ofta i den svenska lärarutbild- ningen. Den tenderar att bli alltför snävt nationell i fråga om exem- pelvis kurslitteratur. Lärarstuderande utnyttjar också i mycket lägre grad än andra studerande möjligheterna att förlägga delar av studierna utomlands. Internationella utblickar vidgar vyerna och skapar förståelse för andra länders förhållanden och för att synen på skola och lärande kan variera. Även i fråga om användningen av informationsteknik i undervisningen har lärarutbildningen kommit i otakt med utvecklingen i skolan och bland barn och ungdomar. För att kunna integrera IT som en utbildningsresurs av hög kvalitet krävs att området ses som ett övergripande perspektiv. Det gäller såväl hur själva tekniken kan tillämpas i undervisningen som hur information från Internet kan användas på ett källkritiskt sätt och hur Internet påverkar barn och ungdomar generellt. De ovanstående fyra perspektiven motsvaras alla av områden där lärarutbildningen utmärker sig negativt i förhållande till andra hög- skoleutbildningar. Ytterligare perspektiv hade kunnat föras fram. Professionsperspektivet är självklart i en yrkesutbildning. En ambi- tion för utredningen är att genomgående söka stärka de blivande lärarnas professionalitet. Denna strävan kommer mer direkt till uttryck till exempel i utredningens förslag som gäller formerna för hur den beprövade skolerfarenheten kan tas tillvara och förmedlas inom lärarutbildningen. Jämställdhet är ett exempel på ett perspek- tiv som ska prägla all akademisk utbildning. Detta slås fast i högskolelagen och gäller således även lärarutbildningen. Vid utred- ningens överväganden har frågan om jämställdhet beaktats. Utred- ningen rekommenderar också varmt att man inom lärarutbild- ningen arbetar för att integrera ett genusperspektiv i undervis- ningen. Utredningen vill betona vikten av kontinuerlig kompetens- utveckling och fortbildning för alla lärare. Läraryrket, oavsett skolform och ålderskategori, är ett kunskapsyrke. En lärarutbild- ning kan aldrig täcka in allt en lärare behöver kunna under ett långt yrkesliv. Kunskapsutvecklingen är snabb på de flesta områden, och en professionell lärare ska hålla sig à jour med aktuella rön såväl inom sina undervisningsämnen som inom det utbildningsveten- skapliga området. I begreppet en hållbar lärarutbildning ligger att utbildningen ska ge en stabil och allmängiltig grund. Den före- slagna lärarutbildningen förutsätts av utredningen byggas på med nya kunskaper i form av kompetensutveckling under lärarens yrkesverksamma tid. De perspektiv, kunskaper och färdigheter som denna utredning identifierar och förespråkar antas vara långsiktigt hållbara. Lärarutbildningen ska därför inte behöva ändras , som genomsnittet varit , för att den kommit i otakt med skolreformerna eller med samhällsutveck- lingen. Såväl lärarutbildningarna som skolhuvudmännen, de fack- liga organisationerna och de enskilda lärarna bär ett gemensamt ansvar för att behovet av kontinuerlig kompetensutveckling får genomslag både i synsätt och konkret handling. Utredningen vill bidra både till en kvalitetshöjning och till en effektivisering av lärarutbildningen. En tydligt definierad kärna av lärargemensamma kunskaper och färdigheter förutsätts ge de bli- vande lärarna nödvändiga redskap för att kunna fungera i det mål- styrda och decentraliserade skolväsendet. Utredningens förslag innebär att kunskaper i undervisningsämnena förstärks och för- För var och en av de lärarkategorier som föreslås har också de nödvändiga specialistkunskaper och färdigheter identifierats, vilka gör läraren till expert inom sitt ämnesområde och den valda åldersgruppen.