sou · GVB361 · 2008-01-01 00:00:00 — struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv Bilaga 9 Resultatbilaga för individ- och familjeomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår kostnad kr/inv kr/inv familjeomsorg och -individ för Resultatbilaga 9 Bilaga Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 - redovisning av resultat, av docent Modellen för utjämning för strukturellt betingade kostnads- skillnader inom äldreomsorgen togs ursprungligen fram av (SOU 1993:53). Modellen ansluter till de generella principerna för utjämningssystemet. Målet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamhet med given ambitionsnivå samt att kostnads- utjämningen skall grundas på förhållanden som kommunen inte kan påverka. Modellen har sedan successivt reviderats i olika avse- enden men dess grundläggande struktur består. Den modell som tillämpas infördes . Den helt dominerande delen av kostnadsutjämningen fördelas efter en normkostnad som avser avspegla vårdbehoven för den äldre befolkningen i kommunen. Till denna kommer sedan ett tillägg som avser kompensera för mer- kostnader vid gles bebyggelsestruktur. De beräkningar som redovisas nedan avser huvuddelen av ut- jämningssystemet för äldreomsorgen - normkostnaderna. Beräk- ningen av dessa bygger på en indelning av den äldre befolkningen i delgrupper. Med utnyttjande av kostnadsdata och data som avser delgruppens utnyttjandet av äldreomsorg erhålles en beräknad normkostnad per delgrupp. Kommunens normkostnad för äldre- omsorg erhålles sedan genom att denna normkostnad per delgrupp multipliceras med antalet personer i kommunen i delgruppen i fråga, varefter resultatet summeras över alla delgrupper. Indelningen i delgrupper avsåg ursprungligen ålder (65–, 75– , 85– år), kön, sam- eller ensamboende samt socio-ekonomisk grupp (ej facklärd arbetare, facklärd arbetare, lägre tjänsteman, övriga Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 I senare revideringar har antalet åldersgrupper utökats genom uppdelning i femårsgrupper (65–69, 70–74, ., 90+) , sam/ensamboende ersatts med civilstånd (gifta, övriga), en etnicitetsvariabel införts (nordisk, utomnordisk) samt de socio- ekonomiska grupperna utökats med gruppen företagare/jord- brukare. Skälet till att ta hänsyn till etniciteten är att äldre invandrare från länder utanför genomsnittligt sett har sämre hälsa än personer födda i de nordiska länderna. Kommunens normkostnad påverkas av andelen invandrare genom inverkan på antalet personer i resp. ohälsograd. Normkostnaden per ohälsograd är däremot densamma. Indelningen i socio-ekonomiska grupper har gjorts med hjälp av Folk- och bostadsundersökningarna 1970– 1990. Genom att sådana undersökningar inte genomförts har ett växande andel personer måst klassas indirekt genom s.k.imputering. Beroende på de växande svårigheterna att genomföra indel- ningen efter socio-ekonomisk grupp prövades tidigare även indel- ning efter inkomstgrupp (kvintilgrupper; summa förvärvs- och ka- pitalinkomst). Ett skäl härför var också att analyser av ULF-under- sökningen (se t.ex. rapporten och frisk, 2000:4) visat att de äldres inkomstnivå har ett mycket starkt samband med förekomsten av ohälsa. Kommittén beslutade dock att behålla indelningen efter socio-ekonomisk grupp. För att möjliggöra jämförelser redovisas i denna PM resul- tatet av beräkningar med båda metoderna. I diskussionen av normkostnaderna har ibland förts fram att det är principiellt felaktigt att använda olika normkostnader per kön, eftersom vid given grad av ohälsa eller vårdberoende, detta endast avspeglar skillnader i tillgången till informell omsorg (anhörigstöd mm) och eventuellt andra könsbundna skillnader i omsorgs- tilldelningen. I denna PM redovisas normkostnaderna såväl separat uppdelat på kön som sammantaget. Principen i normkostnadsberäkningarna för äldreomsorgen är att ställa vårdbehoven i den äldrebefolkningen mot omsorgs- insatserna. Detta kräver dels data som beskriver ohälsa och vård- behov för olika delgrupper i befolkningen, dels data som beskriver insatserna i relation till ohälsan för samma grupper. För beskriv- ningen av ohälsan i befolkningen har utnyttjats SCB:s s.k. ULF- undersökningar (Undersökningar av Levnadsförhållanden). Dessa undersökningar är baserade på ett stort urval av befolkningen (2 000–3 000 personer , ) och avser en Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 rad olika aspekter på levnadsförhållanden och tillgången till olika slag av resurser. Bland de frågor som ställs i intervjuundersökningen ingår frågor rörande ohälsa och behov av hjälp för olika aktiviteter. ULF-undersökningarna har bedrivits med en i allt väsentligt oförändrad metodik och de kan bedömas ge en i stort sett tillförlitlig bild av förekomsten av ohälsa hos den äldre befolkningen. genomförs undersökningen också utan övre åldersgräns, vilket har varit ett problem. Genom det begränsade antalet intervjuade personer går det dock inte att direkt beräkna förekomsten av ohälsa per kommun. Man är därför hänvisad till indirekta beräkningar, s.k. regressions- beräkningar, baserade på variabler som visat sig vara bestämmande för ohälsofördelningen. Nästa steg i beräkningarna är att bestämma insatserna av äldre- omsorg givet ohälsa och vårdbehov. Detta görs med utnyttjande av särskilda undersökningar avseende alla vårdtagare inom äldre- omsorgen i ett urval av kommuner. Tre sådana undersökningar har genomförts i samband med uppdateringar av normkostnaderna – 1994, 2002 och den senaste /. Samma åtta kommuner har deltagit i undersökningarna. En jämförande sam- manställning av resultatet av de tre undersökningarna redovisas i bilaga. Som underlag för beräkningen av normkostnaderna har dessutom utnyttjats data som insamlats i det s.k. (study on Ageing and Care). Uppläggning, ge- nomförande och resultat av den senaste fältundersökningen redo- visas nedan. Indelningen av befolkningen efter grad av ohälsa i ULF-under- sökningen har tidigare skett med utnyttjande av SCB hälsoindex. Personerna grupperas därvid i fyra grupper - full hälsa, lätt ohälsa, måttlig ohälsa och svår ohälsa – utgående från variablerna själv- skattad hälsa, förekomst av långvarig sjukdom med funktions- nedsättning samt rörelsehinder. Vid den revidering av norm- kostnaderna, som redovisas i denna PM, har indelningen i ohälso- grader ersatts med en indelning efter antal beroenden för aktivite- ter för dagligt liv (ADL). Skälet härför är att dessa beroenden har en mer direkt koppling till behovet av service och omvårdnad. Härigenom bortfaller också behovet att översätta mellan SCB ohäl- soindex och de index som kan skapas utifrån variabler, som mätts vid fältundersökningarna resp. i . I fortsättningen redovisas i tur och ordning underlaget för be- räkningarna, den utnyttjade beräkningsmetoden samt resultaten Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 uttryckta som beräknade normkostnader per person och ålder, kön, civilstånd och grad av ADL-beroende samt per socio-ekonomisk grupp och inkomstgrupp. Härtill har sedan fogats en diskussion innefattande jämförelser med tidigare beräkningar, tillförlitligheten i underlaget och begränsningar i beräkningsmetodiken. Dessutom redovisas en jämförande analys av fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 i bilaga 11b. 2Beskrivning av den tillämpade beräkningsmetoden Grundprincipen för beräkningen av kommunernas normkostnader för äldreomsorgen är att den äldre befolkningen indelas i del- grupper. För varje sådan delgrupp beräknas en normkostnad utgå- ende ifrån empiriska data, som beskriver vårdinsats och kostnad för gruppen i fråga. Dessa normkostnader per delgrupp multipliceras sedan med antalet personer i kommunen i resp. delgrupp och pro- dukten summeras över alla delgrupper. Indelningen av kommunens innevånare görs efter åldersgrupp (5-årsgrupper : 65–, , 90–år) civilstånd (gifta, övriga) etnicitet (nordisk resp. utomnordisk härkomst) socio-ekonomisk grupp (ej facklärd arbetare, facklärd arbetare, företagare och jordbrukare, tjänstemän på lägre och mellannivå, högre tjänstemän) alternativt inkomstgrupp (kvintilgrupper totalt för riket, sammanräknad inkomst, dvs. Detta ger sammanlagt 6*2*2*2*5= 240 delgrupper. Antalet perso- ner per delgrupp kan givetvis i många fall vara lågt och i många kommuner saknas personer i ett antal delgrupper, speciell de som avser utomnordisk härkomst. Antalet personer i resp. socio-ekonomisk grupp per ålders- grupp, kön, civilstånd (gifta och övriga), etnicitet (nordisk resp. utomnordisk härkomst) i kommuner har bestämts utgående från Folk- och bostadsräkningarna 1990, 1985, 1980 och Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 1970 (FoB 1990, etc.). Metoden har därvid varit att först söka klassa personen utgående från FoB 1990. För de personer, som inte var förvärvsarbetande eller inte var klassningsbara i någon av de ovan nämnda kategorierna, har sedan en sökning gjorts i FoB 1985 och de som då var förvärvsarbetande har getts socio-ekono- misk kod från denna FoB. För de sedan återstående har därefter sökning gjorts i FoB 1980 på samma sätt osv. Totalt kunde genom detta förfarande socio-ekonomisk kod bestämmas för av den äldre befolkningen. Detta är lägre än vid den förra re- videringen av normkostnaderna , vilket avspeglar de växande svårigheterna att använda en indelning i socio-ekonomiska grupper i avsaknad av aktuella folk- och bostadsräkningar. De personer som efter dessa sökningar fortfarande inte kunnat ges någon socio-ekonomisk kod har fördelats ut proportionellt på de fem socio-ekonomiska kategorierna i den aktuella delgruppen. Om det i kommunen inte funnits några personer i denna delgrupp har i stället använts motsvarande fördelning i kommungruppen en- ligt gruppindelning. De personer, som på detta sätt måst placeras ut schablonmässigt, utgörs bland annat av invandrare som invandrat efter 1990. Fördelningen på socio-eko- nomisk grupp per kommungrupp enligt den gruppindelning som används av SKL (kommuner och Landsting) framgår av nedanstående tabell. Fördelningen befolkningen på socioekonomiska grupper per kommungrupp (%) 2007 äldreomsorg för Normkostnadsberäkningar 10a Bilaga Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Fördelningen på grad av ADL-beroende per socio-ekonomisk grupp resp. kvintilgrupp inom resp. delgrupp (ålder, kön etc.) har skattats med hjälp av data från SCB:s undersökning av levnads- förhållanden (). ADL-beroende avser behov av hjälp i följande fyra aktiviteter: bad eller dusch, stiga upp och lägga sig, på och av- klädning, födointag. En indelning har härvid gjorts i fyra katego- rier: oberoende i samtliga aktiviteter, beroende i en eller två, bero- ende i tre samt beroende i samtliga fyra aktiviteter. De genomsnittliga insatserna av vård och omsorg per person i resp. delgrupp och ohälsograd har bestämts utifrån empiriska data, som tagits fram dels genom en särskild fältundersökning febru- ari/i åtta svenska kommuner, dels genom SNAC- pro- jektet (study on Ageing and Care). Samtliga de kommuner som deltog fältundersökning medverkade också i de motsvarande undersökningar som genomfördes . Genomförande och resultat av ovan nämnda under- sökningar redovisas i följande avsnitt. De empiriska undersökningarna har syftat till att bestämma an- talet mottagare av äldreomsorg i resp. deltagande kommun per ål- dersgrupp, kön, civilstånd och etnicitet samt att för dessa personer ge uppgift om vårdbehov – uttryckt i lämpligt mått – och vård- och omsorgsinsats. Vårdbehovet har i undersökningarna uttryckts genom ett antal variabler som beskriver beroende i aktiviteter för dagligt liv (ADL) samt olika slag av funktionsnedsättning. Utgående ifrån dessa vari- abler kan olika index bestämmas. I den senaste undersökningen har dels ett index skapats som anger antalet ADL-beroenden, dels det s.k. . Det förra indexet är det som använts i norm- kostnadsberäkningarna. Grupperna med en och två ADL-beroen- den har därvid slagits samman. Nästa steg är att bestämma vård- och omsorgsinsatsen per grad av ADL-beroende i resp. delgrupp. Som mått på vård- och om- sorgsinsatsen per delgrupp har i undersökningen använts antal per- soner och totala antalet veckotimmar hemtjänst i ordinärt boende (eller särskilt boende med beslut om hemtjänstinsats, s.k. serviceboende) samt antalet personer i särskilt boende med hel- dygnsomsorg. Uppgiften på antalet personer används för att i resp. delgrupp bestämma andelen personer per grad av ADL-beroende, som får hemtjänst resp. bor i särskilt boende med heldygnsomsorg. Med hjälp av en standardkostnad hemtjänst resp. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 i boende med heldygnsomsorg kan sedan beräknas kostna- den per person med resp. grad av ADL-beroende i resp. delgrupp. I följande avsnitt beskrivs närmare de olika material och under- sökningar som legat till grund för normkostnadsberäkningen. Här- efter redovisas i nästa avsnitt det erhållna resultatet i form av normkostnaden per delgrupp och grad av ADL-beroende. Dessa s.k. ULF-undersökningar har genomförts av () . Dessa omfattar årliga intervju-undersökningar i syfte att beskriva välfärden och levnadsförhållandena. Totalt har intervjuats omkring 5 000–6 000 personer , varav i åldrarna 65–med ett bort- fall kring . I syfte att få ett tillräckligt stort material har för här redovisade beräkningar ULF-årgångarna 2002–2004 slagits samman. För 2005 saknas än så länge inkomstuppgifter. Se- dan görs undersökningarna utan övre åldersgräns. Detta innebär att normkostnadsberäkningen är säkrare jämfört med tidi- gare då vårdbehovsuppgifterna för de fick skattas genom extrapolation. Till intervjudata förs sedan olika registeruppgifter avseende som exempel olika slag av inkomster. I ULF-undersökningen ingår bland annat frågor avseende oberoende i aktiviteter för dagligt liv – bad eller dusch, stiga upp och gå och lägga sig, på- och avklädning samt födointag. Utgående från svaren på dessa frågor har, som be- skrivits ovan, ett index konstruerats med fyra nivåer: ADL=0; ADL=1–2; ADL=3; ADL=4. Fördelningen av den äldre befolk- ningen på dessa fyra nivåer enligt ULF-undersökningen framgår av tabell 2 nedan. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Tabell 2 Fördelningen av befolkning på grad av ADL-beroende enligt ULF-undersökningen, procent (Sammanslagning av ULF-undersökningarna; utjämnad modell) 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år Förekomsten av ADL-beroende påverkas också av civilstånd – en- samstående har generellt sämre hälsa än gifta och därmed också mer ADL-beroende – och nationell härkomst – personer som bor i , men är födda utanför , har sämre hälsa än nor- diskfödda svenskar. Andra faktorer som starkt påverkar före- komsten av ohälsa och ADL-beroende är socio-ekonomisk bak- grund eller inkomst. Tabell 3 visar som exempel fördelningen på grad av ADL-beroende vid en indelning efter socio-ekonomiska grupper för gifta nordiskfödda kvinnor resp. män i åldersgruppen 75–. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Tabell 3 Fördelning på grad av ADL-beroende per socio-ekonomisk grupp i åldersgruppen 75–för gifta nordiskfödda personer, procent, kvinnor resp. män (ULF-undersökningen 2002-2004; utjämnad modell) Mellan/högre tjänstemän Mellan/högre tjänstemän Som framgår av tabell 3 ovan finns betydande skillnader mellan de socio-ekonomiska grupperna när det gäller förekomsten av ADL- beroende. I tabell 3 visas motsvarande uppgifter med indelning i stället efter inkomst i s.k. kvintilgrupper, där de 20 %-en med lägst inkomst utgör kvintilgrupp 1, de följande 20 %-en kvintilgrupp 2 o.s.v. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Tabell 4 Fördelning på grad av ADL-beroende per inkomstkvintilgrupp i åldersgruppen 75–för gifta nordiskfödda personer, procent, kvinnor resp. män (ULF-undersökningen 2002-2006; utjämnad modell) En jämförelse mellan tabell 3 och tabell 4 visar att skillnaderna i ADL-beroende mellan inkomstgrupperna är större än skillnaderna mellan de socio-ekonomiska grupperna. Antalet observationer i ULF-undersökningen är inte tillräckligt för att det skall vara möjligt att direkt uppskatta förekomsten av ADL-beroende bland de äldre i varje kommun i . Eftersom denna förekomst är i så hög grad bestämd av faktorerna ålder, kön, civilstånd, härkomst och socio-ekonomisk grupp resp. inkomst- grupp är dock möjligt att på statistisk väg skatta fördelningen på grad av ADL-beroende i resp. kommun givet dessa faktorer. Detta är den metod som här använts. Som beskrivits ovan bygger metoden för beräkning av norm- kostnaderna på en koppling av vårdinsatserna till behoven hos den äldre befolkningen baserat på ett empiriskt underlag. Vid den ur- sprungliga normkostnadsberäkningen var detta underlag hämtat Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 från mätningar i och kommuner (SOU1993:53). Då det fanns anledning att bredda detta underlag genomfördes en fältundersökning i nio kommuner. gjordes en ny undersökning där åtta av de ursprungliga kommunerna deltog. I den undersökning som gjorts /med- verkade samma åtta kommuner som . Undersökningen har omfattat drygt 5 000 vårdtagare med hem- hjälp eller i särskilt boende med heldygnsomsorg. Den har skett utan identifiering av individerna. Vid undersökningen har noterats – förutom ålder, kön och sam/ensamboende och nordisk resp. ut- omnordisk härkomst – personernas ADL-beroende avseende bad, klädsel, toalett, förflyttning och födointag. Vidare har noterats fö- rekomsten av rörelsehinder, urin - resp. avföringsinkontinens samt kognitiv nedsättning (demens). På basis av de registrerade variab- lerna är det möjligt att bestämma såväl antalet ADL-beroenden (av de fyra som ingår i ULF-undersökningen, jfr ovan) som . Insatserna har noterats genom boendeform – ordinärt boende, serviceboende eller heldygnsomsorg – samt för de med hemtjänst i ordinärt boende eller serviceboende insatsens omfatt- ning uttryckt i timmar . De erhållna uppgifterna är helt jämförbara med dem som samlats in vid de föregående under- sökningarna. Förutom den ovan beskrivna fältundersökningen har beräkningen av normkostnaderna också kunnat stödjas på material som insam- lats i den s.k. - the study on Ageing and Care. I den nu aktuella normkostnadsberäkningen har använts data som insamlats i studiens vårdsystemdel i stadsdel i (2005) samt kommun i (2006). Bland de variabler som registreras i , vårdsystemdelen, ingår de ovan an- givna variablerna i fältundersökningen med samma definitioner. Totalt avser de nu utnyttjade uppgifterna cirka 1 500 personer. Till skillnad från fältundersökningen innefattar SNAC-materia- let identifierade individer. Insamlingen av uppgifterna har förutsatt de registrerade personernas samtycke. Bland annat av detta skäl har registreringen inte varit fullständig. Det finns också ett visst bort- fall av uppgifter när det gäller variabler, som belyser graden av Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 En uppräkning har därför gjorts till det totala antalet vårdtagare med hemtjänst resp. i boende med heldygnsomsorg. Som beskrivits ovan bygger beräkningen av normkostnaderna på att man för varje delgrupp i den äldre befolkningen beskriver dels behoven av äldreomsorg, dels omfattning och kostnader av de er- hållna omsorgsinsatserna. Behoven av äldreomsorg kan relateras till graden av ohälsa eller funktionsnedsättning. Denna uttrycks genom ett index som avser graden av ADL-beroende. Genom ULF-mate- rialet erhålles uppgift på förekomsten av funktionsnedsättning i befolkningen, genom fältundersökningen och kan funktionsnedsättningen hos vårdtagarna kopplas samman med er- hållna insatser. användes SCB:s hälsoindex som mått på ohälsan och ett problem uppstod då genom att detta index inte hade någon motsvarighet i fält- resp. SNAC-undersökningarna. För att lösa detta krävdes en särskild översättning med imputering av ohälso- index i fält- och SNAC-materialen. Detta problem är nu eliminerat genom att ADL-beroendet mäts med samma variabler i ULF-un- dersökningen som i fältundersökningen och . Emellertid kvarstår ett problem genom att mätningen sker på olika sätt. I ULF-undersökningen anger personen själv om man behöver hjälp med olika aktiviteter för dagligt liv. I fältunder-sökningen och är det ansvarig personal inom äldreomsorgen som svarar för bedömningen. Många studier har visat att de äldre personerna själva bedömer sin förmåga som bättre än vad professionella bedömare anser.