sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett annat exempel är Film i , som kostnadsfritt lånade ut teknikpaket till skolor för att elever skulle kunna genomföra filmprojekt på temat mångkultur inom ramen för skolans pedagogiska arbete. är indelat i 21 län som alla har en länsstyrelse och en lands- hövding. är en statlig samordnande myndighet med tillsynsansvar, en servicemyndighet och en överklagandeinstans. Länsstyrelsernas ansvar för kulturfrågor handlar i första hand om kulturmiljövård och bevarande, förvaltande och information om bland annat fornlämningar, byggnader, kyrkor och kyrkogår- dar, industrihistoriska platser och kulturlandskap i de olika länen. Flera länsstyrelser har varit aktiva under och själva tagit initiativ till eller tillsammans med andra aktörer i länet genomfört verksamhet med syfte att främja kulturell mång- fald, integration och delaktighet i kulturlivet. Flera länsstyrelser har bedrivit ett internt förändrings- arbete för att synliggöra och implementera frågor om mångfald och integration i den egna organisationen, i policydokument, samt i samband med rekrytering. Ett exempel är i som utifrån länets övergripande utvecklingsstrategi utarbetade ett program för . har själv tagit initiativ till och samordnat andras aktiviteter i länet och drivande i detta arbete har varit att på olika sätt utveckla och marknadsföra myndighetens interna och externa mångfalds- Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Man har i sitt arbete valt att utgå ifrån ett bredare mång- faldsperspektiv som avser de olikheter hos befolkningen som gäller etnisk bakgrund, religion, fysiskt eller psykiskt funktions- hinder, kön eller sexuell läggning, ålder och social ställning.TPF163FPT En central del för många länsstyrelsers arbete har varit att öka kunskaperna om mångfald, integration och delaktighet i kulturlivet genom seminarier, konferenser, studiebesök och work- shops. Ett exempel är i som till- sammans med , och Arkiv bjöd in till med föreläsningar om svensk invandringspolitik och arbetskraftsinvandring till under inledning av landshövding . anordnade ett uppföljnings- seminarium till det Mångfaldskonvent som arrangerades . inledde med att bjuda in till ett seminarium om strukturell diskriminering med () , regeringens diskrimineringsutredare samt regeringens utre- dare av makt, integration och strukturell diskriminering . län anordnade semi- nariet Kulturarvet i ett mångkulturellt samhälle i om vad det betyder att arbeta med kulturarvsfrågor i en mångkulturell miljö och hur verksamheten bättre kan spegla samhällets mångfald. Aktiviteter och verksamhet under Flera länsstyrelser har samverkat med andra aktörer i länet kring aktiviteter och verksamhet . Startskottet för Mång- i gick med projektet på i och invigdes av Konung och lands- hövding . Projektet har fungerat som en samordnande funktion för mångkulturarbete. 163TP PT , Program – , Dnr 850- 6884-05, s. 1. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser i arrangerade i samarbete med Vasa- loppet Barnens Vasalopp-Integrationsloppet som en del av satsningarna under . Barn mellan , med olika etnisk och kulturell bakgrund, deltog och ordnade med ett särskilt program för barn och vuxna på i efter loppet där barnen bland annat fick möjlighet att prova på att spela fiol. i avsatte särskilda projektmedel och tog initiativ till en skrift om invandringen till utifrån ett historiskt perspektiv. Marknadsförande och publikundersökande arbete En del länsstyrelser har anordnat utåtriktade aktiviteter och infor- mationsinsatser med syfte att få fler människor intresserade av bland annat natur- och kulturlandskapen i länet. Ett exempel är vars kulturmiljö- och naturenhet tillsam- mans med Invandrarcentrum i kommun anord- nade särskilda bussutflykter för invandrade personer i . Syftet var att öka deras kännedom om länets natur- och kulturmiljöer. Bland annat besöktes en varggrop, en gammal loge och ett järn- åldersgravfält i kulturreservatet . Ett annat exempel är Landshövdingen i , som bjöd in företrädare för ett 20-tal länderföreningar och religiösa samfund i till ett samtal för att diskutera möjligheterna för männi- skor med olika etniskt ursprung att utöva kultur och religion och att ta del av länets kulturutbud. Bristande ekonomiska resurser och för små lokaler var två av de problem som deltagarna menade behövde uppmärksammas för att underlätta föreningarnas verk- samhet. En stor del av alla de aktiviteter och verksamheter som har genomförts under har skett på lokal och regional nivå, i kommuner, landsting och regioner runt om i hela . Vilken typ av verksamhet som enskilda aktörer har valt att genomföra och hur mycket man har valt att satsa ekonomiskt på det varierar stort och beror bland annat på faktorer som kommu- Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser nens//regionens storlek, befolkningssammansättning och behov, men har också att göra med ambitionsnivå, vilja och mod att ifrågasätta rådande normer och strukturer i kulturlivet, samt att få fler människor att ta del av offentligt finansierad kultur- verksamhet. De fyra kommuner som samordnaren har följt har valt att lägga upp sitt arbete på olika sätt. valde att redan på ett tidigt stadium i samarbete med olika kulturaktörer i kommu- nen förbereda och i en gemensam satsning marknadsföra verksam- heten . valde att fokusera på konkreta evene- mang som handlade om litteratur, mat och musik från olika delar av världen men också på turnerande produktioner som på olika sätt skildrar dagens mångkulturella samhälle. valde att framför allt satsa på ett större projekt med syfte att få ungdomar att bli mer delaktiga i det lokala kulturutbudet, medan , i likhet med , involverade många olika aktörer i arbetet och fokuserade på dialog och delaktighet för att skapa förutsättningar för ett lång- siktigt och målmedvetet mångfaldsarbete inom det lokala kultur- utbudet i kommunen. Vad kommunerna har valt att göra för att uppmärksamma mångfalden i kulturlivet beror i stor utsträckning på hur de själva har tolkat uppdraget och vad de har lagt in i begrepp som mång- kultur och mångfald. En del kommuner har, istället för att använda mångkulturbegreppet, valt att utgå ifrån det bredare mångfalds- begreppet för att också kunna inkludera frågor kopplade till bland annat kön, ålder, utbildningsbakgrund, sexuell läggning och funk- tionalitet. Andra har uppfattat regeringens satsning på Mång- som i första hand kopplat till integration i samhäl- let i stort snarare än om en ökad mångfald i kulturlivet. Eftersom behoven, erfarenheterna och kunskaperna om mångfaldsfrågor varierar stort bland landets kommuner är det, enligt samordnarens bedömning, rimligt att också låta kommunerna själva definiera och bestämma vilka insatser som behöver vidtas utifrån en lokal kon- text. Samordnaren valde medvetet att inte låsa fast sig vid någon specifik definition av begrepp som mångkultur och mångfald utan istället i samråd med medverkande aktörer hjälpa till med exempel på olika definitioner, metodstöd och vägledning för det fortsatta arbetet. Detta gjorde, enligt samordnaren, att de olika aktörerna blev tvungna att utifrån sina respektive verksamheter själva tänka igenom hur arbetet skulle läggas upp, utan att helt kunna förlita sig Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser på och kopiera färdiga mallar utarbetade på nationell nivå och utifrån delvis andra förutsättningar. Samordnarens samrådsförfarande med de sju storstadskommu- ner som var först med att teckna lokala utvecklingsavtal med staten visar att få eller inga av de myndigheter och institutioner inom kulturområdet som fått i uppdrag att genomföra aktiviteter och verksamhet under har genomfört dessa i de kommun- och stadsdelar som ingår i regeringens storstadsarbete. Vad detta beror på är svårt att ge ett entydigt svar på men det visar att många kulturinstitutioner har svårt att nå ut till, för dem, nya områden och få fler människor att känna sig delaktiga i den offentligt finansierade kultur som de själva är med och bekostar. Offentligt finansierade kulturinstitutioner med uppdrag att nå ut till hela samhället behöver, bedömer samordnarens, bli bättre på att nå fler människor med sin verksamhet, inte enbart i storstädernas förortsområden utan även på mindre orter och i samhällen i gles- bygden. Kulturinstitutionerna behöver också hitta och ingå i nya samverkansformer med aktörer på nationell, regional, lokal och internationell nivå för att tillvarata den kunskap och de erfarenhe- ter som finns runt om i , inte minst i det fria kulturlivet. Det är också samordnarens uppfattning att kulturen i högre utsträck- ning bör fungera som ett kitt för integration inom ramen för till exempel storstadspolitiken och storstadsarbetet. Här kan, enligt samordnaren, kulturen spela en viktig roll för att bryta det utanför- skap som finns i samhället . Samordnarens bedömning är att intresset från kommuner, landsting och regioner att medverka i gene- rellt har varit stort men att ambitionsnivån och deltagandet har varierat kraftigt. Vissa kommuner och landsting/regioner, bland annat i och omkring storstadsregionerna, har genomfört ambitiösa satsningar för att synliggöra och inkludera en ökad mångfald i kulturlivet. är det många andra som har valt att avstå från att medverka eller som endast har deltagit i begränsad omfattning . Som visar i sin essä om integration och kulturarv utifrån exemplet (se kapitel 4.2 Släpp in fler aktörer) är det få projekt inom kulturarvsområdet som riktar sig till personer med annan bakgrund än etnisk svensk. Den bild som förmedlas av exempelvis , och marknadsförs i kulturturismens namn, är, enligt Kindstrand, inte heller represen- tativ för den befolkning som lever och verkar där . Att som ett antal kommuner gjorde i samband med att samordnaren gick ut Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser med en förfrågan om att inkomma med redovisningar av planerade aktiviteter under , svara att de inte ämnar medverka eftersom vi inte har så många invandrare eller invandrarföreningar i vår kommun, håller inte som argument med tanke på att ett mångkulturellt samhälle inte kännetecknas av anta- let invandrare utan är summan av alla dem som lever och verkar i oavsett etnisk, kulturell eller annan bakgrund. Således är även det etniskt svenska en del av det mångkulturella samhället och även om befolkningssammansättningen i en enskild kommun kan vara relativt homogen med exempelvis få utrikes födda, lever vi i ett land där nästan var femte svensk har en annan etnisk bakgrund än svensk. Detta borde, enligt samordnarens bedömning, rimligtvis även på olika sätt avspeglas i den kulturverksamhet som bedrivs på lokal och regional nivå. För att kunna säkerställa att frågor om mångfald i det lokala och regionala kulturlivet utvecklas i enlighet med samhällets förändring och behov ser samordnaren det därför som viktigt att organisatio- ner som verkar för att tillvarata kommuners, landstings och regio- ners intressen blir bättre på att synliggöra och inkludera den mångfald som finns i kulturlivet. Här har, enligt samordnaren, till exempel Kommuner och Landsting (SKL), intresse- och arbetsgivarorganisation för landets 290 kommuner, 18 landsting och två regioner, en mycket viktig roll att spela. SKL borde, enligt samordnaren, ta ett större ansvar för att kommuner, landsting och regioner lyfter upp mångfaldsfrågorna på agendan och med såväl politiker som tjänstemän föra en kontinuerlig dialog om hur mångfalden i kulturlivet kan öka på och regional nivå. För ett långsiktigt arbete med frågor om mångfald och inklude- ring i kulturlivet är det, enligt samordnarens bedömning, viktigt att institutioner och förvaltningar på lokal och regional nivå kontinuerligt för en öppen dialog med invånarna om hur de skulle vilja utforma kulturutbudet på sin ort. Det är viktigt att ta tillvara de kunskaper, erfarenheter och intressen, som inte minst barn och ungdomar besitter vid planering och genomförande av offentligt finansierad kulturverksamhet i kommuner, landsting och regioner. En del av de aktiviteter som har genomförts inom ramen för året, såväl på lokal, regional som på nationell nivå, har handlat om integrations- och mångfaldssatsningar och projekt med liten eller ingen koppling till kulturlivet. Detta kan delvis bero på att begrepp som mångkultur och mångfald förstås, tolkas och definieras olika Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser av olika aktörer. Det finns en poäng med att inte definiera denna typ av begrepp som befinner sig i en ständig kontextuell förändring och utveckling, som det också ibland kan medföra vissa oklarheter om vad det är som förväntas av aktörer på olika nivåer inom kulturlivet. Det är samordnarens uppfattning att det dock ytterst handlar om att varje enskild kulturaktör, utifrån sina speci- fika förutsättningar och behov, måste enas om en egen definition för att implementeringen av mångfaldsarbetet ska kunna ske fullt ut i de olika verksamheterna runt om i . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Om kulturprojekt som socialt mirakelmedel I swear you can taste the chicken and tomatoes and the noodles and the marrowbone But it really wasnt nothing but some water and potatoes and the wonderful, wonderful soupstone. Ett sätt att studera hur kultursektorn formulerar mångfald och nationell gemenskap är att analysera kulturprojekt och ur olika synvinklar. Den här texten är skriven utifrån en sådan syn- vinkel, utifrån ett kritiskt och självreflexivt perspektiv, avsett att kasta ljus över oreflekterade traditioner hos kulturprojekt med inriktning på samhällsarbete. Vilka är de soppstenar som används om och om igen under olika tider, när andra ingredienser för- ändras? Texten handlar om sådana stenar i form av projektens sätt att förstå målgrupper, resonera kring orsakskedjor bakom männi- skors marginalisering och projektmakarnas förväntningar på kultu- rens verkningar. Mitt bidrag handlar också om kopplingar mellan kulturpolitik, integrationspolitik och praktisk handling då margi- naliserade grupper ska inkluderas.TPF164FPT Inledningsvis diskuterar jag hur kulturbegreppet är ett maktbegrepp och hur estetisk kultur använts i samhällsnyttans tjänst. Därefter uppehåller jag mig kring ett kulturprojekt, Kultur i boendemiljö, präglat av 1970-talets nya kulturpolitik. Utifrån detta projekt tar jag med mig frågeställningar som ger perspektiv på projektverksamheter . 164TP PT Ett särskilt tack till kulturforskaren , Tema Q vid , för inspiration och givande diskussioner om kulturpolitiken och dess tillämpningar. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Kulturbegreppet hör till kategorin hyperkomplexa begrepp, vilket innebär att det genom historien burit med sig sina olika betydelser och betydelsesammanhang. Kultur som själens odling och bild- ning blandas inte sällan med dess estetiska och även antropologiska betydelse, det vill säga ett folks eller en grupps gemensamma tro, normer, sätt att tolka och se på världen. Det tre innebörderna har det gemensamt att de alla skapar hierarkier; mellan upplysta och oupplysta, mellan olika konstformer och genrer samt mellan län- der/folkslag efter en kolonial och postkolonial världsordning. I exempelvis talet om kulturell mångfald förekommer ofta glidningar mellan dessa möjliga innebörder. Vi kan finna sådana betydelse- skiftningar i såväl officiella direktiv och programförklaringar på statlig och överstatlig nivå som i samband med kulturinstitutioner- nas förhållningssätt till mångfaldsbegreppet.TPF165FPT De hyperkomplexa begreppen är också centrala maktbegrepp. De är föremål för en ständig diskussion och debatt inom samhälls- bärande grupper om dess giltiga innebörder. Makt utövas till exempel genom att kulturbegreppets mångtydiga karaktär utnytt- jas. Olika tolkningar ställs mot varandra i en diskussion, ofta resulterande i att maktutmanande perspektiv tappar sin kraft, genom att de problematiseras efter ett givet och återkommande mönster som förordar etablerade och ideala tolkningar.TPF166FPT Till de hyperkomplexa dragen hör också att ett begrepp förekommer som olika sammansättningar: finkultur, arbetarkultur, invandrarkultur och mångkultur. Där kultur utövas, utövas alltså makt. Jag är dock övertygad om att kulturprojekt iscensätts av personer som har goda intentioner att underhålla och påverka andra människor. Viljan att påverka kan bygga på idéer om kulturen som verktyg både för en individs fri- görelse och för att tillgodose samhällets behov, som till exempel minskade bidragsutgifter eller försörjning av arbetskraft. För att förstå maktdimensionen i detta sammanhang måste man se till hur makt utövas i så kallade demokratiska liberala välfärdsstater, som . Makt är här inget som kommer från ett givet centrum, från en stark ledare eller stark grupp. Den är decentraliserad bland människor, som i lokala sammanhang utövar sina dagliga värv ofta efter goda intentioner. Man skulle kunna sammanfatta det som en 165TP PT Egeland 2006, , Ronström & 2000, Pripp, Plisch & 2005. 166TP PT Pripp, Plisch & 2005. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser utbredd styrningsmentalitet, där individer tillhörande domine- rande grupper, tagit på sig/lärt sig att ha rätten att problematisera och leda andra grupper.TPF167FPT Styrningsmentaliteten bygger därigenom på en förhandsinställning hos dem som har tolkningsföreträde. Det handlar inte om formell statlig makt, utan en känsla hos individen att ha den legitima rätten att styra och utöva makt över andra indi- vider i vardagen. Sådan påverkan kan till exempel gälla före- ställningar om att andra behöver stärka sina identiteter eller bli mer delaktiga. Etnologen skriver i sin avhandling om dagens integrationsinriktade textilprojekt som vänder sig till invandrar- kvinnor i förorter.TPF168FPT använder sig av begreppet vit governmentalitet som med antropologen ungefär kan översättas till vit styrningsmentalitet. utgår från en australisk kontext och överför begreppet till och ser hur ledarna inom textilprojekten var kvinnor ur majoritets- befolkningen, som genom verksamheterna konstruerade vit kvinnlighet.TPF169FPT Den vita svenska kvinnligheten fick sina konturer genom att framstå som kontraster och rollmodeller i förhållande till invandrarkvinnorna och deras föreställda egenskaper. Jag tror att det är särskilt nödvändigt att lyfta fram den globala och historiska kontexten när man försöker förstå hur kulturprojekt och makt hör ihop. Det är lättare att få perspektiv på det som utövas här och genom att dra paralleller till liknande fenomen på andra platser och i andra tider. Exempelvis har textil- och hant- verksprojekt marknadsförts av västerlänningar som ansett sig ha den legitima rätten att styra över människor från andra delar av världen. Textilhantverk kopplades förr samman med fostrande och civilisatoriska ambitioner gentemot arbetarklasser och invånare i kolonierna. Även anses textil- och annat hant- verk vara särskilt lämpat för människor i och ifrån den så kallade tredje världen. I detta arbete är både och olika organisationer i involverade.TPF170FPT Sådana utblickar visar att dagens kulturorienterade projekt i är en integrerad del av ett större synnerligen problematiskt maktsammanhang. Verksamheter med inriktning på hemslöjd och textilhantverk användes förr i för att dels säkra försörjningen av tjänste- 167TP PT i . 168TP PT 2005. 169TP PT Den australiska kontexten är överförbar på den svenska, bland annat genom att nationsbegreppet där liksom i är av etnisk karaktär. 170TP PT 2005, jfr 2004. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser folk och dels för att fostra borgerskapets döttrar i rollen som hustru och husmor.TPF171FPT Vi har en lång tradition bakom oss där kulturprojekt och kulturell verksamhet applicerats på marginali- serade grupper, med ambitionen att hjälpa, fostra/disciplinera och anpassa dem. Ofta med intentionen att det är för deras eget bästa. Genom handens arbete skulle man utveckla egna färdigheter, välmåga och förmågan att ta del av det samtida samhället.TPF172FPT Man skulle med andra ord kunna säga att det finns gott om historiska och internationella trådar som placerar dagens kulturprojekt i ett vad jag föreställer mig nyttigt och självreflekterande ljus. Därmed inte sagt att jag ifrågasätter projektens resultat, dock kan det vara nödvändigt att ta några steg bakåt för att få syn på vår samtid. Den historiska utblicken kan vara bra att ha i bagaget när vi disku- terar kulturpolitiken och dess iscensättningar i form av kultur- projekt. handlade kul- turpolitiken om att den goda konsten skulle spridas till folket. Formerna för sådana kulturmöten skulle framförallt utgå från kul- turlivet i storstäderna.TPF173FPT Den så kallade nya kulturpolitiken som fick sin utformning tog spjärn mot det tidigare förhållningssättet att bara sprida god konst. Synen på kultur- begreppet skulle nu vidgas och stå för något mer, för hela livs- former. Och kulturens samhällsbefrämjande roll skulle lyftas fram.TPF174FPT Mer precist angavs proposition att samhällets kulturinsatser skulle medverka till att skydda yttrandefrihet, motverka kommersialism, främja decentralisering, ta hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov, möjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse samt främja utbyte av erfarenheter och idéer inom kulturområdet över språk- och nationsgränser.TPF175FPT Den snabba utvecklingen och framåt med allt fler så kallade människoförändrande kulturprojekt hade ett klart samband med kulturpolitikens omsvängning och vidgning. Denna omsvängning hade att göra med fenomen som den så kallade 171TP PT 2004, 2005. 172TP PT 2004. 173TP PT Gerholm 1985 s.13, 2003. 174TP PT Egeland 2006 s.54ff, Gerholm 1985. Det bör också påpekas att kulturpolitiken års proposition blev ett eget politiskt sakområde. 175TP PT Kungl. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser vänstervågen, samhällsarbetets frammarsch inom den sociala sektorn och byalagsrörelsen som växte fram med bland annat grannsamverkan.TPF176FPT Till bilden hör också att minskade tron på modernitetens planeringsideal. Utvecklings- och förändringsprojekt blev istället allt vanligare för att pröva och utvärdera idéer och initiativ. Inom det kulturella samhällsarbetet som växte fram förväntades kulturen att förmedla både kunskap om samhället och dessutom vara ett medel att förbättra detsamma. Sådana motiv bidrog till att kulturen fick ett ordentligt fäste inom den framväxande – offent- liga – projektvärlden. Dock tror jag att det är viktigt att här påminna om att den nya kulturpolitiken och dess verkningar också hade sin historiska och globala kontinuitet, som påpekats ovan.TPF177FPT Det fanns redan traditioner och idéer bland ledande aktörer om kulturens verkningar på eftersatta och marginaliserade grupper ur ett såväl globalt som inhemskt perspektiv. Kultur som medel i en samverkansspiral Omsvängningen i kulturpolitiken innebar att tyngdpunkten i kul- tursamhällsarbetet lades vid kulturen som medel att uppnå föränd- ringar för såväl individer som lokalsamhällen och samhället i stort. Konsten skulle inte bara innebära något gott i sig, det vill säga som mål. Den skulle framförallt bidra till ett större mått av gemenskap, kreativitet, trygghet och samhällsengagemang samt utveckla själv- känsla hos målgrupperna. Med inspiration från socialt samhälls- arbete införlivades tankar om processer och utvecklingsmodeller där deltagarna skulle genomgå förändringar efter en samverkans- spiral, en från början kommunikationsteoretisk modell.TPF178FPT Modellen innebar antaganden om hur olika kulturella aktiviteter bland deltagarna skulle leda till personliga insikter och engagemang i andra samhällsorienterande aktiviteter, som en spiralformad fram- åtskridande rörelse. första år kunde sådana anta- ganden formuleras av kulturrådsrepresentanter likt följande, ur broschyren Projektet i boendemiljö.TPF179FPT