sou · GVB360d6 · 2008-01-01 00:00:00 — Konsekvenser av stigande havsnivå (vattentäkt) 400 miljoner Kostnader för åtgärder inom enskild vattenförsörjning 750 miljoner 750 miljoner 500 miljoner Summa investeringskostnader i miljarder kr (i dagens värde) Minst 4,25 Minst 1,9 Minst 1,2 SOU 2007:60 Bilaga B 13 61 Exempel på skadekostnader Kostnader för vattenburna sjukdomar Samhällskostnaden för ett mikrobiellt vattenburet sjukdomsutbrott är från några miljoner till flera per tillfälle, beroende av utbrottets omfattning och ortens storlek. Kostnader för att ersätta en vattentäkt som förorenats så allvarligt att det inte går att sanera Kostnaderna för att ersätta mindre vattentäkter är från några till mer än en miljard för större vattentäkter. Kostnader vid ras och skred på viktiga huvudvattenledningar och utebliven vattenleverans . En samhällskostnad på 10 – 50 miljoner per tillfälle (om reserv-ledningar saknas). Dessutom finns en ökad risk för inläckage av förorenat och smittat vatten i ett trycklöst ledningsnät. 6.1 Konsekvenser och kostnader på grund av nederbördsförändringar I nedanstående tabeller (15) beskrivs och sammanfattas troliga effekter och risker av nederbördsförändringar. Några möjliga och troliga behov av åtgärder med olika alternativ anges. I text beskrivs möjliga skadekostnader och kostnader för riskdämpande eller andra kostnader för att avhjälpa olika problemställningar. På kartan i respektive tabell finns markeringar för vilka områden i som påverkas av den klimateffekt som tabellen beskriver. Bilaga B 13 SOU 2007:60 62 Minskad kapacitet i vattentäkter i sydöstra (tabell 1) Vattenbesparande åtgärder kan bestå av att byta de delar av ledningsnätet (ledningar, ventiler, mm) som läcker (vattensvinn). Tillfälligt kan också restriktioner för vattenanvändning meddelas, exempelvis bevattningsförbud. Sannolikt kommer dock detta inte att räcka till. I enkätundersökningen för har svar lämnats för 19 grundvattentäkter, för 8 har angetts att det kan uppstå vattenbrist vid torrperioder. Svar har också lämnats för 17 ytvattentäkter och där har risk för vattenbrist angetts för 2 stycken. Tillsammans försörjer dessa yt- och grundvattentäkter av länets invånare. I framtidens klimat ökar risken för vattenbrist och det gäller sannolikt för fler vattentäkter än som anges som täkter med risk . som det successivt kan gå från vattenbrist till mer allmän vattenbrist för många vattentäkter. Att anlägga en ny vattentäkt med ett nytt vattenverk för ett mindre samhälle kostar i storleksordningen 10–40 miljoner och för en medelstor stad 200–400 miljoner. Därtill kommer kostnader för framdragning av vattenledningar. Detta förutsätter också att en ny vattentillgång går att finna inom rimligt avstånd. Att bygga en överföringsledning från en annan vattentäkt kostar i storleksordningen per km för ett mindre samhälle och 4–6 miljoner per km för en medelstor stad. Antag att 20 grundvattentäkter för mindre samhällen och 2 ytvattentäkter för medelstora samhällen successivt måste ersättas och att dessa ersätts med Typ av väder/klimat Sårbarhet för väder - konsekvens Åtgärdsbehov Några åtgärdsalternativ Tabell 1 Både yt- och grundvattentäkter Vattenbesparande åtgärder Anlägga en ny vattentäkt Minskad kapacitet i vattentäkter i sydöstra av kapacitetsförstärkande åtgärder vid de vattentäkter som får vattenbrist. Överföringsledning från en annan vattentäkt. Grundvattentäkter Installera olika typer av reningsutrustning beroende av ämne Minskad tillgång på vatten Lägre omsättning av grundvatten ger ökad vittring av naturligt förekommande ämnen från mark/berggrund till grundvattnet. I kustnära områden finns också en ökad risk för saltvatteninträngning. Ökat behov av avskiljning av icke önskvärda ämnen i dricksvattenberedningen Ta fram en ny vattentäkt SOU 2007:60 Bilaga B 13 63 överföringsledningar från andra vattentäkter. Om avståndet i medeltal är skulle kostnaden för att anlägga dessa ledningar bli omkring 1,5 miljarder. Förändrad vattenkemi i vissa grundvattentäkter på grund av minskad grundvattenbildning (tabell 1) Ökade behandlingskostnader på grund av vittring av i marken/berggrunden naturliga ämnen som inte är önskvärda i dricksvatten berör främst små bergborrade vattentäkter. Kostnaden kan uppskattas till ca 0,5 miljon per vattenverk som berörs (behandlingsutrustning, rör-gallerier, styr- och regler samt provtagnings- och konsultkostnader). Antag att 50 grund-vattenverk (sannolikt en låg siffra) behöver komplettera sin behandling, kostnaden skulle då bli i storleksordningen 25 miljoner. Därtill kan en årlig driftskostnad om läggas till, det vill säga 5 miljoner för 50 vattenverk. Bilaga B 13 SOU 2007:60 64 Ökande kostnader för behandling av ökande humushalter i ytvatten (tabell 2 och 6) Om en ökning av humusämnen i råvattnet inte möts med åtgärder kan dricksvattenkvaliteten påverkas genom missfärgat dricksvatten, ökade halter av biprodukter från desinfektion och tillväxt av mikroorganismer i distributionssystemet. Vid snabba förändringar i råvattenkvaliteten finns också en risk för instabilitet i beredningsprocesserna som kan leda till otillräcklig reduktion av Typ av väder/klimat Sårbarhet för väder - konsekvens Åtgärdsbehov Några åtgärdsalternativ Tabell 2 Ytvattentäkter Förbättrat råvattenskydd Inrätta/revidera skyddsområde med föreskrifter. Genomföra olika typer av skyddsåtgärder för att förhindra förorening Vid behov införa kompletterande reningsteknik Vid behov införa kompletterande desinfektionsteknik Ökad dos fällningskemikalie Tillsats av pulverkol Ökad klordos UV+klor Membranfiltrering Oxidation (Ozon) Kolfilter Utökat analysbehov Behov av konsument information Provtagnings- och analysberedskap. Informationsberedskap Nödvattenförsörjning via tankar Ökad tillförsel av humusämnen samt ökad risk för tillförsel av partiklar (mikrobiologisk risk), närsalter (se kap. 6.2 om algblomning i tabell 6 och 7), föroreningar från dagvatten, vägar, etc. Förändrade fysikaliska, kemiska och biologiska förhållanden. Risker för skred i vissa områden Beredskap att hantera avbrott vid ras och skred (se även tabell 4) Reservvattentäkt Grundvattentäkter Förbättrat råvattenskydd Inrätta/revidera skyddsområde med föreskrifter. Genomföra olika typer av skyddsåtgärder för att förhindra förorening Ökat reningsbehov och desinfektionsteknisk beredskap. Beredskap eller kontinuerligt använda både klor och UVdesinfektion. Ev. mer avancerad reningsteknik Allmänt sett högre grundvattennivåer och ökad tillgång på vatten i vattentäkter. Risk för minskad omättad zon vid konstgjord infiltration. (mikrobiologisk risk). Risk för kortare uppehållstider i grundvattenfasen (förändrad grundvattenkemi/biologi, mikrobiologisk risk). Större risk för påverkan av förorenat markvatten. Utökat analysbehov Behov av konsument information Provtagnings- och analysberedskap. Informationsberedskap Ledningsnät Ökad frekvens luft/vattenspolning av nät Beredskap att vid behov utöka desinfektion på ledningsnätet Ev behov av nödvattenförsörjning Ökad total tillrinning av vatten Ökad risk för vattenkvalitetsvariationer från vattenverket ökar risken för kemiska och mikrobiella störningar på ledningsnätet. Ökat mekaniskt rengöringsbehov Eventuellt ökat desinfektionsbehov av vatten i ledningsnätet . Informationsberedskap Utökat analysbehov Provtagnings- och analysberedskap SOU 2007:60 Bilaga B 13 65 smittämnen. Åtgärder som kan vara aktuella för att möta ökade humushalter kan vara: 1) råvattenskydd 2) kraftigt ökad kemikaliedosering 3) membranfilter 4) oxidationsteknik 5) byte av vattentäkt För råvattenskyddet bör åtgärder inom skogsbruket vara mest aktuella, till exempel skyddszoner mot diken och vattendrag vid avverkningar. Humusämnen som går att fälla ut och avskilja innebär att dosen av fällningskemikalie behöver ökas. Normalt sänks pH-värdet för optimering med avseende på organiskt material, men om det finns en risk för avföringspåverkan bör man ur risksynpunkt istället höja fällnings-pH, optimera partikelavskiljningen och dosera tillräckligt med fällningskemikelie för färgreduktion. Empiriska data i samband med översvämningarna av (dec. 2006) pekar på att doseringar av aluminiumsulfat behövde ökas med när färgtalet fördubblas. För vattentäkter med snabb omsättning blir de ökade doseringarna tillfälliga och därmed kemikalikostnaderna marginella. Däremot kan investeringar behöva göras för att en stabil drift ska kunna uppnås med högre doseringar både av fällningskemikalier och av kemikalier för pH-justering. För vattenverk som ännu inte utsatts för denna typ av störningar är investeringsbehoven okända. En mycket grov uppskattning är att det i kan handla om investeringsbehov på ca . En ökning av humushalten från ett färgtal på Pt/l kan innebära att kemikaliekostnaden ökar med per kubikmeter. För mer svårfällda humusämnen kan nanofiltrering vara ett alternativ. Dessa relativt täta membran kan avskilja humus utan att den först fällts ut. I används i stor utsträckning lågbelastade nanofilter för humusreduktion i mindre vattenverk med råvatten från fjällsjöar vars vatten tidigare distribuerats utan beredning. Motsvarande tillämpning vid 20 svenska vattenverk med en produktion bedöms ge en investeringskostnad på . Kostnaden för investering och drift bedöms för dessa verk öka med per kubikmeter. Pilotförsök i visade att nanofilter kan sätta igen ohjälpligt Bilaga B 13 SOU 2007:60 66 redan efter några månaders drift om de inte skyddas med t ex biologisk förbehandling. Ett annat alternativ är att oxidera humusämnen och toxiner med t ex ozon. Investerings-kostnaden för 10 svenska vattenverk med en produktion bedöms till . Kostnaden för investering och drift bedöms för dessa verk öka med per kubikmeter. För att undvika att den mer lättillgängliga näring som bildas leder till mikrobiologisk tillväxt i distributionssystemet behövs ofta ett efterföljande biologiskt steg. Vid 20 av 33 ytvattentäkter i enkätsvaren upplevs tydliga trender av kvalitets-förändringar i form av ökande humushalter, ökande temperaturer eller ökande algstörningar. I finns ytterligare drygt 160 ytvattentäkter, varför kostnader för kompletteringar vid 30 vattenverk kan anses vara ett minimum. Kostnader för ökad risk av mikrobiologiska föroreningar (tabell 2, 4 och 5) Se under tabell 4 Ökande kostnader för ökad risk av kemiska föroreningar (tabell 2, 3, 4 och 5) Att ersätta en vattentäkt som förorenats så allvarligt att den måste ersättas kostar stora belopp. Att ersätta eller vattentäkter har kostnadsberäknats till eller mer. Vattentäkten som försörjer 12 000 invånare i söder om har beräknats kosta att ersätta. Denna beräkning gjordes av konsultföretaget 1996 i samband med en studie av olika alternativ för ny E4-sträckning genom området. Mindre vattentäkter kan kosta ett antal 10-tals miljoner att ersätta, om en ny lämplig vattentillgång överhuvudtaget går att finna. Ett viktigt arbete med att minska riskerna för förorening av vattentäkter är att inrätta ett skyddsområde med föreskrifter, se kapitel 3 Skydd av vattentäkt/dricksvattenförekomst. Kostnaden för att upprätta eller revidera ett skyddsområde varierar, bland annat beroende av hur omfattande hydrologiska och/eller hydrogeologiska studier som behövs som underlag för avgränsning av SOU 2007:60 Bilaga B 13 67 skyddsområdet. I grova drag kan sägas att för en mindre vattentäkt kostar arbetet några hundra tusen och för en större vattentäkt en halv miljon eller mer. av kommunala vattentäkter saknar skyddsområde och många av dem som har skyddsområde har gamla avgränsningar och omoderna föreskrifter som inte uppfyller skyddsbehovet och ytterst få skyddsområden tar hänsyn till klimatförändringar. 67 (av 226) av vattentäkterna i vår enkätundersökning har skyddsområden fastställda , då synen på skydd var lägre , och 66 av vattentäkterna saknade helt skyddsområde. Antag att minst hälften av alla kommunala vattentäkter (ca 1000 st) har behov av nytt eller reviderat skyddsområde och att snittkostnaden är för framtagande av beslutsunderlag. Den totala kostnaden blir då minst 250 miljoner för framtagande av beslutsunderlag för nya skyddsområden. Därtill kommer kostnader för åtgärder som minskar föroreningsrisker inom det framtagna skyddsområdet. Erfarenhetsmässigt bedöms dessa kostnader vara av betydande storlek, men omöjliga uppskatta. Dessa kostnader fördelas mellan olika aktörer som kan förorena dricksvattnet inom skyddsområdet. Med tanke på att det används 10 000-tals kemiska ämnen med olika egenskaper i samhället är det omöjligt att ens grovt bedöma eventuella berednings- (vattenrenings-) kompletteringar för att avlägsna olika föroreningar som sprids till vattentäkter. Råvattenskydd är därför den primära åtgärden. Möjliga beredningsåtgärder vid vissa akuta föroreningar kan vara: 1) pulverkol 2) kolfilter 3) oxidationsteknik 4) byte av vattentäkt 5) nanofilter/omvänd osmos Kol kan reducera t ex opolära kolväten från petroleumprodukter. Organiska föroreningar som bekämpningsmedel och läkemedelsrester skulle kunna oxideras med ozon. Om man har en ozonanläggning är steget dessutom inte långt till att kunna tillämpa avancerad oxidationsteknik. Teknik för att skapa hydroxidradikaler i en reaktor med hjälp av UV och aktiverad titandioxid som katalysator är också under utveckling. Bilaga B 13 SOU 2007:60 68 Ökade kostnader för beredskap inom vattenförsörjning (tabell 2, 4 och 5) Det finns kommuner som satsat på beredskap inom vattenförsörjning och till och med byggt upp egna beredskapsförråd. Ofta är det kommuner som redan har råkat ut för olika händelser som förstärker sin beredskap. I t ex , som fått 100-års flöden/nederbörd, byggs ett beredskapsförråd som bland annat inrymmer mobila elverk, länsar, saneringsutrustning för föroreningar i tillrinningsområden, vattentankar för nöddistribution samt annan utrustning. Kostnaden för förrådet är ca 6 miljoner och har bland annat motiverats av ökande risker i ett förändrat klimat. Även olika resurslistor mellan kommuner har på olika håll börjat byggas upp, men fortfarande fattas resurser på många håll att t ex försörja en större tätort med vatten från vattentankar. Beredskap handlar också om kompetensförsörjning, dels att snabbt förstå och kunna minimera riskerna för följdskador vid olika händelser, men också för att förebygga att krissituationer uppstår. Det finns ett behov av att öka kompetensen i svensk VAförsörjning. Kunskaper om vattenburen smitta och desinfektion är sådana exempel. Flera kommuner har t ex bara desinfektion i beredskap (för vissa grundvattentäkter) och där gäller det att förstå när den ska driftsättas. Att få ett svar om otjänligt vatten från laboratoriet efter att provet tagits kan innebära att en vattenburen smitta redan är spridd på distributionsnätet. Även beredskap att hantera information till både allmänhet och media är viktig under en kris. Det är ofta avgörande för hur stort efterarbetet blir för att återvinna allmänhetens förtroende. Det finns ett behov av att på olika sätt säkerställa tillgång av olika material och av kompetens, och att öka förmågan att hantera krissituationer, se kapitel 4. Uppskattningsvis kan antas att kostnader för beredskapsförstärkande åtgärder i snitt för cirka en miljon per kommun kan vara motiverat, i form av material/utrustning, förberedelser för inkoppling av utrustning, utbildning och framtagande av krisberedskapsplaner, mm. Delar av detta behov kan relateras till en ökad risk för extremväder. Antag att det sammanlagt i gäller för en tredjedel av behovet, det innebär då en kostnad på knappt 100 miljoner. SOU 2007:60 Bilaga B 13 69 Ökade kostnader för provtagnings- och laboratorieberedskap (tabell 2, 4 och 5) Sannolikt kommer klimatförändringarna och olika situationer med extremväder att öka behovet av både uppföljande och akuta analyser av både dricksvatten och råvatten. Kommuner som upplevt höga flöden bekräftar att en extra analyskostnad för ibland flera hundra tusen har uppstått. I sådana situationer krävs också ofta övertid av laboratoriepersonalen, vilket har fördyrat analyskostnaderna. Antalet laboratorier som utför dricksvattenanalyser har minskat rejält som priserna har pressats nedåt. Det betyder också att avstånden till laboratorierna har ökat för många kommuner, som laboratoriernas kunskaper om lokala förhållanden och därmed möjligheter att bistå med kompetensstöd ur dessa aspekter minskat. Den normala vattenprovtagningen har då anpassats efter olika möjligheter att skicka vattenprover. När krissituationer uppstår fungerar det . Några kommuner som haft krissituationer har avdelat egen personal som kört vattenprover i skytteltrafik, ibland sammantaget flera . En mycket försiktig uppskattning av ett ökat behov av analyser för att följa upp förändringar i vattenkvalitet på grund av successiva klimatförändringar är i snitt per vattentäkt och år. Sammanlagt för ca 2000 vattentäkter ökar då analysbehovet med . Vädersituationer med kraftig nederbörd kan snabbt ge ett ökat behov av ytterligare analyser, det kan röra sig om analyser för upp emot . Ökande kostnader för kvalitetsstörningar på vattenledningsnätet (tabell 2, 4 och 6) Att spola (rengöra) ett huvudledningsnät i en medelstor tätort kostar några per tillfälle. Frekvensen spolning varierar avsevärt från ingen spolning alls till regelbunden spolning i svenska kommuner, beroende av ledningsnätets utformning och vattnets kvalitet. Ett rimligt antagande utifrån erfarenheter av drift av olika ledningsnät är att i minst 100 tätorter bör spolningsinsatserna utökas med en gång , på grund av mer variabel vattenkvalitet i samband med Bilaga B 13 SOU 2007:60 70 klimatförändringar. Denna kostnad skulle då bli , om varje spolningstillfälle kostar . Risk för periodvisa och återkommande vattenbrist (tabell 3) Risken för att drabbas av sinande vattentäkter, utanför de sydöstra delarna av , gäller främst grunda brunnar i små grundvattenmagasin. Detta rör främst enskilda brunnar (se kapitel 6.5) samt mindre kommunala vattenförsörjningsanläggningar. Sannolikt kan åtgärderna för vattenförsörjning i huvudsak handla om olika vattenbesparande åtgärder, se avsnitt ovan. Endast ett fåtal mindre allmänna vattentäkter bedöms behöva ersättas. Om det rör sig om ca 20 små allmänna vattentäkter i som måste ersättas, utanför de sydöstra delarna, kan kostnaden uppskattas till . Antag att 10 vattentäkter ersätts med överföringsledningar från andra vattentäkter (10 stycken x x /km = 400 miljoner (se även beräkning under tabell 1)) och 10 vattentäkter ersätts med en helt nya vattentäkt i en tillgång med större Typ av väder/klimat Sårbarhet för väder – konsekvens Åtgärdsbehov Några åtgärdsalternativ Tabell 3 Främst mindre grundvattentäkter Vattenbesparande åtgärder Anlägga en ny vattentäkt Tillfälligt minskad kapacitet (vattenbrist) i små och/eller grunda vattentäkter i mindre grundvattenmagasin i hela , utom inland och fjällkedjan. Framför allt ökar risken söder om . Behov av kapacitetsförstärkande åtgärder vid de vattentäkter som återkommande får problem med vattenbrist . Överföringsledning från en annan vattentäkt. Ytvattentäkter Se kapitel 4.2 temperaturförändringar/punkt nr 2, varmare somrar samt värmebölja Både yt- och grundvattentäkter Ökad reningsteknisk beredskap vid vattenverken Informationsberedskap Aktivt kol (PAC, GAC) Ozon eller annan avancerad oxidationsteknik Ökad risk för perioder med torka (Främst i juliseptember) En ökad risk för skogsbränder och andra bränder där släckvatten mm kan påverka vattenmiljön och därmed råvattnets kvalitet Utökat analysbehov Provtagnings- och analysberedskap SOU 2007:60 Bilaga B 13 71 kapacitet (10 miljoner per täkt). Den sammanlagda kostnaden skulle då bli . Risk för förorening på grund av ökad brandrisk (tabell 3) Vid torka kan risken att för att få föroreningar från släckvatten vid större skogsbränder eller andra bränder i viss mån öka. För eventuella kostnader, se Ökande kostnader för en ökad risk av spridning av kemiska föroreningar under tabell 4. Bilaga B 13 SOU 2007:60 72 Kostnader för behandling av ökande humushalter i ytvattentäkter Se text under tabell 2. Typ av väder/klimat Sårbarhet för väder – konsekvens Åtgärdsbehov Några åtgärdsalternativ Tabell 4 Ytvattentäkter samt ytliga grundvattentäkter eller grundvattentäkter med korta uppehållstider efter infiltration av ytvatten. Förbättrat råvattenskydd Se tabell 2 Optimerad fällningsteknik i ytvattenverk Ökad kemikalie dosering Tillsats av pulverkol Ev. kompletteringar i dricksvattenberedning Kolfilter Membran Ozon + biologiskt Effektivare desinfektionsteknik UV+ klor Ökad klordos Ozon Använda en reservvattentäkt Alternativt använda annat råvatten Informationsberedskap (ev. kokningspåbud) Distribuera nödvatten i tankar Ökad risk för mikrobiologiska föroreningar i vattentäkter (även klortåliga parasitära protozoer och virus) Ökad risk för vattenburen smitta. Ökande humushalter Utökat analysbehov Provtagnings- och analysberedskap Både yt- och grundvattentäkter Förbättrat råvattenskydd Se tabell 2 Vid behov förbättrad reningsteknik Aktivt kolfilter (PAC alt. GAC) Ozon Avancerad oxidationsteknik Använda reservvattentäkt Distribuera nödvatten i tankar Alternativt använda annat råvatten Informationsberedskap Anlägga en ny vattentäkt Ökad risk för olika typer av utsläpp som av hälsoskäl eller estetiska skäl kan påverka dricksvattnets användbarhet Risk för otjänligt vatten. Utökat analysbehov Provtagnings- och analysberedskap Ledningsnät/vattenverk Där behov finns minska såbarheten i huvudledningsnätet. Dubblera viktiga vattenledningar Reparationsberedskap Beredskap att anlägga nödvattenledningar Ökad risk för intensiva regn eller skyfall. (lokala översvämningar) Risk för ras och skred på ledningsnät, med utebliven leverans av vatten till samhället (risk för inträngande förorenat vatten i systemet). Beredskap att hantera stora leveransavbrott Informationsberedskap Beredskap att distribuera nödvatten i tankar SOU 2007:60 Bilaga B 13 73 Kostnader för ökad risk av mikrobiologiska föroreningar (tabell 2, 4 och 5) Avföringspåverkan som överstiger dricksvattenberedningarnas reduktionsförmåga leder till att de vattenburna sjukdomsutbrotten ökar. Statistiken över registrerade dricksvattenorsakade sjukdomsfall anger 63 000 fall i under och ändå anses det finnas ett betydande mörkertal. har i en underlagsrapport sammanställt tillängliga uppgifter om kostnader för ett antal svenska och utländska utbrott. Kostnaden per insjuknad varierar mellan och . Det stora spannet beror inte bara på hur allvarliga respektive utbrott var utan i hög grad också på vilka kostnader som inkluderats. Kostnadsberäkningarna för EHECutbrottet i Walkerton (/insjuknad) och Giardiautbrottet i Bergen (/insjuknad) framstår som de mest fullständiga. Om man räknar med kostnad på /insjuknad och en femfaldig ökning av de vattenburna infektionerna i får man en kostnad på mer än . Mörkertalet innebär att kostnaden för att inte genomföra riskreducerande åtgärder skulle kunna var betydligt högre. Utöver dessa kostnader finns mänskligt lidande i samband med dödsfall och sjukdom som i vissa fall blir kronisk samt avsevärda kostnader för att återställa förtroendet för dricksvattnet. I vår enkätundersökning anges att föroreningsrisken från avloppsrening eller djurhållning ökar betydligt vid kraftig nederbörd vid av vattentäkterna. Även dagvatten kan innehålla betydande mängder mikroorganismer och vid täkterna anges dagvatten som en föroreningsrisk. Vid av täkterna anges att jordbruksmark är en föroreningsrisk. Hur stora åtgärder som är nödvändiga för att reducera riskerna för vattenburen smitta till en acceptabel nivå beror bland annat på hur stora säkerhetsmarginalerna i dagens system är. har i en underlagsrapport tagit fram kostnader för vissa beredningskompletteringar. Tänkbar grad av åtgärd med stigande kostnader skulle kunna vara: 1) råvattenskydd och reservvattentäkter 2) kraftigt höjd desinfektionsdos 3) komplettera desinfektionen (t ex UV, ozon) 4) membranfilter (ultrafilter/nanofilter) 5) ny vattentäkt