sou · GVB393 · 2008-01-01 00:00:00 — För det första att självstyrelse är ett i grunden omstritt begrepp.TPF22FPT Olika aktörer i det svenska politiska livet har skilda upp- fattningar om vilken innebörd lagregleringen måste ha för att kom- munal självstyrelse ska anses vara rådande. För det andra att själv- styrelsepolitiken har blivit alltmera laddad och konfliktfylld . För det tredje att det finns ett inslag av ifrågasättande av legitimiteten i den rådande grundlagsregleringen, exemplifierat av Lagrådets jämförelse mellan den formella regle- ringen och en hävdad informell ordning. En fruktbar hantering av självstyrelse som författ- ningspolitiskt problem kräver att man inkluderar både den politiska målkonflikten och de skilda tolkningarna av självstyrelsens grund- lagsfästa innebörd. Det spänningsfyllda förhållandet dem emellan ställer krav på en grannlaga avvägning. Det handlar å ena sidan om att åstadkomma bekräftande eller förändrande preciseringar av RF och dess motivuttalanden: ska det stå riksdagsmajoriteter fritt att med formellt stöd i RF bestämma innebörden av den kommunala självstyrelsen eller finns det en i enlighet med Lagrådets hävdande informellt institutionaliserad självstyrelse som inte bör överträdas av ? Inslaget av ifrågasättande av grundlagsregleringens legitimitet liksom förekomsten av lagtekniska subtiliteter vid 21TP PT Lagrådets yttrande, Utdrag ur protokoll vid sammanträde . När () prövade lagförslaget konstaterade man att det inte stred mot bestämmelserna om självstyrelse i RF. 22TP PT Uttrycket i grunden omstridda begrepp – essentially contested concepts – lanserades 1956 i en vetenskaplig artikel författad den brittiske statsvetaren . genomdrivande av enskilda förslagTPF23FPT nödvändiggör helt enkelt ett författningspolitiskt ställningstagande. Det handlar å andra sidan om att målkonflikten och avvägningen mellan likvärdighets- inriktade nationella målsättningar och olikhetsinriktad självstyrelse även i fortsättningen måste kunna fungera som mobiliserande skiljelinje mellan partier och blockbildningar samt därmed göras till föremål för politisering och valkamp. RF bör därmed även fortsätt- ningsvis ta sin utgångspunkt från en proceduriellt normerande grundlagsreglering av självstyrelsen. Materiell normering, exempel- vis en kompetenskatalog, eller ett författningsdomstolsliknande judiciellt förfarande, innebär nämligen en förrättsligande avpoli- tisering som är främmande för det svenska politiska systemets och demokratiska styrelseskickets tradition. Däremot bör RF tydligare än vad som är fallet dels anvisa genom vilka parlamentariska procedurer som kommunernas funktion i det demokratiska sty- relseskicket ska fastställas, dels anvisa att det sker i form av lag- stiftning. Om målsättningen är att skapa en stabil grund för framtida parlamentarisk politisering av självstyrelsefrågan föreslås därför ett grundlagsfäst inrättande av ett kommunutskott i . Det skulle skapa en annan förutsättning för politisering och markera en starkare integrering av den kommunala självstyrelsen i det parla- mentariska statsskicket. Den politiska vägen fram till självsty- relsens närmare bestämning blir tydligare också för intresserade medborgare. verksamhet skulle också på ett tydligare sätt uttrycka kommunernas reella funktion i det demo- kratiska styrelseskicket och lägga grunden för upprättande av ett nytt och formaliserat kommunalt samband. 23TP PT En av de mest iögonfallande lagtekniska subtiliteterna exemplifieras av den politisk- rättsliga processen bakom det kommunala skatteutjämningssystemets reformering. Efter det att Lagrådet, med utgångspunkt från RF, klandrat förslaget till nytt skatteutjämningssystem valde riksdagsmajoriteten att ändra dess lagtekniska utformning. Föreskrivelsen om att kommuner eller landsting skulle få ett tillägg till eller avdrag från sina skatteinkomster byttes mot att kommunerna eller landstingen skulle ha rätt till ett statligt bidrag eller vara skyldiga att erlägga en avgift till staten. Följden blev att Lagrådet godkände lagförslaget (Lagrådets yttrande, Utdrag ur protokoll vid sammanträde , se också SOU 1996:129, s. 155– 160). Emedan det ekonomiska utfallet för kommuner och landsting avsågs bli detsamma som enligt det tidigare förslaget, kom Lagrådets bedömning av grundlagsenligheten att i praktiken vara avhängig den terminologiska skillnaden mellan avgift och bidrag respektive skatteinkomst. Att tidsbegränsa lagar och förordningar är en annan lagteknisk subtilitet som använts för att undgå rättslig kritik om grundlagsstridighet. Så har exempelvis varit fallet gällande regleringen av de kommunala bostadsföretagens försäljning, akutsjukhusens drift och statligt beslutade kommunala skattestopp. Bilaga 4 – Om den kommunala självstyrelsen infogning i det demokratiska styrelseskicket Funktionsprincipen skulle vara utgångspunkten för utskottets inrättande.TPF24FPT Samtliga ärenden och fackutskottsbetänkanden med relevans för kommunernas verksamhet skulle hänvisas till kommunutskottet för ytterligare beredning. Dess möten ska vara öppna för samtliga riksdagsledamöter. Som ett led i beredningen av ärenden kan utskottet till offentliga frågestunder bjuda in före- trädare för kommunala fullmäktigeförsamlingar, berörda myndig- heter och andra sammanslutningar. I sin beredning kan utskottet också omfatta översikter och analyser av statliga myndigheters föreskrifter. Utlåtanden och betänkanden från kommunutskottet består av helhetsbedömningar av enskilda lagförslags och förordningars samt myndighetsföreskrifters konsekvenser för självstyrelsens sätt att fungera och för dess funktion i det demokra- tiska styrelseskicket.TPF25FPT Den grundligare riksdagsbehandlingen av självstyrelseregleringen frambringar på så vis en mera förankrad och hållbar lagstiftning. Det skapar i sin tur förutsättningar för att färre tvister mellan kommunerna och staten om lagars utformning och tillämpning uppstår. Med ett kommunutskott skulle den svenska demokratin berikas med en offentligt synligare och mera formbunden procedur genom vilken ledamöter framförhandlar självstyrelsens inne- 24TP PT Funktionsprincipen låg till grund för utskottssystemet under den svenska tvåkammartiden. Riksdagsärendena hänvisades till olika utskott med ledning av ärendenas statsrättsliga karaktär och var noga reglerat i både dåvarande RF och RO (exempelvis 53 § RF och 36 § RO). I det nuvarande så kallade fackutskottssystemet utgår indelningsprincipen istället från politikområde/sektor. anses ge bättre helhetsbedömning inom varje anslagsområde, helhetsperspektiv inom varje sektor och mer specialiserade riksdagsledamöter. Nackdelarna kan vara sämre helhetsbedömning i budgetprocessen och bristande sektorsövergripande helhetsperspektiv (Se , 2003, s. 121–126). Man kan i sammanhanget notera att Grundlagsberedningen i sitt betänkande 1969 uttryckte följande farhåga gällande fackutskottssystemets konsekvenser: Den från andra synpunkter önskvärda specialiseringen kan tänkas medföra att utskottsledamöterna känner sig som målsmän för en viss gren av den offentliga verksamheten och blir inställda på att gynna denna utan tillräcklig hänsyn till helheten eller den samhällsekonomiska balansen (SOU 1969:62, s. 54). 25TP PT Att i ha ett utskott, annat än KU, som har en funktionell uppgift och som ärenden kan hänvisas till efter behandling i fackutskott är inte mera främmande att ett dylikt utskott finns i den finländska . Det så kallade stora utskottet behandlar två slags ärenden: EU-frågor (likt den svenska ) respektive lagförslag som remitterar till utskottet vid den första behandlingen i plenum. I motsats till övriga fackutskott har alla riksdagsledamöter rätt att närvara vid stora utskottets sammanträden gällande den andra typen av ärenden. Stora utskottet behandlar i allmänhet bara lagtexten och tar inte in vare sig motiv eller reservationer i sitt betänkande. Men i betänkandet får utskottet föreslå att ska godkänna uttalanden eller att motiven i fackutskottens betänkanden ändras. Utskottet kan också besluta att motivera sitt betänkande och då upprättas betänkandet på samma sätt som ett fackutskotts betänkande med eventuella reservationer. Informationen om stora utskottet är hämtad från finska hemsida och från Mylly . Det skulle innebära en kraftfull markering av att självsty- relsens speciella funktion i styrelseskicket är att åstadkomma ett politiskt och ekonomiskt helhetsansvar. kan ses som en konstitutionell pendang till , vars uppgift är att sörja för styrelseskickets andra grundfunktion – parlamentarismen. parlamentariska uppdrag innebär att motsättningen mellan likvärdighetsinriktade nationella målsättningar och olikhetsinriktad självstyrelse accepterades som en oundviklig politisk målkonflikt. Likaså innebär det ett till- stående av att skilda principiella synsätt på självstyrelsen är naturliga inslag i det svenska politiska livet. Inrättandet av ett kommunutskott skulle demonstrera en vilje- yttring om att frågorna gällande den kommunala självstyrelsen bör bli föremål för den politisering, allmänna debatt och genomlysning som deras vikt fordrar. Utskottet skulle utgöra en robust parla- mentarisk institution som gjorde de politiska partiernas represen- tanter i kapabla att under olika samhällsorganisatoriska omständigheter hantera självstyrelsefrågan. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. + engelsk översättning. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. 74.Upplåtelse av den egna bostaden. 75.Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 76.Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. 77.En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 78.Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . 79.Tre nya skolmyndigheter. 80.Reach – genomförande och sanktioner. 81.Resurser för kvalitet. 82.Samordnad och tydlig tillsyn av social- tjänsten. + Lättläst + daisy. 83.Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. 84.Värdet av valdeltagande. 85.Olika former av normkontroll. 86.Bättre djurskydd – mindre krångel. 87.Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. 88.Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. 89.Rovdjuren och deras förvaltning. 90.Straffskalan för mord. 91.Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning. – en straffrättslig anpassning. 93.Den kommunala självstyrelsens grund- lagsskydd. Föräldraskap vid assisterad befruktning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Erfarenheter och utfall. Bestämmelser om domstolarna i regerings- formen. En starkare företagsinteckning. Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. Värdet av valdeltagande. Olika former av normkontroll. Straffskalan för mord. – en straffrättslig anpassning [92] Den kommunala självstyrelsens grundlags- skydd. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. Samordnad och tydlig tillsyn av . + Lättläst + daisy. Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning [91] Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] finansiella oberoende. Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag. [62] kompetens i utveckling. [72] Upplåtelse av den egna bostaden. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Tre nya skolmyndigheter. [79] Resurser för kvalitet. Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Etiskt godkännande av djurförsök – nya former för överprövning. En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. Bättre djurskydd – mindre krångel. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. + engelsk översättning. Reach – genomförande och sanktioner. [80] Rovdjuren och deras förvaltning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Organisationsform för VTI och . [49] Betalningstider i näringslivet. Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. Strategiska godsnoder i det svenska transport- systemet – ett framtidsperspektiv. Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Rörelser i tiden. Mångfald är framtiden. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]