sou · GVB330 · 2008-01-01 00:00:00 — I deklarationen slås fast att barn och ungdomar i behov av särskilt stöd i undervisningen bör omfattas av de allmänna undervisningssystem som byggts upp för flertalet barn. FN:s konvention om funktionshindrade personers rättigheter antog med konsensus konventionen om funktionshindrade personers rättigheter och till- hörande fakultativa protokoll om individuell klagorätt. Konventionen bygger på ett rättighetsperspektiv och består bl.a. av ett antal vägledande principer, såsom ickediskriminering, jämlik- het, oberoende, delaktighet, lika möjligheter och allmänna för- pliktelser samt övervakning av efterlevnaden av konventionen. har undertecknat konventionen och det fakultativa pro- tokollet. skall nu ta ställning till om konventionen och det fakultativa protokollet skall ratificeras. 3Ekeskolan och återetableras som statliga specialskolor 1.I 7 kap. 1 § skollagen införs en bestämmelse med innebörden att den statliga specialskolan skall omfatta elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. 2.Förordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter (2004:203) upphör. Skälen för mina förslag Jag skall enligt mina direktiv utreda och föreslå hur och skall återetableras som statliga specialskolor för ele- ver med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. Det är självklart att alla elever skall så långt som möjligt erbjudas utbildning i sin hemskola eller hemkommun. Det bör också vara en självklar strävan att alla elever skall ha möjlighet att bo hemma med sina föräldrar eller i deras närhet. I enlighet med internationella överenskommelser måste emellertid barnets bästa komma i främsta rummet. Under min utredning har jag konstaterat att verkligheten inte alltid motsvarar de önskemål och strävanden som borde vara själv- klara. Ett sådant önskemål är rätten att välja skola. För många ele- ver är det naturligt att få gå i en önskad skola. För elever med funktionshinder är denna rätt inte lika självklar. I mitt uppdrag in- går inte att lämna förslag för att utöka elevgruppens möjligheter till val av skola, men jag vill genom detta förslag öka elevers och vård- nadshavares möjligheter att välja skolform så att elevers varierande behov bättre kan tillgodoses. Sådana behov kan t.ex. handla om specialistkompetens samt speciella hjälpmedel som elevernas hem- skolor eller hemkommuner inte har möjlighet att tillgodose eleven och återetableras som statliga specialskolor Därför anser jag att det skall finnas utbildningsalternativ där både kompetens och hjälpmedel finns att tillgå för de allra mest utsatta eleverna. Mina förslag syftar till att och skall ar- beta på ett flexibelt sätt där elevens individuella behov och förut- sättningar styr utformningen av elevernas utbildning. Under skol- gången utvecklas eleverna både socialt och kunskapsmässigt. Där- för anser jag att elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling kontinuerligt bör följas upp och utvärderas i nära samverkan med vårdnadshavarna och hemkommunen. Under utvärderingen kan det framkomma att elevens utbildning måste utformas på ett nytt sätt för att bäst tillgodose elevens behov. När så bedöms vara möjligt skall eleven erbjudas möjlighet att fortsätta sin skolgång i hem- kommunens skola. Vid bedömningen bör elevens individuella för- utsättningar styra och hänsyn skall tas till elevens trygghet, vård- nadshavarnas önskemål samt hemkommunens förutsättningar att ordna utbildning av hög kvalitet. Jag föreslår en statlig specialskola som är flexibel och ser till varje elevs individuella behov och förutsättningar. Jag anser att den stat- liga specialskolan skall ha den verkliga spetskompetensen i landet när det gäller elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. Detta ställer stora krav på de profes- sionella i skolorna att kontinuerligt utvärdera elevernas utveckling i förhållande till familjens situation samt situationen i hemkommu- nen eller hemskolan. Det som är bäst för den enskilde eleven skall alltid vara styrande för utformningen av elevernas utbildning. Under de år möjligheten till visstidsutbildning har funnits kan vi konstatera att förbättringar i specialskolans verksamhet har skett. Sådana förbättringar är bl.a. hemkommunernas vetskap om att ele- ven fullgör en del av sin skolplikt i en statlig skola, hemkommu- nernas större ansvarstagande för sina elever, ökade valmöjligheter för eleverna och vårdnadshavarna, större flexibilitet i elevens skol- gång samt möjligheten för eleven att få vara tillsammans med sin familj. Dessa positiva inslag vill jag föra in i den nya flexibla special- skolan. I mina samtal med personalen vid och har det framkommit att det inte är önskvärt med både en special- och återetableras som statliga specialskolor skola där eleverna är inskrivna och visstidsutbildning. Jag föreslår att det i stället införs en flexibel specialskola där de positiva erfa- renheterna från visstidsutbildning tas till vara. Skolorna skall där- med även fortsättningsvis aktivt samverka med elevernas hemkom- muner. bör för alla sina elever ha en skyldighet att i slutet av varje läsår underrätta elevernas hemkommun om ele- vens kunskapsutveckling och sociala utveckling. Härigenom får hemkommunen kunskap om elevens skolgång i specialskolan. Detta underlättar ett ansvarstagande hos kommunen. I enlighet med grunderna för den kommunala självstyrelsen ankommer det på kommunerna att själva utforma verksamhetsformer för att på ett effektivt sätt kunna ta emot informationen. En lösning skulle kunna vara att det inom kommunen finns en kontaktperson som följer elevens utveckling. I syfte att ge eleverna förutsättningar för fortsatt utbildning i sin hemskola eller hemkommun skall en del av elevens utbildning få ske i hemkommunens grundskola eller särskola. Detta måste ske i samverkan med kommunen. Föreslagen kontaktperson skulle kunna underlätta denna samverkan. Vidare bör Specialskolemyn- digheten och kommunen gemensamt planera elevens fortsatta ut- bildning. Eleven och elevens vårdnadshavare skall också beredas tillfälle att delta i planeringen. Slutligen bör företrädare för hemskolan eller hemkommunen medverka vid utvecklingssamtal i den utsträckning som behövs för att syftet med samtalet skall kunna uppnås. Jag föreslår också att denna nya flexibla specialskola inte bör endast avse och utan alla statliga special- skolor. och återetableras som statliga specialskolor 3.Resurscenterverksamheten är nära sammanlänkad med verk- samheten inom specialskolan. Dessa verksamheter bör inte skiljas åt utan de bör hållas ihop. 4.Resurscenterverksamheten i sin helhet samt och förs över från till . Skälen för mina förslag Skola och resurscenter hör ihop Såväl Resurscenter tal och språk som Resurscenter syn be- sitter en omfattande kompetens inom sina respektive områden. Barnen och ungdomarna i specialskolan och Hällsbo- skolan kan inte enbart ses som elever som fullgör sin skolplikt där. Skolan har ansvaret att se till att eleverna erbjuds undervisning av hög kvalitet. Skolan och resurscentret skall se till att regelbundna uppföljningar och utvärderingar av elevernas utveckling görs. Sko- lorna och resurscentren skall därutöver kontinuerligt informera vård- nadshavarna samt hemskolan eller hemkommunen om elevernas kunskapsutveckling. En helhetssyn kring elevernas hela livssituation är således nödvändig för att kunna skapa de bästa förutsättningarna för elevernas fortsatta utbildning och utveckling. Skolornas verk- samhet hör därför intimt ihop med resurscentrens verksamhet att erbjuda specialpedagogisk utredning och att ge information till och utbildning av personal och vårdnadshavare. Verksamheterna vid skolorna och resurscentren bör därför hållas samman. som en operativ myndighet Enligt sina direktiv Översyn av myndighetsstrukturen inom skol- väsendet (dir. 2007:28) skall utredaren vid utarbetandet av sina för- slag utgå från att en särskild myndighet skall ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder samt bedriva undervisning för vissa barn och ung- domar med funktionshinder. Utredaren skall därvid överväga möjlig- och återetableras som statliga specialskolor heten att föra som en operativ avdelning till myndigheten för statens samlade stöd till funktionshindrade. har ansvar för skolverksam- heten när det gäller döva, hörselskadade eller dövblindfödda elever. är således en myndighet med ett operativt uppdrag. I linje med detta uppdrag och de ovannämnda direktiven föreslår jag att ges uppdraget att även be- driva resurscenterverksamheten. Förändringen bör lämpligen genom- föras eller då – med hänsyn till den ovannämnda ut- redningen (dir. 2007:28) – regeringen bestämmer. 5.I specialskoleförordningen införs bestämmelser om att special- skolan aktivt skall samverka med hemkommunen så att hem- kommunen involveras i elevens utveckling i den statliga special- skolan. Skälen för mitt förslag Enligt förordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter (2004:203) skall visstidsutbildning finnas vid Resurscenter syn () och vid Resurscenter tal och språk (Hällsbo- skolan). Utbildningen skall syfta till att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar. Utbild- ningen skall vidare syfta till att ge eleven förutsättningar för fort- satt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. Visstidsutbildningen har framförallt inneburit kommunernas aktiva ansvarstagande för elever i visstidsutbildning. Kritik har dock riktats mot visstidsutbildning när det gäller kontinuiteten i utbildningen. Elever och vårdnadshavare upplever osäkerhet när de inte vet hur länge eleven får behålla sin plats i visstidutbildning. Jag anser att de positiva inslagen måsta tas till vara i den nya flexibla specialskolan. Det är dock viktigt att eleverna och vårdnadshavarna kan känna trygghet med utbildningen i specialskolan. Av denna anledning före- slår jag att det i specialskoleförordningen skrivs bestämmelser som möjliggör skolornas samverkan med hemskolan eller hemkommunen och återetableras som statliga specialskolor som inskrivningen i specialskolan ger en möjlighet till kon- tinuitet i utbildningen. 6.Specialskolemyndigheten ges i uppdrag att aktivt informera olika intressenter, såsom barnavårdscentraler, habiliteringar, skolor, organisationer och övriga ansvariga, om det råd och stöd samt skolor som staten genom myndigheten har att erbjuda. Skälen för mitt förslag I betänkandet Funkis – funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) konstaterades att ca en halv procent av alla barn och ung- domar har grav språkstörning och att det föds ca 15 gravt synskadade barn i . I betänkandet Teckenspråk och tecken- språkiga – Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) konstaterades att antalet personer med språkstörning som är bero- ende av teckenspråk för sin kommunikation uppgår till ca 20 per årskull. I mina samtal med personalen på och , de berörda myndigheterna samt de olika organisationerna har be- hovet av utbildningsplatser uppskattats från 0 till 300. Kommuner och Landsting (SKL) har genomfört inter- vjuer med av de 35 kommuner som har elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk. SKL konsta- terar att de intervjuade kommunerna överlag är mycket nöjda med stödet som Resurscenter syn och Resurscenter tal och språk er- bjuder. Kommunerna förutsätter att resurscenterverksamheten och möjligheten till besök för utredning samt visstidsutbildning finns kvar. SKL betonar vikten av att kommunen, vårdnadshavarna samt representanter för resurscentren gemensamt går igenom vilka alter- nativ som står till buds och att det sedan är upp till vårdnadshavar- na att ta ställning till de olika alternativen. När det gäller behovet av framtida utbildningsplatser anser kommunerna enligt SKL att när det gäller målgrupp kan elevernas behov med rätta hjälpmedel oftast tillgodoses i hemkommunens skola. och återetableras som statliga specialskolor målgrupp uppges svårigheterna emellertid vara betydligt större. Jag anser att efterfrågan på utbildningsplatser är beroende av det utbud som den statliga specialskolan har att erbjuda och den infor- mation som elever och vårdnadshavare har att tillgå. Enligt min be- dömning kommer inte någon större ökning av behovet av utbild- ningsplatser att ske efter inrättandet av och . kommer behovet av utbildningsplatser sannolikt att öka något om information till olika intressenter ges. Man kan inte söka något som man inte vet existerar! Under utredningen har det framkommit stark kritik mot Special- pedagogiska institutets sätt att informera olika intressenter om de råd- och stödinsatser som finns att tillgå inom institutet. Bl.a. har flera organisationer framfört att en trolig anledning till det låga antalet elever i visstidsutbildning har berott på missuppfattningar om att och har lagts ner och att informationen inte har varit tydlig. För att och skall bli ett verkligt stöd för de mest utsatta eleverna och familjerna anser jag att det är viktigt att informationsinsatserna om skolornas och resurscentrens möjlig- heter att erbjuda råd, stöd och utbildning skärps. och återetableras som statliga specialskolor 7.Ekeskolan och inrättas som statliga specialskolor fr.o.m. eller fr.o.m. den tidpunkt som regeringen bestämmer. Skälen för mitt förslag Föreslagna förändringar har nära samband med utredningen syn av myndighetsstrukturen inom skolväsendet m.m. (dir. 2007:28). Förändringarna bör därför samordnas med de förändringar som kan bli resultatet av nämnda utredning. Genom att i tiden samordna de förändringar som berör och Special- skolemyndigheten, ges dessa myndigheter bästa möjliga förutsätt- ningar för att kunna ta sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. 3.5Barn och ungdomar med synskada 8.Utbildningsdepartementet bör ta initiativ till en kartläggning av behovet av förbättrade arbetsformer när det gäller att tillgodose behoven hos barn och ungdomar med synskada. Skälen för mitt förslag Det har framkommit under utredningen att barn med synskada riskerar att inte bli upptäckta och att de därmed inte får den hjälp som de är i behov av. Jag föreslår därför att Utbildningsdepar- tementet initierar en kartläggning av behov och föreslår åtgärder så att inget barn med synskador faller mellan stolarna och riskerar att gå miste om den hjälp som de har rätt till. I detta sammanhang bör uppmärksammas ansvarsfördelningen mellan olika huvudmän vilket givetvis gäller för alla grupper av funktionshindrade. och återetableras som statliga specialskolor 9.Utbildningsdepartementet tar initiativ till en uppföljning och utvärdering av verksamheten i den statliga specialskolan verksamhet och vidtar vid behov nödvändiga åtgärder. Skälen för mitt förslag En verksamhets kvalitet bör kontinuerligt granskas och utvärderas. Det är, enligt min mening, det bästa sättet att förbättra kvaliteten i verksamheten. Av denna anledning föreslår jag att verksamheten i den statliga specialskolan följs upp och utvärderas av en utomstående utvärderare. Utvärderaren skall vid behov föreslå nödvändiga åtgärder för att bibehålla eller förbättra kvaliteten i verksamheten. Min bedömning: De föreslagna ändringarna innebär ökade kost- nader för . I motsvarande mån kommer kostnaderna för att minska. I ett längre perspektiv torde förslagen leda till vissa kostnadsökningar för staten. Föreslagna ändringar medför inte några kommunaleko- nomiska effekter. Skälen för mina bedömningar Mina förslag innebär att utbildnings- och resurscenterverksam- heterna förs över från till Special- skolemyndigheten. Sammanlagt kostar dessa verksamheter . kostnader bör öka i denna omfattning. I motsvarande omfattning bör Special- pedagogiska institutets kostnader minska. Utbildningsverksamheterna vid och kostar totalt . Hur stort behovet av utbildningsplatser kommer att bli efter återetableringen av skolorna är svårt att ange en säker prognos för. Enligt min bedömning kom- mer det inte att bli någon större ökning av behovet efter återetableringen. Däremot kommer behovet sannolikt att öka under förutsättning att information ges till olika intressenter. De fasta kostnaderna för skolorna är emellertid så höga att en ökning av antalet elever troligen inte följs av en lika stor ökning av kostnaderna. Skulle elevantalet fördubblas kan kostnads- ökningen uppskattas att ligga i intervallet 8–. Mina förslag bör inte medföra några kommunalekonomiska effekter. 5.1Förslag till lag om ändring i skollagen Föreslagen ändring innebär att specialskolan skall finnas som skolform även för barn med synskada och ytterligare funktionshin- der och för barn med grav språkstörning. Vad gäller synskadade avgränsas således målgruppen till barn med såväl synskada som ytterligare funktionshinder. Vidare innebär föreslagen ändring att det utöver i paragrafen uppräknade funktionshinder kan finns andra synnerliga skäl som medför att barnet inte kan gå i eller motsvarande del av särskolan. Vad som avses med synnerliga skäl behandlas närmare i kommentaren till 3 kap. 3 §. Föreslagen ändring i tredje stycket är en följd av att specialskolan skall finnas som skolform även för barn med synskada och ytter- ligare funktionshinder och för barn med grav språkstörning. Vidare innebär förslaget att det kan finnas andra synnerliga skäl än barnets funktionshinder som medför att barnet inte kan gå i eller motsvarande del av särskolan. Även i dessa undantagsfall är det emellertid en förutsättning att barnet tillhör specialskolans målgrupp. Det skall således vara ett barn med synskada och ytter- ligare funktionshinder, dövhet, hörselskada eller grav språkstörning. Huvudprincipen är att barn så långt som möjligt skall erbjudas utbildning i sin hemskola eller hemkommun. Barn har emellertid olika och varierande behov. Bedömningen om hemskolan eller hemkommunen kan tillgodose dessa behov måste därför grunda sig på en helhetsbedömning av barnets individuella förutsättningar och hemkommunens möjlighet att ordna utbildning av hög kvalitet. Även elevens behov av trygghet och vårdnadshavarnas önskemål skall beaktas. Vid bedömningen skall barnets bästa sättas i främsta rummet. Detta kräver en objektiv bedömning av barnets helhets- situation. Barnets funktionshinder kan innebära att det finns behov av spe- cialistkompetens och speciella hjälpmedel som hemskolan eller hemkommunen inte har möjlighet att tillgodose barnet med. Även om hemkommunen eller hemskolan skulle kunna tillgodose dessa behov kan det finnas andra omständigheter som medför att det får anses vara till barnets bästa att gå i specialskolan. Sådan omständig- het kan vara att barnet på grund av sitt funktionshinder har haft det mycket svårt med utanförskap i sin hemskola eller på annat sätt farit illa. Det är emellertid endast i undantagsfall som det på grund av andra omständigheter än barnets funktionshinder kan anses vara till barnets bästa att gå i specialskolan. Detta framgår av att det skall föreligga synnerliga skäl. Av förslaget till det fjärde stycket, som är nytt, framgår att det vid bedömningen är barnets bästa som skall sättas i främsta rummet. Föreslagen ändring är en följd av att specialskolan skall finnas som skolform även för barn med synskada och ytterligare funktionshin- der och för barn med grav språkstörning. Föreslagen ändring är en följd av att visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § inte längre skall finnas. Punkten 2 innebär att elever som före har tagits emot till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skall beredas möj- lighet att fullfölja utbildningen i enlighet med äldre bestämmelser. 5.2Förslag till förordning om ändring i specialskole- förordningen Föreslagen ändring i första stycket är en följd av att och återetableras som riksskolor. Andra stycket är nytt och innebär att en del av elevernas utbild- ning får ske i hemkommunens grundskola eller särskola. Förslaget omfattar elever vid alla statliga specialskolor. Det är emellertid en förutsättning att hemkommunen och staten är överens om detta. Utbildningen skall således ske i samverkan med elevens hemkom- mun. I kommentarerna till 6 kap. 8 och 9 §§ behandlas möjligheten till utbildning i hemkommunen närmare. De i paragrafen nya definitionerna är överförda från förordning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter. Detta är en följd av att möjligheten till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör. I stället föreslås en ny flexibel specialskola som har utformats med utgångspunkt i visstidsutbild- ningen. Av de överförda definitionerna har endast definitionen för hemskola ändrats till följd av att eleven enligt förslaget har motta- gits till utbildning vid specialskolan och inte vid resurscenter. Föreslagen ändring är en följd av att och återetableras som riksskolor. Av paragrafen framgår målgruppen för respektive riksskola. Vad gäller är målgruppen avgränsad till barn med såväl synskada som ytterligare funktionshinder. Föreslagen ändring är en följd av att det skall finnas fler riksskolor än Åsbackaskolan. Paragrafen är ny och innebär att i slutet av varje läsår skall underrätta elevernas hemkommun om elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling. Förslaget omfattar ele- ver vid alla statliga specialskolor. Syftet med föreskriften är att till- försäkra att hemkommunen får kunskap om elevens skolgång i specialskolan. Därmed skapas förutsättningar för aktivt ansvarsta- gande hos kommunen. I enlighet med grunderna för den kommu- nala självstyrelsen ankommer det på kommunerna att själva ut- forma verksamhetsformer för att på ett effektivt sätt kunna ta emot informationen. En lösning skulle kunna vara att det inom kommu- nen finns en kontaktperson som följer elevens utveckling. Paragrafen är ny och är en följd av att resurscenterverksamheten föreslås att flyttas över från till . Paragrafen motsvarar 3 § förordning (2001:286) med instruktion för . Nå- gon förändring i sak är inte avsedd. Paragrafen är ny och motsvarar 1 § andra stycket förordning (2001:286) med instruktion för . Möjligheten till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör . Barn och ungdomar som dess- förinnan har tagits emot till sådan utbildning skall emellertid be- redas tillfälle att fullfölja utbildningen i enlighet med äldre bestäm- melser. Förslaget innebär att det är och inte längre som skall bedriva under- visningen. Det tredje stycket är nytt och är en följd av att resurscenterverk- samheten föreslås att flyttas över från till . Paragrafen motsvarar 11 § tredje stycket förordning (2001:286) med instruktion för Specialpedago- giska institutet. Föreslagen ändring är en följd av att samma timplan inte är tillämp- lig för som för övriga specialskolor. Paragrafen är ny och är en följd av att återetableras som riksskola. Föreskriften motsvarar vad som gällde före . Det föreskrivs dock, liksom i 5 §, att det är Specialskolemyn- digheten som beslutar om fördelning av undervisningstiden på ämnen eller ämnesgrupper som finns i timplan samt på språkval och elevens val. Bestämmelsen i paragrafen är ny. Syftet med de nya bestämmel- serna i 6 kap. 8 och 9 §§ är att skapa en flexibel specialskola. Ge- nom att utforma denna med utgångspunkt i visstidsutbildning enligt nuvarande 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) och förord- ning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter som förebild bör de goda erfarenheterna av nämnda utbildning kunna föras över till specialskolan. Avsikten är således att skapa förutsättningar för hemkommunen att aktivt ta ansvar för eleven och för att därmed kunna anpassa utbildningen efter varje elevs in- dividuella förutsättningar. En sådan lösning ökar möjligheten för eleverna att vara tillsammans med sin familj och vänner. Detta ökar i sin tur elevernas och vårdnadshavarnas valmöjlighet.