sou · GVB331 · 2008-01-01 00:00:00 — KBM genomför också utbildningar knutna direkt till en viss verksamhet, såsom utbildningar i risk- och sårbarhetsanalyser eller i Basic Level for (). En betydande del av den utbildning som KBM tillhandahåller köps från olika leverantörer, såsom universitet och högskolor, SRV, fristående konsulter, m.fl. Även om viss utbildning tillhanda- hålls i egen regi, t.ex. utbildning i risk- och sårbarhetsanalyser och BITS. Anställda vid medverkar också som föreläsare vid de utbildningar som myndigheten genomför vid externa utbildnings- anordnare. som utredningen har granskat (2003 2006) har KBM genomfört ett hundratal utbildningar för ca 2 500 personer. Närmare har tillhandahållits. Kostnaderna för de utbildningar som myndigheten har köpt uppgår till strax under för perioden 2006. Resterande utbildning en fjärdedel, har bedrivits med egen personal och för egna resurser, däribland utbildningsstöd till . arbetade totalt 13 årsarbetskrafter med utbildning och övning. Kostnaden för verksamheten, exklusive löner, uppgick till drygt och finansieras från anslaget 7:5 Krisberedskap. I enlighet med sin instruktion bedriver KBM omvärldsbevakning, genomför omvärldsanalyser, initierar forskning och studier samt tar del av, analyserar och förmedlar forskningsresultat. Syftet med detta är att utveckla och stärka krishanteringsförmågan hos kom- muner, landsting, länsstyrelser och centrala myndigheter samt att bidra till att minska samhällets sårbarhet. KBM presenterar bl.a. en årlig hot- och riskrapport som syftar till att skapa en gemensam uppfattning om hot och risker som kris- hanteringssystemets aktörer har till uppgift att hantera. I rapporten analyseras utvecklingen i omvärlden samt hot, risker och sårbar- heter som kan få konsekvenser för svensk krisberedskap. På reger- ingens uppdrag genomför KBM även en analys av kritiska bero- endeförhållanden i samhället samt utarbetar omvärldsexempel som används som underlag för förmågebedömningar och övningar. De risk- och sårbarhetsanalyser som sammanställs av de statliga myndigheterna utgör ett viktigt underlag i denna process. Andra områden som är föremål för särskild analys av KBM är utveck- lingen inom EU och samhällsutvecklingen inom de områden som myndigheterna i förordningen om krisberedskap och höjd bered- skap företräder. Syftet med denna analys är att uppmärksamma skeenden som kan få betydelse för svensk krisberedskap. KBM följer och analyserar också utvecklingen av krisberedskapen i andra länder. Denna analys genomförs för att föra hem kunskap som kan bidra till utvecklingen av den svenska krisberedskapen. Vidare genomför KBM fördjupade utvärderingar, vilket innebär att en bredare sektors- eller myndighetsövergripande problematik grans- kas och analyseras. I syfte att återföra erfarenheter från inträffade händelser och genomförda övningar genomför KBM uppföljningar och utvärde- ringar. Vid nationella och internationella större kriser genomför KBM även observatörsinsatser för att kunna hämta hem erfaren- heter. I enlighet med sin instruktion och sitt regleringsbrev ska KBM ini- tiera forskning inom sitt verksamhetsområde. KBM bedriver inte forskning inom ramen för myndigheternas verksamhet, däremot finansierar myndigheten forskning. KBM har knutit till sig ett vetenskapligt råd. Rådet stödjer myn- dighetens arbete med att granska ansökningar om forskningsmedel och myndigheten i arbetet med att bedöma forskningsrapporter. Krav och formerna för rådet är inte reglerat i myndighetens instruktion, till skillnad mot exempelvis råd för näringslivssamver- kan (15 §). Myndigheten beslutar självt vilka som ska ingå i rådet. beviljade KBM forskningsansökningar för . KBM beviljade därutöver 12,9 mnkr till andra myndigheter vilka i sin tur finansierar olika forskningsprojekt. Forskningen finansieras från anslaget 7:5 Krisberedskap. Målet för den forskning som KBM finansierar återfinns i myn- dighetens regleringsbrev samt i myndighetens forskningsstrategi och är att skapa kunskap som kontinuerligt bidrar till att minska sårbarheten i samhället och förbättra samhällets krishanterings- förmåga. Forskningen ska även hålla god vetenskaplig kvalitet. Utgångspunkten för forskningen är behovet av kunskap hos användarna och resultaten från forskningen används som en del av underlaget för planering, utbildning, utvecklingsinsatser m.m. för krishanteringssystemets aktörer. I syfte att kvalitetssäkra forsk- ningen genomför KBM utvärderingar av de olika projektens resul- tat. KBM:s ramforskningsprogram utgår från myndighetens analys av områden av särskilt intresse för utvecklingen av samhällets kris- beredskap. Analysen görs i samverkan med samverkansområdena. Arbetet inriktas mot att identifiera lämpliga forskningsmiljöer som bedöms vara kvalificerade inom ett väsentligt forskningsområde. Detta gäller framförallt kunskapsområdena risk och sårbarhet, hot och hotutveckling samt krishanteringsförmåga. I de fleråriga ramforskningsprogram som KBM finansierar ligger tyngdpunkten på övergripande frågeställningar inom kunskaps- området. Exempelvis kan nämnas , som berör krishantering i ett nationellt och internationellt perspektiv och bedrivs av CRISMART (, Research and Training) vid . Ramforskningsprogram finns även vid LUCRAM (for Risk Analysis and Management) som är ett program för risk- och sårbarhetsstudier. Den totala kostnaden för de ramforskningsprogram som KBM finansierar uppgick till . Inom ramen för forskningen genomför KBM också öppna tematiska utlysningar inom olika avgränsade forskningsområden. Teman tas fram av myndighetens vetenskapliga råd tillsammans med referensgruppen för inriktning av forskning för krisberedskap. Detta är ett samrådsorgan där det ingår representanter från kris- hanteringssystemets samtliga samverkansområden. Vid sidan av temautlysningen genomför KBM öppna utlysningar av forskningsmedel inom hela spektret av risker och sårbarheter, hot och hotutveckling samt krishanteringsförmåga. KBM lämnar även stöd till postdoktorala tjänster som ett komplement till utlys- ningarna av projektmedel. Detta är en relativt ny företeelse. Syftet med dessa tvååriga tjänster är att nydisputerade forskare med intresse för krisberedskapsområdet ska ges möjlighet att fortsätta sin forskarkarriär inom området. lämnade myndig- heten i postdoktoralt stöd. KBM lämnar också stöd till olika forskningsinstitutioner för att bygga upp eller utveckla forskningsmiljöer där frågor kring sam- hällets säkerhet och beredskap kan få en fast förankring, s.k. miljöstöd. Stödet uppgår till drygt 1,4 mnkr över perioden . har KBM även utlyst forsknings- medel för internationell forskningssamverkan. Den avdelade sum- man för stödet uppgår till totalt 0,5 mnkr . Syftet är att främja internationell forskarrörlighet och forskningssamarbete, underlätta kontakter och erfarenhetsutbyte mellan svenska och utländska forskare samt att tillföra kunskaper från det internatio- nella forskarsamhället till svensk krisberedskapsforskning. Det kan nämnas att det i KBM:s regleringsbrev inte finns regle- rat hur mycket som ska satsas på forskning utan detta be- slutas av myndigheten och behandlas inom ramen för den ordinarie processen för fördelning av anslaget 7:5 Krisberedskap. har regeringen emellertid beslutat om bemyndigande för viss forskning, eftersom flera forskningsprogram pågår längre än . Tillsammans med svarar KBM för ett säkerhets- forskningsprogramTPF6FPT. Syftet med programmet är att stärka samhäl- lets förmåga att förebygga sårbarheter samt motstå hot och risker. Detta ska relateras till pågående krisberedskaps- och försvarsforsk- ning samt till pågående program för innovation och industriell utveckling. I uppdraget ingår även kartläggning av användarbehov och pågående säkerhetsforskning, beställning av relevant behovs- motiverad forskning, utvecklingsverksamhet och analyser samt uppföljning och utvärdering av initierade och pågående forsknings- satsningar. Programmet ska pågå (2007 2010). Finansi- ering sker genom en ny inriktning av de medel som KBM avsätter för forskning inom anslaget 7:5 KrisberedskapTPF7FPT. Ett första led i ge- nomförandet av det nationella programmet för säkerhetsforskning var att KBM tillsammans med och utlyste forskningsmedel (15TPF8FPT mnkr) för förstudier av framtida forskningsprojekt inom programmet. Av de som finns avsatta bidrar KBM med från anslaget 7:5 Krisberedskap. arbetade på KBM totalt 8,8 årsarbetskrafter med forskningsadministration, kommunikation av forskningsresultat, och samordning av de studier som KBM initierar och finansierar. Kostnaderna för verksamheten, exklusive löner och medel för forskning, uppgick till närmare . och finansieras med ansla- get 7:5 Krisberedskap. PT I enlighet med regeringens beslut (Fö2006/2104/) från . 2005/06:133, s. 8TP PT Programmet finansieras med från vardera myndighet. 3.3.6Frivilliga förstärkningsresurser och civilpliktiga Frivilliga förstärkningsresurser ska i händelse av en kris kunna utgöra en förstärkning för krishanteringssystemets aktörer. Även om verksamheten formellt tillhör verksamhetsområdet för- svar inriktas arbetet mot fredstida kriser. KBM bidrar till att de frivilliga försvarsorganisationernas kunskaper och förmågor uppmärksammas och tas tillvara när det gäller samhällets kris- hantering. Den verksamhet de frivilliga försvarsorganisationerna bedriver ska också bidra till att ge säkerhets- och beredskapsfrågor en bred förankring. I samverkan med berörda myndigheter lämnar KBM uppdrag till frivilliga försvarsorganisationer utifrån de behov som uppstår i samhället vid kriser. Syftet är att tillsammans med frivilligorganisationer bidra till uppbyggnaden av den kompetens som i en kris saknas eller inte finns i tillräcklig omfattning i sam- hället, t.ex. veterinärstöd, bandvagnsförare och informationsstöd. KBM ansvarar också för samordning och stöd till bemannings- och utbildningsansvariga vid myndigheter och organisationer så att enhetlighet och rättsäkerhet skapas i frågor som rör personal ian- språktagen med civilplikt. Pliktpersonal som i händelse av höjd beredskap ska kunna utgöra en förstärkningsresurs för samhället. KBM:s svarar också för administrationen kring de civilpliktiga. KBM svarar även för samordning av frågor som gäller civilpliktiga, föreskrifter, uppföljning av avtalet med samt administration av medlemmars förmåner. Även om rådet fysiskt sitter samlokaliserat med SPF. arbetade totalt 5,4 årsarbetskrafter med frivillig- och pliktfrågor. Kostnaderna för verksamheten, exklusive löner, upp- gick till ca inklusive organisationsstöd om ca och finansieras med anslaget 7:5 Krisberedskap respektive anslaget 6:9 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret. KBM svarar för att utveckla privat-offentlig samverkan mellan rele- vanta myndigheter och företag, eftersom flera verksamheter vilka är avgörande för den svenska krisberedskapen är privatägda. I detta arbete ska KBM utveckla samverkan mellan offentliga organ, orga- nisationer och näringsliv på central, regional och lokal nivå. För detta ändamål finns också ett råd för näringslivssamverkan. Rådet bistår myndigheten och arbetar fram förslag till hur offentliga organ och näringslivet gemensamt kan arbeta med att öka kris- hanteringsförmågan och minska sårbarheten. KBM sprider också information om användbara modeller för kontinuitetsplanering, sekretessfrågor avseende informations delning mellan företag och offentlig sektor samt utarbetar goda exempel, handböcker och standard avtal för privat-offentlig samverkan. arbetade totalt 1,4 årsarbetskrafter med privat-offent- lig samverkan. Kostnaderna för verksamheten, exklusive löner, uppgick till ca . Verksamheten finansierades med anslag 7:5 Krisberedskap. finansieras denna verk- samhet från anslaget 7:7 . Staten har genom KBM tecknat avsiktsförklaringar med 16 tros- samfund, vilket innebär att myndigheten och ledningen för respek- tive samfund redovisat avsikten att samverka i frågor som rör tros- samfundets verksamhet inom samhällets krishantering. KBM arbetar med att utveckla förmågan att använda trossamfunden som en resurs i samhällets krishantering. Samfunden kan fungera som ett stöd till krishantering främst på den lokala nivån vid en kris. Enligt KBM:s instruktion ska myndigheten ha ett råd för trossam- fundens medverkan i krishantering och civilt försvar. Trossamfundens råd bidrar dels till att tydliggöra trossamfunden roll som resurs i samhällets krishantering för alla aktörer dels till att skapa rutiner och strukturer för hur denna resurs aktiveras och fungerar tillsammans med andra delar i krishanteringssystemet. Trossamfunden får ingen ersättning från anslaget 7:5 Kris- beredskap för sin medverkan i krishanteringssystemet. Däremot får de enskilda ledamöterna i råd sammanträdes- arvode. Kostnaderna för det forum som arrangeras en gång samt de regionala samverkansdagarna uppgår till ca 0,5 mnkr för denna verksamhet. arbetade totalt 0,2 årsarbetskrafter med frågor relaterade till trossamfunden. Kostnaderna för verk- samheten, exklusive löner, uppgick till ca 0,5 mnkr och finansieras med anslaget 7:5 Krisberedskap. KBM ansvarar för ett antal olika standardiseringsaktiviteter där merparten är av utvecklingskaraktär och av långsiktigt värde för krisberedskapen. Internationell standardisering bedrivs inom en mängd olika organisationer, av störst relevans för KBM är ISO (International organization for standardization), (Committé europènne de normalisation) och ETSI (European Telecommuni- cations ). inrättade 2004 en arbetsgrupp med uppgiften att under- söka om standardisering kan bidra till att göra till en säk- rare region att leva i. Syftet är att identifiera och kartlägga om det finns särskilda områden där ökad säkerhet kan nås genom att nya standarder tas fram. Kartläggningen ska avslutas . ISO/TC 223 Societal security ska ge strategiska rekommenda- tioner för och samordna ISO:s arbete inom hela säkerhetsområdet. () har ansvar för sekretaria- tet. Nationellt finns en kommitté om samhällssäkerhet för att samla de svenska projektdeltagarna. Projektet löper till 30 septem- ber 2008. Prioriterade områden för den svenska kommittén är frå- gor kring informationsöverföring, interoperabilitet och läges- presentation. Standardisering inom informationssäkerhetsområdet har kommit längre än på de övriga områdena och utvecklingstakten är hög. Med anledning härav har ISO och IEC (International Electrotechnichal Commission) bildat en gemensam teknisk underkommitté för informationsteknik med en undergrupp specialiserad på infor- mationsteknik. RAKEL-systemet bygger på den internationella standarden TETRA och för att kunna följa och påverka utvecklingen av denna är myndigheten involverad i ett antal olika fora. Den internationella utvecklingen ses som en naturlig del i det löpande arbetet. ETSI är det forum där den övergripande standarden utvecklas och KBM deltar i en av dess arbetsgrupper. Utöver dessa fyra större områden där KBM är involverad finns engagemang i mindre omfattning på ett antal områden, exempelvis /om informationsystem for disaster and emergency management och SCADA-säkerhet, system för över- vakning och styrning av processer. arbetade totalt 1 årsarbetskraft med frågor inom stan- dardiseringsområdet. Myndigheten har för standardiserings- verksamheten budgeterat totalt 3,1 mnkr för denna verksamhet 2007. Verksamheten finansieras från anslaget 7:5 Krisberedskap. 3.3.10Åtgärder inom Samverkansområde Teknisk infrastruktur Allmänt om samverkansområdet Teknisk infrastruktur Målet för verksamhetsgrenen Åtgärder inom samverkansområde Teknisk infrastruktur är att den tekniska infrastrukturen i sam- hället är så utformad att risken för störningar minimeras samt att samhällets grundläggande behov kan tillgodoses vid svåra påfrest- ningar på samhället i fred. Säkerhetsskyddslagen (1996:627) samt tillhörande förordning (1996:633) innehåller bl.a. bestämmelser om säkerhetsskyddet som ska förebygga att uppgifter som omfattas av sekretess och som rör rikets säkerhet röjs, ändras eller förstörs. Av lagens 1 § framgår att lagen gäller för verksamhet hos staten, kommuner och landsting. Även förordning om krisberedskap och höjd beredskap innehåller specifika krav på myndigheter med ett särskilt ansvar för fredstida hantering och för förmågan att fungera under höjd beredskap. Därutöver återfinns bestämmelser på området i lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar, sekretesslagen (1980:100), personuppgiftslagen (1998:204) samt i lagen om elek- tronisk kommunikation. I 3 § kommunallagen (1991:900) finns föreskrifter om kommu- ners och landstings organisation. I och med lagen om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap infördes krav på att kommuner och landsting ska ha en god beredskap att hantera krissituationer i fred. Vidare ska kommuner och landsting analysera vilka extraordinära händelser i fredstid som kan inträffa i kommunen respektive lands- tinget och hur dessa händelser kan påverka den egna verksamheten. Dessa bestämmelser är allmänt hållna och tar således även sikte på sådan verksamhet som kan benämnas kommunalteknisk. Därutöver finns i lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster bl.a. bestämmelser som syftar till att säkerställa att vattenförsörj- ning och avlopp om det behövs med hänsyn till skyddet för männi- skors hälsa eller miljö. Vidare ska kommunen se till att vatten- tjänsten , och så länge behovet finns kvar, tillgodoses i verk- samhetsområdet genom en allmän vattenanläggning. Lagen inne- håller inte några särskilda bestämmelser för extraordinära händelser i fredstid. Den verksamhet som KBM bedriver inom området kan delas in i områdena informationssäkerhet och signalskydd respektive kom- munalteknisk försörjning. KBM har det sammanhållande myndighetsansvaret på informa- tionssäkerhetsområdet på policynivå. Inom ramen för det ska myndigheten bedriva omvärldsanalys samt ha en helhetsbild av samhällets informationssäkerhet. Vidare utarbetar myndigheten metoder för att säkerställa informationssäkerheten i samhället. Även utbildning och övning på området tillhandahålls av myndig- heten. KBM svarar också för samordningen av informations- säkerhetsarbetet i samhället. Arbetet bedrivs i ett långsiktigt per- spektiv och handlar till stora delar om att få olika delar av verksam- heterna att fungera tillsammans, såväl tekniskt som administrativt, för att en tillräcklig informationssäkerhet ska uppnås. Myndigheten tar fram stöd till krishanteringssystemets aktörer, nyhetsbrev och årliga rapporter rörande trender, framtida hot, sårbarheter och ris- ker samt förslag till åtgärder. Dessa utgör bl.a. underlag för myn- digheters risk- och sårbarhetsanalyser på området. Därutöver har myndigheten reviderat, uppdaterat och utvidgat tidigare framtagna rekommendationer för en grundläggande basnivå för informations- säkerhet (BITS). För analys av informationssäkerheten i en organisation har KBM utvecklat verktyget BITS Plus. KBM lämnar även stöd till läns- styrelser och ca 250 kommuner samt flera landsting i deras arbete med att uppdatera de styrande dokument som redovisas i BITS och som omfattar informationssäkerhetspolicy och olika former infor- mationssäkerhetsinstruktioner. Ett antal seminarier och utbild- ningar på området har även genomförts. KBM har även uppdraget att vara svensk signatär inom CCRA (Arrangement on the recognition of Common Criteria certificates in the field of security). CCRA är en internationell samverkan mellan 24 nationer med det övergripande målet att höja den internationella säkerheten genom användningen av ISO-standarden Common Criteria för kravställning på IT-pro- dukter och IT-system. Stöd lämnas därigenom till Förevarets mate- rielverk som är svenskt certifieringsorgan enligt den standard som sats upp inom CCRA avtalet. Ett annat uppdrag är att utarbeta ett förslag till handlingsplan för genomförande av den nationella strategin för informations- säkerhet i enlighet med vad som föreslogs i proposition 2005/06:133 s. 90. En lägesrapport ska redovisas till regeringen och uppdraget ska slutredovisas i sam- band med årsredovisningen. I enlighet med sin instruktion svarar KBM för samordningen av signalskyddsverksamheten för att säkerställa den civila sektorns förmåga och tillgång till säkert informationsutbyte samt säker lag- ring av information med hjälp av säkra kryptografiska funktioner. KBM deltar och inriktar utvecklingen av de säkra kryptografiska funktioner som godkänns nationellt samt inriktar och samordnar de civila aktörernas användning av signalskyddet. I praktiska termer innebär detta att myndigheten tillhandahåller nationellt godkända kryptosystem, vilket består av utbildad personal, godkänd hårdvara, tekniskt och administrativt stöd samt nyckeldistribution. utöver tillhandahålls utrustning. KBM genomför även utbildningar och övningar, samt svarar för underhållet av materiel. Inom ramen för uppdraget att ta fram förslag på en medelstilldel- ning från anslaget har KBM inbjudit kommunerna att ansöka om investeringsbidrag för förstärkning av den kommunaltekniska för- sörjningen (VA-system, fjärrvärme, vattenförsörjning, mm). Bidra- get som har omfattar av kostnaden kommer att avvecklas . hade totalt ca bevil- jats i bidrag till över 500 ansökningar från kommuner. Framöver kommer KBM inom ramen för sitt uppdrag att verka för att kommunerna självständigt hanterar investeringar för att stärka förmågan inom det kommunaltekniska området. KBM har övertagit socialstyrel- sens arbete med att stödja sjukvårdshuvudmännen (lands- tingen/motsvarande) i deras arbete med teknisk försörjningssäker- het. Detta arbete innebär bl.a. att åstadkomma funktionssäkra och störningståliga sjukvårdsanläggningar med säker utformning och infrastruktur samt nödvändiga fastighetstekniska reservanord- ningar vid främst akutsjukhusen. kommer KBM även att överta ansvaret för stödet mot landstingen vad gäller teknisk ledningsförmåga. har efter en lång konsultationsprocess före- slagit ett europeiskt program för skydd av samhällsviktig verksam- het (EPCIP). Kärnan i programmet utgörs av ett direktiv. Försla- get kommer att förhandlas . Kommissionen föreslår att infrastruktur ska definieras som kritisk på europeisk nivå som vid driftstörning eller förstörelse skulle få betydande följder för två eller fler medlemsstater, eller en enskild medlemsstat om den sam- hällsviktiga verksamheten finns i en annan medlemsstat. Detta inbegriper effekter till följd av sektorsöverskridande beroende av andra typer av infrastruktur. Kommissionen har inom ramen för en föreslagen process satt upp ett antal krav på medlemsstaterna. är det oklart vad utkomsten av förhandlingarna blir. nolikt kommer dock någon form av lagstiftning att antas vilken innebär att nya uppgifter behöver utföras på myndighetsnivå i rela- tion till skydd av samhällsviktig verksamhet. Ovanstående föreslagna process har ingen direkt motsvarighet i . Även om KBM har inom ramen för ett särskilt regerings- uppdrag arbetat med att definiera vilka verksamheter som är sam- hällsviktiga ur ett krisberedskapsperspektiv. Myndigheten har också tagit fram en generell definition på samhällsviktig verksam- hetTPF9FPT. presenterade KBM också en lista över verksamheter som bedöms som samhällsviktiga. I propositionen Samverkan vid kris – för ett säkrare samhället 2005/06:133) anges att samhällsviktiga verksamheter bör kunna upprätthålla en grundläggande funktionalitet vid extraordi- nära händelser och att krav på förmåga för samhällsviktig verksam- het bör formuleras för att tydligare styra arbetet med att identifiera lämpliga åtgärder. Detta ligger i huvudsak linje med de förslag som presenterats inom EPCIP. KBM är den sektorsövergripande aktören på myndighetsnivå i inom detta område. Myndigheten delar på kontakt- punktsskapet för CIP med (Försvarsdeparte- mentet).