sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Professional organisations and other labour market organisa- tions should be invited to participate when energy-related edu- cation and training programmes and qualifications are being formulated. Undergraduate programmes in technical subjects should be broadened with increased efforts in the energy field. and the Energy Markets Inspectorate are to be given the task of studying and improving feedback on energy use in connection with the of electricity and district heating, after consultation with the relevant consumer interest bodies. Output metering for electricity with fuse sizes under 63 A should be developed. The Energy Markets Inspectorate is to be given the task of formulating proposals for models and the introduction of requirements for output-based electricity network tariffs, in consultation with the industry. Metering of electricity by the hour should eventually be introduced for all . The Energy Markets Inspectorate is to be given the task of looking into the scope for introducing a general requirement for hour-by-hour readings for all end-users. The inquiry proposes that all types of energy supplies, i.e. including petrol, diesel and fuel oil, shall be accompanied by clear information about their energy content, expressed in kWh. is to be given the task of creating regional networks for cooperation on more efficient energy consumption, in close collaboration with those municipalities and county councils that choose to enter into voluntary agreements with the Swedish state regarding more efficient energy end use. A central organisation for a more energy-efficient The working tasks specified under the directive are such that they should be performed by state authorities and not by private bodies. Furthermore, it is less appropriate to establish a new agency for the working tasks specified under the directive. The inquiry feels that these working tasks should instead be incorporated into existing agency structures. Relevant sector agencies shall, in cooperation with the and within their sectors, be responsible for the analytical, promotional, supervisory and control activities that ensue from the energy efficiency directive. should however be given the main responsibility for the promotional, supervisory and control tasks ensuing from the directive. In order to coordinate energy efficiency improvement efforts, it is proposed that a special decision-making council, an energy efficiency council, with representation from the relevant agencies shall be established within the . 's task is to coordinate Swedish efficiency improvement efforts that require participation from several different societal sectors. Funding of the proposals The policy measures proposed by the Inquiry result in an increased cost for the state. The total cost amounts to made up of 2.4 billion per annum during the period 2010 2014. The Inquiry has analyzed how these measures can be financed. The inquiry rejects a construction establishing a separate energy efficiency fund. The general costs for instruments etc., should be tax -funded via the government budget. The inquiry feels that the state's costs for new instruments should ultimately be shouldered by both energy producers and end users. The EC directive is based to some extent on energy enterprises helping to realise energy efficiency improvements. This can, according to the directive, take place by the enterprises offering energy services or by them paying for energy efficiency improvements to be implemented. An increase in production taxes is therefore also a way for energy enterprises to take an part in the funding of energy efficiency improvements, in the spirit of the directive. The inquiry proposes that the costs to the state for the new instruments should be funded via an increase in production taxes in the region of billion in combination with an increase in energy taxes for electricity and fuel equal to per kWh and applying the conversion table in 2 of the directive. This amounts to a total of approx per annum. How- ever, the Inquiry considers that this proposal should not lead to an increased tax burden for companies included in the emissions trading scheme. As a consequence the current rules for tax restitution need to be adjusted. Taking tax restitution for the ETS industry into account, such an increase would be approximately . The proposal gives in total per annum for financing of policy measures. Other aspects taken into consideration by the inquiry Markets for energy efficient products and services No new measures are required to ensure the efficient functioning of current markets. The requirements in Article 6 can be said to have been fulfilled as a result of energy inspections being provided across the country, inter alia, pursuant to the Act on Energy Certificates for . In case any of the other concrete measures presented in Article 6 are still deemed necessary, a system of voluntary agreements should be introduced. If introduced, such agreements should be offered to all the actors on the energy services market and not just to energy enterprises. should be given the task of following developments on the markets for energy inspections and energy services as well as on strategic markets for energy efficient products. Transmission tariffs for network-borne energy The inquiry has found no reason to propose the introduction of entirely flexible transmission charges for electricity and district heating in . Current pricing, with elements of fixed fees in the transmission charges, is well justified. The fixed part of the network charge can, for example, be seen as a price on output. The inquiry feels that if the incentives for justified energy efficiency improvements need to be strengthened as regards electricity and heating, it is more socioeconomically effective to levy energy tax on electricity and introduce a tax on district heating than to prohibit what the inquiry believes are well-motivated price structures. The consequences of the inquiry's proposals The inquiry has assessed the effects of most of the proposals. It has not been possible to shed light on all the effects completely, however. Table 1 below summarises the inquiry's assessments. All in all, the inquiry estimates that the measures whose effects can be quantified will lead to more efficient primary energy consumption of in 2016. This corresponds to about in energy end use. Significant effects can also be assumed to be achieved by implementing the proposals whose effects the inquiry has not had the opportunity to quantify. Adding together all the estimated effects of the proposed and quantified instruments, the effects of previous measures and the inquiry's assessment of existing instruments, primary energy efficiency improvements of can be achieved in 2016. This corresponds to about in energy end use. In relation to energy use during the base year period, this is the equivalent of about 17 18 percent more efficient primary energy consumption and about 12 14 percent more efficient energy end use respectively. In addition significant effects can be assumed to be achieved by the following proposed measures: Strengthened and coordinated dissemination of information on energy efficiency improvement Evaluation and revision of routines for energy certificates for Continued promotion of energy services Planning for more efficient transport Increased tax on fossil fuels [TWh/year] Previous measures and instruments already The inquiry's proposals, measures that have been possible to quantify Percentage of average energy consumption End-users' annually reduced costs for the proposed measures are estimated at about 12 billion, when all the proposed instruments have achieved full impact. lifetime of the measures, the end-users' energy costs are expected to be reduced by at least billion. From these accumulated savings the end users incremental investments in conjunction with the measures should be deducted. Total investments have not been possible to quantify, thus net profit cannot be calculated. However, it should be noted that all proposed measures are profitable for the end users, possibly with the exception of some of the strategic investments in where governmental support has been proposed in chapter 5.5.1. A new national energy efficiency target The current, by the Swedish Riksdag determined, national target on energy efficiency states that should achieve an energy savings target of at least 9 percent energy end use by 2016 in relation to the average energy end use of 2001 2005. The Govern- ment has in addition proposed an interim target of 6.5 percent in 2010.TPF7FPT A key task for the inquiry has been to assess and propose a new national energy-efficiency target to be achieved by 2016. The analysis carried out by the inquiry shows that 17 18 percent more efficient primary energy consumption and about 12 14 percent more efficient energy end use respectively can be achieved. Taking into account the assumed significant effects of the inquirys non- quantified proposals, it is concluded that a realistic target should be in the upper part of this interval. Thus the inquiry proposes a new national energy efficiency target, based on the guiding principles in chapter 2 and the findings of the inquirys analyses, to be energy end use and primary energy by the year 2016, respectively. This corresponds to 14 percent in energy end use terms and 18 percent in primary energy terms. The inquiry should also according to the directive propose a new interim target to be achieved by the year 2010. This is proposed to be determined to be energy end use and primary energy, corresponding to 7 percent in energy end use and 9 percent in primary energy. The two proposed targets should both be seen in relation to the average energy consumption of 2001 2005. 7TP PT Budget proposition (2007/08:01), p. lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 8 kap. 13 b § och 12 kap. 5 b §, dels att närmast före 8 kap. 12 § och 12 kap. 5 b § nya rubriker med följande lydelse. Angivande av elens ursprung Vid fakturering av el till elanvändare ska, om inte kunden debiteringen beräknas på uppmätt Fakturan ska innehålla infor- mation om aktuella priser och Elleverantörer ska på eller i samband med fakturor, eller på annat lämpligt sätt, redovisa baka i tiden samt 2. kontaktinformation till obe- roende organisationer, som kan lämna råd om hur elanvänd- ningen kan effektiviseras. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om hur information enligt 2 3 stycke- na ska lämnas. Uppföljning av energieffektivi- seringsprogram Ett företag som bedriver nät- verksamhet med stöd av nätkon- cession för område ska på be- gäran, men inte oftare än en gång , till de myndigheter reg- eringen bestämmer rapportera uppgifter om elanvändningen i nätet, som krävs för att program för effektivare energianvändning ska kunna utformas och utvärde- ras. En sådan begäran får förenas med vite. För uppgifter som rapporteras enligt första stycket ska be- stämmelserna i sekretesslagen (1980:100) tillämpas. Regeringen, eller de myndig- heter regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om insam- ling av de uppgifter som krävs enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263) Härigenom föreskrivs i fråga om fjärrvärmelagen (2008:263) att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 51 b § och 53 b § samt närmast före 51 b och 53 b §§ nya rubriker med följande lydelse. Vid fakturering av fjärrvärme ska, om inte kunden begär annan debiteringsprincip, debiteringen beräknas på uppmätt värme- användning fakturan avser. Fakturan ska innehålla infor- mation om aktuella priser och uppmätt energimängd. Fjärrvärmeföretaget ska på eller i samband med fakturor, eller på annat lämpligt sätt, redo- visa 1.uppgift om hur kundens användning av fjärrvärme ut- vecklats i tiden samt 2.kontaktinformation till oberoende organisationer, som kan lämna råd om hur fjärr- värmeanvändningen kan effekti- . Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om hur information enligt 2 3 stycke- na ska lämnas. Uppföljning av energieffektivi- seringsprogram Ett fjärrvärmeföretag ska på begäran, men inte oftare än en gång , till de myndigheter regeringen bestämmer rapportera de uppgifter om fjärrvärme- användningen i nätet, som krävs för att program för effektivare energianvändning ska kunna ut- formas och utvärderas. En sådan begäran får förenas med vite. För uppgifter som rapporteras enligt första stycket ska bestäm- melserna i sekretesslagen (1980:100) tillämpas. Regeringen, eller de myndig- heter regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om insam- ling av de uppgifter som krävs enligt första stycket. Denna lag träder i kraft den 1Arbetet med att införa EG-direktivet om effektivare energianvändning m.m. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur EG-direktivet 2006/32/EG om energitjänster och effektivare energianvändning ska införas i Sverige.TPF1FPT Utredaren ska föreslå ett nationellt vägledande mål för energi- effektivisering enligt EG-direktivets artikel 4.1. Målet ska uttryckas i en absolut energimängd. Utredaren ska i detta sammanhang analysera om den viktningsfaktor för el, som anges i bilaga II till EG-direktivet, är lämplig att använda i samt överväga lämplig storlek på viktningsfaktorer, inte bara för el, utan också för fjärrvärme, fjärrkyla och oljeprodukter. Utredaren ska presentera ett förslag till den första nationella handlingsplanen för en effekti- vare energianvändning, som krävs enligt artikel 14. Utredaren ska utarbeta förslag till lämplig organisation, de författningar eller författningsändringar som behövs och övriga åtgärder för att underlätta genomförandet. Utredaren ska också belysa en rad specifika frågor med anknytning till EG-direktivets regler. Utredaren ska föreslå hur kraven på den offentliga sektorn ska kunna uppfyllas i , varvid alternativet med frivilliga avtal ska prövas i första hand. Marknaderna för energieffektiviserande tjänster och produkter ska analyseras. Vid behov ska åtgärder föreslås för att säkerställa 1TP PT Se bilaga 1 till betänkandet med utredningens direktiv (dir 2006:89). EG-direktivet 2006/32/EG benämns i det följande EG-direktivet eller direktivet beroende på samman- hang. Arbetet med att införa EG-direktivet om effektivare energianvändning m.m. marknadernas goda funktion. Här ska bl.a. analyseras om det finns behov av nya certifierings- och ackrediteringssystem för t.ex. energitjänster. Ett förslag till hur kravet på information om energi- effektviseringsmekanismer m.m. kan uppfyllas ska också presente- ras. Utredaren ska vidare analysera tariffstrukturen för överförings- avgifter samt pröva om överföringsavgifterna ska vara helt rörliga. Behovet av en fondlösning av den typ som avses i artikel 11 ska analyseras. I detta sammanhang ska särskilt frågan om kan uppfylla direktivet även utan en sådan fond analyseras. Utredaren ska kartlägga hur mätningen av el, värme, varmvatten och kyla går till . Härvid ska särskild uppmärksamhet riktas mot frågan om individuell mätning av el, värme och varmvatten i flerbostadshus. Utredaren ska föreslå hur ett krav på individuell mätning och debitering av el och tappvarmvatten i flerbostadshus kan utformas. Utredaren ska i detta sammanhang också presentera ett detaljerat förslag till vilka författningar eller författningsänd- ringar som behövs för en reglering om krav på debitering efter den faktiska förbrukningen kopplat till eventuella förslag om indi- viduell mätning. Utredaren ska stödja eventuella förslag med analys av deras privat- och samhällsekonomiska konsekvenser. Utredaren ska slutligen analysera om konsumentinformationen i fakturor uppfyller direktivets krav och vid behov förslå åtgärder för en förstärkt konsumentinformation. Uppdraget ska slutredovisas . 1.2.1EG-direktivets innebörd i huvuddrag De huvudsakliga komponenterna i EG-direktivet innebär att med- lemsstaterna ska: fastställa nationella mål och handlingsplaner för effektivare energianvändning, säkerställa fungerande marknader för energieffektiviserande produkter och tjänster, se till att den offentliga sektorn är ett föredöme inom energi- effektiviseringens område, samt Arbetet med att införa EG-direktivet om effektivare energianvändning m.m. se till att informationen om energieffektivisering till alla energi- användare förstärks. En central regel i direktivet är att ett gemensamt besparingsmål om fastställs. Målet ska uppfyllas av medlems- staterna . Basen för beräkningen ska utgöras av ett genomsnitt av den slutliga energianvändningen . Medlemsstaterna ska till kommissionen inge nationella energieffektiviseringsplaner, där de redovisar hur besparingsmålet ska nås på nationell nivå. Ett antal artiklar i EG-direktivet har till syfte att främja mark- naderna för energieffektiviserande tjänster och produkter. Energi- tjänster och energibesiktningar är två tjänstetyper som behandlas i särskild ordning. Hinder mot marknadernas goda funktion ska undanröjas. Om det behövs ska marknaderna även främjas på olika sätt. Det kan ske genom subventioner, såsom bidrag eller skatte- lättnader, genom frivilliga avtal eller genom ålägganden för vissa aktörer att tillhandahålla sådana tjänster. Medlemsstaterna ska se till att den offentliga sektorn är ett gott exempel, dvs. ett föredöme, för andra aktörer när det gäller att effektivisera sin egen energianvändning. Information är också, enligt EG-direktivet, ett viktigt medel att nå en effektivare energianvändning. Frågan om information kan ses i flera olika perspektiv. Energianvändarna ska i samband med fak- turor ges en utökad information om den egna energianvändningen. Härunder är information om storleken av t.ex. el- och varmvatten- användning, som ingår i en större post, t.ex. månadshyra eller årsavgift för bostadsrätt, av särskild betydelse. Vidare ska medlems- staterna genomföra större insatser för att stärka den allmänna informationen till energianvändare av alla slag om energieffektivi- seringsmekanismer och om de styrmedel som införs för att bidra till att energieffektiviserande åtgärder vidtas av energianvändarna. 1.2.2Förhållandet till andra energieffektiviseringsmål EG-direktivet om effektiv energianvändning och om energitjänster, som är rättsligt bindande för medlemsstaterna, är ett viktigt instru- ment i gemenskapens strävan mot en effektivare energianvändning i hela unionen. Denna strävan återspeglas också i ett mer över- gripande besparingsmål som kommissionen föreslagit. Arbetet med att införa EG-direktivet om effektivare energianvändning m.m. avser besparing av av den primära energi som kan beräknas användas i EU-länderna och redovisas i kom- missionens handlingsplan för en effektivare energianvändning. enades EU:s stats- och regeringschefer om att betona behovet av att öka energieffektiviteten i i syfte att uppnå besparingsmålet om av den beräknade primära energi- användningen. underströks betydelsen av att medlems- staterna använder sina nationella handlingsplaner för energieffekti- vitet i just detta syfte. I utredningens delbetänkande har visats att detta mål är avsevärt högre än det minsta mål som gäller enligt EG- direktivet.TPF2FPT Målet om primär energibesparing är dock ännu inte rättsligt bindande för medlemsstaterna. I detta sammanhang bör även noteras att på nationell nivå har som mål att den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler ska minska och i förhållande till använd- ningen 1995.TPF3FPT Uppdraget i ett vidare perspektiv, att genomföra EG-direktivet om effektivare energianvändning, omfattar också en rad övergripande frågeställningar, såsom hur basen för den framtida energieffektivi- seringen ska beräknas när resultaten ska utvärderas och var system- gränserna för olika energibärare och tillämpningar ska dras. Dess- utom finns flera grundläggande definitionsfrågor att ta ställning till, såsom vad som avses med hinder eller barriärer mot energi- effektivisering och hur begreppet kostnadseffektiva åtgärder i direktivets text ska tolkas. Uppdraget omfattar också en stor mängd avgränsade frågor och utredningsuppgifter. En gemensam faktor är att de på ett eller annat sätt är kopplade till frågan om en effektivare energianvändning. Mot den beskrivna bakgrunden har utredningsarbetet bedrivits i två steg. I steg 1 har allmänna utgångspunkter och grundläggande metodfrågor analyserats. Här har också en allmän beskrivning av hur energi tillförs och används i olika samhällssektorer redovisats. En viktig del av arbetet i steg 1 har avsett att introducera och PT Se utredningens delbetänkandet Ett energieffektivare (SOU 2008:25), s. 35 ff. PT Miljömål 15 (God bebyggd miljö), delmål 6 (Energianvändning m.m. i byggnader). Arbetet med att införa EG-direktivet om effektivare energianvändning m.m. förankra en systemsyn, inom vilken resultaten av åtgärder i slutanvändarledet kan analyseras. Mycket möda har ägnats åt att ta fram underlag för, föreslå, och så långt möjligt förankra, de vikt- ningsfaktorer som ska användas vid omräkning av slutanvänd energi till primärenergi. Vidare har i steg 1 analyserats vissa definitions- och avgräns- ningsfrågor, som har betydelse för det fortsatta arbetet, t.ex. frågan om hur den sektor som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bör behandlas. Mot bakgrund av resultaten har utredningen lagt fram ett förslag till första handlingsplan enligt artikel 14. I handlingsplanen listas ett trettiotal möjliga styrmedel som kan användas för att höja ambitionsnivån i det svenska energieffektiviseringsarbetet. Resultaten av arbetet i steg 1 redovisades i utredningens delbetänkande Ett energieffektivare (SOU 2008:25) . Huvuddragen i delbetän- kande redovisas nedan under avsnitt 1.4. I steg 2 ska frågan om vilket nationellt energieffektiviserings- mål, som utredningen ska föreslå, och vilka överväganden som ska bära fram utredningens slutsats i denna del, behandlas. Utred- ningen ska också presentera en strategi för hur ska kunna bli mer energieffektivt . Vidare ska utredningens slutliga förslag om styrmedel presenteras samt ska konsekvenserna av förslagen belysas närmare. Utredningen ska lämna ett förslag till lämplig organisation för att underlätta genomförandet av direk- tivet. Därutöver återstår de enskilda, avgränsade, utredningsupp- gifter med varierande omfattning, som berörts i det föregående, t.ex. frågan om individuell mätning och debitering av energi, tariff- strukturer i överföringssystemen och om konsumentinformation i fakturor. Uppdraget är komplext och rymmer flera olika utrednings- perspektiv, såväl begränsade utredningsuppdrag som övergripande frågeställningar. En rad olika teknikområden berörs. Dessutom finns både en teknisk och en samhällsekonomisk dimension. Med hänsyn härtill och till uppdragets komplexitet, har följande strate- gier för arbetet i utredningen tillämpats. Ett stort antal konsulter inom energi- och miljöteknik, organisa- tionslära, samhällsekonomi, ekonometriska analyser, företagseko- Arbetet med att införa EG-direktivet om effektivare energianvändning m.m. nomi, utbildningsfrågor, information m.fl. områden, har anlitats i syfte att tillföra så mycket aktuell kunskap som möjligt inom berörda områden. Resultaten av konsulternas arbete har redovisats i rapporter, som fortlöpande diskuterats i expertgruppen och i de organisationer experterna representerar. Sådana rapporter har också offentliggjorts via utredningens hemsida. Utredningen har också strävat efter att söka överbrygga de, ofta vitt skilda, synsätt som finns på energieffektivisering mellan intres- senter med olika bakgrund. Även om en samsyn i alla delar inte varit möjlig att nå, har en uttalad ambition varit att alla infalls- vinklar på de aktuella frågorna ska belysas och diskuteras.