sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Möjligheten att erhålla såväl en generell examen som en kvalificerad yrkesexamen är något som kommer att vara tilltalande för många. För lärarnas fortbildning och karriärutveckling är det än viktigare att varje specifik examen är inplacerad i den nya examensstrukturen. Det blir uppenbart för läraren hur hon eller han kan planera sin fort- bildning för att gå vidare upp till och med forskarnivån. Inga akademiska återvändsgränder kommer att finnas. Det finns således reella förutsättningar för lärare oavsett vilken yrkesexamen man avlägger och vilken lärarkategori man tillhör att klättra vidare på karriärstegen. Flera för samhället nu aktuella angelägna frågor, eller nya sådana som kommer att vara angelägna, låter sig svårligen inpassas i lärarutbildningens mer långsiktiga struktur. Sådana inne- hållsområden bör inrymmas i fortbildning och kompetensutveck- ling för lärare.TPF7FPT Det är naturligtvis angeläget att verksamma lärare samt de lärarstuderande som går igenom aktuell lärarutbildning får del av de nya möjligheter som kommer att erbjudas vad gäller IT. Därför behövs det insatser av olika slag som t.ex. fortbildning för befintliga lärare där den pågående satsningen Praktisk IT- och mediekompetens () kan utvecklas och fördjupas. Modeller från den föreslagna nya lärarutbildningen kan också lyftas in i pågående lärarutbildningar som frivillig, meritgrundande försöksverksamhet. Med andra ord förväntar sig utredningen en framtida stark expansion inom området fortbildning och kompetensutveckling för lärare. Det gäller såväl fristående kurser som kurser som ingår i master- och forskarstudier. Den svenska skolan och det svenska 7TP PT Sådana viktiga innehållsmoment där specialkunskaper behövs för lärare kan t.ex. vara sex- och samlevnad, risker med droger, trafikkunskap. Utredningen vill peka på att den stora specialistkompetens som finns inom olika organisationer härvid bör utnyttjas. samhället har inte råd att inte satsa på kvalificerad och kontinuerlig kompetensutveckling för sina lärare. Det bör understrykas att kommuner och andra utbildningsanordnare självfallet måste till- mötesgå förväntningar hos lärarna om lönemässigt utbyte och till- gång till karriärtjänster i skolan som en effekt av fortbildnings- satsningar. -möjligheterna till fortbildning och kompetensutveckling kraftigt förstärks -lärosäten och skolhuvudmän tar ett gemensamt ansvar för att erbjuda kvalitativa kurser för yrkesverksamma lärare -i samhället angelägna frågor ges utrymme i lärarfortbild- ningen. -frågan om hur ett system för kvalitativ och kontinuerlig fort- bildning och kompetensutveckling för lärare kan organiseras och finansieras närmare utreds. I utredningens uppdrag ingår att lämna förslag på hur styrningen av lärarutbildningens dimensionering kan ordnas så att behovet av lärare tillgodoses. Eftersom direktiven talar om styrningen av dimensioneringen, och inte om själva dimensioneringen, lämnar utredningen inte förslag på hur många som bör antas till olika inriktningar av utbildningen . En sammanfatt- ning av prognoser för olika kategorier ges dock i tabellerna nedan, med kommentarer till hur olika delar av utred- ningens förslag påverkar dessa prognoser. Prognoserna ligger också till grund för kostnadsberäkningarna i kapitel 10. ser dimensioneringen av lärarutbildningen ut enligt föl- jande: har ett löpande uppdrag att ge prognoser över examinationsbehovet. I samråd med universitet och högskolor utformar examensmål i treårsperioder, vilka skrivs in i regleringsbrevet för respektive lärosäte. Högskole- verket och har dessutom getts i uppdrag att bistå uni- versitet och högskolor inför dimensioneringen av lärare, vilket framför allt har lösts genom en årlig konferens med landets lärar- utbildningar för att stämma av prognoserna av lärarbehovet och dessas konsekvenser för utbildningen. tar även fram prognoser på hur arbetsmarknaden ser ut efter olika högsko- leutbildningar. vill staten råda bot på bristen på förskollärare och yrkeslärare, och har därför särskilt angett hur många som bör examineras med en sådan inriktning. Vad gäller yrkeslärare har man dock inte i regleringsbreven specificerat att det rör sig om just denna grupp, utan examensmålet gäller gymnasielärare allmänt sett, vilket kan leda till missuppfattningar. Ytterligare ett mål som anges är att av de examinerade grundskole- och gym- nasielärarna ska ha en inriktning på matematik, naturvetenskap eller teknik. Måluppfyllelsen på denna punkt är inte särskilt god.TPF1FPT Examensmålen i regleringsbreven för perioden –2012 avviker avsevärt från prognoser. och gymnasieskolan är examensmålet knappt 15 000, medan behovet enligt är drygt 9 000.TPF2FPT I gengäld sätts examensmålet för förskolan betydligt lägre än det prognosticerade behovet. Oavsett vilken siffra som är mest realistisk är skillnaderna anmärkningsvärda, och tyder på att dimensioneringen inte fungerar som avsett. Till detta ska också läggas att lärosätena inte har någon formell skyldighet att följa målen, och att de av naturliga skäl hellre utbildar lärare i populära inriktningar med förhållandevis många sökande än i inriktningar med få sökande. Det finns en samstämmighet om att dimensioneringen av lärar- utbildningen historiskt sett aldrig har fungeratTPF3FPT, inte ens då alla lärartjänster och studieplatser bestämdes centralt. Det är möjligt att med avancerade beräkningar ta fram exakta siffror på lärarbehov, men med en snabb förändringstakt i skolan, och när de avancerade prognoserna dessutom inte efterlevs, kan själva tanken om en mer förfinad dimensionering förefalla meningslös. Riks- revisionen konstaterade i sin granskning av statens insatser för lärarkompetensTPF4FPT att -det har utbildats för få lärare av vissa kategorier (särskilt yrkes- lärare) -prognoser innebär en värdefull kunskapsuppbygg- nad men har begränsad inverkan på regeringens examinations- mål -dagens resurstilldelningssystem ger lärosätena incitament att satsa på populära inriktningar av lärarutbildningen -dimensioneringskonferenser har liten inverkan på lärosätenas dimensionering av lärarutbildningen -examinationsmålet för naturvetenskap, matematik och teknik kan leda till kortsiktiga lösningar -målet för antalet examina med inriktning på förskolan inte kan följas upp eftersom en sådan inriktning inte finns. 1TP PT 2007. 2TP PT Talen omräknade till samma treårsperiod. 3TP PT Detta konstateras bland annat i direktiven till denna utredning, s. 15. 4TP PT (2005). Rätt utbildning för undervisningen. Regionala aspekter anses ofta viktiga i dimensioneringsfrågan. Lärarstuderande uppfattas med rätt eller orätt som mindre benägna att flytta till någon annan del av landet, bland annat eftersom deras medelålder är något högre än andra studerandes. Eftersom lärar- utbildning finns i alla delar av landet har lärarstuderandes flytt- ningsbenägenhet dock inte testats. De regionala utvecklingscentra (RUC) har bland annat i uppdrag att föra vidare sina regioners lärarbehov till närliggande lärosäten, för att dessa ska kunna ta hän- syn till behovet i valet av inriktningar. Detta har fallit olika väl ut i olika delar av landetTPF5FPT. Denna utredning menar att utbildningens kvalitet måste vara överordnad regionala aspekter. Lärarutbildning i olika inriktningar och ämnen ska finnas där det finns en solid vetenskaplig grund. Utbildningen bör vara riksrekryterande och profileras utifrån läro- sätenas utbildningsvetenskapliga forskning. 8.1Framtida behov av lärare på olika nivåer Med framtida avses här efter 2013, det tidigaste årtal som lärare kan examineras från de sammanhållna programmen i en ny lärar- utbildningTPF6FPT. I tabellen nedan visas beräknade årliga examinationsbehov för åren 2013–2022TPF7FPT, anpassat till denna utred- nings föreslagna inriktningar av lärarutbildningen. 2013–2017 () 2018–2022 () Grundlärare (förskola) Grundlärare (–3) Grundlärare (4–6) Grundlärare (fritidshem) Ämneslärare (7–9) Ämneslärare (allmänna ämnen Gy+vux) Ämneslärare (yrkesämnen Gy+vux) Ämneslärare (praktiska och estetiska ämnen) 5TP PT (2007). PM: Regionala utvecklingscentrum. fick i uppdrag av regeringen att utvärdera regionala utvecklingscentra och nationella resurscentra. Uppdraget ska redovisas . 6TP PT Om en ny struktur för lärarutbildning enligt utredningens förslag startas , utexamineras de första grundlärarna med inriktning på förskolan 2013, de första grund- lärarna på övriga inriktningar samt ämneslärare från fyraårigt program 2014 och ämneslärare från femårigt program 2015. Lärare i yrkesämnen kan vara färdigutbildade . 7TP PT (2008). Lärare inom förskola, skola och vuxenutbildning. Behovet av lärare i förskolan är helt avhängigt av vilka pedagogiska mål som stat och skolhuvudmän sätter upp för verksamheten. Det har redan konstaterats att andelen pedagogiskt utbildad personal varierar kraftigt mellan olika län, från () till (län). Det är särskilt svårt att göra prognoser för förskolan av det enkla skälet att barnen är så unga – för gymnasieskolans del kan en prognos över elevantalet göras i förväg, medan för- skolans ledtid inte är mer än ett eller . Antalet barn i åldern 1–beräknas dock enligt SCB:s befolkningsprognosTPF8FPT öka . räknar i sin senaste prognos () med att ande- len barn i förskoleverksamhet kommer att vara oförändrad, men att andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning ökar till antingen . Med tanke på att rekryteringsbehovet är mycket stort, innebär det att utbildningen till grundlärare med inriktning på förskolan volymmässigt måste bli mycket stor. I tabellen ovan är beräkningen gjord på basalternativet, förskollärare. Med förskollärare ökar det årliga examinationsbehovet till drygt 3 500 , och drygt 3 900 den andra perioden. Den politiska majoriteten har vid olika tillfällen uttalat sig för en förstärkning av förskolans pedagogiska uppdrag, dock utan att ange någon ambitionsnivå för andelen pedagogiskt utbildade. Det är svårt att bedöma hur eftertraktad den föreslagna ettåriga påbyggnaden med inriktning på förskoleklassen kommer att vara. I kostnadsberäkningarna (kapitel 10) räknar utredningen med att antalet studerande utgör av antalet utexaminerade. 8.1.2Förskoleklassen och årskurs 1–3 Kategorin grundlärare med inriktning på förskoleklassen och årskurs 1–3 blir också volymmässigt betydande, dock med en minskning i den andra hälften av prognosperioden. Rekry- teringen borde här vara ett mindre problem, eftersom inriktningen 8TP PT SCB (2008). framtida befolkning 2008–2050. är mest populär bland lärarstude- rande. Utredningens förslag innebär en förändring i bemanningen av förskoleklassen. utgör andelen lärareTPF9FPT endast i genomsnitt . Successivt kommer denna andel att öka, men det på- verkar inte dimensioneringen volymmässigt. Det betyder dock att behovet förskjuts från inriktningen förskola till inriktningen F–3. Intresset bland de studerande är större än för förskolan. Utredningens förslag skapar alltså en möjlighet för fler lärarstuderande att arbeta med det som intresserar dem, som den pedagogiska dimensionen i för- skoleklassen stärks. redovisar i sin prognos förskoleklassen som en sepa- rat kategori, och räknar med oförändrade tal för personaltäthet och andel inskrivna barn. 8.1.3Grundskolans årskurs 4–6 Som framgår av tabellen minskar behovet av lärare för årskurs 4–6 –2022. Det är dock fortfarande en volym- mässigt betydande högskoleutbildning som väl motiverar upp- byggnaden av särskilda didaktiska miljöer. Ett räkneexempel kan illustrera utbildningens storlek: om nio lärosäten beviljas examens- rätt för denna kategori, kommer vart och ett av dessa i genomsnitt att utbilda mellan 140 och 210 studenter . 8.1.4Grundskolans årskurs 7–9 och gymnasieskolans allmänna ämnen För kategorierna ämneslärare i allmänna ämnen för årskurs 7–9 och gymnasieskolan, vilka ju enligt utredningens förslag i stor utsträck- ning samläser, är prognosen relativt stabil för tioårsperioden – 2022: omkring 2 000 lärare behöver utbildas . Vad gäller ämneslärarna finns dock en väsentlig skillnad jämfört med grundlärarna, nämligen att kategorin sönderfaller i ett antal ämneskombinationer. Dimensioneringen måste för denna grupp alltså även ta hänsyn till lärarbehovet i olika ämnen, inte minst för 9TP PT Personer med antingen äldre grundskollärarexamen eller med examen från den nuvarande lärarutbildningen med inriktning och förskola. att trygga kompetensförsörjningen i naturvetenskapliga ämnen där rekryteringen länge varit problematisk. Prognosmaterialet ger dock inte utrymme för att göra mer detaljerade analyser på ämnesnivå. Även om det vore möjligt kompliceras situationen av den pågående reformeringen av gymnasieskolan. I kostnadsberäkningarna antas att av ämneslärarna med inriktning på årskurs 7–9 väljer att komplettera sin utbildning med påbyggnad och ett tredje undervisningsämne. Bland utredningens förslag finns möjligheten att personer med tillräckliga och relevanta akademiska studier ska kunna läsa en kortare variant av ämneslärarutbildningen. väljer nära en tredjedel av de studerande denna variant. Utredningen menar att den sammanhållna ämneslärarutbildningen ska vara den naturliga vägen till anställning som ämneslärare, men bibehåller den korta varianten bland annat med tanke på udda ämnen och på andelen forskarutbildade. I kostnadsberäkningarna utgör de utexaminerade från denna variant . Ur dimensioneringshänseende ger utredningens förslag till ämneslärarutbildning flexibilitet, eftersom ämneslärarna i allmänna ämnen för gymnasieskolan med automatik blir behöriga att även undervisa i årskurs 7–9. Ämneslärarna för årskurs 7–9 kan relativt lätt bredda sin kompetens med påbyggnad antingen i ett tredje ämne för årskurs 7–9 eller en termin ytterligare i vardera ämne för att nå behörighet att undervisa i gymnasieskolan. Det stora rekryteringsbehovet av lärare till gymnasieskolans yrkes- ämnen har redan kommenterats i kapitel 3.3.9. Enligt prognosen behöver mellan 620 och 750 lärare examineras. Störst är behovet i fordonstekniska och el/teletekniska ämnen. Även här finns naturligtvis en viss osäkerhet med tanke på gymnasieskolans reformering. Vuxenutbildningen kommer huvudsakligen att kompetensförsörjas med ämneslärare. I tabellen ovan är vuxenutbildningens (komvux, sfi, KY) prognosticerade behov inräknat i kategorierna ämneslärare för gymnasieskolan, såväl i allmänna ämnen som yrkesämnen. 8.1.7Praktiska och estetiska ämnen De praktiska och estetiska ämnena har särredovisats av i prognosen, vilket gör det möjligt att ge ett beräknat examinations- behov i enlighet med utredningens förslag. Med tanke på att gym- nasieutredningen föreslagit att estetisk verksamhet slopas som obligatorium, kan prognosen behöva räknas ned. kon- staterar också att det finns ett mörkertal vad gäller dessa ämnen, eftersom en del av undervisningen, främst i , sköts av lärare i allmänna ämnen. räknar i sin prognos med att cirka 700 personer med pedagogisk utbildning för fritidshem behöver examineras –2022. Denna kalkyl har dock flera osäkra ingångsvärden. Det finns en oklarhet om var personer med fritidspedagogutbildning (eller motsvarande) egentligen tjänstgör i de fall fritidsverksamheten inryms i skolan. För den öppna fritids- verksamheten finns överhuvudtaget ingen personalstatistik. Beräk- ningen görs istället på antalet avdelningar, med antagande om en oförändrad andel inskrivna barn och med en ambitionsnivå om pedagogiskt högskoleutbildade. 8.2Förslag till framtida dimensionering Utredningens förslag till nya examina och inriktningar inom lärar- utbildningen förutsätter (som beskrivits i kapitel 4.2) att samtliga lärosäten som vill anordna någon av dessa får ansöka om examens- rätt. Detta förfarande kommer att leda till högre grad av profile- ring, samverkan och koncentration. Det innebär också att Utbild- ningsdepartementet inte kan ge examensmål till lärosäten som saknar examensrätt för utbildningen i fråga. Examensmålen måste alltså delas upp på inriktningar och fördelas på de lärosäten som fått examensrätt för inriktningarna i fråga. Med ökad profilering, samverkan och koncentration följer att dimensioneringsproblematiken kan hanteras på något annorlunda sätt än . Utredningens förslag är att befintliga och återkom- mande prognoser från och utnyttjas som underlag för beslut om dimensionering. För de examina och inriktningar, där starka under- respektive överskott kan förväntas anges, i steg 1, examensmål på nationell nivå: minst x antal respek- tive högst y antal anges. I steg 2 fördelas dessa rekommenderade utbildningsplatser i regleringsbrev i form av lokala examensmål för de lärosäten som kommer i fråga utifrån beviljade examensrätter och utifrån skattad utbildningskapacitet. Examensmålen anges för en treårsperiod, varefter en ny prognosanalys företas. Dimensioneringen i detalj – val av inriktningar och ämnen att erbjuda – är exempel på en fråga som är lämplig att hantera i ett regionalt samverkansorgan med ledamöter från skolhuvudmän och lärosäten i regionen. Det är dock viktigt att åter betona att den regionala aspekten måste vara underordnad den akademiska kvali- teten. De starka och forskningsbaserade lärarutbildningsmiljöer som utredningen vill se inom respektive kategori kan av resursskäl inte finnas överallt. De tydligare kategorier i lärarutbildningen som utredningen föreslår gör dimensioneringen lättare att styra och följa upp. Detta gör den känsligare, och förfarandet med examensrätts- prövning (och uppföljning) är en komplicerande faktor. Det över- ordnade målet måste dock vara hög och bibehållen kvalitet, vilket utredningens förslag skapar förutsättningar för att garantera. -dimensioneringen utgår från och Högskole- verkets prognoser -examensmål fördelas utifrån dessa prognoser på lärosätena med utgångspunkt i beviljade examensrätter och tillgänglig utbildningskapacitet. 9En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner Denna utredning vill genom sina förslag bidra till en lärarutbildning som präglas av -hög kvalitet. Lärarutbildningen har varit föremål för genomgripande reformer ungefär . Denna snabba för- ändringstakt har hindrat lärarutbildningen från att bygga upp arbetsformer och strukturer präglade av kontinuitet och lång- siktighet. Det har också skapat en förväntan på statlig detaljstyr- ning som inte förekommer i den högre utbildningen i övrigt. Reformerna har delvis varit ideologiskt betingade, men har i all- mänhet motsvarats av ett faktiskt behov – lärarutbildningen har snabbt åldrats eftersom den varit alltför anpassad till samhällssitua- tionen eller till skolans organisation . Denna utredning skiljer sig från sina föregångare på så sätt att den inte i första hand utgår ifrån skolans organisation och dagens konstaterade eller framtidens hypotetiska behov. Lärarutbildningen ska i första hand vara en akademisk yrkesutbildning, inte en leve- rantör av måttbeställda lärare till skolan just-in-time. En utred- ning av detta slag ska därför inte föreskriva en viss metod eller ett visst arbetssätt inom lärarutbildningen, utan peka på vikten av bredd och variation. som det är viktigt att slå vakt om den akademiska friheten och mångfalden, måste utbildningen ge de blivande lärarna allmängiltiga redskap för att fungera i yrket. En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner enkät som utredningen gjort bland ett stort antal lärare som exami- nerats från den nuvarande utbildningen visade med skrämmande tydlighet att de ofta tyckte sig sakna sådana allmängiltiga kunska- per. Det är bland annat därför utredningen föreslår en kärna av generella kunskaper och färdigheter, där det övergripande inne- hållet är tydligt styrt och definierat. Detta innehåll utgörs av sådant som lärare behöver kunna oavsett skolans organisation och sam- hällets utveckling, sådant som skiljer den professionella läraren från någon som hämtas in från gatan. Kärnans moment ska ge en stabil och långsiktig grund för läraren att stå på. Deras allmängiltiga karaktär gör att de står sig över . Samhället, och därigenom skolan, kommer självklart att föränd- ras på olika sätt framöver. En del utvecklingslinjer kan måhända identifieras, medan andra förändringar inte ens kan föreställas . Att grunda en lärarutbildning på dagens situation – som kommer att förändras – eller på förutsägelser om framtiden – om vilka det enda säkra är att de inte kommer att slå in – vore inte bara riskfyllt utan också olämpligt. Samhälls- och mentalitetsförändringar kan inträffa mycket snabbt, och för lärarutbildningens del borde den naturliga följden av dessa vara fortbildningsinsatser för de verk- samma lärarna, inte nya reformer som inte får avsedd verkan förrän . Behovet av kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste inskärpas hos de blivande lärarna, inte bara på områden som blir föremål för samhällets uppmärksamhet vid , utan också i de egna undervisningsämnena. Möjligheterna till breddning av kompetensen genom olika former av påbyggnadsutbildningar ska vara tydliga. Detta gäller utbildningar till skolledare, special- pedagog och speciallärare, men även forskarutbildning och kom- plettering för att undervisa i andra kategorier och skolformer än dem man utbildats för. De övergripande perspektiven – vetenskapligt och kritiskt för- hållningssätt, historiskt perspektiv, internationellt perspektiv och IT som utbildningsresurs – sätter in lärarutbildningen i helt nöd- vändiga sammanhang akademiskt, historiskt, internationellt och tekniskt. De vidgar utbildningens horisont och rum, och mot- verkar ett snävt nationellt och samtida synsätt. Indelningen av lärarutbildningen i olika inriktningar utifrån ålderskategorier sker på utvecklingspsykologisk grund och är till- lämplig oberoende av skolans organisation. En analys av skolornas En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner aktuella organisation visar dessutom att konsekvenserna av en mer årskursuppdelad lärarutbildning skulle bli marginella. Slutligen är det faktum att lärarna får gedigna kunskaper i sina undervisningsämnen en garant för en långsiktigt hållbar utveckling på skolans område. Dessa ämneskunskaper måste dock vila på vetenskaplig grund och inhämtas i etablerade forskningsmiljöer. För att vara yrkesrelevanta behöver ämnena studeras i ljuset av den framtida undervisningsgärningen. Genom kontinuerlig fortbildning behöver läraren uppdatera sina kunskaper för att spegla ämnesutvecklingen. I begreppet professionalitet ligger både att lärarutbildningen ska innehålla de moment som krävs för att de blivande lärarna ska bli väl förberedda för sin yrkesutövning och att utbildningen bedrivs med hög kvalitet och på ett effektivt sätt av lärarutbildare som har erforderlig kompetens. De studerande har rätt att förvänta sig höga utbildningskrav, en forskningsbaserad undervisning och VFU inom relevant skolform, där erfarenheterna återkopplas systematiskt i den högskoleförlagda undervisningen. På lärosätesnivå innebär professionaliteten att universitet och högskolor endast ska bedriva lärarutbildning inom områden där man har tillräcklig akademisk kompetens. Ökad profilering, sam- verkan och koncentration samt den föreslagna uppbyggnaden av ämnesdidaktiska centra bidrar till att starka och professions- anknutna utbildningsvetenskapliga miljöer byggs upp. Skärpta behörighets- och antagningskrav, i kombination med antagningsprov, säkerställer att de sökande som är mest lämpade för lärarprofessionen antas till utbildningen. Den föreslagna strukturen betonar att lärarnas professionalitet ligger i att besitta såväl generell som specifik kompetens. Den utbildningsvetenskapliga kärnan garanterar den generella kompe- , och de ålders- och kategoribundna studierna garanterar den specifika kompetensen. En professionell lärare är expert på under- visning och lärande för en viss åldersgrupp och vissa ämnen. En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner Lärarutbildningen ska präglas av hög kvalitet i alla led. Som akade- misk yrkesutbildning krävs att utbildningen vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet.