sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — har före- skriftsrätt om förhållanden som säkerställer att elförsörjningen fungerar så långt möjligt vid ansträngda situationer. Elproduktion grundar sig på miljötillstånd enligt . Länsstyrelser har tillsynsansvar enligt , i vissa fall även vad gäller vattenkraft. är till- synsmyndighet för kärnkraftsproduktion enligt kärnenergilagen. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Följande sårbarhetsanalys fokuserar främst på vattenkraft- produktion och elnät. Elproduktionen i domineras av vattenkraft och kärnkraft, se figur 4.10. Utbyggnaden av vindkraft har ökat , men produktionen är låg. Värmekraft eldad med fossil- och biobränslen (kondenskraft, mottryckskraft m.m.) utgör cirka 5 , varav den förnybara andelen har ökat . Den nordiska elmarknaden och elutbytet med grannländerna har blivit en förutsättning för elförsörjning. Stora sammanbyggda system ger fördelar genom användning av var- andras produktionsapparat, men minskar reservkapa- citeten vilket kan innebära problem vid effekt- och energibrist. Elproduktionen är både effekt- och energimässigt jämt fördelad över landet. Vattenkraften dominerar i norr och kärnkraften i söder. Elanvändningen från och söderut utgör av den totala användningen. En betydande överföring av elkraft sker därför från norr till söder. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Elproduktion i fördelad på kraftslag, TWh/år Källa: Bilaga B 8. Kärnkraftverken bedöms ha en maximal livslängd , alltså som längst till cirka 2030. Kraftvärmen körs mest beroende på produktion av både kraft och värme. Livslängden för kraftvärmeverk är cirka 20 . Anläggningar för kondenskraft har lång livslängd, främst beroende på att de inte ingår i baskraften och därmed har kort drifttid. Vindkraften ger mest kraft . Vindkraftens variationer behöver regleras med annan kraft, främst vattenkraft. Vindkraftverkens livslängd är 20 . Solfångare används i i begränsad utsträckning för att producera värme, medan solceller används för produktion av el. En förhållandevis snabb teknisk utveckling pågår av solceller, men fortfarande har dessa svårt att konkurrera med andra elproduk- tionstekniker. Vattenkraften körs året runt och används även som reglerkraft. Om det nationella kraftnätet drabbas av avbrott är avsikten att vattenkraften ska återstarta nätet. Den mer storskaliga vatten- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser kraften byggdes ut . Anläggningarna rustas kontinuerligt. Vattenkraftverk har en mycket lång teknisk livslängd, men delar av anläggningar behöver rustas med olika tidsintervall. finns cirka 1 800 vattenkraftstationer, flest i , men med den största installerade effekten i norr. Variationen är stor i antalet drifttimmar beroende på hur utbyggt kraftverket är i förhållande till tillrinningen. Produktionen av vattenkraft varierar betydligt mellan olika år beroende på neder- börd och tillrinning. Magasinsvolymerna är i . Variationerna kan till dels utjämnas av flerårsmagasin, främst i . Figur 4.11 visar tillrinningsvariationen över året. Tillrinningsvariation i de kraftproducerande älvarna . Svart kurva – medianvärde; grön kurva – 2006; gråmarkerat fält tillrinning med bedömd sannolikhet 10 90-percentilen senaste J F M A M J J A S O N D Källa: Bilaga B 8. Enligt senaste energiproposition ska användningen av förnybara energislag öka och energianvändningen effektiviseras. Biobaserad och naturgasbaserad kraftvärme bedöms enligt komma att öka. Användningen av fossila bränslen ska minska. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Vindkraften ska sträva mot en ökning upp till till 2015 från dagens , främst till havs och i fjälltrakterna. System för överföring och distribution av el Det svenska elnätet kan delas in i tre nivåer, lokala och regionala elnät samt stamnätet. Till de lokala lågspänningsnäten är 5,2 miljoner elanvändare anslutna och till de lokala högspänningsnäten cirka 6 500. De lokala näten är anslutna till de regionala som i sin tur är anslutna till stamnätet. Totalt omfattar det svenska elnätet ledningar, se tabell 4.4. Den svenska elnätsstrukturen, 2007 (km; bilaga B 8) (400/230 V) (10-20 kV) Stamnätet sträcker sig över hela landet mellan de olika produk- tions- och överföringsanläggningarna, se figur 4.12. Till stamnätet hör 135 stationer för främst koppling och transformering. Stam- nätet är anslutet via luftledningar med , och via sjökabel med , , och . Till stamnätet hör ett landsomfattande telekommunikationsnät baserat på optisk fiber och som utgör stommen för drift, styrning och övervakning av det nationella kraftnätet. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.12 Kraftnätet i Källa: Bilaga B 7. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Den största utbyggnaden av stamnätet skedde 1980- talen. Livslängden för ledningarna bedöms variera från 80 till och för stationerna 15 . Två stationer förnyas . bedömer enligt Konsekvenser för på grund av klimatförändringar, bilaga B 7, att stamnätet under de närmaste 25 30 åren, 2040, kommer att se ut ungefär som med majoriteten av lednings- nätet som luftledningar. En viss utbyggnad kommer att behövas för att klara efterfrågan och redundans. Stamnätet var tidigare enbart dimensionerat för samtidig vind- och islast. Belastningsfallet vind utan islast infördes med högre vindtryck/hastighet 1993. Kraftledningar i fjällen och på dimensioneras för högre vindtryck/hastighet samt i vissa fall också för större islast. Vid nybyggnation av kraftledningar utförs analys av maximal byvind framåt. Stamnätet och de regionala näten på utförs med trädsäkra ledningsgator, vilket innebär bredder . Vid dimensionering av stam- nätets stationer tas hänsyn till is- och vindlaster. Det finns 168 lokala elnätsföretag i . Storleken på dessa företags elnät varierar kraftigt, . bedömer enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen, elförsörjning i , bilaga B 8, den ekonomiska livslängden på lokala och regionala elnät till cirka 25 . Den tekniska livs- längden är längre. Huvudproblemet bakom de oväderrelaterade avbrotten är de ursprungligen oisolerade ledningar på 10 som löpte genom skogsmark. Om 20 bedöms det lokala högspänningsnätet (10 ) bestå av isolerade luft- ledningar norr om , söder därom till största delen av markkablar och regionnätet till övervägande delen av luftledningar i hela landet (et al, 2007). Större delen av lågspänningsnätet antas då bestå av markkablar. Sårbarheter och inträffade extremhändelser I tabell 4.5 visas de mest utsatta geografiska områdena i på grund av besvärliga väderförhållanden . Bedömningar har gjorts avseende storm, snö, saltbeläggning och åska. En sammanvägd bedömning av de olika riskerna har också gjorts av . (Bilaga B 8) SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Risker i förhållande till meteorologiska omständigheter (bilaga B 8) Norrlandsinland, Dalarnaoch norra VästraGötaland, östraHalland, östra Stolphaverier har inträffat inom stamnätet. I fyra fall har dessa berott på extremt hög vind och har inträffat i , , och längs . I ytterligare fyra fall har de berott på extrem islast och inträffat i och samt i två fall på grund av is och vind, också i . Som mest har åtta stolpar raserats. Haverierna på grund av extrem islast har varit lokala och skett i höglänt terräng. En anledning till dessa ras har varit att man utnyttjat maximala belastningsspannlängder vid passage av de höglänta områdena. Inga av nämnda haverier har orsakat avbrott i elförsörjningen. Bildandet av islaster har visat sig till del bero på nytillkomna kalhyggen. (Bilaga B 7) Främst lokalnäten är känsliga för kraftiga vindar. Den storm som gett de svåraste konsekvenserna är . Många län i södra och drabbades. Det milda vädret med brist på tjäle i marken gjorde skogen mer känslig för de hårda vindarna, varför stormfällningen blev kraftig. De två största nätbolagen fick till- sammans ledningar förstörda varav krävde total nybyggnation. Även regionnät slogs ut. Skadornas omfattning skilde sig inte mycket mellan isolerade och oisolerade ledningar. Totalt berördes 730 000 abonnenter. saknade många abonnenter el. På landsbygden varade avbrottet som längst i . Skadekostnaderna uppgick till och avbrottsersättningarna . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Genom dem så kallade samarbetar nätbolag och vid stora störningar. Svenska Kraft- nät har också avtal med Försvarsmakten om bistånd vid stora störningar, som vid stormarna och . Efter stormen fattade beslut om skärpt lag- stiftning, bl.a. om att: funktionskrav införs , viket innebär att elavbrott inte får överstiga , elnätskunden har rätt till ersättning för elavbrott , elnätsföretagen ska lämna information om leveranssäkerhet och genomföra risk- och sårbarhetsanalyser m.m., regionnät ska trädsäkras . För att säkra elnäten ersätter nätföretagen nu i första hand luft- ledningar med nergrävd kabel, i andra hand byts oisolerad luftled- ning mot isolerad. Totalt investeras varav hälften avser de accelererade planerna för att träd- och väder- säkra näten. Takten innebär att av de lednings- avsnitt som löper genom skogsmark och som bedömts som kritiska åtgärdas . Elbranschen räknar med att merparten av dessa sträckor ska vara åtgärdade före utgången av 2010. (Bilaga B 8) Känsliga klimatfaktorer för elnät och kraftproduktion Viktiga klimatfaktorer för stamnätets ledningar är isbarkstorm, extrema islaster med måttlig vind, extremt höga vindar utan is samt salthaltig isbeläggning. Motsvarande för stationer är isbarkstorm och extremt höga vindar. Ändrad åskfrekvens och åskintensitet kan också utgöra känsliga faktorer. Sårbara klimatfaktorer för övriga nät är kraftig vind, isbildning, åska, saltbeläggning samt vattentill- gången i mark. Huruvida det blir blåsigare eller inte är inte helt klarlagt, då olika modeller delvis ger olika resultat. Den maximala byvind- hastigheten har betydelse för elnäten. Echam4 ger en viss ökning i större delen av landet, störst i , i fjälltrakterna och i norra , se figur 4.13. För kombinationen isbildning och vind finns inget klimatunderlag framtaget. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.13 Förändring i högsta byvindhastighet , 2041 2070 och 2071 2100 relativt 1961 1990 (RCA3-EA2) Källa: , 2007. Kraftanläggningar för vindkraft och naturgasplattformar är likaså känsliga för extremvindar. Vindkraftverk är även känsliga för ned- isning. Både Echam4 och HadAM3H visar på minskat antal dagar med maxtemperaturen <0 grader och samtidig nederbörd, vilket kan användas som indikator för risken för nedisning, se figur 4.14. Figur 4.14 Förändrat antal dagar med risk för nedisning 2040, 2041 2070, 2071 2100 relativt 1961 1990 (RCA3-EA2) Källa: , 2007. Vattenkraftproduktionens regleringsgrad påverkas av ändringar i nederbörd. Anläggningar är dimensionerade för en viss medel- vattenföring. Vårflodens storlek, nederbördens fördelning över året och vattendragens förmåga att hantera flöden har betydelse för vilken tillrinning som kan utnyttjas. Regnnederbörden kommer enligt klimatscenarierna att öka förutom i under Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Avrinningen ökar i , västra och i stora delar av , se figur 4.15. Antal dagar med extrem nederbörd ökar i stort sett över hela landet, vilket ger lokala extrema flöden. 100-årsflödena ökar främst i och västra , men även i delar av fjällen och östkusten. Snö- täckets utbredning och vatteninnehåll minskar generellt över hela landet. I norra kan snömängden öka något särskilt på kort sikt, för att därefter avta. Figur 4.15 Förändring i lokal medelavrinning 2071 2100 relativt 1961 1990 under ett normalår Källa: et al, 2006b. Kärnkraften är känslig för höga temperaturer i havet. medeltemperatur på årsbasis bedöms öka med mellan två och fyra grader beroende på modell och utsläppsscenario. Ökningen är något större . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser avseende kraftpotentialer Förändringar i klimatet och i den hydrologiska cykeln leder till att förutsättningarna för vattenkraften förändras. Medeltillrinningen bedöms i nästan samtliga fall öka enligt fem testområden spridda över landet på lång sikt, se tabell 4.6 samt avsnitt 4.2.2. Enligt klimatscenarierna kommer nederbörden att öka successivt under Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Redan till 2020 kommer sannolikt en betydande ökning att ske av tillrinningen, se tabell 4.7. Tabell 4.6 Förändring i medeltillrinning i procent för fem testområden och fyra klimatscenarier, 2071 2100 relativt 1961 1990 Källa: et al, 2006 Tabell 4.7 Förändring i medeltillrinning i procent för fem testområden, 2011 2040 relativt 1961 1990, framtagen genom linjär inter- polation av tabell 4.6, medelvärden för A2- och B2-scenarierna Källa: et al, 2007. Höst- och vintertillrinningarna beräknas öka för samtliga områden 2100 (et al, 2006). De norra delarna av landet kommer även i fortsättningen att ha en tydlig vårflod, även om den infaller tidigare och dess maximala flöden minskar på grund av avsmältning och även på grund av nederbörd i form av regn i stället för snö. Mer nederbörd och vid andra tillfällen än kan innebära en större känslighet då magasinen redan är välfyllda. I söder ändras tillrinningsmönstret kraftigt. Dagens vår- flod, där snösmältning orsakar stora flöden, ersätts av ökade flöden , med maximala tillrinningar som på många håll överstiger dagens. Tillrinningarna kommer att minska betydligt. (et al, 2007) En ökad årsavrinning och vattenföring ger en högre kraft- potential. Störst förväntas ökningen bli för norra . Simuleringar för avrinningsområde 2071 2100 relativt 1961 1990 visar på en medelökning av vattenkraftpotentialen med , en ökad tillrinning framförallt och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser vinter samt en vårflodstopp cirka en månad tidigare än i dagens klimat (et al, 2005). Linjär interpolation ger en ökning med redan till tidsperioden 2040. För de fyra klimatscenarierna har beräkningar gjorts för landets alla större älvar över tillrinningen uttryckt i energi för tidsperioden 2100 relativt 1961 1990, figur 4.16. Vattenkraftpoten- tialen uppskattas öka med 7 för B2-scenarierna och 10 för A2-scenarierna (, 2006 b; et al, 2007), en potential i snitt på cirka 15 . De största ökningarna kommer att ske i de nordligaste älvarna, där större delen av kraftproduktionen redan finns (Fenger, 2007). Enligt Hadammodellen minskar potentialen något i de sydvästra/västra delarna av landet. Eftersom avrinningen minskar i de östra delarna av och kan man tänka sig att produktions- potentialen kommer att minska här. Alla scenarierna pekar på en förändrad tillrinningscykel med högre tillrinning under de kalla månaderna och mindre under de varma. 2040 motsvarar detta en ökning av vattenkraftpotentialen på 3 (linjär interpolation). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.16 Årlig ökning i vattenkraftpotential 2100 jämfört 1961 1990 för fyra klimatscenarier Källa: , 2006; Climate and Energy, 2007. Beräkningar med EMPS-modellen1 har gjorts för B2-scenarierna och visar tillrinningsvärden av samma storlek som redovisats ovan, 8 , och lika tillrinningsmönster. Ökningen i produktion är enligt modellen inte lika stor som tillrinningsökningen, 6 , vilket kan antyda ett ökat spill, se tabell 4.8. (Mo et al, 2006) En omräkning av produktionsökningen, på lika sätt som tidigare, till 2011 2040 ger 2 för B2-scenarierna. Detta intervall är troligen något i underkant eftersom nuvarande vattenkraftsystem bör kunna ta tillvara en större andel av en liten än en stor tillrinningsökning. Förhållandet mellan ökad tillrinning och ökad produktion är inte helt linjärt. Den relativa produk- tionsökningen avtar med ökande tillrinning. För att tillvarata mer vatten krävs förmodligen i de flesta fall en utbyggnad av kraft- 1 En modell för marknadsanalys, drifts- och investeringsplanering för produktion och trans- mission, som simulerar drift av ett givet kraftsystem och som beräknar hur mycket av en ökad tillrinning som kan utnyttjas för produktion. Modellen har körts med förväntad kraftsystemkonfiguration för . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser (et al, 2007) Ett nytt tillrinningsmönster riskerar att öka trycket på spillvägarna, vilka förmodligen kommer att användas oftare vid kraftiga flöden och fulla magasin (Fenger, 2007). Tabell 4.8 Förändrad tillrinning och produktion enligt beräkningar med EMPS-modellen för RCAO-EB2 och RCAO-HB2, 2071 2100 relativt 1961 1990 Källa: Mo et al (2006); et al (2007). Vindens energiinnehåll, förekomst av hård vind och nedisning, som kan orsaka driftstopp och skador, är viktiga faktorer för vind- kraften. Enligt flera globala modeller bedöms vindens energi- innehåll öka långsiktigt i och skulle därmed kunna ge en ytterligare ökning av vindkraftproduktionen med cirka 5 om 20 , dvs. öka från 10 till . För tidsperioden 2040 tyder klimatscenarierna på att vindstyrkor på eller mer och ökar marginellt. Ned- isning av vindkraftanläggningar anses vara svårbedömt, bl.a. för att det förekommer olika typer av nedisning. (et al, 2007) Enligt det nordiska projektet and Energy indikeras enligt Echam4 och HadAM3H inga kraftiga genomsnittliga höj- ningar av vindens energiinnehåll under detta sekel. Vissa områden visar på ökningar, andra på minskningar. Den maximala vind- hastigheten över visar på en ökning i båda modellerna. Nedisningsrisken bedöms bli försumbar i och runt samt kraftigt reducerad i norra , vilket skulle möjliggöra vindkraftproduktion inom nya områden. (Fenger, 2007) Solstrålning, temperatur och snötäcke påverkar produktionen av solenergi. Molnighet är också en viktig faktor. De soligaste platserna på jorden mottar cirka 2 500 kW/m2 solenergi. Förutsättningarna är sämre i , som dock ändå tar emot 700 1 100 kWh /m2. Instrålningen är starkt koncentrerad . Solstrålningen väntas minska något över , men öka något i söder. gäller det omvända. Högre temperatur medför att solcellernas verkningsgrad och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Kortare snösäsong och geografisk utbredning av snötäcket kan också försämra förutsättningarna för elproduktion i solceller genom minskad reflektion av solljus. Förutsättningarna för solenergiproduktion med dagens teknik kommer sammantaget att försämras i ett förändrat klimat. (Fidje och , 2007) Högre kylvattentemperatur ger lägre verkningsgrad i kärn- kraftsanläggningar. Begränsningar finns för hur hög termisk effekt anläggningar får drivas vid, bl.a. beroende på havsvattentemperatur och temperatur i kondensationsbassäng. Varje anläggning är opti- merad för en viss specifik kylvattentemperatur. För Forsmark kan sägas att en vattentemperatur på tjugo grader ger ett effektbortfall på mot normal drift, ungefär 50 MW per anlägg- ning. Måttliga temperaturhöjningar i storleksordningen två grader bedöms inte kräva några särskilda åtgärder vid anläggningarna. En temperaturhöjning på fyra grader, vilket mycket väl kan ske till slutet av seklet, skulle ge ett något större effektbortfall. Skulle problemet bli av sådan dignitet att investeringar i kylvatten- försörjning krävs, bedöms detta som tekniskt möjligt. Kortare isläggningstid påverkar inte kylvattenförsörjningen. En högre havsvattennivå bedöms ha en något positiv påverkan, medan en högre algtillväxt inverkar negativt. (, 2007) Vid reinvesteringar i några anläggningar har redan hänsyn tagits till förhöjda vattentemperaturer. En successiv anpassning kan ske, men det bedöms innebära långa ledtider (et al, 2007). Den naturgas som används i kommer huvudsakligen från danska gasfält i . Störningar i utvinningen påverkar den svenska gasbaserade kraftproduktionen. Plattformarna är dimen- sionerade för att klara en 100-årsstorm. Decemberstormen 1999 med medelvindar på och byvindar på uppges inte ha påverkat dessa plattformar. Naturgasutvinningen vid dessa bedöms inte påverkas av klimatförändringar, då förekomsten av kraftiga vindar över endast ökar marginellt. (et al, 2007) Kraftvärmen i framförallt fjärrvärmenät kommer att få ett minskat värmeunderlag när medeltemperaturen ökar. Enligt bilaga B 8 bedöms därför antalet fjärrvärmenät med kraftvärmeanlägg- ningar öka. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Den sammantagna bedömningen av kraftpotentialer i ett för- ändrat klimat domineras av ökningar i tillrinning och vatten- kraftpotential. Konsekvenserna för den svenska elförsörjningen bör bli mycket positiva. För att kunna tillgodogöra sig hela den ökade potentialen kommer dock investeringar att behöva göras i kraftverken. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser samt skadekostnader avseende överföring och distribution Ökad vattenkraftproduktion, framförallt i de norra delarna, ställer krav på överföringskapacitet söderut. Ökad tillrinning under de årstider som har god tillgång på vatten ger ett ökat tryck på överföringsnätet. Något ökade extrema vindhastigheter bedöms endast få en ringa påverkan på stamnätet utifrån dagens dimensioneringskrav (bilaga B 7). På skulle en ökad byvind tillsammans med sydvästliga vindar innebära att salt kommer att spridas över större landytor och längre in i landet, vilket kan medföra störningar. Detta kan ställa större krav på spolningsutrustning. (et al, 2007) Klimatscenarierna pekar på en minskad isbildning, vilket är en fördel för luftledningar och stationer. Nedisningsmönstret skulle dock kunna komma att ändra karaktär. Nederbördsnedisning i form av blötsnö skulle kunna öka och då i kombination med kraftig vind. Då vintertemperaturen ökar kan problem med nedisning och blötsnö inträffa på andra platser . Mer regn i norra kan också öka risken för nederbördsnedisning. Extrem- nederbörden förväntas också öka, vilket skulle kunna ge snabbare förlopp. (et al, 2007) För åska saknas underlag. Ett generellt resonemang från baseras på att åskintensiteten även fortsättningsvis kom- mer att vara störst samt att antalet nedslag per ytenhet och intensitet i blixtarna ökar. Ökat underhåll och för- nyelse av anläggningsskydd på stamnätet kan krävas. Bedömningen är att detta sker successivt i takt med förändringarna (bilaga B 7). Översvämning längs vattendrag under långsamma och lugna vindförhållanden medför inte skador på kraftledningsstolpar, då inga dynamiska krafter överförs till konstruktionerna. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser däremot känsliga för vattenmättad mark , vilket ger upphov till sättningsskador. Väderomslag till kraftig vind efter översvämning kan innebära ras. Vid översvämning av ett 100-årsvattenstånd i , och skulle ett antal stolpar inom stamnätet drabbas, främst kring . Inom stamnätet ligger två kuststationer nära havet. (Carlshem, 2006; bilaga B 7) Inom , ett i dagens klimat känsligt område avseende skred, bedöms endast några stolpar och några stationer inom stamnätet ligga på skredkänslig mark. Ras- och skredrisken förväntas öka i ett förändrat klimat (Fallsvik, 2007), vilket skulle kunna innebära större konsekvenser, se vidare avsnitt 4.3.2. Repa- rationskostnader för enskilda haverier uppgår till 0,5 4 miljoner kronor för brytare i stationer samt för mindre stolpras med 2 3 stolpar. Kraftbranschen räknar med att praktiskt taget alla de kritiska ledningssträckorna skall hinna åtgärdas före utgången av 2010 samt att inga ytterligare ut- eller ombyggnader bedöms nödvändiga på grund av klimatförändringar, se bilaga B 8. Enligt Elforsks bedöm- ning (et al, 2007) kommer klimatförändringar att påverka elnäten negativt, men då mycket görs för att näten ska bli mindre väderkänsliga, är deras bedömning att klimatförändringar under de närmaste 20 25 åren endast kommer att påverka elnäten i mindre omfattning. Däremot uppges det vara av intresse att se vilka faktorer som kan påverka näten på .