sou · GWB322 · 2008-03-10 00:00:00 — 12.utveckla och följa upp den statliga inköpssamord- ningen samt i övrigt fullgöra de uppgifter som framgår av för- ordningen (1998:796) om statlig inköpssamordning, 13.svara för en effektiv för- valtning och avveckling av loka- ler som staten hyr i de fall rege- ringen beslutar att ge myndig- heten ansvar för detta samt svara för avveckling av lokaler i de fall där staten är hyresgäst men någon myndighet som själv kan svara för avvecklingen inte finns, 14.samla in och tillhanda- hålla uppgifter om den statliga lokalförsörjningen samt följa upp uppgifterna, och Särskilda organ Särskilda organ m.m. Vid myndigheten finns ett redovisningsråd. Rådet har till upp- gift att ge myndighetschefen råd för att främja utvecklingen av god redovisningssed i staten. består av högst sju ledamöter. Vid myndigheten finns ett internrevisionsråd. Rådet har till uppgift att ge myndighetschefen råd för att främja utvecklingen av god internrevision i staten. består av myndig- hetens chef, som är ordförande, och högst sju andra ledamöter. Vid myndigheten finns en särskild enhet för den verksamhet som avses i 5 §. Enhetens chef beslutar i 1. ärenden om revision, och 2. övriga frågor som rör de uppgifter som anges i 5 § p 1 5. Denna förordning träder i kraft då förord- ningen (2007:828) med instruktion för Verket för förvaltnings- utveckling ska upphöra att gälla. förordning om ändring i förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2007:1164) för Försvarshögskolan ska införas en ny paragraf, 6 kap. 3 §, med följande lydelse. Försvarshögskolan får på upp- drag av anord- na annan utbildning än den som regleras enligt denna förordning. På uppdrag av andra statliga myndigheter får Försvarshögsko- lan dessutom anordna sådan utbildning som är av generellt intresse för statsförvaltningen. Vid utbildning enligt första stycket tillämpas avgiftsförord- ningen (1992:191). Försvarshög- skolan får meddela föreskrifter om avgifternas storlek. Avgiften ska beräknas så att full kostnads- täckning uppnås. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i myndighetsförordningen (2007:515) Härigenom föreskrivs att 6 § myndighetsförordningen (2007:515) ska ha följande lydelse. Myndigheten ska fortlöpande utveckla verksamheten. Myndigheten ska verka för att genom samarbete med myndig- heter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Myndigheten ska i sin verk- samhet främja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga förvaltningen. Myndigheten ska tillhandahålla information om myndighetens verksamhet och följa sådana förhållanden utanför myndigheten som har betydelse för verksamheten. Denna förordning träder i kraft då förord- ningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informa- tionsutbyte ska upphöra att gälla. uppdrag är att göra en översyn av Ekonomi- styrningsverket, Kammarkollegiet, Statskontoret och Verket för förvaltningsutveckling (Verva). I uppdraget ligger att klargöra ansvarsförhållanden mellan myndigheterna och tydliggöra deras roll i det fortsatta arbetet med att utveckla den statliga förvalt- ningen. Översynen syftar till att effektivisera stabsorganisationen och dess verksamhet genom att klargöra vilken verksamhet som bör definieras som stabsstöd, klargöra respektive stabsmyndighets roll vad gäller å ena sidan att stödja regeringen och å andra sidan att utgöra stöd till förvaltningen i övrigt och klargöra vad som bör vara statliga åtaganden när det gäller kon- kurrensutsatt verksamhet inom stabsmyndigheterna. har fått i tilläggsdirektiv att ta ställning till förslagen i (Fi2007/7586) som rör stabsmyndigheternas roll i en framtida organisation för att kon- centrera hanteringen av administrativa processer i statsförvalt- ningen. Vidare ska utredningen, om den föreslår att verksamheter bör flyttas över till en annan myndighet, redovisa ekonomiska konsekvenser och personalkonsekvenser. Sju sammanträden har hållits med utredningens experter. Sekreta- riatet har dessutom haft särskilda överläggningar med en eller flera av experterna. I enlighet med direktiven har utredningen samrått med förvaltningskommitté (dir. 2006:123) samt hållit sig informerad om arbetet i (dir. 2006:05). Vidare har utredningen hållit berörda centrala arbetstagarorganisationer infor- merade om arbetet och gett dem tillfälle att framföra synpunkter vid särskilda överläggningar. Utredningen har även samrått med Utredningen av tillsyn över socialförsäkringsområdet (dir. 2007:24), Utredningen om uppfölj- ning av riksrevisionsreformen (019-2470-06/07) samt Styrutred- ningen, som hade i uppdrag att utvärdera styrformen resultat- styrning (dir. 2006:30). De förutsättningar som utredningen har arbetat under har varit speciella till följd av att såväl utredningsman som sekreterare, av olika skäl, byttes när endast några månader återstod av utrednings- tiden. En effekt härav är att underlaget för utredningen, vid sidan av bidragen från experterna, i första hand har utgjorts av ett stort antal intervjuer utförda under den begränsade utredningstid som har stått till förfogande. Intervjuer har gjorts med olika kategorier av befattningshavare, såväl inom statlig förvaltning som inom privat verksamhet. Utredningen har sammanträffat med och intervjuat företrädare för såväl större som mindre myndigheter som berörs av stabsstödet samt med ett antal befattningshavare inom för att få en bild av hur dagens stabsstöd fungerar. Samtal har självfallet också förts med företrädare för de fyra stabsmyndig- heterna. Därutöver har ett utredningsuppdrag getts till civilekonomen . Uppdraget avsåg att göra en beskrivning av de fyra stabsmyndigheternas verksamhet. Ytterligare ett uppdrag, som rör frågan om meritvärde med mera för en forskare som tjänstgör vid en stabsmyndighet, har getts till professorn . Det närmast följande kapitlet, Dagens stabsstöd, innehåller en beskrivning av de fyra myndigheternas uppdrag, verksamhet och organisation. I Kapitel 3, Framtidens stabsstöd utgångspunkter för utred- ningens överväganden, beskrivs de grundläggande förutsättningarna för arbetet. Kapitlet innehåller en beskrivning av tidigare utred- ningar på området samt en redogörelse för de utmaningar som framtidens statsförvaltning kommer att ställas inför. Kapitlet leder fram till ett antal ställningstaganden som ligger till grund för förslagen. I Kapitel 4, Analys och överväganden, förs en diskussion om hur dagens stabsstöd fungerar. En djupare analys med överväganden görs av elva verksamhetsområden som bedömts ha särskilt stor betydelse. I kapitel 5 redovisas utredningens förslag till en ny organisation för det samlade stabsstödet och i kapitel 6 konsekvenserna av dessa förslag. Kapitel 7 innehåller författningskommentarer. 2.1Ekonomistyrningsverkets uppdrag, verksamhet och organisation Enligt sin instruktion1 ansvarar för ekonomisk styrning av statlig verksamhet. Myndigheten bistår regeringen med det underlag regeringen behöver för att säkerställa att statsförvaltningen är effektiv och att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. har till uppgift att utveckla och förvalta regelverk och metoder för en ändamåls- enlig ekonomisk styrning på alla nivåer i staten och att analysera och lämna information om den statliga ekonomin. verksamhet regleras i huvudsak av instruktionen. I instruktionen specificeras ett antal uppgifter som verket ska fullgöra, men också vad som ska rapporteras till regeringen och till andra myndigheter och internationella orga- nisationer. Förutom detta ges verket i vissa fall särskilda uppgifter i andra förordningar.2 verksamhet sorterar under politik- området Effektiv statsförvaltning och indelas enligt reglerings- brevet i följande verksamhetsgrenar: 1Förordningen (2007:761) med instruktion för . 2Sådana uppgifter anges till exempel i avgiftsförordningen (1992:191), förordningen (1994:1261) om statliga myndigheters redovisningssystem, förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt, samt förordningen (2001:17) om förrättningsavgifter för vissa besiktningsorgan på fordonsområdet. Prognoser och information om statlig ekonomi Enligt regleringsbrev för är budgetprognoser och EU-revision prioriterade uppgifter. I avsnitten nedan beskrivs verksamheten inom respektive verksamhetsgren. Inom verksamhetsgrenen Ekonomisk styrning ska Ekonomi- styrningsverket bidra till en effektiv och ändamålsenlig ekonomisk styrning på alla nivåer i staten. Detta genom att utveckla, integrera och på så vis bidra till att förverkliga resultatstyrning och finansiell styrning samt genom att säkerställa statsförvaltningens tillgång till ändamålsenliga och kostnadseffektiva administrativa system. Den löpande verksamheten omfattar bland annat arbete med förvaltning av regler, avgiftssamråd, remisser, ta fram en rapport om utvecklingstendenser i avgiftsbelagd verksamhet i staten samt ekonomiadministrativ värdering. Till kärnverksamheten hör att för- valta de regelverk som ansvarar för samt att svara för god redovisningssed i staten. Utvecklingsverksamheten behandlar resultatstyrningen och den finansiella styrningen i staten, bland annat vad avser metoder, modeller och regelverk. Arbetet bedrivs både på eget initiativ och på uppdrag av regeringen. Inom verksamhetsgrenen svarar för avgiftsfri rådgivning riktad till myndigheter och . Rådgivningen sker i huvudsak per telefon och e-post, via handled- ningar samt genom deltagande i referensgrupper och kommittéer. Därtill bedriver avgiftsfinansierad konsult- verksamhet riktad till myndigheter, kommittéer och . Det kan både röra sig om uppdrag och om uppdrags- utbildningar. bedriver även annan utbild- ning för myndigheter och inom området ekonomisk styrning. ska säkerställa statsförvaltningens till- gång till administrativa system. är därför ramavtalsansvarig myndighet för system för löne- och personal- administration (PA), system för ekonomiadministration (EA) samt system för integrerad verksamhetsstyrning (IVS). Även systemstöd för elektronisk fakturahantering ingår. Inom verksamhetsgrenen bedrivs även internationell verksam- het. Den består av att ta emot utländska besök, att samordna internationella kontakter samt att bedriva tjänsteexportprojekt. är ett integrerat informationssystem för staten. Det fungerar både som ett arbetsverktyg och en informationskälla. möjliggör ett samlat flöde från inlämnande av prognoser via statsbudgeten och utfärdandet av regleringsbrev till insamlandet av utfallsuppgifter i statsredovisningen. Systemet består huvud- sakligen av tre delar, vilka stödjer arbetet med statsbudgeten, regle- ringsbreven och statsredovisningen. Därtill kommer Transaktions- databasen (). Dessutom finns gemensamma applikationer knutna till . ska förvalta, utveckla och förenkla informationssystemet , så att det utgör ett ändamålsenligt och effektivt stöd för ekonomistyrningen i staten. Förvaltnings- och utvecklingsarbetet syftar till att förenkla hanteringen av informationsflöden som regeringen behöver ha tillgång till för att styra den statliga verksamheten. Den löpande verksamheten omfattar teknisk drift, produktion, systemförvaltning, användarstöd och samordning. Systemförvalt- ningen syftar främst till att underhålla systemet, göra förstudier och utredningar samt anpassa det till förändringar i omvärlden. Utvecklingsarbetet utgörs av aktiviteter som syftar till att införa ny funktionalitet till systemet, till exempel verksamhetsanalys, modellering och systemkonstruktion. anordnar också utbildningar för dem som använder i och myndigheter. har till uppgift att samordna och utveckla internrevisionen i staten. Syftet med verksamheten är att genom till exempel regelverk, gemensamma kompetensutbildningsinsatser och metodutveckling höja kvaliteten på internrevisionen i staten. är revisions- myndighet för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska fiskerifonden. Därefter har till- kommit Fonden för yttre gränser och Europeiska integrations- fonden. Den aktuella programperioden är 2007 2013 (period 3). är även attesterande organ för Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Ekonomistyrnings- verket kommer också att bli revisionsmyndighet för Europeiska flyktingfonden och Återanvändandefonden. Verksamheterna omfattar revision genom löpande system- och substansgranskning, slutlig granskning (årlig revision) samt avslu- tande granskning av programperioden. har tidigare inte haft någon reviderande verksamhet, utan endast varit normerande och stödjande. övertog ansvaret för att samordna den statliga inköpssamordningen från Statskontoret. samordnar, utvecklar och effektiviserar den statliga inköpssamordningen. Verksamheten bedrivs i nära samarbete med övriga ramavtalsansvariga myndigheter.3 övertog från Stats- kontoret ansvaret för vissa lokalförsörjningsfrågor. Ekonomistyr- ningsverket ska ha kunskap om statlig lokalförsörjning, statliga lokaler och lokalhyresmarknaden i stort för att kunna göra analyser 3 Utöver är de ramavtalsansvariga myndigheterna Arbetsmarknads- styrelsen, , , , , , , , , Verva och Verket för högskoleservice. och ge stöd till regeringen. ska också kunna svara för en effektiv förvaltning av lokaler som staten hyr, om regeringen beslutar det, eller avveckla lokaler om det inte finns någon myndighet som själv kan ta det ansvaret. lämnar underlag för pris- och löneomräkning av anslag till . Ekonomistyr- ningsverket lämnar också ett särskilt underlag för prisomräkning, benämnt befästningsindex, till Försvarsdepartementet. Underlag för pris- och löneomräkningen hämtas från den databas, kontrakts- och användarregistret (), som för- valtar. Stöd och upplysning om lokaler och lokalhyresmarknaden läm- nas framför allt till . utför även uppdrag åt regeringen och ger regeringen stöd genom att besvara remisser. Prognoser och information om statlig ekonomi Inom verksamhetsgrenen bidrar med beslutsunderlag till regeringen för den ekonomiska politiken. ansvarar för statsredovisningen och gör prognoser och analyser av den statsfinansiella utvecklingen. Den statliga ekonomin redovisas bland annat som resultat- och balansräkning, utfall på statsbudgeten och i nationalräkenskaps- termer. prognoser över statsbudgeten och ålderspensionssystemet utgör underlag för finanspolitiska ställ- ningstaganden och för regeringens och budgetarbete. Prognoserna används inför budgetarbetet och för uppföljning av statsbudgeten och budgetpropositionen. De ska varna för större avvikelser från budgeten, inte minst när det gäller utgifts- taket. De ska också förse en bred målgrupp med analyser och information om aktuella statsfinansiella frågor. följer också upp och redovisar utfallet på statsbudgeten och ålderspensionssystemet , som stöd för regeringens kontroll av budgeten och utgiftstaket. tar fram Statsbudgetens utfall, som efter beredning i är en del i regeringens årsredovisning till . tar även fram tidsserier Dagens stabsstöd SOU 2008:22 över statsbudgeten och den realekonomiska fördelningen av utfallet. tar åt regeringen fram underlag till årsredovisningen för staten. Den viktigaste delen är underlag för resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys i regeringens årsredovisning till . Kvartalsvis levererar nationalräken- skapsstatistik för den statliga sektorn till () i form av underlag för statens finansiella sparande. fördelar även statsbudgetens utfall real- ekonomiskt, uppgifter som används för analysändamål av främst och . Inom ramen för skriftserien , som vänder sig till en bred målgrupp, presenterar fördjupade analyser. Genom en interaktiv webbsida är det möjligt att följa upp och analysera nyckeltal och annan information om statens finanser. Informationen baseras på sådant som är tillgängligt på . Dessutom har till uppgift att ge ut inkomstliggaren, som är en dokumentation av de bestämmelser som gäller för varje inkomsttitel. 2.1.2Verksamhetens omfattning och finansiering Omfattningen på verksamhet har varie- rat relativt kraftigt , till stor del genom att uppgifter fallit bort (i synnerhet försäljningen av Agressoverksamheten) eller kommit till. Åren 2004 uppgick de totala kostnaderna i verksamheten således till cirka 214, cirka 189 respektive , att jämföra med att kostnaderna för uppgick till . Ungefär hälften av myndighetens verksamhet finansieras med anslag och den andra hälften med avgifter. Av regleringsbrevet för framgår att Ekonomistyrnings- verket disponerar i anslagsmedel, varav avser myndighetens förvaltande uppgifter och avser informationssystemet . Ekonomi- styrningsverket disponerar också i anslagsmedel för att täcka merkostnader för lokaler som staten hyr och som ingen annan myndighet ansvarar för. Avgifter tas ut för flera av aktiviteter, i enlighet med bemyndiganden i instruktionen eller i reglerings- brevet. Avgifter tas ut för verksamhet hänförlig till förvaltningen av och för att säkerställa myndigheternas tillgång till admi- nistrativa system samt för tjänsteexport. ska också ta ut avgifter för vissa samråd4 och för det stöd som ges inom området ekonomisk styrning. Vidare ska de ramavtals- ansvariga myndigheterna erlägga avgifter för den statliga inköps- samordningen. Samtliga de nämnda avgifterna disponeras av . Därtill erhåller vissa hyresintäkter för landstingsavtal, vilka inte disponeras av verket, utan redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Den avgiftsbelagda verksamheten beräknas, enligt budgeten för avgiftsbelagd verksamhet i regleringsbrevet, att uppgå till , varav huvudparten () disponeras av myndigheten. De avgifter som Ekonomistyrnings- verket disponerar förväntas i huvudsak genereras inom verksam- hetsgrenarna Ekonomisk styrning (beräknas uppgå till ), Informationssystemet () samt Inköpssamordning (). Hur budgeterade totala kostnader för verksamhet fördelar sig mellan verksamhetsgrenarna fram- går av figuren nedan. Figur 2.1 budgeterade kostnader för- delade på verksamhetsgrenar Prognoser och information om statlig ekonomi 4 Samråd enligt 5 § förordningen (1994:1261) om statliga myndigheters redovisningssystem, enligt 7 § avgiftsförordningen (1992:191) och enligt 4 § förordningen (2001:17) om förrätt- ningsavgifter för vissa besiktningsorgan på fordonsområdet. 2.1.3Organisation, bemanning och lokalisering Av instruktionen framgår att är ett enrådighetsverk och att myndigheten leds av en myndighetschef. Generaldirektören är myndighetschef. I instruktionen anges vidare att det vid myndigheten ska finnas ett insynsråd som består av högst tio ledamöter. I enlighet med sin instruktion har också särskilda organ för frågor om redovisning respektive intern- revision. består av högst sju ledamöter och har till uppgift att ge myndighetschefen råd för att främja utvecklingen av god redovisningssed i staten. har till uppgift att ge myndighetschefen råd för att främja utvecklingen av god internrevision i staten. Rådet består av myndighetens chef, som är ordförande, och högst sju andra ledamöter. Ledamöterna i dessa råd samt ordförande i redovisningsrådet utses av regeringen. Därutöver har på eget initiativ inrättat ett råd för ekonomichefer och controllers, ett råd för respektive ett råd för inköpsfrågor. organisatoriska indelning i avdel- ningar och funktioner framgår av figuren nedan. uppgick personella resurser till 140 årsarbetskrafter. Medelantalet anställda var 176 stycken. Från har ansvar för EU-revisionen (period 3). Övertagandet av verk- samheten sker stegvis. När verksamheten gått över helt och hållet beräknas 37 årsarbetskrafter vara sysselsatta inom EU-revisionen. Medelåldern för personal är . Av medarbetarna är 99 kvinnor () och 75 män (). av de anställda har akademisk utbildning eller högre, främst inom ekonomi, samhällsvetenskap eller IT. Hur personal och antalet anställda fördelar sig mellan avdelningar och funktioner framgår av tabellen nedan. Dagens stabsstöd SOU 2008:22 Internt stöd inkl Esv-dagen Ekonomistyrningsverket4s verksamhet är lokaliserad till . De medarbetare som arbetar med EU-revision har varit placerade på cirka 15 olika orter i . När nu verksamheten successivt överförs till kommer den att samlas i . 2.2Kammarkollegiets uppdrag, verksamhet och organisation Kammarkollegiets har till uppgift att tillhandahålla service inom det statliga området, främst avseende ekonomi, juridik, kapitalförvalt- ning, riskhantering och administration. Verksamheten är av utpräg- lad juridisk och ekonomisk art och är förhållandevis diversifierad, med drygt trettio olika arbetsuppgifter. Den omfattar både arbets- uppgifter som riktar sig till allmänheten och sådana som riktar sig till statliga intressen. I det senare fallet har Kammarkollegiet flera olika roller, som till exempel att företräda staten eller andra all- männa intressen i vissa fall och att erbjuda ekonomiadministrativt stöd till statliga myndigheter. Kammarkollegiets uppdrag är relativt detaljerat redovisat i myndighetens instruktion.5 Förutom i instruktionen är kollegiets verksamhet reglerad i en lång rad andra författningar.6 5Förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet. 6Några exempel på sådana författningar är förordningen (1956:296) om ersättning från staten i vissa fall vid ingripande för att förhindra spridning av smittsam sjukdom, förord- ningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer, resegarantilagen (1972:204), förord- Kammarkollegiets verksamhet sorterar under politikområdet Effektiv statsförvaltning och indelas i myndighetens regleringsbrev i två verksamhetsgrenar: Denna verksamhet, som omfattar ett stort antal olika arbetsuppgifter, finansieras i huvudsak med anslags- medel. Inom verksamhetsgrenen har Kammarkollegiet dock även vissa intäkter från annat än anslag, till största delen ersättningar från Allmänna arvsfonden för de uppgifter som utförs för fondens räkning samt ersättningar för de uppgifter kollegiet har med statens lån. I denna verksamhet, som är avgiftsfinan- sierad, utför kollegiet olika uppgifter på uppdrag av avnämare inom den statliga förvaltningen eller med annan statlig anknytning. I denna verksamhet står det uppdragsgivaren mer eller mindre fritt att utnyttja kollegiets tjänster. I avsnitten nedan ges en översiktlig beskrivning av verksam- heten inom respektive verksamhetsgren. Kammarkollegiet prövar ansökningar om ändring enligt stiftelse- lagen (1994:1220) av stiftelseförordnanden samt ändring enligt permutationslagen (1972:205) av bestämmelser som enskild med- delat i gåvobrev, testamente eller liknande handling. Kollegiet har även tillsyn över ett 30-tal stiftelser. Kammarkollegiet är granskningsmyndighet enligt lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Det innebär att kollegiet granskar inskrivningsmyndigheternas beslut i ärenden om fastställande av stämpelskatt, efterbeskattning och återvinning av ningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare, förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar, förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier, förordningen (1998:950) om miljösanktionsavgifter samt lag (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom annat trossamfund än . Kollegiet för också det allmännas talan vid domstol. Vidare har regeringen till kollegiet delegerat rätten att besluta i dispens- ärenden enligt stämpelskattelagen. Regeringen beslutar enligt lagen (1979:411) om ändring i indelning i kommuner och landsting om rikets indelning. Kammar- kollegiet ska göra de utredningar som behövs för regeringens beslut i indelningsärenden. Kollegiet får själv besluta om smärre indelningsändringar, exempelvis sådana som behövs med hänsyn till fastighetsförhållandena och som inte föranleder ekonomisk reglering mellan kommunerna. Kammarkollegiet prövar ersättningsanspråk enligt förordningen (1956:296) om ersättning från staten i vissa fall vid ingripanden för att förhindra spridning av smittsam sjukdom.