sou · GVB360d8 · 2008-01-01 00:00:00 — Till hjälp för bedömningar av risknivåer på grund av klimatförändringarna kan beräkningar användas, se även kapitel 4.3. Även andra områden som är olämpliga att bebygga ur va-synpunkt behöver kartläggas. Det kan röra sig om områden där vattnet inte naturligt kan avrinna från ett instängt exploaterings- område, eller områden där va-ledningarna kommer att stå dämda på grund av de omgivande vattendragens högsta vattennivåer. För att uppnå en god planering ska alla berörda förvaltningar delta i planprocessen. Exempel på kommuner där detta fungerar utmärkt är bl.a. och där de va-ansvariga deltar i planläggning både på översiktsplanenivå och detaljplanenivå. Nedan beskrivs processerna i och för att ge exempel på hur planprocessen kan fungera för att nå ett gott resultat. I träffas , , Fastig- hetskontoret, , och ca för att gå igenom alla till kommunen inkomna planärenden. Vid dessa träffar ger alla förvaltningar sina synpunkter på planärendena redan innan det finns ett beslut att påbörja plan- arbetet. På detta sätt undviks många obehagliga överraskningar. I hålls startmöten och löpande projektmöte med samtliga berörda förvaltningar kring varje detaljplan. En arbets- grupp formas runt varje detaljplan. Planprogram remitteras ofta också formellt i ett tidigt skede och remitterade texter inom varje fackområde tas in i planbeskrivningen. På samma sätt som i bildas även i en för- valtningsövergripande grupp som arbetar gemensamt med detalj- planen. Det innebär att t ex att skriver all text om va- system och dagvattenhantering. arbetar man framförallt med öppen dagvattenhantering för att skapa översvämningståliga system och områden. För att kunna göra detta måste dagvattenhanteringen beaktas tidigt i planprocessen. Det handlar om höjdsättning av mark, gator och tomter, men även om att skapa vattenvägar där vattnet kan rinna vid kraftiga regn utan att orsaka skador på om- givande bebyggelse. I områden som planerats på detta vis har stora möjligheter att klara framtida klimatförändringar m a p ökade regn- intensiteter och ökad avrinning. Även sedan planen fastställts och vunnit laga kraft är det viktigt att ha en kontinuitet i planeringen. Det är en fördel om va-förvalt- ningen/-bolaget/-avdelningen kan remittera samtliga bygglov som har en allmän va-anslutning så att föreskrifter kan skrivas och en långsiktigt hållbar va-lösning kan utformas även på detaljnivå. detta sätt kvalitetssäkras intentionerna i detaljplanen. I finns ett arbetssätt där ingenjörer på va-förvaltningen genomför granskning av bygglov i de planer de granskat. 3.2Ansvar och roller när en översvämning inträffar När det ändå inträffar en översvämning är det många som är inblandade och som har ansvar för olika delar i händelseförloppet. Ofta tar hand om den akuta insatsen medan kom- munen sedan ansvarar för utredning och hantering av skadekrav. Inom kommunen är ansvarsfördelningen otydlig på många håll. Varje kommun bör reda ut och bestämma vem som ansvarar för vad vid olika typer av översvämningar. Det är viktigt att skilja på marköversvämningar och översväm- ningar orsakade genom dämning i avloppsledningsnätet, då skador av olika orsak belastar olika kollektiv (va-kollektivet eller skatte- kollektivet). Först och främst gäller att översvämningen ska ha uppstått i va-förhållandet för att va-huvudmannen ska vara skadestånds- skyldig, dvs. uppträngning via spillvattenavlopp. Således är det sällan va-huvudmannen (va-verket, va-avdelningen) som ansvarar för att förebygga, utreda och hantera översvämningar som beror på ytledes avrinning. Vid inträngning av ytvatten från gator och annan omgivande mark (allmänna ytor) är det väghållaren eller den ansvariga för de allmänna ytorna som bär ansvaret för översväm- ningarna, dvs. oftast kommunens gatu-och/eller parkkontor. I och med den nya vattentjänstlagen finns det dock ett undantag då va-huvudmannen blir skadeståndsskyldig i ett va-förhållande trots översvämning sker till följd av ytledes avrinnande vatten. Möjligheten finns numera att den allmänna va-anläggningen etableras med öppen dagvattenhantering i ett bebyggelseområde. Fastighetsägare i ett sådant område blir då avgiftsskyldiga för dag- vatten från fastigheten utan förbindelsepunkt. Om översvämning sker via en sådan anläggning kan va-huvudmannen bli skadestånds- skyldig. Om det rinner vatten från en fastighet till en annan är det som ansvarar då bygglov och planfrågor åligger dem att hantera. Eventuellt kan även grannelagsrättsliga regler i Jordabalken tillämpas. Denna situation ska aldrig uppkomma om planeringen varit bra och genomtänkt från början. Även kontrollen vid bygglov måste vara god. När vatten tränger in i en fastighet via dess spillvattenförande ledning är det va-huvudmannen (va-verket, va-avdelningen) som bär ansvaret för att utreda skadan. Det är dock inte i alla fall som va-huvudmannen är ansvarig för skadan. Om ledningarna i gatan uppfyller den dimensionerande enligt Svenskt Vattens publikation P90 respektive den tidigare P28 är va-verksamheten inte skadeståndsskyldig i enlighet med Lagen om allmänna vatten- tjänster och de domar som förkunnats av va-nämnden. Det är ytterst viktigt att ansvarsförhållandena inom kommunen är väl kända av alla inblandade vid översvämningstillfällen. För invånarna i en kommun är alla förvaltningar och enheter samma sak som kommunen, så ett välutvecklat och väldefinierat samarbete mellan förvaltningar och enheter med en tydlig kontaktperson ut mot den drabbade medborgaren är av yttersta vikt för att kunna ge medborgarna en god service. 4Klimatförändringens inverkan på avloppssystem I detta kapitel diskuteras konsekvenser av två klimatfaktorer: risk för ändrad utbredning och karaktär på regnen ex mycket långa regn vilket kan resulterar i: ökad risk för översvämningar och bräddningar vid korta intensiva regn ökade regnmängder att avleda långvariga regn på årstider med låg avdunstning, vattenmättad mark ger mycket stora vattenvolymer som skall hanteras Högre vattenstånd i recipienter Vilket kan resulterar i: ökad risk för översvämningar av bebyggelse sämre avledning av dagvatten om recipienten dämmer längre in i dagvatten systemen Risk för återströmning i brädd- och nödavlopp Nederbördens förändring är starkt kopplad till klimatförändringarna. De prognoser som görs på grund av de förväntade klimatförändringarna pekar alla mot större neder- bördsmängder de kommande 100 åren (, ). Två VA-Forsk rapporter , (Hernebring 2006:4 och 2006:26) har behandlat korttidsnederbörd och jämfört med tidigare perioder. Perioden 2005 visar ingen ökning jämfört med tidigare perioder. Z-värdet är en regional parameter som används för att välja ett för varje ort rimligt dimensionerande regn och konstaterar att Z-värdet minskade något . Han för- klarar detta med att regnmängderna omfördelats , vilket påverkar Z-värdet. visar emellertid att årsvolymerna sett som ett medeltal för ökat . Det råder stor samstämmighet bland forskare att nederbörds- mängderna kommer att både öka och minska beroende på var man befinner sig och vilken tid man avser. För del säger vid att nederbörden under sommarmånader- na (juni, ) kommer att minska i större delen av landet. kommer däremot nederbörden och temperaturen att öka. De prognoser, se bilagorna, som görs av klimatforskarna ger emellertid inte underlag för att bedöma korttidsnederbörd för områden. Den areella upplösningen är gånger , vilket ger en arealnederbörd jämnt fördelad . Tids- upplösningen är som bäst , men har för specialstudier halverats till 30 minuters upplösning. Konsekvenserna för bedöm- ningen av framtida korttidsnederbörd är uppenbara. De regn som ligger till grund för intensitets-varaktighetskurvorna, som används för att ta fram dimensionerande regn, har inte en utbredning motsvarande , utan snarare . Tidsupplösningen för dimensionerande regn behöver dessutom vara , som exemplet från nedan visar (Hernebring 2006:4). I ett FORMAS-projekt (Personlig kommunikation med och , LTU) med deltagande från LTU och har prognoserna 2100 från använts för att belysa effekter på bl.a. översvämning i dagvattennät i . Används arealnederbörden för att beräkna översväm- ningsfrekvensen i detta nät blir översvämningsfrekvensen lägre även för perioden 2100. Det enda sätt vi kan prognostisera översvämningar i dagvattennäten är att använda dagens nederbördsmönster och ta hänsyn till den nederbörds- ökning som arealnederbördsprognoserna ger. Med den senare metoden visar simuleringar för ett befintligt nät att både frekvens och utbredning av översvämningar kommer att öka. Konsekvenserna av att förändringarna kommer att ske mycket långsamt ger möjlighet till anpassning av dagens va-system. En långsam förändring mot högre intensiteter, vilket i och för sig skulle innebära ökad frekvens av översvämning, innebär att avloppssystemen kommer att anpassas i motsvarande grad genom de kontinuerliga förbättringsåtgärder som ju alltid sker. Avlopps- systemen anpassas successivt till bebyggelsen och de förändringar som sker i denna. De effekter ökad exploateringsgrad och andra förändringar kan innebära för risken för översvämning är sannolikt oftast större än de långsiktiga klimateffekterna. Även om en ökning av nederbördsintensiteterna sker kommer denna ökning endast att drabba delar av existerande avloppssystem. T ex kommer de områden som är kritiska att fortsatt vara kritiska och utbredningen av översvämningarna något större. Möjligen kommer nya kritiska områden att uppträda. Detta innebär att åtgärder aldrig kommer att krävas för hela va-systemet utan bara de kritiska delarna. Rossby Center liksom konstaterar att årsneder- bördsvolymen ökar (anger ökning ). anges att sommarnederbörden minskar, vilket innebär att nederbörden ökar. Det sker således en omfördelning av nederbörden jämfört med dagens situation. Omfördelningen av regn till höst-, vinter- och vårperiod med låg evapotranspiration kommer att innebära ökad avrinning och därigenom ökad tillförsel av tillskottsvatten till avloppssyste- men. Störst konsekvens kommer detta att få för avloppsrenings- verken, som kommer att behöva ta hand om förhöjda flödes- volymer . Alla volymer som behöver tas i anspråk i avloppssystemet, som t.ex. utjämningsmagasin, dagvattendammar, pumpstationer, kulvertsystem, tunnlar och avloppsreningsverk kommer att påverkas. Nederbördens mängd och fördelning juni, till vänster och december, till höger. Observera att klimatscenarierna visar differens i förhållande till perioden 1990. Klimatscenarierna som använts är: RCAO-E. Överst perioden 1990, mitten perioden 2100 med emissioner enligt A2 i förhållande till perioden 1990 och nederst perioden 2100 med emis- sioner enligt B2 i förhållande till perioden 1990. Källa: Rossby Center, . 4.3Högre vattenstånd i vattendrag, sjöar och hav En stads utveckling och välmående har genom historien ofta haft en nära koppling till närheten till havet, en sjö eller något annat större vattendrag. Förändringar i dessa vatten ger ofta stora konsekvenser på stadens olika tekniska system. hade ansvariga politiker och planerare ingen tanke på klimatförändringar och därför togs dessa faktorer inte med i beräkningen när en stad växte. Det var andra faktorer som var viktigare för gårdagens planerare. vet vi att klimatförändringarna är en viktig, om inte den viktigaste, faktorn vid den fortsatta planeringen av våra städer. Gamla områden kommer eventuellt att hamna under vatten och nya områden ska självklart planeras så att inte detta öde drabbar även ny bebyggelse. Det är också så att de områden som är kvar att exploatera är de svåra lågt belägna områden inte sällan nära kust eller vattendrag. Bedömning av gräns för lägsta nivå för bebyggelse För att kunna göra en bedömning av vilka områden inom kom- munen som är känsliga för översvämningar krävs ett metodiskt arbetssätt och bra underlag. Det är inte bara marköversvämningar som måste vägas in utan även påverkan på stadens va-system måste kartläggas och riskbedömas. Ca 75 av antalet anmälda över- svämningsskador till försäkringsbolagen är översvämningar som uppstått genom bakåtströmmande vatten via spillvattenavloppet. För att kunna bedöma vilka områden som riskerar att över- svämmas måste det finnas höjdkurvor över kommunen. När väl dessa finns framme kan arbetet starta med att identifiera områden som påverkas av framtida höjningar av vattennivån. Kommunen kan välja att själv beställa en utredning som mer specifikt tittar på nivåerna i vattendragen för den egna kommunen, men för en första bedömning kan denna utrednings framtagna havsvattennivåer användas för en grov bedömning. De flesta kommuner har statistik på högsta uppmätta vattennivåer och om dessa inte stämmer överens med de nivåer som räknat fram till Klimat- och sårbarhetsutred- ningen ska de egna värdena användas som utgångsnivå för de framtida scenariona. (beräkningar redovisas i bilagor) Det kan vara svårt att utifrån scenarierna bestämma en lägsta höjd på färdigt golv då de olika scenarierna uppvisar olika nivåer och lokala faktorer skall tas hänsyn till. Dock rekommenderas att försiktighetsprincipen tillämpas. Områden kan planeras så att de klarar scenarierna utan översvämning, görs översvämningståliga eller så att tekniska åtgärder planeras för avledning av dagvatten och skydd från högvatten. Tekniska åtgärder bör i första hand övervägas där befintlig värdefull bebyggelse finns. Som exempel visas här vad som händer när det höga scenariot (se kapitel 4.3 i rapport bebyggelse) används och appliceras på . Enligt beräkningar är 100-årsvattenstånd (vinter) vid i södra . Den uppmätta högsta nivån är i verkligheten . Genom att använda de av framräknade skillnaderna mellan dagens beräknade nivå och de framtida beräknade nivåerna i de olika scenariona kan man ändå få ett hyfsat mått på den egna maximala nivån. Högsta möjliga nivå för havsytan vid höga scenariot (100-årsvattenstånd (vinter) motsvarande en global höjning (high case) 2071 2100 relativt medel- vattenstånd 1903 1998 (stormflod); landhöjning och vind inräknat ()) är vid . Det uppmätta värdet ska således ökas med 177 – 88 = . För () blir det 156 + 89 = . I det vidare arbetet ska nu kuststräckan inventeras m a p den förmodade högsta framtida vattennivån. Genom att mäta in höjder- na på samtliga befintliga gator kan en karta med översvämnings- risker presenteras, se nedan. Först studeras vad som händer när havsnivån stiger till dagens högst kända nivå. – så här ser det ut om havet stiger till +156 cm. Som vi ser i detta exempel klarar man dagens nivåer utan åtgärder när det gäller marköversvämningar. Om man nu studerar effekterna av värsta scenariot enligt beräkningar i denna utredning blir vattnets utbredning enligt nedan. – havets utbredning vid värsta scenariot enligt tidigare redovisad beräkning, dvs +245 cm. Utifrån denna undersökning kan insatser planeras och en lägsta nivå för tillåten bebyggelse räknas fram. Som bilderna visar måste åtgärder sättas in i detta område som planerades och byggdes . För är den lägsta nivån för exploateringar satt till +2,5 m. För att kraftigt minska risken för att framtida bebyggelse ska skadas av stigande havsnivåer i bör den lägsta nivån för framtida bebyggelse sättas till +3,0 m över dagens medelvatten- stånd i havet. Gräns för exploatering – den röda linjen visar var gränsen för framtida bebyggelse går, det vill säga nivån +3,0 m. Vid ett par områden ut mot kusten har exploatören valt att höja marken till de i detaljplanen angivna +2,5 m för att få lov att bygga hus. görs bedömningen att det inte är ekonomiskt lönsamt att modellera marken på detta sätt, men i några fall har det då troligtvis varit lönsamt trots att många m3 massor behövt fraktas till platsen. När de områden som riskerar att drabbas av marköversväm- ningar identifierats är det att studera hur höjda vattennivåer påverkar de befintliga va-systemen. För att kunna gör detta noga krävs en inventering av lägsta källargolvsnivåer och andra utrym- men som kan komma att översvämmas vid dämningar i led- ningssystemet. Nedan visas principiellt vad som händer vid ökande havsnivåer. – vid höga havsnivåer stiger vattnet en bit in i ledningarna. – nivåerna stiger ännu mer och vissa servisledningar blir dämda. – värsta scenariot medför att vattennivån stiger så mycket i hela systemet att källare kommer att översvämmas. arbetade fram en fördjupad översiktsplan inom sektor vatten. Med de scenarier som fanns tillgängliga för tillfället togs en ny dimensionerande nivå för lägsta höjd på färdigt golv fram för nya byggnader som låg över den dåvarande gällande nivån. Då scenarierna sa att vattenytan skulle stiga mellan 0,1 till 0,9 meter över nuvarande medelvattenyta gjordes ett prag- matiskt antagande om en ökning av nivån med . Ett antagande om att tekniska åtgärder också kommer att få genom- föras för befintlig lågt liggande bebyggelse gjordes också. finns lågt liggande områden bakom i . 2006 genomfördes en utredning kring hur robust är mot extremt väder. I samband med rapporten togs en ny karta kring tillämpning av lägsta höjd för färdigt golv upp längs fram. Ju längre upp längs älven ju högre nivå. Lägsta höjd på färdigt golv i . Förenklad karta som användes under framtagandet av rapporten extremt väder i . 5.1Omfattning och kostnader för olika typer av översvämningar Uppskattningen av framtida kostnadsökningar till följd av risk för mer kraftig korttidsnederbörd är ej möjlig att göra då scenarierna ej omfattar nederbördstatistik med den upplösning och rum som är bestämmande för avrinning på hårdgjorda ytor i samhällena, se vidare kap 4.2. Framtida kostnaderna får därför göras tills vidare mycket grovt utgående från en uppskattning av kostnaderna för översvämningar enligt dagens situation. I Svenskt Vattens VASS-system redovisas totalt antal källar- översvämningar . I dessa siffror ingår även översvämningar som beror på stopp i avloppsnät vilka ej behöver vara relaterade till kraftiga nederbördstillfällen. Således är nedan- stående något överskattade vid bedömningar av översvämningar enbart till följd av kraftig nederbörd. Inrapporterade källaröversvämningar (Svenskt Vatten VASS) 1 651 *) 1 803+605= 2 400 **) *) 2003 inkl 605 st. **) siffror ej med i extrapoleringen utan har lagts till separat. Det är intressant att notera att en enskild extrem väderhändelse, , svarade för ca 1/4 av alla källaröversvämningar i . Dagvattenförande avloppssystem är dimensionerade för regn med viss återkomsttid. Lokala extrema regn, långt över de dimensionerande regnen gör tydliga genomslag i statistiken, exempelvis 2003. Det råder stor variation i uppskattningar för skadekostnaderna per fastighet. Variationerna torde bero på användningen av källare i olika områden, från den äldre typen med enklare förråd, av typ potatis-källare till exklusivt inredda källare med parkettgolv, bastu m.m. En sammanställning av samtliga översvämningskostnader i visade på en genomsnittlig skadekostnad på ca /fastighet. En motsvarande sammanställning från från villor i enbart kombinerade områden visade på skade- kostnader på mellan 5 per fastighet. I nedanstående tabell visas en grov kostnadsuppskattning för samtliga källaröversvämningar i baserat på en angiven spe- cifik kostnad per källaröversvämning på 15 000 resp. 50 000 per fastighet. Bilaga B 16 SOU 2007:60 Uppskattning av årliga kostnader för källaröversvämningar 15 kkr/fastighet 50 kkr/fastighet I nedanstående tabell visas skadekostnaderna vid ett antal stora naturskador sammanställt av . Tabell Stora naturskador inom försäkringsbranschen 1997 2005 Stora naturskador inom försäkringsbranschen 1997 2007 Skadekostnad (MSEK) Statistiken bygger på beräkningar och uppskattningar från de fyra största sakförsäkringsbolagen (, , och ) vilka tillsammans har en marknadsandel på av företag och fastighetsmarknaden och av hem- och villahemsmarknaden av- seende försäkringar . I sammanställningen framgår att enskilda extrema skyfall, ex. och , kan vålla minst lika stora skador som över- svämningar via höga vattenstånd i vattendrag, sjöar m.m. vid mycket långa och volymrika regnperioder, Ex och Mellan- . De extrema skyfallen har historiskt haft ett slumpmässigt uppträdande över landet. Stormskadorna, exempel och , orsakade de i sär- klass största kostnaderna jämfört med de övriga redovisade natur- skadorna. I det försäkringsskydd som erbjuds på den svenska marknaden för villa, fritidshus, hyres- och bostadsrättsfastigheter, kontors- byggnader, lantbruk m.m. ingår försäkring för naturskador och översvämningar. Vad gäller industri och kommunalverksamhet så finns möjlighet att upphandla försäkringar för naturskador och översvämningar separat. Vid kostnadsjämförelser kan det vara intressant att betrakta omfattningen på kostnaderna för vattenskador i hus till följd av läckande kranar, dricksvattenledningar, felaktiga installationer mm. Dessa skadetyper står för de flesta vattenskadorna och även den största kostnaden. betalade den svenska försäkrings- branschen ut i 71 000 inträffade vatten- skador. I detta sammanhang bör nämnas att självrisken för vatten- skador normalt varierar mellan 3 . Den totala kost- naden för dessa vattenskador uppskattas till ca , Säker vatteninstallation 2006. Stormar utgör den till antal och kostnader största naturskade- orsaken med försäkringsutbetalningar på miljardbelopp. Även stora naturskador i form av översvämningar orsakar ett stort antal skadeanmälningar och försäkringsutbetalningar i storleksordningen per naturskada. De årliga totala skade- kostnaderna för källaröversvämningar, stora naturskador ej inräk- nade, har grovt uppskattas till storleksordningen ca . Försäkringsbranschen upplever inget problem med de översvämningar som inträffar till följd av naturhändelser. För- säkringsskyddet kommer sannolikt bestå. Det som möjligtvis är oroande med en ökad risk för översvämningar är att över- svämningar inträffar med en sådan frekvens att det kan betraktas som en plötslig och oförutsedd skada. Finns kunskapen om att ett visst område kommer att översvämmas under t.ex. en femårsperiod förändras förutsättningarna. Först kommer premien väsentligen att stiga. Om skadorna blir alltför frekventa blir det endast ett utbyte av pengar för återställande av skadorna. Försäkringsbolagen kommer då sannolikt inte längre att meddela försäkringar för sådana områden. Försäkringsnöd kan därmed uppstå för fastighetsägarna. Mot denna bakgrund är det viktigt att inventering av riskutsatta områden genomförs och effekterna av eventuella förändringar förebyggs. Nybebyggelse bör undvikas i riskutsatta områden. Med facit i hand av upprepade översvämningar i samma område kan kriteriet plötslig och oförutsedd skada inte längre få anses vara aktuellt. 5.3Kostnader för normal förnyelse och klimatanpassning av avloppssystem Viktiga faktorer som påverkar kostnaderna för klimatanpassningen av avloppssystemen är: Hur snabbt klimatförändringarna sker och hur omfattande klimatförändringarna blir Hur stor andel av bebyggelsen som har översvämningsrisk till följd av nederbörd redan vid dagens situation och hur mycket denna andel kommer att öka vid klimatförändringarna Statusen på de befintliga avloppsledningsnäten och bedömt normalt förnyelsebehov Det är svårt att uppskatta kostnaderna för klimatförändringen. Trots detta görs nedan, med vissa enkla antaganden, ett försök att uppskatta storleksordningen på kostnaderna för den s.k. normala förnyelsen som VA-branschen står inför samt att bedöma storleken på de extra investeringar som kan behöva göras till följd av klimatförändringarna. Med normal förnyelse avses insatser till följd av åldrande avloppsnät och ökade krav på avloppsnäten. Som exempel på dessa åtgärder kan nämnas insatser mot problem med rötter, inläckning, krossade rör, sediment etc. samt minska risken för källaröversväm- ningar i utsatta områden. Förutsättningarna varierar stort mellan olika kommuner varför bättre kostnadsuppskattningar kan göras av respektive när mer detaljerade förnyelseplaner har utarbetats lokalt.