sou · GWB357 · 2008-06-23 00:00:00 — Den som har köpt hushållstjänster och beviljats skattereduktion för dessa kommer således att få till- baka det aktuella beloppet på skatten året tjänsterna betalats. För att i någon mån undvika denna olägenhet finns det möjlighet att beakta skattereduktionen vid ändrad beräkning av skatteavdrag enligt skattebetalningslagen (1997:483). För att ett beslut om ändrad beräkning skall kunna fattas, krävs att en särskild ansökan om detta görs hos . Om beslutar om ändrad beräkning skall arbetsgivaren följa detta. Den som beviljats ändrad beräkning, men därefter köper hushållstjänster för ett lägre belopp än vad som angetts i ansökan, löper risk att få ett underskott vid beräkningen av den slutliga skatten (kvarskatt). Det finns alltså ett behov att göra systemet enklare och effekti- vare samt om möjligt minska administrationen. Av propositionen Skattelättnader för hushållstjänster (prop. 2006/07:94, s. 36) fram- går att regeringen gjorde bedömningen att det var angeläget att så snabbt som möjligt införa skattelättnaden. Av denna anledning införs till att börja med ett beprövat system med skattereduktion. Regeringen framhöll dock att det bör tillsättas en utredning för att undersöka möjligheterna att hitta ett enklare system för att sub- ventionera köp av hushållstjänster (prop. 2006/07:94, s. 36). Av nämnda proposition (s. 40) framgår att det i samband med utformningen av ett nytt och enklare system även finns anled- ning att utvärdera subventionsgraden och taket för skattereduktionen. Begränsning av kravet att anlita eget eller närstående företag Reglerna innebär bl.a. att skattereduktion inte ges i de fall arbetet utförs av ett företag som den sökande själv eller någon närstående till denne, direkt eller indirekt, har ett väsentligt inflytande i. Av propositionen (s. 48) framgår att möjligheterna att avskaffa begränsningen att anlita eget eller närstående företag bör analyseras närmare och att det bör utredas om risken för kringgående kan motverkas på annat sätt. Nuvarande regler innebär att den som säljer hushållstjänsten som regel måste F-skattsedel. För utländska företag finns dock inte kra- vet på F-skattsedel. I stället krävs att det utländska företaget har intyg eller annan handling som visar att företaget genomgår mot- svarande kontroll som innehavare av F-skattsedel i fråga om skatter och avgifter i sitt hemland. Kravet på F-skattsedel innebär att skattereduktion inte kan ges om den som utför arbetet har endast A-skattsedel eller saknar skattsedel. Skulle kravet på F-skattsedel inte finnas skulle det innebära en större valfrihet för beställare av hushållstjänsterna och de eventuella utförarna skulle kunna vara flera till antalet. Detta skulle även medföra att den vita marknaden för hushållstjänster skulle öka ytterligare. I propositionen (s. 48) anges att det finns anledning att överväga om även arbete som utförts av personer med A-skatt eventuellt skall komma att omfattas av skattelättnaden. De beslutade reglerna om skattereduktion för utgifter för hushålls- arbete skall utvärderas. I detta sammanhang är det angeläget att utreda om det är möjligt att föreslå ett enklare och effektivare system för att subventionera hushållstjänster. Syftet med subven- tionen av hushållstjänsterna är framför allt att omvandla svart arbete till vitt arbete, möjliggöra för flera att öka sin tid på arbetsmarknaden samt att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Nytt system för att ge skattelättnader för utgifter för hushållsarbete och förmån av hushållsarbete Utredaren skall utreda möjligheterna till och lämna förslag till ett enklare och effektivare system än det nuvarande för skattelättnader för utgifter för hushållsarbete. Detta innebär att utredaren skall kartlägga vilka alternativ som finns. I samband med kartläggningen skall en utvärdering göras av hur det beslutade systemet med skat- tereduktion fungerar för dem som köper hushållstjänster, för dem som säljer hushållstjänster och . Vidare skall de olika alternativen jämföras och utredaren skall ange vilket alternativ som bedöms vara lämpligast. Utgångspunkten för ett nytt system skall vara att hanteringen bör vara så enkel som möjligt för de enskilda hushållen. Subventio- nen bör om möjligt ges direkt i samband med köpet av hushålls- tjänsten. Utgångspunkten bör således vara att den som är berätti- gad till subvention och som anlitar ett företag som har F-skattsedel inte skall behöva ansöka om detta hos . Utredaren skall belysa olika alternativ, som t.ex. tjänstecheckar, kontosystem och lättnader för de företag som tillhandahåller hushållstjänster. I detta arbete skall utredaren beakta erfarenheterna från systemen i andra länder. I t.ex. , och finns olika system med s.k. tjänstecheckar, som används för betalning för hushålls- tjänster. När det gäller lättnader för de företag som tillhandahåller tjänsterna, skall särskilt analyseras om stöd i olika former kan strida mot . Vidare skall utredaren lämna förslag som innebär att även skatte- pliktiga löneförmåner i form av hushållstjänster införs i det nya systemet. Utgångspunkten är att subventionen i princip skall vara lika stor oavsett om hushållstjänsten köps av den anställde eller om den tillhandahålls i form av en löneförmån. Även här skall erfaren- heterna från andra länder beaktas, t.ex. . Möjlighet att anlita eget eller närstående företag I uppdraget ingår också att analysera möjligheten att avskaffa begränsningen att anlita eget eller närstående företag och ändå få en skattelättnad. Utredaren skall väga för- och nackdelar för köparna och staten med att ta bort begränsningen av att anlita eget eller närstående företag. Skulle utredaren komma fram till att denna begränsning kan slopas, skall förslag lämnas om hur nya regler skall utformas för att reglerna inte skall kunna missbrukas genom upprättande av t.ex. falska fakturor eller kringgås på andra sätt genom olika typer av skentransaktioner. Utvidga kretsen av utförare Det skall även utredas om det är möjligt och lämpligt att utvidga kretsen av utförare på sådant sätt att skattelättnader även skall kunna ges i de fall hushållsarbetet utförs av privatpersoner som inte har F-skattsedel. I dessa fall kan det vara rimligt att det administra- tiva arbetet, t.ex. inbetalning av preliminär skatt för den som utför arbetet, utförs av beställaren. Detta innebär att när utföraren av hushållstjänsten endast har A-skattsedel eller saknar skattsedel, så måste det ställas andra krav på beställaren än när utföraren har F- skattsedel. Om utredaren bedömer att det är möjligt att utvidga kretsen, skall utredaren lämna förslag om sådana regler. Reglerna bör utformas så att skatteplanering och skatteundandragande före- byggs. Detta kan kräva justeringar av bl.a. reglerna för skyldighet att lämna kontrolluppgifter och göra avdrag för preliminär skatt. Det kan också krävas särskilda regler som förhindrar att skattesub- vention ges och utföraren inte blir skyldig att betala någon skatt på grund av t.ex. grundavdragets storlek. Om kretsen utförare bedöms kunna utvidgas, skall utredaren noga se till att de föreslagna reglerna hindrar att det nya systemet kan missbrukas vid t.ex. hushållsarbete som utförs utomlands av personer som inte är skattskyldiga i . Utredaren skall även studera tjänstemannaförslaget om tjänsteköpsdeklarationer i Skat- teverkets rapport 2007:1 Svartköp och svartjobb i . I detta sammanhang skall även bestämmelserna i 10 kap. 13 a § skattebe- talningslagen om förenklad skattedeklaration vägas mot tjänste- köpsdeklarationen. Utredaren skall även ta ställning till om kravet på F-skattsedel för att få skattelättnad även bör gälla utländska företag i de fall arbetet utförs i . Enligt 4 kap. 7 § skattebetalningslagen kan F-skattsedel utfärdas för den som bedriver eller har för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet. Utredaren skall också utreda frågan med hänsyn tagen till den fria rörligheten av varor och tjänster på den inre marknaden och EU:s tjänstedirektiv (och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden). Subventionsgraden och nivån för skattesubventionen Utredaren skall slutligen utvärdera subventionsgraden och taket för skattesubventionen. Utgångspunkten skall vara att statens subven- tion inte skall vara högre än inom nuvarande system och det system som föreslås i promemorian om skattelättnad för förmån av hus- hållstjänster. Skattemässig likformighet skall också gälla för hus- hållstjänster som tillhandahålls i form av löneförmån jämfört med om hushållet självt köper tjänsten. Skulle utredaren komma fram till att utföraren av hushållstjänsten även kan ha A-skattsedel eller helt sakna skattsedel, skall utredaren särskilt analysera och bedöma hur hög subventionen skall vara i dessa fall, bl.a. med hänsyn till att mervärdesskatt normalt inte debiteras i dessa fall. Subventionsnivån skall vara på sådan nivå att skattemässig likformighet uppnås mellan alternativen att utföraren har F-skattsedel respektive inte har F- skattsedel. Subventionsgraden bör således anpassas så att valet av utförare av tjänsterna inte blir beroende av nivån på subventionen. Subventionens storlek skall också belysas ur den aspekten att köparen av hushållstjänster i vissa fall kan vara skyldig att betala arbetsgivaravgifter. Denna skyldighet uppkommer bl.a. när en pri- vatperson betalar ersättning för arbete till en fysisk person som har A-skattsedel och ersättningen uppgår till (4 § socialavgiftslagen [2000:980]). Å andra sidan skall, enligt 6 § socialavgiftslagen, inte arbetsgivaravgifter betalas om den sammanlagda avgiftspliktiga ersättningen understiger . Arbetsgivaravgifter skall dock betalas även om den avgiftspliktiga ersättningen understiger i de fall utbetalaren och mottagaren har träffat en överens- kommelse om att ersättningen skall hänföras till inkomst av anställning. Detta innebär att det finns en mängd olika varianter när arbetsgivaravgifter skall betalas respektive inte betalas. I de fall arbetsgivaravgifter skall betalas ökar köparens kostnad med . Utredaren skall därför ta ställning till om även arbetsgi- varavgifter i förekommande fall skall ingå i underlaget för skatte- lättnad. Det finns alltså ett flertal variabler som påverkar köparens kost- nad för hushållstjänsten. Utredaren bör därför ta ställning till om det är möjligt och lämpligt att subventionen lämnas med olika pro- centsatser, exempelvis beroende på om utföraren har F-skattsedel eller inte. Reglerna skall vara enkla och förutsägbara för köparna. Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och intresseorganisationer samt med pågående utredningar som har relevans för detta utredningsuppdrag och övriga intressenter. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) skall konsekvenser i olika avseenden av utredningsförslag beräknas och redovisas. Utre- daren skall särskilt uppmärksamma de ekonomiska konsekvenserna för staten, kommuner, företag och enskilda samt de samhällseko- nomiska konsekvenserna. Utredaren skall också se till att reglerna utformas så att den administrativa bördan för företagen blir så begränsad som möjligt. När det gäller konsekvenserna för företag skall utredaren samråda med . När det gäller redovisningen av förslagens konsekvenser för små företag skall även föreskrifterna i förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor beak- tas i den mån de är tillämpliga. Utredaren skall i sitt arbete beakta skillnaderna i fråga om kvin- nors och mäns betalda och obetalda arbete och redovisa konse- kvenser för jämställdheten av de förslag som lämnas. I de fall utredningens förslag innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten eller kommunsektorn skall utredaren föreslå en finansiering. De förslag som utredaren lägger fram skall sammantagna vara offentligfinansiellt neutrala. Redovisningen skall även omfatta en separat bedömning av förslagens konsekvenser för kommuners och berörda myndigheters administration. Utredaren skall regelbundet rapportera till om hur arbetet fortskrider. Uppdraget skall redovisas . Deliv ry of checks The person use the The buyer use the arbetet med checken. 3 A: Köpare använder checkar (cesu bancaire) från egen bank och anlitar en enskild säljare Köparen har ett bankkonto Köparen använder checken som betalning Säljaren löser in checken via banken Departementet debiterar avgifter via bankkonto Köparen skickar en blankett till ansvarig myndighet för social - försäkringar, där summan för hushållsarbetet är specificerad. 3 B: Köpare använder checkar (cesu bancaire) från egen bank och anlitar ett städföretag Köparen skaffar sig CESU-checkar Köparen har ett bankkonto checken ( 15) via banken Utbetalning av vanlig lön socialförsäkringar ( 5) 3 C: Köpare erhåller checkar (cesu préfinancé) från sin arbetsgivare och anlitar en enskild säljare Avräkning på AS- kontot checken ( 10) via där summan är spec. Departementet debiterar summan ( 5) via bankkonto 3 D: Köpare erhåller checkar (cesu préfinancé) från sin arbetsgivare och anlitar ett städföretag Leverans av CESU- checkar Avräkning på AS- CESU-checkar kontot checken ( 15) via banken Checken redovisas ( 15) Betalning av socialförsäkring ( 5) Fakturamodellen, betalning till säljaren 1.Lämnar vissa personuppgifter, bl.a. personnummer Underlaget för preliminär skattereduktion sparas och förtrycks på köparens självdeklaration Självdeklarationen förtrycks med uppgift om underlag för skattereduktion. skatteberäkningen framgår den preliminära Godtar eller ändrar uppgiften om underlaget för skattereduktion. Skriver under och lämnar in självdeklarationen. Genom detta har köparen yrkat skattereduktion, dvs. samma förfaringssätt som för förmån av hushållsarbete. Skulle det visa sig att slutlig skattereduktionen är lägre än den preliminära, så kommer köparen i praktiken att få återbetala hela eller delar av den preliminära skattereduktionen. Slutskattebesked med uppgifter om bl.a.: - (minuspost) Slutlig skattereduktion + (pluspost) Preliminär skattereduktion Utbetalning, + adm.kostn. Betalning för check, Leverans av check, Betalning för check, (exkl. avgift) 4.Betalning för check, Leverans av check, A-skattsedel och förenklad skattedeklaration Lämnar vissa personuppgifter, bl.a. personnummer Lämnar förenklad skattedeklaration och uppgift om prel. skattereduktion skatt + prel.skatt – prel.skattered Kontrolluppgift upprättas med ledning förenklad och skattsedel-A skattedeklaration 10 A Totala antalet ansökningar som har begärt skattereduktion Antal registrerade (fysiker) Geografisk fördelning av ansökningarna SOU 2008:57 Bilaga 10 Fördelning av ansökningarna på länsnivå Fördelning av ansökningarna på kommunnivå Ale (14 40) (14 89) (07 64) (06 04) (19 84) (25 06) (25 05) (17 84) (18 82) (20 84) (14 60) (23 26) (24 03) (12 60) (25 82) (14 43) (21 83) (08 85) (20 81) (14 90) (01 27) (05 60) (12 72) (23 05) (12 31) (12 78) (14 38) (01 62) (18 62) (24 25) (17 30) (01 25) (06 86) (08 62) (03 81) (04 84) (12 85) SOU 2008:57 Bilaga 10 (14 45) (19 82) (13 82) (14 99) (20 80) (17 82) (05 62) (04 82) (17 63) (14 39) (20 26) Gd (01 99) (06 62) (04 61) (06 17) (09 80) (17 64) (14 44) (14 47) (25 23) (21 80) (14 80) (14 71) (06 43) (17 83) (18 61) (19 61) (13 80) (17 61) (01 36) (25 83) (19 17) (20 83) (12 83) (14 66) Hjo (14 97) (21 04) (01 26) (21 84) (08 60) (13 15) (03 05) (18 63) (23 61) (22 80) (14 01) (12 93) (12 84) (08 21) (12 66) (12 67) (25 10) (01 23) (06 80) (25 14) (08 80) (14 46) (10 82) (18 83) (10 80) (17 80) (04 83) (17 15) (05 13) (25 84) Klippan (12 76) (03 30) (22 82) (12 90) (17 81) (23 09) Kumla (18 81) (13 84) (19 60) (14 82) (12 61) (19 83) (13 81) (12 82) (18 60) (18 14) SOU 2008:57 Bilaga 10 (20 29) (14 41) (07 61) (01 86) (14 94) (14 62) (18 85) (05 80) (07 81) (21 61) (18 64) (12 62) (20 85) (25 80) (12 81) (24 81) (14 84) (12 80) (20 23) (24 18) (14 93) (14 63) (07 67) (14 61) (05 86) (20 62) (05 83) (06 42) (14 30) (17 62) (14 81) (08 61) (08 40) (01 82) Namn Saknas (01 97) (18 84) (19 62) (21 32) (24 01) (05 81) (01 88) (24 17) (08 81) (01 40) (04 80) (01 92) (06 82) (21 01) (10 60) (20 34) (14 21) (12 73) (08 82) (21 21) (04 81) (25 21) (14 02) (12 75) (25 81) (23 03) (24 09) (10 81) (20 31) Sala (19 81) (01 28) (21 81) (01 91) (12 91) (12 65) (14 95) (24 82) (19 04) (12 64) (14 96) (20 61) (22 83) (01 63) (01 84) (24 22) (14 27) SOU 2008:57 Bilaga 10 (12 30) (14 15) (01 80) (17 60) (24 21) (04 86) (14 86) (23 13) (01 83) (22 81) (17 66) (19 07) (12 14) (12 63) (14 65) (17 85) (20 82) (06 84) (21 82) (05 82) (01 81) (10 83) (14 35) (14 72) (14 98) (03 60) (22 62) (07 63) (14 19) (12 70) (17 37) (08 34) (14 52) (06 87) (12 87) (14 88) (04 88) (01 38) (01 60) (14 73) (14 85) (14 91) (24 80) (01 14) (01 39) (03 80) (07 60) (05 84) (06 65) (05 63) (01 15) (20 21) (14 70) (13 83) (01 87) (12 33) (06 85) (24 62) (08 84) (24 04) (04 28) (14 42) (14 87) (24 60) (01 20) (06 83) (08 83) (19 80) (07 80) (05 12) (12 86) (14 92) (22 60) Åre (23 21) (17 65) (24 63) (12 77) (05 61) (07 65) (20 39) (03 19) SOU 2008:57 Bilaga 10 (25 60) (12 92) (14 07) (05 09) (18 80) (12 57) (22 84) (23 80) (01 17) (03 82) (12 56) (25 13) (25 18) Fördelning av ansökningarna i olika 10 F Taxerad förvärvsinkomst för de som har ansökt om skattereduktion Bilaga 10 SOU 2008:57 SOU 2008:57 Bilaga 10 Arbetskostnad i olika intervall 10 I Typ av företag som har utfört hushållstjänsterna SOU 2008:57 Bilaga 10 Utredningen om översyn av bestämmelserna om skattelättnader för hushållstjänster, Angående kommittésamråd med utredningen om översyn av bestämmelserna om skattelättnader för hushållstjänster. och utredningen ska enligt direk- tiven genomföra samråd om de förväntade konsekvenserna som kan förväntas uppstå till följd av utredningens förslag. NNR har av utredningen erhållit ett utkast till konsekvensanalys, författnings- kommentarer och författningsförslag. NNR önskar lämna följande synpunkter. Utredningen föreslår att köparen direkt ska kunna få del av skattereduktionen för arbetskostnaden. Säljaren kommer med det presenterade förslaget att få betalt från kunden och resterande del från . Med förslaget kommer berörda företag att få ökade kostnader för att begära den andra delen av kostnaden från . bedömer NNR att förslaget medför för- delar för berörda företag genom att konsumenten inte behöver ligga ute med pengar för köp av berörda tjänster och som få en skattereduktion året efter tjänsterna köptes. Denna form av likviditetseffekt medför sannolikt att efterfrågan kommer att öka på berörda tjänster och sannolikt innebär förslaget netto en fördel för berörda företag jämfört med dagens system. NNR föreslår att utredningen i konsekvensanalysen förtydligar frågan om hur hanteringen ska lösas mellan säljande företag och . Vi föreslår även att det införs någon skrivning om de sannolikt positiva effekterna av förslaget för efterfrågan av berörda tjänster. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. Omreglering av apoteksmarknaden. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighetsregler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning.