sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Figur 3.2 Export till olika destinationer, andel av företag. Medelstora före- tag i tillverkningsindustrin med 11–50 sysselsatta, 2004 (pro- cent) Källa: Utredningens beräkningar baserade på SCB:s företagsstatistik. tredjedelar av företagen i storleksklassen 11–50 anställda exporterar till och , Sammanlagt står och för av deras export. Svensk export på företagsnivå Figur 3.3 Export till olika destinationer, andel av exportvärde. i tillverkningsindustrin med 11–50 sysselsatta, 2004 (procent) Källa: Utredningens beräkningar baserade på SCB:s företagsstatistik. Storföretagen deltar fullt ut i den globala ekonomin. Figur 3.4 visar att de största företagen är representerade på de allra flesta markna- derna i världen. har export till , och säljer till . EU-15 är fortfarande den största marknaden och de största företagen levererar faktiskt en större andel av sin export till än småföretagen men i övrigt är den geografiska spridningen relativt god. har av exporten, har och Nordame- rika står för . Det är i synnerhet storföretagen inom högteknologiska branscher som har världsekonomin som sin spelplan. För dem utgör bara någon enstaka procent av exporten – mindre än , , eller – medan och tillsammans har mot de som gäller för EU-15. Till denna dimension av internationaliseringen ska naturligtvis också läggas deras omfattande utlandsproduktion: för de allra flesta storföreta- gen utgör bara en liten del av den globala marknaden. Svensk export på företagsnivå Figur 3.4 Export till olika destinationer, andel av företag. Stora företag i tillverkningsindustrin med över 1 001 sysselsatta, 2004 (pro- cent) Källa: Utredningens beräkningar baserade på SCB:s företagsstatistik. Figur 3.5 Export till olika destinationer, andel av exportvärde. Stora företag i tillverkningsindustrin med över 1 001 sysselsatta, 2004 (pro- cent) Källa: Utredningens beräkningar baserade på SCB:s företagsstatistik. Svensk export på företagsnivå , med 51–200 anställda, uppvisar egenskaper som ligger emellan de globala storföretagen och de mer regionala småföretagen. På internationaliseringsskalan ligger de medelstora företagen dock närmare småföretagen än de största företagen. Medelstora exportörer har en stor internationell närvaro, men det är fortfarande och EU-15 som är hemmamarknaden, med över hälften av försäljningen. och börjar synas i deras exportstatistik, medan övriga världsdelar i princip är outfors- kade. Sammantaget målar beskrivningen av företagens exportstatistik upp en synnerligen polariserad bild av den svenska exportindustrin. Exporten domineras av ett litet antal storföretag. Dessa företag står både för en mycket stor del av sysselsättningen i tillverkningsindu- strin, är mera produktiva och har ett högre exportvärde per anställd än mindre företag. De agerar globalt med EU som hemmamarknad. De många exporterande småföretagen ger inget stort avtryck i den samlade exportstatistiken, och i synnerhet inte utanför våra grann- länder. Sammanlagt står de för av exporten, och det mesta levereras till och EU-15. Det stora antalet små exportörer är dock noterbart, och motiverar en något provokativ observation. Medianföretaget i den svenska exportindustrin är ett litet bolag med högst 10 anställda. Företaget är förvisso internatio- naliserat, men exporterar bara ett fåtal typer av exportprodukter till två utländska marknader. Dessa marknader ligger nära : åtminstone den ena destinationen är , eller Fin- land. Förutom den ögonblicksbild som ges av situationen 2004 kan det vara intressant att se hur förändringarna i exporten har fördelats mellan de olika branschgrupperna och storleksklasserna av företag. Tabell 3.3 sammanfattar förändringarna i andelen företag med export, exportens andel av omsättningen för dessa företag, samt exportvärdet per sysselsatt i exportföretagen för perioden – 2004. För hela tillverkningsindustrin ser vi att förändringarna varit relativt små , även om det finns en betydande varia- tion mellan sektorerna. Den mest noterbara förändringen är att andelen av de största företagen som exporterar har minskat något mellan de två åren, som deras export som andel av Svensk export på företagsnivå omsättningen har ökat. Det genomsnittliga exportvärdet per anställd har också vuxit kraftigt. Utvecklingen i småföretagens exportintensitet har varit svagare, men den genomsnittliga export- intensiteten har ändå ökat . De olika branschgruppernas utveckling uppvisar en del intressanta mönster. Inom den resursintensiva industrin har det skett ett tydligt skift i exporten i riktning mot större dominans för storföretagen. med export har fallit, liksom exporten som andel av deras omsättning. har storföretagens exportintensitet och exportvärdet per sysselsatt ökat kraftigt. Den svagaste utvecklingen finns i den arbetsintensiva industrin, och i synnerhet i den största storleksklassen. Där har den genomsnittliga exportintensiteten sjunkit kraftigt och flera av de största företagen inom branschen har försvunnit från statistiken. Därför är siffran för förändringen i andelen exportörer bland företagen med mer än 1 000 anställda missvisande: antalet företag i gruppen har minskat från 17 till 3, och detta har en stark negativ effekt på exporten även om alla tre överlevande företag är exportörer. I viss utsträckning balanseras detta fall av en stor ökning i exportintensitet och exportvärde per sysselsatt för storleksklassen 201–1 000 anställda. Det är också anmärkningsvärt att exportvärdet per anställd i branschens medelstora företag fallit . Sammantaget stärker detta bilden av den arbetsintensiva industrin som den med svagast utveckling bland våra branschgrupper. I skalintensiva branscher minskade storföretagens exportinten- sitet, men tillväxten i medelstora företag var betydlig, både vad gäller andel exporterande företag, exportintensitet och exportvärde per sysselsatt. Som vi noterade tidigare är småföretagens tillbaka- dragna position i skalintensiva branscher ingen överraskning; deras andelar har heller inte förändrats mycket . Svensk export på företagsnivå Tabell 3.3 Förändringar i exportintensitet och exportvärde per sysselsatt i olika storleksklasser och branschgrupper i tillverkningsindustrin 1997–2004 2004 (procent) 2004 (procent) -0,5 -0,1 201–1 000 -2,7 -0,6 -0,2 -2,3 -1,4 -6,1 -0,7 201–1 000 -1,0 -1,8 -1,1 -1,8 -3,3 -25,2 201–1 000 -20,9 -1,3 -2,3 -2,8 201–1 000 -4,5 -4,5 -6,7 -2,0 -1,2 -1,4 -0,8 201–1 000 -5,9 -2,3 201–1 000 -1,8 -14,7 Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s företagsstatistik. Svensk export på företagsnivå I gruppen differentierade produkter återfinns den snabbaste till- växten i export som andel av omsättning och exportvärde per sys- selsatt, men storleksklasserna uppvisar olika mönster. Internatio- naliseringen har ökat för småföretag och stora företag, både i ter- mer av andelen företag som exporterar, exportintensiteten per företag och exportvärde per sysselsatt. sackar efter på alla dessa punkter. Bland de största företagen har vi också sett en ökning av exportintensiteten och exportvärdet; den minsk- ning i andelen storföretag som exporterar återspeglar enbart det faktum att ett enskilt företag slutat exportera. Inom den högtek- nologiska branschgruppen ökade internationaliseringen i alla stor- leksklasser utom 201–1000 anställda, där både andelen företag med export och exportintensiteten föll. En sammanfattning av förändringarna i andel exportörer och exportintensitet omfattar tre huvudsakliga observationer. För det första är utvecklingen för små och medelstora företag relativt svag i alla branscher utom högteknologi. För det andra är utvecklingen för storföretagen positiv i alla branscher förutom arbetsintensiv industri. Den arbetsintensiva industrins tillbakagång är en naturlig utveckling på , med tanke på att arbetskraften är en rela- tivt dyr produktionsfaktor i . En förskjutning mot mer kun- skapsintensiva branscher, där produktivitet och lönenivåer är högre, är synnerligen välkommen. Dessa branscher kan i viss utsträckning återfinnas inom högteknologisk tillverkningsindustri men kanske i ännu större utsträckning inom tjänstesektorn. För det tredje bör det noteras att ökningen i tillverkningsindustrins genomsnittliga exportintensitet, det vill säga exporten som andel av omsättningen, kan förefalla ganska låg med tanke på att exportkvot ökade med ett par procentenheter . Förklaringen, som noterades redan i det föregående kapitlet, är att varuexporten inte vuxit lika snabbt som tjänsteexporten. Varuexportens andel av BNP var oförändrad , och ökningen i den sammanlagda exportkvoten genererades på tjänstesidan. 3.2Exportens bestämningsfaktorer på företagsnivå Hur förklaras det exportmönster som presenterats i föregående avsnitt? Fram till det senaste årtiondet har den största delen av den nationalekonomiska forskningen om internationell handel inte Svensk export på företagsnivå intresserat sig mycket om vad som händer på företagsnivå, utan studerat länders exportmönster. Vi har redan pekat på de främsta förklaringsvariablerna på landnivå i Kapitel 1: teknologier, till- gången på olika produktionsfaktorer och möjligheterna att utnyttja skalfördelar hör till de variabler som ingår i diskussio- nen. Under det senaste årtiondet har det emellertid lagts stora ansträngningar på att analysera och förklara exportens bestäm- ningsfaktorer på företagsnivå.TPF10FPT Denna analys utgår ofta från en observation som vi redan noterat: exportörer tenderar att ha högre produktivitet än icke-exportörer. Det har emellertid varit oklart om exporterande företag har högre produktivitet på grund av att de är exportörer och ökar produktiviteten genom internationellt lärande eller om de blivit exportörer just på grund av att de redan i utgångsläget var mer produktiva än andra företag. I verkligheten förekommer troligen båda varianterna. Det finns ett antal studier som ger stöd för tesen om lärande genom export (se t.ex. Castellani, 2002; Castellani och Zanfei, 2003, och Criscuolo m.fl., 2004). Trots det är den dominerande uppfattningen i den moderna forsknings- litteraturen att kausaliteten från produktivitet till export är starkare (m.fl., 2007).TPF11FPT Intuitionen är att det är svårare och dyrare att exportera än att sälja till den inhemska marknaden, och endast företag som är till- räckligt produktiva kan ta på sig dessa kostnader utan att vinsterna urholkas. De trösklar som gör exporten kostsam omfattar inte enbart transportkostnader, utan även andra transaktions- och sök- kostnader som har att göra med tullinspektioner, produktstandar- der och andra statliga regler, samt förhandlingar och kontrakt med 10TP PT (2007) och och (2007) ger en överblick av detta forskningsfält. 11TP PT I detta sammanhang bör det noteras att det är en mycket svår utmaning att på ett övertygande sätt klargöra förhållandet mellan export och produktivitet på företagsnivå. Det är till exempel uppenbart att de största svenska företagen (som också är de mest produktiva) aldrig skulle ha nått sin höga produktivitet om de varit begränsade till att agera på den inhemska marknaden: med bara nio miljoner innevånare räcker inte den svenska marknaden till för att företagen ska kunna dra nytta av skalfördelar. Det är emellertid oklart om exporten ger några produktivitetsfördelar för företag som kommer från länder med större inhemska marknader (t.ex. ). En annan utmaning är att separera effekterna av export och import. Vi vet att framgångsrika importörer har goda förutsättningar för att höja sin produktivitet: de kan specialisera sig på de delar av produktionsprocessen där de är starkast, och flytta ut verksamheter som görs billigare på annat håll. Eftersom de allra flesta exportörer också är importörer (och eftersom importbenägenheten är mycket större bland exportörer än icke-exportörer) borde en noggrann analys fånga upp både export och import. De flesta studierna gör inte detta, vilket gör det svårt att bedöma om produktivitetsförsprånget hos internationaliserade företag ska hänföras till exporten eller beslutet att importera snarare än producera alla komponenter själv. m.fl. (2007) är ett av få undantag som diskuterar både export och import. Svensk export på företagsnivå lokala partnerföretag och kunder (, 2007). Dessutom är det kostsamt att inhämta kunskap om utländska marknadsförhål- landen och att marknadsföra sig själv till kunder som kanske varken känner det exporterande företagets produkter eller rykte, eller Sve- rige och den svenska industrins kompetens. Höjden på dessa trösklar kommer att variera mellan olika destinationer: avståndet från både geografiskt och kulturellt, språk, utvecklingsnivå och köpkraft, samt marknadens storlek är några viktiga faktorer.TPF12FPT Stora och rika länder som ligger nära , med tydliga regelsystem och språk och kultur som vi förstår, kommer att uppvisa låga inträdeskostnader. Att sälja till borde således vara mindre kostsamt än att sälja till . Likaså är en marknad som borde vara enklare att penetrera än . Kostnaderna kan också vara specifika för varje enskild produkttyp, eftersom regleringar, standarder och marknadsförutsättningar i övrigt varierar mellan produktsegment. Eftersom företagen är heterogena – deras kompetens och pro- duktivitet varierar – borde resultatet bli en uppdelning där företa- gen väljer marknader och varor i enlighet med sina egna förutsätt- ningar. De minst produktiva företagen borde inte kunna exportera alls. Något mera produktiva bolag kan komma över de lägsta trösklarna och exportera ett fåtal varor till länder de känner väl. De mest produktiva företagen borde däremot kunna expandera både geografiskt och i antalet exportprodukter. Dessa växer till stora multinationella företag. Undersökningar av stora länder som och ger stöd för dessa hypoteser (m.fl. 2007; m.fl. 2004). m.fl. (2007) fokuserar på och finner att mönst- ret liknar det för större länder. De noterar att svenska exportföre- tag är större, både vad gäller sysselsättning och omsättning, de har högre arbetsproduktivitet, betalar högre löner, har högre kapital- intensitet och bättre utbildad arbetskraft än icke-exporterande företag. Analysen betonar också heterogeniteten i exportmönstren. De flesta exporterande företag är fokuserade på ett litet antal desti- nationsländer och ett mycket begränsat sortiment av exportpro- 12TP PT Marknaden behöver inte nödvändigtvis vara en geografisk marknad. Utredningen kommer diskutera projektexport till internationella organisationer – , de regionala utvecklings- och investeringsbankerna, och FN-systemet i stort. Det råder inget tvivel om att företag som vill sälja till dessa organisationer möter mycket höga transaktionskostnader, både vad gäller strategisk kunskap om vilka produkter (och tjänster) som kommer att efterfrågas och marknadsföringen av den egna verksamheten. På samma sätt kan exporten till statliga kunder vara särskilt krävande. Svensk export på företagsnivå Dessutom estimerar de en modell för att förklara samban- det mellan export och produktivitet. Resultaten sammanfattas i Tabell 3.4, och ger starkt stöd för tanken att det finns land- och produktspecifika exportkostnader som sållar bort de företag som inte är tillräckligt produktiva för att hantera dessa kostnader. Tabellen omfattar fem olika regressionsmodeller, där den bero- ende variabeln är logaritmen av företagets arbetsproduk- tivitet, det vill säga förädlingsvärdet per anställd. På högersidan har varje modell mått på ett antal variabler som kan förväntas påverka produktiviteten: företagets storlek, kapitalintensitetTPF13FPT och arbets- kraftens utbildningsnivåTPF14FPT. Dessutom ingår variabler för bransch, årtal och ägarkategoriTPF15FPT. De värden som presenteras i tabellen är beräknade koefficienter för alternativa mått på exportverksamhet. Resultaten visar relationen mellan export och arbetsproduktivitet när hänsyn tagits till effekten av de övriga bestämningsfaktorerna. Beräkningarna täcker perioden –2004 och omfattar mellan 19 542 och 56 607 observationer, beroende på vilka mått som används för exporten.TPF16FPT I den första beräkningen ingår exporten enbart som en binär variabel för de företag som exporterar. Den skattade koefficienten antyder att exporterande företag i genomsnitt har högre produktivitet än icke-exporterande företag när hänsyn tagits till övriga bestämningsfaktorer. Beräkning nummer två inkluderar exportvärde per anställd medan nummer tre tar med exportvolym per anställd. Båda dessa beräkningar visar att mera internationalise- rade företag också är mera produktiva: en ökning av exportvärdet med en procent är relaterad till en ökning av produktiviteten , medan motsvarande ökning i exportvolymen ger en 1- procentig produktivitetsökning. Skattning nummer fyra skiljer mellan företag beroende på antalet exportprodukter. Det genom- snittliga företaget med 1–3 exportprodukter har högre produktivitet än företaget utan export, medan företagen med mer än 9 exportprodukter är mera produktiva än hemma- marknadsföretagen. Skattning fem, slutligen, visar ett liknande mönster vad gäller antalet destinationsländer. De mest internatio- naliserade företagen, med mer än 13 destinationsländer, är i genom- 13TP PT Definierat som bruttoinvesteringar per anställd. 14TP PT Definierat som andel av arbetskraften med universitetsexamen. 15TP PT Fyra olika ägarkategorier används: oberoende, svensk koncern, svenskägt multinationellt företag och utländskt multinationellt företag. 16TP PT För att korrigera för eventuell endogenitet är skattningsmetoden antingen GLS eller GMM, med laggade exportvärden (mellan två och fyra perioder) som instrument. Svensk export på företagsnivå snitt mer produktiva än företagen som inte exporterar något. Tabell 3.4 Arbetsproduktivitet och export i den svenska tillverkningsindustrin 1997–2004 Exportvariabel (binär) 0.049 (0.005) 0.051 (0.008) Export per sysselsatt (log) 0.022 (0.000) 0.021 (0.001) 0.011 (0.000) 0.011 (0.001) 0.040 (0.005) 0.066 (0.006) 0.102 (0.007) 0.073 (0.012) 0.041 (0.005) 0.082 (0.007) 0.153 (0.008) 0.098 (0.008) Storlek, kapitalintensitet, Storlek, kapitalintensitet, humankapital, bransch, tid, humankapital, bransch, tid, 26 640 – 19 542 Källa: m.fl. (2008), Tabell 6. Dessa resultat antyder att trösklarna för export är synnerligen betydande, och särskilt när man ser på större produktsortiment och länder som inte ligger i absoluta grannskap. Den första skattningen gav förvisso inget exceptionellt stort premium för exportörer, men det är viktigt att komma ihåg att många av expor- törerna är små företag med liten export, och skiljer sig inte mycket från de rena hemmamarknadsföretagen. De övriga skattningarna utmålar större skillnader inom gruppen exportörer. Stora exportö- rer – vare sig vi ser på värde eller volym – är mera produktiva än små exportörer. Den marginella effekten av högre exportmängd är dock relativt liten, vilket kan förklaras av att gruppen med större Svensk export på företagsnivå exportmängd omfattar två typer av företag – sådana som säljer mycket tunga och enkla produkter till grannländerna, och sådana som levererar många kilo varor med högt förädlingsvärde per kilo till avlägsna kunder. Skattningarna som fokuserar på antalet desti- nationsländer och exportprodukter ger de mest intressanta resul- taten. Det verkar inte krävas några extremt stora produktivitetsför- delar för att kunna exportera några få produkter till några få länder – som noterat tidigare är företagen med få destinationsländer troli- gen inriktade på våra nordiska grannar – men utmaningarna för de företag som vill expandera är stora. Med största sannolikhet är det inte främst transporkostnaderna som skapar trösklar, utan snarare behovet att överbrygga olika typer av kunskapsgap, både sådana som rör svenska företags kunskaper om utländska marknader och potentiella utländska kunders kunskaper om svenska företag och produkter. En annan typ av empirisk analys som ger en möjlighet att urskilja några av exportens drivkrafter baseras på gravitationsmo- deller. Dessa modeller relaterar bilateral handel till de inblandade ekonomiernas storlek samt avståndet mellan dem – intuitionen är att stora länder som ligger nära varandra också skapar starka gravi- tationskrafter, det vill säga mycket bilateral handel. Förutom BNP, BNP per kapita och avstånd kan man också inkludera andra vari- abler för att se huruvida det allmänna mönstret påverkas. Till exempel har gravitationsmodeller använts för att undersöka effek- ten av ekonomisk integration (, 1997). Modellen används då för att studera om länder som är medlemmar i samma regionala handelsavtal har större handel än vad som förklaras av standardvari- ablerna i modellen. Informationen om export på företagsnivå kan med fördel analy- seras med en gravitationsmodell, som dessutom kan estimeras sepa- rat för företag i olika storleksklasser. Detta ger en möjlighet att undersöka hur det totala exportvärdet, antalet företag som exporte- rar och exporten per företag, påverkas av modellens variabler och hur effekterna varierar mellan företag i olika storleksklasser. Tabell 3.4 börjar med en analys av hur den svenska exportens samman- lagda värde i 23 olika branschkategorierTPF17FPT fördelats över 150 länder –2003. Förutom totalresultaten för alla företag innehåller tabellen också separata skattningar för de fem storleks- klasser av företag som studerats tidigare. Observationerna för de 7 17TP PT Definierat som tvåsiffrors SNI-kategorier. Svensk export på företagsnivå åren är inkluderade, vilket ger 24 150 observationer för var och en av skattningarna. Förutom de variabler som diskuteras nedan ingår också tids- och branschvariabler för de 23 kategorierna. Den första resultatkolumnen visar de skattade koefficienterna för alla företag. Detta är standardvarianten av en gravitationsekva- tion, och resultaten följer det mönster som tidigare studier visat (, 1985; Feenstra m.fl., 2001). Partnerlandets storlek, mätt som total BNP, har en stark positiv effekt, liksom inkomstni- vån (BNP per kapita). Avståndet är viktigt, och den signifikanta negativa koefficienten visar att avlägsna länder tar emot mindre export från . EU-15 är en binär variabel som undersöker om svenska företag har större export till andra EU-länder, till exempel på grund av bättre marknadstillträde. Koefficienten är inte signifi- kant, vilket antyder att den gemensamma marknaden inte har någon systematisk effekt på exportvärdet som går utöver mark- nadsstorlek och avstånd. Variabeln engelska indikerar länder med engelska som officiellt språk, och det positiva värdet visar att eng- elskspråkiga marknader är populära destinationer för svensk export. Variabeln inland står för de länder som saknar kustlinje, medan variabeln ö-ekonomier är en variabel för små och isolerade öar. Båda dessa har negativa värden, vilket innebär att de svenska företagens samlade export till denna typ av destinationer är mindre än vad man skulle kunna förvänta utifrån de rena gravitationsvari- ablerna. Svensk export på företagsnivå SOU 2008:90 Gravitationsekvationer: sammanlagt exportvärde 1997–2003, 201–1 000 BNP (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** BNP/capita (log) (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** Avstånd (log) -1,19 -1,32 -1,35 -1,19 -1,11 -0,96 (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** (0,00)*** -0,07 -0,37 -0,06 -0,06 (-0,78) (-0,22) (-0,83) (-0,99) (-0,59) (-0,81) (0,006)*** (0,035)** (0,007)*** (0,062)* (0,015)** (0,045)** -0,74 -0,70 -0,70 -0,62 -0,64 -0,45 (0,001)*** (0,017)** (0,014)** (0,047)** (0,019)** (0,059)* -1,06 -0,53 -0,97 -0,82 -0,52 -0,67 (0,001)*** (-0,40) (0,022)** (0,060)* (-0,28) (-0,11) -5,21 -0,61 (0,037)** -0,10 -0,63 -0,25 (0,002)*** Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s företagsstatistik. Notera: *** indikerar statistisk signifikans på 1%-nivå, ** på 5%-nivå och * på 10%-nivå. Jämförelsen mellan de olika storleksklasserna ger intressanta resultat.