sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — Då gav vi hyresrabatter till studenter i ett av våra svåruthyrda bo- stadsområden, . Men är det inte mark- nad för det. Man kan inte ärva en lägenhet. Överlåtelser till barn eller lik- nande styrs av hyreslagen. Internt har vi en kö för hyresgästers barn. Där kan barnen söka lägenhet på föräldrarnas boendetid. Det är ett system som vi haft i kanske . Vi tar ut små, billiga lägenheter i alla områden och lägger ut dom till den kön. Nästan alla 1:or och små 2:or som vi hyr ut internt går dit. Vi ser det som en bra service till våra kunder. Är man långvarig och trogen kund till bolaget så skall det löna sig. (Intervju med Bostadsbolaget ). Ungdomar söker sig till Torpa. Det ligger centralt. Och där vill man ha 1:or och 2:or. Problemet är att vi har få lägenheter där. Av 8 000 lägenheter så har vi 2 000 i stan. Så vi är starkast i ytterområdena. Möjligtvis är ungdomar mer priskänsliga än andra grupper men något annat utmärkande vet jag inte om det finns. Vi jobbar inte med några styrningar av ungdomar. Vi har haft ungdomsrabatter när vi hade lediga lägenheter. Man kan inte ärva en hyresrätt eller överlåta den på sina barn. Det styrs av hyreslagen. (Intervju med Vätterhem, ) Ungdomar efterfrågar små lägenheter, ofta centralt. Och det är svårt att peka ut något som särskilt utmärkande för den gruppen av boende. Möjligtvis att dom är väldigt toleranta. Dom klagar sällan. Vi har inga särskilda ungdomsregler och gör vi kampanjer så gör vi inte heller dom specifikt för ungdomar. Har vi vakanser så kan vi göra insatser men då anpassar vi dom till den situation som Måsta man ha tur? Var vakanserna är och vilka typer av lägenheter det är som är lediga osv. Man kan inte överlåta sin lägenhet på sitt barn. Vid dödsfall kan den efterlämnade maken/makan ta över kontraktet. Kötiden/boendetiden för föräldrarna kan inte barnen dra nytta av. (Intervju med Stångåstaden och ) Vi funderar väldigt mycket på ungdomar och deras situation men vi har inga uttalade strategier. Men väldigt många av våra små lägen- heter går till ungdomar, det vet vi. Det är ju mycket omsättning på lägenheter bland unga. Och är det en stor andel äldre som också bor litet och bland dem är det mindre omsättning så det blir lite problem där. Ungdomar söker brett; gärna centralt, nära till kommunikation och service. Och är det framför allt city-service. Man ska dock komma ihåg att jämfört med och så är litet till ytan så allt är nästan centralt här. Men litet och billigt kan man också lägga till ungdomars sökningar. Är man ung så har man ett annat socialt liv. Jag har egentligen ingen bild av att de utmärker sig som boende. Möjligtvis spelas det lite högre musik. Och ser man till studentbo- endet där ungdomar bor samlat så är det mycket fest, sena nätter och sena dagar. Som det ska vara när man pluggar. I övrigt är bred- bandsuppkoppling viktigt. Ungdomar är IT-användare. Det är inte möjligt att ärva eller överlåta en hyresrätt. Det finns bestämmelser kring det där i hyreslagen och det är den som styr. Om det handlar om separationer och dödsfall och liknande. (Intervju med MKB, ) Vi har ganska mycket dialog med de unga här i . De vill ha något som är prisvärt och centralt. Man kan säga att ungdomar har lite dålig koll . Om det är något som utmärker ungdomar som grupp på något sätt så kan jag bara komma på en sak. Måsta man ha tur? snabbt bredband på en del håll och det var väldigt eftertraktat. An- nars är det inte så att ungdomar klagar mer eller på något särskilt. Vi försöker absolut inte styra ungdomarna någonstans när de väl är boende hos oss. Däremot hade vi precis en kampanj som avslu- tades sista februari (2006) där vi riktade oss till ungdomar i åld- rarna 18–. I är det så att de lediga lägenheterna är spridda i staden. Inte så att det finns mycket lediga lägenheter i några få områden. Men vi valde ut 4–5 områden som hade något mer överskott och erbjöd den här ungdomsgruppen att hyra lägen- heter där. Erbjudandet var att man fick hyra 1:or, 2:or och 3:or till samma pris. /månad , /månad och det tredje året betalar man full hyra. Det visade sig att ungdomarna var smarta och verkligen resonerade kring om de skulle ha råd att bo i en trea när de sedan blev tvungna att betala full hyra. Resultatet blev att många ändå tog 1:or och 2:or. Den här kampanjen varade och vi hyrde ut 120 lä- genheter med dessa avtal. Vi ser det som väldigt lyckat. Anled- ningen till att vi startade upp kampanjen var att vi kände att vi inte fick in samma flöde av unga hyresgäster. ökade vakanserna lite smått så vi misstänkte att många unga bodde kvar hemma. Det är också så att ungdomsarbetslösheten är stor här så vi försökte hitta en lösning som kunde gynna både oss och de unga. (Intervju med , ) Ungdomar efterfrågar billiga och centrala lägenheter. Lägenheterna skall dessutom gärna vara stora. När fakta redovisas blir valet det de mindre lägenheterna då de är billigare. Önskemålet är dessutom att de skall få en lägenhet omgående, vilket inte är lätt att tillmötesgå. Man kan säga att det kommer mer störningar vad gäller hög mu- sik både och sena kvällar från ungdomar. För övrigt är det inget speciellt som skiljer dem från övriga hyresgäster. Vi försöker inte styra ungdomarna till något speciellt område i staden. Snarare då att vi försöker sprida ut dem om möjlighet finns. Vi har inga speciella ungdomsregler. (Intervju med Uddevalla- hem, ) Måsta man ha tur? Att säga vad ungdomar som grupp efterfrågar är svårt. Ungdomar är inte lika. Många vill ha billigt och inte så stort. Gärna centralt men vi ser ju även att små lägenheter utanför centrum efterfrågas så. Det tydligast utmärkande för studenter är suget efter ny teknik. Vi gjorde en satsning på bredband i ett område och det drog stu- denter till sig. har vi inga särskilda ungdomsregler utan de söker boende som andra. För hade vi några kampanjer eftersom vi hade så mycket ledigt att vi ville få lägenheterna uthyrda samti- digt som ungdomarna fick ett bra erbjudande. Det gällde några större områden som kan betecknas som miljonprogramsområden. Reglerna som gällde i ena kampanjen var att man t ex hyrde en trea där ena rummet var plomberat/låst och betalade för en tvåa, uppsägningstiden var och vi riktade in oss på ungdo- mar mellan 18–. I den andra kampanjen riktade vi in oss på ungdomar mellan 18–. Här utgick en hyresrabatt ; här var dock uppsägningstiden . Det finns några sådana avtal kvar men när de sägs upp så hamnar lägenheten i vårt vanliga bestånd. Några nya avtal med dessa regler skrivs alltså inte längre. Vi har en regel som säger att barn till föräldrar som bor i kan få av föräldrarnas botid som sin egen kötid. Det är en slags hjälp för att premiera barn till våra hyresgäster. (Intervju med ÖBO, ) Ungdomar vill ha små, centrala lägenheter. Och billiga ska dom vara. I har det nu blivit så i och med försvarsbeslutet att det har friställts 300 lägenheter som försvaret hyrt. Det har frigjort en del små lägenheter även centralt och dom håller vi på att hyra ut just . Jag tycker inte ungdomsgruppen utmärker sig på något särskilt sätt. Vi försöker heller inte styra dom till något särskilt område. Några ungdomsregler har vi inte heller. Man kan inte ärva en hyresrätt eller överlåta den på sina barn. Har man varit skriven på adressen så har man rätt att Måsta man ha tur? bo kvar dock. Kötiden är personlig. (Intervju med Östersunds- bostäder, ) Reglerna för uthyrning i andrahand styrs i mångt och mycket av hyreslagen. I paragraf 40 står följande: 40 § En hyresgäst får hyra ut eller på annat sätt upplåta lägenheten i dess helhet i andra hand, om hyresnämnden lämnar tillstånd till det. Tillstånd skall lämnas, om 1.hyresgästen på grund av ålder, sjukdom, tillfälligt arbete på annan ort, särskilda familjeförhållanden eller därmed jämförbara förhållanden har beaktansvärda skäl för upplåtelsen, och 2.hyresvärden inte har befogad anledning att vägra samtycke. Tillstånd enligt första stycket skall begränsas till och kan för- enas med villkor. Lag (1998:146). Det som är värt att nämna är att något bolag svarat att de är lite snällare än lagen och godkänner resor som ett giltigt skäl. Dessutom varierar tidsbegränsningarna något, från 6 månader till . Har man giltiga skäl , exempel- vis studier på annan ort, förefaller det inte vara några större pro- blem med att få andrahandskontraktet förlängt. Det görs nya pröv- ningar bara. Frågan huruvida extra hyra tas ut har givit en del intressanta svar. Bolaget har egentligen ingen möjlighet att kontrollera eller styra vad andrahandshyresgästen får betala. Det är en affär mellan de två parterna. Något bolag säger att en möjlighet skulle kunna vara att man med ett utskick, eller på annat sätt, förvissar sig om att andra- handshyresgästen vet vad lägenheten egentligen kostar. Många allmännyttiga bostadsföretag anger att det är förenligt med hyreslagens reglering av andrahandsuthyrning att man kan ta ut extra om man hyr ut möblerat. förtydli- gar lite när de säger att om andrahandshyresgäster misstänker att de betalat för mycket så kan de vända sig till hyresgästföreningen. De kan hjälpa till med att ta ärendet till hyresnämnden. Bolaget kan inte göra något. Hur vanligt det är med andrahandsuthyrningar styrs naturligtvis av hur den lokala bostadsmarknaden ser ut. Ett flertal bolag, fram- för allt i mindre kommuner, ansåg frågorna om andrahands- Måsta man ha tur? uthyrning överflödiga; där var det ingen aktuell fråga och inga problem. Uthyrningen registreras i regel i bolagets datasystem och när ti- den går ut skickas ett brev till kontraktsinnehavaren för att hälsa denne tillbaka. Detta verkar vara en vanlig process. I vissa fall kon- trollerar sedan bolaget att namnskyltar på dörren ändras tillbaka och eventuellt görs också en koll med mantalsskrivning eller liknande. Frågan om hur vanligt det är med olovliga uthyrningar var na- turligtvis svår för bolagen att svara på men vi gör bedömningen att de bolag som har många godkända uthyrningar också är ganska medvetna om att det förekommer olovliga uthyrningar. Både i och i menade man att man har störst problem i ytterområden. och nämns som exempel. Detta förvånar möjligen eftersom man i andra svar anger att andrahandsuthyrning är mest frekvent förekommande i attrak- tiva områden där kontraktsinnehavaren inte gärna gör sig av med sin lägenhet. I mindre attraktiva områden behöver man inte hyra i andrahand eftersom det –åtminstone intill relativt – varit lätt att få en bostad där. Bolagen erkänner att de egentligen inte vet vilka som bor i lä- genheterna men säger att det är viktigt att de försöker hålla koll på det eftersom det handlar om trygghet för hyresgäs- terna. Systematiska översyner verkar inte vara vanliga. Bolagen får sig- naler från personal i områdena och andra hyresgäster. kan det dyka upp problem med hyresbetalningarna och det upptäcks den vägen. Vissa bolag kollar med mantalsskrivningen med denna metod är knappast fulländad. Svarta köp av hyreskontrakt är inget som bolagen vet särskilt mycket om. En del svarar att det dyker upp rykten ibland men inte mycket mer. Vi bad också de intervjuade komma med förslag på vad man kan göra för att förbättra situationen för de yngre. Här framför bolagen en del intressanta synpunkter i debatten kring nyproduktion, hyreskostnader, flyttkedjor och så vidare. Måsta man ha tur? För andrahandsuthyrningar så styr hyreslagen. Det ska finnas be- aktansvärda skäl. Och vi försöker också att granska så att det inte finns några svarta pengar. Tiden bestämmer vi från fall till fall, men praxis. För provboende med sambo tillåter vi 6 + 6 månader. Det går inte att via andrahandsmarknaden förvärva 1:a hands- kontraktet. Andrahands-uthyrningarna är väldigt marknadsstyrda. Vi har mycket i Centrum, och övriga efterfrågade områden. I yt- terområdena kan man få lägenhet ändå. De olovliga andrahandsuthyrningarna är inte särskilt ovanliga. Det är många flyktingar som bor olovligt och som vi upptäcker. gör kvartersvärdarna en liten koll i husen och det har kommit upp något nytt namn på någon av dör- rarna. Men rent allmänt så är det nog en hel del som vi inte vet om. Det är främst kvartersvärdarna som håller koll åt oss och ibland upptäcker vi olovliga uthyrningar på grund av att hyresavierna, som står på kontraktsinnehavaren, kommer i retur. Det har dykt upp något fall då och då där vi har fått tips om att svart försäljning av en lägenhet pågår. Den som tipsar oss kan vara en person som från börjar var intresserad av att köpa kontraktet men som sedan fick nobben. Hur som helst, så får vi indikationer på det så har det hänt att vi går in och stoppar direktbyteskedjan. Vi nekar sökt direktbyte men erbjuder vår hyresgäst lik- värdig lägenhet i det område som den planerat att byta sig till. Därigenom upphör det beaktansvärda skälet till byte. (Intervju med Bostadsbolaget ) 2:a handsuthyrningarna går till så att man får lämna in en ansökan där man också ska bifoga ett underlag till varför man vill hyra ut. Om allt verkar ok så godkänner vi 6 månader per gång. Och max 2 gånger får man hyra ut. Ett studieintyg som visar att man ska stu- dera på annan ort kan dock vara ett undantag. vigodkänna längre uthyrningar. Jag vet inte på rak arm hur många 2:a handsuthyrningar vi har i dag, men det sker framför allt i innerstan. De uthyrningar som vi godkänner registreras i vårat fastighetssystem och där görs en Måsta man ha tur? När tiden börjar gå ut skickas ett brev till uthyraren för att uppmärksamma om detta. Jag skulle nog vilja säga att det inte är så vanligt med uthyrningar som vi inte vet om. Det finns lite olika sätt att få signaler om att något är konstigt i en lägenhet. Det kan vara grannar som säger till, post som går i retur, folkbokföringen, störningar eller vår ekonomiavdelning som upptäcker problem med hyran. Vi gör inga systematiska översyner utan det gäller att vara vaken för dessa signaler. Det kan naturligtvis ha förekommit att någon betalat svart för ett 2:a handskontrakt, det vet vi inget om, men det är sannolikt mycket ovanligt. (Intervju med Stångåstaden och ) För andrahandsuthyrningar gäller att man ska ha goda skäl, som exempelvis arbete/studie på annan ort, och att skälen ska kunna styrkas. Vi beviljar max och sedan görs nya prövningar. För provboende hos sambo tillåter vi . Huruvida extra hyra tas ut har vi inget med att göra. Det vi skulle kunna göra, och som vi pratat om , är att upplysa andrahandshyresgästen om vad lägenheten kostar. Vi gör det inte nu men det kan vara värt en tanke. hade vi drygt 200 registrerade andrahandsuthyrningar. är det många fler än så men jag har inga siffror på det. Generellt sätt kan man säga att både andrahandsuthyrningar och egna byten blir vanligare när marknaden är trög. Vi registrerar uthyrningarna i vårt system. Det förekommer naturligtvis olovliga uthyrningar och det är inte bra. Vi försöker jobba med det och framför allt är det våra kund- värdar som håller koll. Några systematiska översyner gör vi inte. Det är ett mörker! (Intervju med MKB, ) Vad gäller andrahandsuthyrningar så godkännes dessa om det finns goda skäl och att skälen kan styrkas. Det kan vara arbete/studie på annan ort till exempel. Vi brukar bevilja i taget. Måsta man ha tur? lämna in en ny ansökan. Om extra hyra tas ut så har vi ingen koll på det. Andrahandsuthyrningar förekommer ganska ofta. Och det är vanligare i attraktiva lägen och där det finns mindre lägenheter. De vi godkänner registreras i vårt uthyrningssystem och när av- talstiden går ut ska förstahandskontraktsinnehavaren skicka in ett brev till oss, ett brev som innehavaren fick vid kontraktsskrivningen. Olovliga andrahandsuthyrningar vet vi förekommer och får vi signaler om det så gör vi så gott vi kan. Men kan man systemet går det att komma undan. Husvärdar larmar om något verkar skumt och detsamma kan grannar göra. När vi ska renovera ett hus och jaga rätt på namnun- derskrifter kan vi göra en check med folkbokföringen och då dyker det ofta upp något. (Intervju med , ) Även andrahandsuthyrningar styrs av hyreslagen. Man ska ha beaktansvärda skäl och de ska man också kunna styrka. På en punkt är vi lite snällare än lagen och det är att vi också godkänner resor som en anledning till att hyra ut. Vi beviljar i taget. Provboende med sambo förlänger vi inte. En andrahandshyresgäst kan inte förvärva förstahandskontrak- Man måste ha varit varaktigt samboende. Andrahandsuthyrningar är ganska vanliga. så hade vi beviljat 183 st. Vi har cirka 730 godkända uthyrningar/år. Dessa registreras i vårt datasystem. När tiden går ut ska man flytta tillbaka eller säga upp kontraktet. Otillåtna uthyrningar är ganska vanliga. Framför allt på Järva. Vi jobbar aktivt med detta och skickar ut varningsbrev när vi fått indi- kationer på att något inte stämmer. Det är grannar eller personal i området som kan ge oss signaler. Dessutom kan vi kolla med , kolla bostadsbidrag och mantalsskrivningar. Frågor kring svarta affärer och överhyror dyker upp . ringer oss och kollar vad en lägenhet kostar. Vi som hyresvärd kan inte lägga oss i det där men är man ansluten till hyresgästföreningen kan man få hjälp av dem. Den som anser sig ha betalat för mycket får gå med ärendet till hyresnämnden. (Intervju med Svenska bostäder, ) Måsta man ha tur? Ungdomsfrågan – vilka förslag har de allmännyttiga bostadsföretagen? För många kommuner och allmännyttiga bostadsföretag framstår inte frågan om ungdomars boende som något större problem, ibland med nyanseringen att det finns bostäder men inte där ung- domar vill bo. Om ungdomars situation på bostadsmarknaden i kan jag säga att det inte är några direkta problem. Man kan inte få en billig, liten lägenhet på studs men kan man vänta någon månad så går det bra (Intervju med Öbo, ). Många mindre kommuner utanför storstäderna känner sig inte berörda av den pågående debatten. Det är inga problem för ungdomar i vår kommun om vi pratar om bostadsmarknaden. Inga stora i alla fall. Så jag har svårt att säga något i diskussionen som råder just . Men jag har ju konstaterat att det är en het potatis för politikerna. Det känns dock inte aktuellt för oss här. (Intervju med , ). Andra kommuner är tvivels- utan mer i fokus när denna fråga diskuteras. Vi har nedan angivit en del av de resonemang och förslag på åtgärder som framförts av bo- stadsföretagen. Vi kursiverar vad vi ser som kärnan i dessa förslag. : Avslutningsvis kan jag väl kommentera en del av det som sagts i diskussionerna kring ungdomars boende. Jag förstår inte riktigt de som säger att man ska bygga billigt till ungdomar. För det första så är det en myt att ungdomar inte ställer samma krav på bekvämlighet som andra grupper. Ungdomar vill visst ha kaklade badrum i stället för plastmattor. För det andra så spelar det ingen roll var i hela man bygger nytt, det kommer aldrig att bli billigare än det som redan finns. Så lösningen är inte att bygga nytt till ungdomar utan det är rotation. Sen är det ju så att ungdomar som jobbar har inget problem. Så det här hänger ju ihop med arbetsmarknaden. Och jag blir förvånad när uttalar sig om att kommunerna kanske kunde gå in som borgenärer för ungdomars boende. Jag menar, det spelar ju inte oss någon större roll vem det är som går in som borgenär. Men personligen anser jag att det är en sak som kan skötas med sina egna föräldrar. Det kan till och med vara en ganska bra skola att ha sin förälder som borgenär för sitt boende. Man blir tvungen att ta ansvar och sköta sig inför sina föräldrar. Sen kan det naturligtvis vara så att föräldrarna inte kan stå som borgenärer eller andra typer av problem och då kan självklart Måsta man ha tur? kommunerna hjälpa till men jag tror inte på det där som någon ge- nerell lösning. Jag skulle vilja påstå att problemet är byggnadskostnaderna. Att bygga billigt har aldrig gått och jag tror inte att det kommer att gå nu heller men det är det ända jag kan säga. Staten kunde ge bidrag. (Intervju med , ) : rakt över så tror jag inte att ungdomar har det svårt på bostadsmarknaden. Men det är ju inte heller lätt. När det är en så- dan liten omsättning som det är så är det svårt för alla. Har man dessutom ett tungt bagage så är det jobbigt, oavsett ålder. Det handlar ibland också om kontakter och det kanske kan vara svårare om du är ung eller kommer från ett annat land. Det är svårt att skapa bättre förutsättningar för ungdomar. Att bygga nytt och skapa flyttkedjor är bra för ungdomar eftersom det alltid blir mindre, billigare lägenheter lediga någonstans. Och vi bygger mycket nytt i . Stadsbyggnads har studerat flyttkedjor här i . Vi har inte tagit del av den studien men vi vill och ska göra det. Det är svårt att bygga nytt billigt men det är ändå viktigt att bygga. Man skapar kedjor. Sen måste jag få säga att situationen för studerande är förfärlig. Studiemedlen har inte ändrats någonting men hyrorna ökar . (Intervju med MKB, ) : Rent allmänt om problematiken kring unga och boende så vill jag säga att det så starkt hänger ihop med arbete och inkomst. Här ligger ungdomsarbetslösheten mellan 12–. Det håller inte. Har man en hyfsad försörjning så är inte boende ett så stort pro- blem. (Intervju med , ) : Ungdomar har det tufft. Det man som bolag har skyl- dighet att göra, tycker jag, är att erbjuda ungdomar anpassade boen- demöjligheter. Det kan vara olika typer och former av boende och lösningar. (Intervju med Botkyrkabyggen, ) : Jag kan tycka att ungdomars situation är ett problem, både för oss som bolag och för dem själva. Ungdomarna blir kvar hemma längre och vi vill ju ha dem som kunder. För ungdomarna kan det ju vara ett ekonomiskt problem men kanske är man lite be- kväm också. Det är skönt att bo hemma. Måsta man ha tur? Och så ska man komma ihåg att har en svag arbets- marknad också. För att lösa det så får man nog hitta på lite intres- santa ekonomiska förslag. Som KompisBo till exempel. Men det är ju också ett strukturellt problem och det är ju svårt att lösa över . Vårt bestånd är ju och tillkom under det stora bostadsbyggandet. Det byggdes för kärnfamiljer. Det kostar 5–i hyra för en 3:a. Är du ensam vill du bo mindre och billigare och är du en familj vill du ofta bo större . Ungdomar är väldigt rörliga på bostadsmarknaden och det kan faktiskt innebära problem för bostadsbolagen. Det kostar nämligen pengar varje gång en ny hyresgäst ska flytta in. Jag uppskattar det till 20–/ny hyresgäst. Jag tror att det kan hämma många i byggandet av mindre lägen- heter. Sen är det ju så på vissa håll att hyresrätten lämnar stan och flyt- tar ut i områdena (ombildningar till bostadsrätter). Och vill man ändå bo centralt så får man ju gå andra vägar. Men både det feno- menet och bostadsbristen är ju framför allt ett storstadsproblem. Det är viktigt att komma ihåg. Annars hänger problemen på bostads- markanden ofta ihop med problem på arbetsmarknaden så jag tycker att man ska börja där. (Intervju med Hyresbostäder i , ) : Man kan nog säga att ungdomar har problem på bo- stadsmarknaden. De är ju nya där. Ungdomsköer är ett utmärkt sätt att underlätta. hjälper vi ju bara till internt men det är alltid något. Kan man dessutom producera billiga lägenheter och försöka hålla nere hyrorna så är ju det bra. Nyproduktionen är ju inte bara för ungdomar utan också för de som bor billigt . Har de kanske råd att flytta till nyproducerat och betala lite mer så skapas det ju byteskedjor. Är nyproducerade lägenheter för dyra blir det bara folk som sitter med villor som väljer det alternativet och de kedjorna som skapas då är längre och svårare. (Intervju med , ) : Önskemål om att kunna bygga enklare, billigare, mindre bo- städer till denna grupp. Svårigheten är att nyproduktionen blir alldeles för dyr med för dyra hyror mot denna målgrupp. (Intervju med Gavlegårdarna, ) Måsta man ha tur? : Vi har ju ungdomsboende och vi har studentlägenheter. Ungdomsboendet är upp tills du har fyllt och vi har inte så många sådana lägenheter, som är öronmärkta just för ungdomar. Så där har vi ju aldrig några problem med att hyra ut.