sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt har denna förändring bidragit till ett ökat ansöknings- tryck hos Statens kulturråd.TPF87FPT Förändringen har även lämnat vissa tomrum, till exempel är det inte möjligt för enskilda personer att söka pengar hos . 2.2.3Integrations- och jämställdhetsdepartementets ansvarsområde Integrationspolitiken omfattar frågor om lika rättigheter, skyldig- heter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller religiös bakgrund, invandrares etablering i det svenska samhället, svenskt medborgar- skap, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande samt 87TP PT Plan för arbete med internationell verksamhet 2007-2010. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser åtgärder mot etnisk och religiös diskriminering, främlingsfientlig- het och rasism. De övergripande målen för integrationspolitiken är: Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. En samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund. En samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grund- läggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bak- grund ska vara delaktiga i och medansvariga för. De integrationspolitiska målen ska genomsyra alla politikområden. Regeringen anser att, frånsett i landet, ska det inte finnas någon särpolitik för invandrare. Huvudfokus i regeringens integrationspolitik är att skapa bättre möjligheter för försörjning och egenmakt genom att driva en politik som under- lättar arbete och företagande. Ett annat viktigt fokus är arbetet mot diskriminering. Bidrag till organisationer som främjar integration Det finns ett statsbidrag till organisationer som främjar integration. Detta ges i fyra former: 1.Organisationsbidrag som ges till organisationer som är rikstäckande, har över 1 000 medlemmar och till övervägande del har medlemmar med invandrarbakgrund. 2.Verksamhetsbidrag för verksamhet som främjar integration som får sökas av riksförbund som till övervägande del har medlem- mar med invandrarbakgrund. 3.Etableringsbidrag som ges till nystartade riksorganisationer som har minst 100 betalande medlemmar och har bedrivit en verk- samhet som främjar integration under . 4.Projektbidrag som ges till klart avgränsade projekt som syftar till att stimulera integration i samhället eller till att förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Det kan ges till organisationer som främjar integration, samt till landsting eller kommuner. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Det statliga stödet till organisationer som främjar integration har handlagts av . Enligt regeringsbeslut ska ta över uppgiften att fördela statligt stöd till organisationer som främjar integration. Integrations- och jämställdhetsdepartementet har aviserat att stödets inriktning kommer att ses över, men att det fortsatt kommer att finnas ett stöd till organisationer som har en övervägande del medlemmar med invandrarbakgrund. fördelades i verksamhets-, organisations- och etableringsbidrag till 52 riksorganisationer. Dessa bidrag används bl.a. till olika kulturändamål och mer gene- rellt till att upprätthålla och stärka vissa gruppers kultur. beviljades i projektbidrag till 25 utvecklings- projekt. Antalet ansökningar var 180 vilket var en minskning jäm- fört med föregående år då antalet var 342. tror att minskningen beror på att kriterierna för bidraget begränsats till projekt som underlättar nyanlända invandrares etablering.TPF88FPT Det har diskuterats om dessa bidrag borde förändras. I prome- sammanhållet bidragssystem för etniska organisationer (Ds 2003:10) förordades ett sammanhållet bidragssystem för orga- nisationer bildade på etnisk grund. Den interdepartementala arbetsgrupp, som utarbetade förslaget, gjorde bedömningen att riksförbunden bildade på etnisk grund i huvudsak bedriver kultur-, språk- och identitetsbevarande verksamhet. Därför föreslogs Sta- tens kulturråd som bidragsfördelande myndighet för organisationer bildade på etnisk grund som bedriver verksamhet för att upprätt- hålla kultur, identitet och språk. De flesta remissinstanser var posi- tiva till förslaget men var tveksamma eftersom de ville renodla sin utvecklingsverksamhet. I direktiven till , som tillsattes 2005 och avslutades genom regeringsbeslut , togs frågan upp igen: Det är inte förenligt med en väl fungerande integrationspolitik att ha ett bidragssystem som enbart vänder sig till organisationer som bildats på etnisk grund för att dessa ska arbeta aktivt för integration. Detta bör vara en uppgift som kan utföras av många olika frivilligorganisa- tioner. I den interna promemorian Handläggning av vissa bidrag till före- ningslivet (2007) diskuteras möjligheten att 88TP PT årsredovisning 2006. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser flytta ansvaret för organisations- och verksamhetsbidrag till invandrarorganisationer till . Det som talar för är att stödet utgör ett sorts kulturstöd, det som talar mot är att motsatte sig förslaget och att regeringen gene- rellt betonar vikten av insatser som syftar till att stödja invandrares etablering i samhället och på arbetsmarknaden. Bidrag till nationella minoriteter fördelar ett ekonomiskt bidrag till organisationer som företräder de nationella minoriteterna. fördelas 4 mil- joner kronor till 11 organisationer. Bidraget fördelas efter antalet sökande föreningar och antalet lokalföreningar. Förordningen är detaljerad angående vad som avses med minoritetsorganisation, riks- organisation och lokalförening. Däremot finns inga krav på verk- samhetens inriktning.TPF89FPT Bidrag till kvinnors organisering och vissa jämställdhetsprojekt Delegationen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organise- ring och jämställdhetsprojekt är en tillfällig kommitté som har till uppgift att fördela statsbidraget för kvinnors organisering och jäm- ställdhetsprojekt tills uppdraget tas över av en myndighet. Totalt hade Delegationen ett ramanslag på att fördela . I storstäder finns några stadsdelar där de boende har väsentligt sämre förutsättningar för utveckling än befolkningen i resten av landet. Skillnaderna både i förhållande till andra delar av regionen och ett genomsnitt av är så stora att regeringen bedömt att det inte är rimligt att kommunerna själva ska klara pro- blemen. Regeringen driver därför, på uppdrag, en natio- nell storstadspolitik.TPF90FPT Statsrådsberedningen och nio departement, 89TP PT Handläggning av vissa bidrag till föreningslivet, Internt PM , 2007. 90TP PT Regeringens proposition (prop. 1997/98:165 ) Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden . Regeringens skrivelse till riksdag (skr. 2003/04:49) Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser däribland , är involverade i storstadssats- ningen. Storstadspolitiken har två övergripande mål: 1.att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstill- fällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt 2.att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Inom kulturpolitiken har i uppdrag att samverka med de kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal i syfte att uppnå de storstadspolitiska målen. Av Statens kulturråds års- redovisning 2006 framgår att Statens kulturråds samverkan i första hand sker med landsting/regioner och att inte har gjort några särskilda riktade insatser för de kommuner som omfat- tas av lokala utvecklingsavtal. betonar dock att dessa kommuner får del av Statens kulturråds bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner, fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. nämner exemplet Cirkus Cirkör i . ansvarar för politikområden som är en del av arbetet att uppnå en samhällsgemenskap med mångfald som grund, bland annat barnpolitik och handikappolitik. Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kvarlåtenskap, som inte övergår till en arvsberättigad släkting, tillfaller istället en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder i alla åldrar. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utveck- lande. Regeringen angav i sin skrivelse att stödet ur Arvsfonden bör stärka barns, ungdomars och funktionshindrades rättigheter, inflytande och jämställdhet, öka målgruppens livskva- Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser litet och hälsa samt bidra till såväl social som etnisk och kulturell integration och därmed stärka deras ställning i samhället.TPF91FPT fördelades till projekt efter ansökan till Arvsfondsdelegationen.TPF92FPT Regeringen beslutade att, , ställa ur Allmänna arvsfonden till Arvs- fondsdelegationens förfogande att fördelas till projekt som syftar till att utveckla barns och ungdomars möjligheter till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande. Flera pro- jekt som sökte bidrag från det tillfälliga stödet på som fanns under , och fördelades av , slussades vidare till det prioriterade området barn och ungdomar i kulturlivet på Allmänna arvsfonden. Ett tiotal mång- kulturårsprojekt, både projekt som fått bidrag från det tillfälliga stödet och de som fick avslag, fick stöd från Allmänna arvsfonden. Bidrag till organisationer som bedriver verksamhet för homo- och bisexuella samt transpersoner (HBT) I regeringsbrev står att av anslaget för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar ska 6 mil- joner kronor utbetalas i form av organisationsstöd till Riksförbun- det för sexuellt likaberättigande (RFSL) och betalas ut till frivilligorganisationer riktade till homo- och bisexuella samt transpersoner. Både utredningen 2004:13 Samhällets insatser mot Hiv/STI och de frivilliga organisationerna själva har framfört att det är olyckligt att stödet till HBT-organisationerna tas från aidsanslaget och ser hellre att stödet bryts ut och fördelas av en annan instans. 91TP PT Regeringens skrivelse 2005/06:175 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under . 92TP PT Av dessa medel har fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initiativ och resterande medel, , har fördelats inom ramen för särskilda satsningar som regeringen gett Arvsfondsdelegationen i uppdrag att ansvara för. Därutöver har haft regeringens uppdrag att fördela stöd ur Allmänna arvsfonden inom en total ram av för två särskilda satsningar. är Arvsfondsdelegationen en egen myndighet och regeringen kan inte längre besluta om särskilda satsningar. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser 2.2.6Internationellt samarbete inom kulturområdet ingår i en mängd internationella mellanstatliga organisatio- ner och nätverk som behandlar kulturpolitiska frågor ur olika per- spektiv, till exempel regionala intressen, mänskliga rättigheter, utvecklingsfrågor. Dessa är bland annat EU, det nordiska samar- betet inom och samt . Europeiska unionen (EU) EU:s medlemsstaters politik får inte harmonieras på kulturområ- det. Huvudskälet för denna hållning är att kulturpolitik anses kän- netecknas av nationella intressen och därför bör vara varje lands suveräna angelägenhet. Samarbetet sker genom olika samarbets- program och gemensamma överenskommelser. lade fram en strategi för kulturens roll i en globali- serad värld där de formulerade tre huvudmål som ska utgöra en gemensam kulturstrategi för europeiska institutioner, medlems- stater och för kultursektorn: Att främja kulturell mångfald och interkulturell dialog. Att främja kulturen som en katalysator för skapande och kreati- vitet. Att främja kulturen som ett viktigt inslag i unionens internatio- nella relationer.TPF93FPT De instrument EU har för att förverkliga sina mål på kulturområ- det är dialogen mellan staterna och EU:s bidrag till projekt inom ramprogrammet för kultur. EU beviljar dessutom stöd till projekt med kulturanknytning inom ramen för EU:s strukturfonds- program och gemenskapsinitiativ. efterträdde programmet Kultur EU:s tidigare ram- program Kultur 2000. Det nya programmet omfattar perioden – 2013 och har som huvudsyfte att genom utvecklingen av ett kulturellt samarbete mellan konstnärer, aktörer på kulturområdet och kulturinstitutioner i de deltagande länderna bidra till stärkan- det av ett kulturområde som delas av europeiska medborgare och 93TP on a European agenda for culture in a globalizing world, Commission of Communities, 2007. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser som grundar sig på ett gemensamt kulturarv.TPF94FPT Programmet har särskilda mål som att främja rörlighet över gränserna för konstnä- rer och konstverk samt att främja den interkulturella dialogen. har, tillsammans med , i uppdrag att förmedla kunskap och information om EU:s kultur- program samt att utgöra ett stöd i utarbetande av ansökningar. Detta sker inom ramen för Kulturkontakt . Inom programmet Kultur 2000 har, – 2006, cirka 15 ansökningar inkommit till EU från svenska huvudarrangörer och cirka fem har fått bifall. har en organisation med säte i (Intercult) erhållit verksamhetsstöd som europeisk organisation från EU:s ramprogram för kultur. fick 273 svenska projekt med kulturanknytning stöd från EU:s strukturfondsprogram.TPF95FPT EU-stödet uppgick till och den totala finansieringen till . Detta är en markant ökning jämfört som sannolikt kan förklaras av ett ökat återflöde av icke förbru- kade medel som förvaltningsmyndigheterna velat använda eftersom det är av programperioden.TPF96FPT Mest pengar till kulturanknutna projekt har gått till de regionala målen 1 och 2, som syftar till att stärka glesbygd och stärka näringslivs- utveckling i utsatta industri- och landsbygdsregioner. Dessa pro- jekt har ofta syftet att bevara eller tillgängliggöra kulturarvet och stärka den lokala eller regionala identiteten. Mål 3 och gemen- skapsinitiativen gäller hela . Mål 3 syftar till att stärka indi- videns ställning på arbetsmarknaden och inom det målet har till exempel fått pengar för jämställdhetsprojekt. Gemenskapsinitiativen berör sociala och ekonomiska frågor. Inom till exempel gemenskapsinitiativet Equal har beviljats nära för att främja attitydförändringar och motverka etnisk diskriminering. EU har beslutat att 2008 ska vara det europeiska året för inter- kulturell dialog. Syftet med satsningen är att uppmärksamma alla människor som bor inom EU att dialog är en nödvändig förutsätt- ning för att leva i och dra nytta av den allt mer multikulturella mil- 94TP PT EU:s kulturprogram. Stöd till kulturellt samarbete i . 95TP PT Stöd från till svenska projekt med kulturanknytning . Rapport nummer 10 perioden – . En rapport från , , och . Se essä i detta betänkande för en analys av EU stöd. 96TP PT Ibid s. 6. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Året har en budget på varav en tredjedel ska gå till en informationskampanj, en tredjedel till ett tiotal stora samarbetsprojekt och en tredjedel till ett projekt inom varje land. Kultursamarbetet i vilar på en historisk kultur- och språk- gemenskap och är en av grundstenarna i och Nordiska ministerrådets arbete. Den totala budgeten för det nor- diska kultursamarbetet var 2006 . De två största budgetposterna är två fonder som delar ut stöd till projekt: , som delar ut till nordiska kulturprojekt i vid bemärkelse, och Nordisk film- och TV-fond, som delar ut . har det nordiska kultursamarbetet fått en ny struk- tur, Kulturkontakt , som är tänkt att vara mer flexibel och fungera bättre för nya samarbeten. En viktig förändring är att pengar delas ut från tidsbegränsade tematiskt inriktade fonder istället för sektorsindelade fonder. En annan viktig förändring är att det inte längre behöver vara tre nordiska länder i samarbete som söker utan det räcker med två. tar över stafettpinnen från och har ett mangfoldsår. (United Nations Educational, Scientific and ) är för mellanstatligt samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation/medier. Målet för , och hela FN:s, arbete är att skapa fred genom mer samarbete mellan länder. utarbetar normativa instrument (konventioner, rekommendationer, deklarationer m.m.) och stöd- jer kunskapsutbyte och dialog mellan kulturer. Konventionen för skydd för och främjande av kulturell mångfald antogs 2005 och trädde i kraft . Konventionen stärker medlemsstater- nas rätt och skyldighet att föra en nationell kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden och betonar vikten av internationellt Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser kulturutbyte och solidaritet. Den erkänner också att kulturella varor och tjänster har fler värden än bara det ekonomiska värdet. Det görs en mängd olika satsningar för att stärka den kulturella mångfalden, det internationella kulturutbytet och den interkultu- rella dialogen och skapa en samhällsgemenskap med den etniska och kulturella mångfalden som grund. Det är många aktörer som vill arbeta med detta. De bidrag som utlyses får många ansökningar. Arbetet med att stärka den kulturella mångfalden sträcker sig över flera politikområden och satsningarna har delvis olika syften. Det kan handla om en utveckling av konsten genom nya möten eller om att nå en bredare publik. Det kan också handla om att skapa nya kontaktytor och nå en ökad förståelse mellan länder eller mellan kulturer. Dessa kontaktytor kan leda till ökad handel och i förlängningen till fred genom samarbete. I till exempel Sidas verk- samhet finns tankar om att kultur bidrar till en stärkt utveckling på andra områden. Stärk det kulturpolitiska arbetet för kulturell mångfald! De kulturpolitiska institutionerna är formade i då samhällets mångfald inte var en lika aktuell fråga som . Även flera Statens kulturråds bidragspotter till kulturpolitiskt arbete är formade i en annan tid. Under har det blivit tydligt att ett antal fria aktörer har tagit på sig ansvaret för att driva en kultur- politisk utveckling så att den offentligt finansierade kulturen utgår från samhällets mångfald och riktar sig till hela befolkningen. Samordnaren anser att det framför allt är ett antal fria aktö- rer som har kunskapen, kontakterna och förmågan att skapa mångfald inom kulturlivet.TPF97FPT För att säkra kontinuiteten i arbetet för ökad mångfald är det viktigt att dessa aktörers kunskap och erfarenhet tas tillvara både genom samarbeten med institutionerna och genom att de fria aktörerna får fortsatt stöd och utrymme i kulturpolitiken. En större andel av det stöd som ges till aktörer som bedriver kulturpolitiskt arbete bör gå till aktörer som arbetar 97TP PT Viktiga aktörer är Bwana Club, Inkonst, Intercult, Jerico, Kulturstorm, Mångkulturellt centrum i , Re:orient och . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Dessutom bör kravet på andra kulturpolitiska aktörer att integrera ett arbete för kulturell mångfald öka. Bidrag behöver bli mer kända En lärdom av är att få aktörer, särskilt nya aktörer inom mångfaldsområdet, känner till alla de olika stöd som finns för arbete för att skapa en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund. Både det faktum att flera projekt som sökte det tillfälliga stödet på , som fördelades av under , kunde slussas vidare och få stöd från Allmänna arvsfonden, och att fyra gånger så många orga- nisationer sökte pengar ur potten för mångkulturella organisationer efter Mångkulturåret, visar att dessa stöd har varit relativt okända för aktörer som arbetar för ökad mångfald. Skillnader och beröringspunkter mellan det nationella mång- faldsarbetet och det internationella kultursamarbetet behöver klargöras I Statens kulturråds regleringsbrev har regeringen lagt samman internationellt kulturutbyte och arbetet för att stärka kulturell mångfald i samma anslagspost. Samordnaren håller med regeringen om att det nationella mångfaldsarbetet och internatio- nella kultursamarbetet bör ses som ett gemensamt område men anser även, precis som , att skillnader och beröringspunkter mellan områdena behöver förtydligas.TPF98FPT Beröringspunkter är till exempel att personer med utländsk bakgrund inte bara kommit till utan kommit från ett annat land. Ett utökat kulturellt utbyte med det landet kan bland annat bidra till att befolkningen med svensk bakgrund får en mer nyanse- rad bild av de länder som personer med utländsk bakgrund kommer från och att befolkningen med utländsk bakgrund känner sig del- aktiga i kulturlivet i . En skillnad mellan nationellt mångfaldsarbete och internationellt kultursamarbete är att det internationella kultursamarbetet har högre status. Därför finns det en risk att det internationella kultursamar- betet tar resurser på det nationella mångfaldsarbetets bekostnad om 98TP PT , 2005. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser de delar samma anslagspost. Samordnaren menar att diskussionen om skillnader och beröringspunkter mellan internationellt kulturut- byte och mångfaldsarbete måste vara levande. Analysen behöver utvecklas av flera aktörer. Stödet till internationellt kulturutbyte måste bidra till utbyte, inte enbart vara en väg för svenska kulturutövare ut ur Samordnaren anser att det är orimligt att en så stor del av de resur- ser som staten lägger på internationellt kulturutbyte används till att skicka ut svenska kulturutövare och en så liten del att bjuda hit internationella kulturutövare. De möjligheter som finns att söka pengar för internationella gästspel i behöver bli mer kända och bör lägga mer resurser på att ta in internationella gästspel. Om fler internationella kulturutövare framträder i ger detta ökad legitimitet åt minoritetsgrupper i . Vidare menar att det finns ett behov av fler scener i som tar emot internationella gästspel och aktö- rer/kulturmäklare som kan bidra till att de internationella gästspel och besök som kommer till når en större publik. Inom ramen för Sidas kulturutbyte kommer en mängd internationella besök till men Sida anser sig inte ha uppdraget eller kon- taktnätet som behövs för att skapa möten mellan de internationella gästerna och en publik i . SOU 2003:121 Internationella kulturutredningen föreslog att en del av biståndsmedlen skulle föras till kulturmyndigheter som Sta- tens kulturråd och . Samordnaren anser att detta förslag är värt fortsatt diskussion. Kulturpolitiska satsningar inom biståndet har goda biståndseffekter och bidrar till att skapa och bibehålla goda relationer med aktuella länder. Dessutom kan den kulturella mångfalden stärkas, genom att det svenska kultur- livet exponeras och får kontakter internationellt men också genom att kulturlivet i de länder som har utvecklingssamarbeten med kommer till och exponeras för och får kontakter med kulturlivet i och den svenska publiken. Dagens svenska publik har ursprung i en mängd olika länder och besitter både kun- skaper och kontakter som kan bidra till en positiv utveckling i utvecklingssamarbetsländerna. Samordnaren anser vidare att uppdragen till kulturråden i utlan- det och till bör ses över. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser borde vara möjliga att flytta och gärna placeras i länder som många svenskar med utländsk bakgrund kommer ifrån. Deras uppdrag att stimulera den kulturella dialogen bör även inbegripa den invandrade befolkningen i . Likaså bör se över vilken Sverigebild de förmedlar så att även den svenska befolkningen med utländsk bakgrund känner sig delaktiga i den. Samordnaren anser att det sverigefrämjande arbetet, i högre utsträckning , måste inriktas på internationella utbyten. Utrymmet för nya samarbeten och initiativ behöver ökas En stor del av Statens kulturråds bidragsgivning är styrd av regleringsbrevet. Dessutom styrs bidragsgivningen av kravet på regional medfinansiering.