sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — För lärare inriktade på yngre barn är kunskaper i grundläggande läs-, skriv- och matematikutveckling centrala. För att höja kvalitetsnivån på lärarutbildningen och använda de tillgängliga resurserna på bästa sätt, uppmanas lärosätena till ökad profilering och samverkan. Lärarutbildning inom ett visst område ska endast anordnas där det finns en tillräckligt god och stimule- rande vetenskaplig miljö. Förslaget om att införa nya yrkesexamina får en mycket viktig konsekvens som gör att svensk lärarutbildning ges en omstart och förs tillbaka till ruta ett. Lärosätena kommer att få ansöka om examensrätt för lärarutbildning hos . En sådan ansökan ska föregås av ett inventerings- och dialogarbete, där lärosätet internt och i samverkan med andra kommer fram till vilka delar av lärarutbildningen man vill erbjuda. Vid bedömningen avgörs om förutsättningarna för att ge en kvalitativt högtstående utbildning är tillräckligt goda för önskad lärarutbildning. Om så ej är fallet utfärdas inte någon examensrätt. En sådan nystart för lärarutbildningen kommer sannolikt att leda till en ökad koncentra- tion av lärarutbildningens olika inriktningar, dvs. att alla lärosäten inte kommer att erbjuda allt. Genom sina förslag hoppas utredningen dessutom kunna med- verka till att rekryteringen till lärarutbildningen, och därigenom läraryrket, förbättras. Ett förbättrat rekryteringsunderlag, som leder till konkurrens om platserna på utbildningen, kan i förening med höjda behörighetskrav och någon form av lämplighetsprov, säkerställa att de bäst skickade för läraryrket antas. Utredningen menar vidare att det är viktigt att lärarutbildningen inte är en akademisk återvändsgränd. För rekrytering till forskar- utbildning krävs dels att grundutbildningen ger nödvändig intro- duktion i vetenskaplig teori och metod, dels att utbildningen är tydligt och enkelt påbyggbar. För detta krävs bland annat att utbildningens huvudområdeTPF4FPT och de självständiga arbeten som ingår i lärarutbildningen räknas som behörighetsgivande till forskarutbildning. Sammanfattningsvis är utredningens huvudsyfte att föreslå åtgärder som gör att blivande lärare erbjuds en högkvalitativ och attraktiv utbildning som de finner vara intellektuellt utmanande 4TP PT Från och med den nya examensordningens införande 2007 finns examensämnen inom högskolan, utan huvudområden. och stimulerande och som ger den stabila och relevanta grund som de behöver för att bli trygga och framgångsrika lärare. Förslagen om struktur och innehåll i utbildningen av lärare med olika inrikt- ning ger tydliga signaler både till utbildningsanordnarna, till de studerande och till det omgivande samhället: att lärare efter genom- gången utbildning kommer att utmärkas av djup kompetens och en professionalitet som väcker stor respekt. Utredningens ambition är att förslagen ska leda till en utbildning som är hållbar , och som därför kan överleva såväl politiska skiften som andra för- ändringar i skola och samhälle. vill utredningen under- stryka lärarutbildningens grundläggande karaktär och därmed markera att möjligheter till kontinuerlig fortbildning och kompe- tensutveckling måste tillskapas och tillvaratas. Några kommentarer är på sin plats när det gäller avgränsningar. Det har varit en självklar del i utredningsarbetet att utifrån direk- tiven söka bygga förslagen på tydliga och väl underbyggda under- lag. Dessa underlag är av olika karaktär: -Styrdokument som högskolelag, högskoleförordning och de olika skolformernas läro- och kursplaner. -utredningar och utvärderingar av lärarutbildningen, statistiskt och annat aktuellt empiriskt material. -Den enkät som utredningen skickat till en stor del av de lärare som utexaminerats från den nuvarande lärarutbildningen. -Viss forskning kring läraruppdraget. -Internationella jämförelser. -Synpunkter som inhämtats från berörda myndigheter och orga- nisationer under utredningens gång. En statlig utredning är inte en vetenskaplig studie. Den är pre- skriptiv genom att den har i uppdrag att lämna förslag om framtida lärarutbildning och dess organisation och innehåll. Den ska dock inte vara normativ och utgå från en viss pedagogisk inriktning eller lägga fast en bestämd undervisningsmetodik. Lärarutbildningen ska vara en akademisk yrkesutbildning som visar på bredden inom det utbildningsvetenskapliga fältet och som härigenom ger de stude- rande möjlighet att kritiskt granska olika alternativ. Utredningen har haft en begränsad tid till sitt förfogande, i realiteten 13 månader, för att utföra sitt mycket omfattande upp- drag. Man kan notera att den tid som getts utredningar om lärar- utbildningen successivt har minskat. Exempelvis hade LUSTPF5FPT (1960) , LUT (1974) och (1997) till sitt för- fogande. Det säger sig självt att ett drygt år inte är tillräckligt för att göra en fullständig genomlysning av området lärarutbildning, än mindre av hela det utbildningsvetenskapliga fältet. Att grundligt belysa frågor om exempelvis relationen mellan skola och lärar- utbildning, läraruppdraget eller olika examinationsformer är forskarnas uppgift. Den kan inte axlas av utredare under en starkt begränsad utredningstid. Statens uppgift är att tillhandahålla ett ramverk för lärarutbild- ningen och kontrollera att verksamheten präglas av hög kvalitet och effektivitet. De inslag av tydligare styrning av lärarutbildningen som finns i denna utrednings förslag, exempelvis vad gäller examina och inriktningar, organisation av verksamhetsförlagd utbildning och dimensionering ska ses som försök att förbättra förutsätt- ningar och villkor för en högkvalitativ utbildning och att söka utveckla det statliga ramverket. Utredningen har under sitt arbete kunnat konstatera att lärarutbildningen i sig är ett sparsamt utforskat område i , och vill därför rekommendera forskare från olika discipliner att ta sig an området. Utredningens förslag ska ses som en helhet. Samtliga förslag baseras på underlag utifrån någon eller flera av punkterna ovan. Bakgrundsmaterialet är emellertid inte av samma omfattning eller karaktär för alla de förslag som ges. Utredningen har exempelvis förbehållit sig rätten att ägna särskilt stort utrymme åt det centrala område som rör grundläggande läs- och skrivfärdighet. Detta områdes betydelse har också betonats i direktiven. I förslagsdelen finns mycket konkreta exempel på hur olika inriktningar av utbildningen skulle kunna läggas upp. Det är viktigt att redan här poängtera att det i dessa fall rör sig om illustrationer och exemplifieringar snarare än om rekommendationer eller krav. Detaljarbetet med att utforma och fastställa utbildnings- och kurs- planer är lärarutbildningarnas ansvar. 5TP PT För förklaring av förkortningarna och mer information om dessa utredningar, se kapitel 2.2. Utredningen tar inte ställning till lokalisering av framtida lärar- utbildning, och framför heller inte synpunkter på antalet lärosäten som borde anordna olika kategorier av lärarutbildning. Utfallet på dessa punkter får bli ett resultat av den process som föreslås gälla för prövning av examensrätter. Som redogjorts för i missivet ovan utsåg regeringen förutvarande universitetskanslern, professor , till särskild utredare av lärarutbildningen . Något senare tillsattes och som sekreterare samt som assistent i utredningen. I bilaga finns en fullständig förteckning över de möten, konfe- renser, hearings m.m. som utredningen har medverkat i. Sedan expertgruppen tillsattes har regelbundna möten hållits med gruppen i genomsnitt en gång . Gruppen har en bred sammansättning utifrån kön, ålder, geografisk hemvist och ämnes- bakgrund. Liksom utredaren har ett flertal av experterna själva genomgått olika former av lärarutbildning. Arbetet i expertgruppen har varit mycket konstruktivt och experterna har tillfört många tungt vägande synpunkter på såväl förslagens som betänkandets utformning. Flera av experterna har fått i uppdrag att särskilt bear- beta något område, och därvid också lämnat textbidrag som i redi- gerad form kunnat inlemmas i betänkandet. Utredningen har också haft regelbundna möten med de sam- rådsinstanser som finns uttryckligen nämnda i direktiven, nämligen med närliggande utredningar under , med , , universitets- och hög- skoleförbund, , , skol- ledarförbund, Kommuner och Landsting och . Dessutom har utredningen träffat ett antal andra organisationer och personer, antingen efter förfrågan från dessa eller på utredningens eget initiativ. Det bör tilläggas att intresset från såväl organisationer som privatpersoner varit mycket stort och att utredningen inte har haft möjlighet att träffa alla som sökt kontakt. Skriftligt material som insänts har dock alltid studerats och har i vissa fall haft påverkan på något förslag. Relativt många har haft synpunkter på att ett visst specifikt innehåll bör ingå i lärarutbildningen. Utredningens inriktning på långsiktig hållbarhet och på övergripande innehållsfrågor innebär att förslagen ofta inte kunnat beaktas. Hänvisningar har i förekommande fall inte sällan givits antingen till lärosäten eller till fortbildningsansvariga. Utifrån den betydelse utredningen tillmäter det internationella perspektivet har två studieresor genomförts till utländska lärar- utbildningar. Den första resan gick till () och den andra resan till (och ) . Vid båda dessa resor sammanträffade utredningen med representanter för såväl utbildningsministerium eller motsvarande, som lärarutbildare, forskare och lärarstuderande. Inför och under resorna samlades ett omfattande material in, som delvis redovisas i betänkandet. Slutsatser från dessa besök, liksom av de jämförelser med några andra relevanta länders lärarutbild- ningar, är en del av bakgrunden till vissa av utredningens förslag för svenskt vidkommande. Utredningen fäster stor vikt vid de erfarenheter som de lärar- studerande själva har av sin utbildning. En enkät färdigställdes därför i samarbete med (). Enkäten sändes ut till nära två tredjedelar av de lärare som har utexaminerats från den nuvarande lärarutbildningen, cirka 8 000 personer. Svars- frekvensen var jämförelsevis hög, . Resultaten har utgjort ytterligare en viktig grund för utredningens överväganden. De tilläggsdirektiv som utredningen fått angående IT, minori- tetsspråk, yrkeslärare liksom avseende fritidspedagoger har kommit ganska sent i processen, respektive . Dessa direktiv har efter analys behandlats på delvis olika sätt. Vad gäller IT hade utredningen redan slagit fast områdets betydelse som ett genom- gående perspektiv i lärarutbildningen. Utredningens IT-expert som tillsattes har också bidragit med material och synpunk- ter inom området. För behandlingen av de nationella minoritets- språken och fritidspedagogerna anordnades särskilda hearings. För- slagen inom dessa områden utgör integrerade delar av utredningens förslag. I fråga om yrkeslärarna tillsatte regeringen en särskild utredningTPF6FPT för att behandla frågor om rekrytering och behörighet. Själva innehållet i yrkeslärarutbildningen kvarstår dock som en del av denna utrednings förslag. 6TP PT Utredningen om utbildning till yrkeslärare (2008:05). Utredningen lämnar sitt betänkande . Utredningen har använt sig av ett omfattande bakgrundsmaterial för att få underlag för sina förslag. Fem områden har varit särskilt betydelsefulla: -Lärarutbildningens historia och de utredningar om och utvärde- ringar av lärarutbildningen som gjorts och framåt. -Det regelverk som gäller för högskolan, särskilt lärarutbild- ningen, och för skolan. -En enkät utsänd till en stor andel av de lärare som examinerats från den nuvarande lärarutbildningen. -Lärarutbildningens uppläggning i ett antal andra länder. -Lärarens uppdrag som det formuleras i styrdokument, men också i aktuell forskning som behandlar uppdraget och dess för- ändring. -IT i lärarutbildningen – satsningar och forskningserfarenheter. Bakgrundsteckningen med dess fördjupningar både historiskt och internationellt resulterar i denna utrednings syn på läraruppdraget, som i sin tur utgör en grund för den analys av kompetensbehovet för olika lärarkategorier som ges i kapitel 3. En viktig del i bakgrundsmaterialet till denna utredning är histori- ken på lärarutbildningens område. Det gäller själva lärarutbildning- ens historia, men också de utredningar som legat till grund för efterkrigstidens olika reformer av lärarutbildningen. Den historiska genomgången är viktig dels för att dra lärdom av såväl goda som mindre goda erfarenheter, dels för att ge perspektiv på dagens debatt kring skola och lärarutbildning. Av genomgången fram- kommer att ett antal av de idéer som framförts återkommit i flera utredningar. 2.1.1Lärarutbildningens historia i korthet I och finns en lång tradition av folkundervisning. Med kristendomens spridning skedde en påbjuden undervisning i anslutning till dopet eller konfirmationen. Genom föreskrifter om regelbunden kyrkogång skulle undervisningen vidmakthållas. De första skolorna – dom- eller katedralskolorna – knöts till domkapitlen.TPF2FPT Påvligt stadfästande av en skola i finns omtalat 1250. Dessa skolor var i första hand avsedda för utbildning av präster och diakoner, men i trivialskolan, den allmänna delen, fanns även andra elever. Förutom grundutbildning bedrev domskolorna också en tämligen omfattande fortbildning av verk- samma präster och diakoner. Vid sidan av domskolorna utvecklades klosterskolorna. I städerna växte också stadsskolor upp för att svara för borgarnas utbildningsbehov.TPF3FPT Vid tiden för maktövertagande fanns alltså ett välutvecklat skolväsende i som verkade i ett större nord- och västeuropeiskt kulturellt sam- manhang. Samtliga dessa skolformer stängdes eller sattes på spar- låga i samband med reformationen. primära intresse var knappast att folket skulle utbildas. Förvaltningens behov av utbildade tillgodosågs huvudsak- ligen av tyskar. För att sprida den nya evangeliska läran var det dock nödvändigt att utbilda nya präster. hade biskoparna, och många präster, i allmänhet studerat ett flertal år vid utländska lärosäten, och ofta avlagt magisterexamen, motsvarande dagens doktorsexamen. blev prästutbildningen betydligt kor- tare, och nationellt inriktad, även om studier vid evangeliska lärosäten i förekom. I den svenska kyrkoordningen 1561 fastställdes att som för- beredelse för nattvarden ska hållas förhör i katekesen och annat som är av nöden. För tillträde till nattvarden krävdes att veta och 1TP PT som en bestämd ålder i skolhistorien se , U.P. (2000). – svensk skola. I , L. (red.) (2000). 2TP PT Efter kyrkomötet i . 3TP PT En sådan skola i omnämns . kunna läsa Fader vår, tron, budorden.TPF4FPT Även om läsa i detta fall inte betydde att läsa ur en text, utan recitera utantill, krävdes för förhören viss undervisning, vilket prästerna skulle stå för. Vid kyrkomötet i diskuterades prästernas pedagogiska kompetens och vad som kunde göras för att höja den. hade då legat i träda sedan omkring 1515. I nya privilegiebrev infördes också bestämmelser om skolsystemet. verksamhet knöts till utbildningen av lärare. Vid riksdag i överlämnade till ständernas prövning en proposition om tillståndet i landets skolor. I denna proposition sägs: den ordning som härtill och sko- lorna gjord är, icke synes vara fullkomlig och efter det sätt, som vid välbeställda akademier och skolor i andra länder hålles, och att för- denskull dermed en bättre ordning göras måtte.TPF5FPT I detta instämde ständerna. En förordning utfärdades som lade grunden för utveck- landet av gymnasierna. och hans efterföljare avsåg inte att folket på egen hand skulle studera . Som en hjälpbok för prästerna vid undervis- ningen av folket hade utarbetat den . Till den utgav han en frågebok – den lilla katekesen – för kontrollen av resultatet från undervisningen. I företalet till den lilla katekesen framhåller att det krävs flit och övning för att tillägna sig innehållet. Därför borde varje husfar åtminstone en gång fråga och förhöra sina barn och sitt tjänstefolk. Denna kontroll skrevs in kyrkolag, där som klockarens skyldighet anges att med all flit och trohet driva barnaläran. Vidare sägs i andra kapitlet 10 § att prästen skulle hålla längder på sina församlings- medlemmar och veta besked om deras framsteg och kunskap i kristendom. Därmed etablerades husförhören. hade anbefallt att klockaren skulle kunna biträda vid den kyrkliga katekesundervisningen. kom bokliga krav att ställas på den som skulle antas till klockare. I början av 1600-taletTPF6FPT beslöts att till klockare anta skolutbildade personer. Konsekvensen av detta beslut var att klockaren skulle vara prästutbildad. I prakti- ken var detta undantag och inte regel, men från börjar ett 4TP PT Warne, A. Den svenska folkundervisningens historia från reformationen till 1809. I , V. Svenska folkskolans historia. Intill 1809, s. 101. 5TP PT Hernlund, H. (1882). Bidrag till svenska lagstiftningens historia. Under partitidehvarvet 1718–1809. 1718–1760, s. 5. 6TP PT Vid prästmötet i . lärararbete att etableras. Det växer fram ett nytt ämbeteTPF7FPT som har som ansvar att sörja för utbildning och skola. Prästernas ansvar för- sköts med tiden från det pedagogiska ansvaret till att utöva kon- trollen av hur de som undervisat har nått resultat. kom en förordning om kaplaner och klockare, i vilken stadgades: Bliva därtill beställda och brukade, som kunna lära ungdomen och katekesen så ock uti kyrkan kunna hjälpa pastorerna att sjunga och hålla korum. med upplysningen blev också folkundervisningen alltmer uppmärksammad. 1723 fastställdes en förordning om undervisningsplikt, vilket var den första allmänna förordningen om barnundervisning. Föräldrar och förmyndare blev därmed vid straffpåföljd skyldiga att sörja för barnens undervis- ning. Undervisningen skulle ge färdighet i att läsa innantill i böcker och inprägla i minnet . Den så kallade hus- tavlanTPF8FPT kom att bli en del av undervisningen. Genom den kunde man förstå sin plats och roll i samhällshierarkin. Frågan om en lärarutbildning blev tydlig under slutet av frihets- tiden då nya pedagogiska reformsträvanden uttrycktes. Lärar- utbildningsfrågan kom att behandlas från en rad olika utgångs- punkter.TPF9FPT Ett förslag som väcktes var att vid varje universitet skulle tillsättas en professor som kunde föreläsa om uppfostringskonsten. En lärarexamen skulle också införas. Tyngdpunkten i denna exa- men skulle ligga på uppfostringskonsten.TPF10FPT 1803 stadgades vid de treTPF11FPT universiteten att blivande lärare var skyldiga att i pedagogik och didaktik vinna förkovran. Denna skyldighet, ett resultat av pedagogikens framväxt som vetenskap i , avskaffades dock . Med den allmänna skolpliktens införande 1842 reglerades lärar- utbildningen i en särskild stadga. Folkskollärarna skulle utbildas vid särskilda seminarier. Utbildningen var 8–9 månader lång, och bedrevs inledningsvis under ganska torftiga former. Lärarutbildarna hade själva full tjänst inom folkskolan, och seminaristerna gick närmast sett i lära hos dessa. Undervisningen under folkskolans första tid bedrevs enligt Bell-Lancaster-modellen, enligt vilken 7TP PT Uttrycket avser inte en tjänst genom vigning utan indikerar ett kyrkligt eller statligt arbete som med tiden innebär en förordning. 8TP PT Det avsnitt i som med samhällets hierarkiska ordning som grund reglerade husfolkets inbördes relationer. Husfadern hade det materiella och andliga ansvaret. 9TP PT Exempel är formulär till samtliga domkapitel och länsstyrelser. 10TP PT Hans Bergeström i en 1766 utgiven pedagogisk skrift med titeln till den rätta kristliga uppfostrans kännedom och verkställighet. 11TP PT , och Åbo. lärarna föreläste för de äldre eleverna som sedan fick lära de yngre. Först infördes direkt lärarundervisning mer all- mänt, då konservativa tyska pedagogiska ideal ersatte de liberala engelska. Några lärarutbildningar hade redan etablerats års stadga, bland annat i StockholmTPF12FPT och LundTPF13FPT. Småskolläraryrket uppstod på ett närmast informellt sätt genom inrättandet av så kallade mindre folkskolor på landsbygden, där oexaminerade folkskollärare tilläts undervisa. Dessa ambulerade ofta mellan flera mer eller mindre provisoriska skolor i olika byar. De egentliga småskolorna, det vill säga folkskolans tre lägre klasser, kom istället till i städerna där elevantalet var stort. 1856 medgavs genom ett riksdagsbeslut att kvinnor kunde anställas som små- skollärare och biträdande lärare, förutsatt att en examinerad lärare (alltså en man) tjänstgjorde vid skolan. När gruppen oexaminerade lärare ökade blev det nödvändigt att fastslå minimikrav för anställning. Dessa stadfästes 1864 och inne- bar att lärarna skulle kunna -läsa tryckt text, -skriva läsligt, -behärska de fyra räknesätten, -känna till katekesen och biblisk historia. För att garantera dessa krav blev det nödvändigt att anordna utbildning. Denna bedrevs av landstingen i form av kortare kurser . Med seminariestadga reglerades folkskollärarutbild- ningen som blev lång, och 1877 förlängdes den med ytter- ligare . Utbildningen skulle bedrivas vid nio särskilda semina- rier. seminariestadga möjliggjorde för småskollärare att utbildas vid folkskoleseminarierna genom studier. De flesta småskollärare utbildades även framgent av landstingen vid 20 semi- narier (1898) . Dessutom fanns sex privata och två statliga småskoleseminarier. Nya seminariestadgar kom 1914 och 1937 med ökade krav på förkunskaper och på mer moderna pedagogiska metoder. 12TP PT Normalskola och bildningsskola för blivande lärare och lärarinnor som startades av (1830). 13TP PT skolmästarseminarium med stöd av Filéenska fonden (1839). Seminaristerna antogs genom lämp- lighetsprov. Läroverkslärarnas utbildning organiserades provårs- stadga. Efter avslutade akademiska ämnesstudier skulle kandida- terna genomgå två samtidiga kurser, en praktisk kurs med auskul- tationer och egen undervisning, och en teoretisk kurs med pedago- gikens teori och historia samt diskussioner över pedagogiska ämnen. Dessutom skulle två självständiga examensarbeten författas rörande undervisningsspörsmål. Genom en ny stadga 1915 inord- nades den teoretiska kursen i den filosofiska ämbetsexamen och moment i psykologi, skolhygien och muntlig framställning lades till. Förskollärarnas historia i började när, efter utländskt mönster, en ettårig kindergartenkurs startades vid i . Två elever från denna skola blev ini- tiativtagare till de privata seminarier som sedan kom att startas, i (1902) och Kindergarten- seminarium (1903). Ett gemensamt drag i seminarieutbildningarna första decennier var den fröbelska ideologins och pedagogikens stora inflytande, och dess internationella karaktär som del i en barnträdgårdsrörelse. växte kritiken mot den fröbelska inriktningen och dominansen. Samhällets demo- kratisering, en förändrad familjesituation och nya vetenskapliga och ideologiska influenser bidrog till att skapa förutsättningar för seminarieutbildningar med en annan inriktning. Av särskild bety- delse var det av , på initiativ av HSB, utvecklade Socialpedagogiska seminariet 1936. Seminariet marknadsfördes som en modernt inriktad tvåårig utbildningskurs i psykologi, pedagogik samt praktisk omvårdnad av barn i förskoleåldern.TPF14FPT Från började förskolan ses som ett samhällsintresse. Det kom dock att dröja ända till 1962 innan förskollärarseminarierna förstatligades, vilket delvis sammanhängde med seminarieledning- arnas vilja att bevara seminariernas särskilda karaktär. hade flera kommuner övertagit privata förskollärarutbildningar.TPF15FPT 14TP PT Morgonbris, 1936, 2. 15TP PT , I. (1995). Perspektiv på förskolans historia. 2.1.2Lärarutbildning och forskning historiskt sett Idéer om pedagogik i bemärkelsen föreställningar om lärande, minne och undervisning har sin grund i den antika idévärlden. Hur mycket dessa tankar och föreställningar har format skola och folk- bildning är till delar okänt. Vad man kan se är hur tankar om lärande och minne färdas över fysiska avstånd och tid.