sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — Har arbetstagare rätt till semesterersättning enligt andra stycket, skall vederlag för arbete, som har avsetts pågå högst och omfatta högst , förutsättas inbegripa semesterersättning, om ej annat framgår av omständigheterna. Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radio- logiskt arbete. dagar, om anställningen börjar efter . Om en anställning avses pågå och inte varar får avtalas att semesterledighet inte ska läggas ut. I sådant fall har arbetstagaren rätt till semesterersättning. Arbetstagare som byter an- ställning har rätt till semesterle- dighet i den nya anställningen endast i den mån han icke redan har fått sådan ledighet. Arbetstagare som byter an- ställning har rätt till semesterle- dighet i den nya anställningen endast i den mån sådan ledighet inte redan har utgått i den tidigare anställningen. Beräkning av antal semester- dagar med semesterlön semesterlön utgör så stort antal semesterlön utgör så stort antal som svarar mot den del av in- svarar mot den del av arbetstagaren har innehaft an- ställning hos arbetsgivaren. har varit frånvarande utan lön har varit helt frånvarande från arbetet inräknas inte i anställ- endast om fråga har varit om på semesterledighet, ledighet som 17 § eller ledighet på grund av permittering inräknas i anställ- utan lön under sådan frånvaro- period, inräknas även den i an- ställningstiden. Vid beräkning enligt första och andra styckena anges del av in- tjänandeåret i antal dagar. Uppstår vid beräkning av antalet semesterdagar med semesterlön brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Av semesterdagar som utlägges under visst semesterår skall, om ej annat avtalas, dagar som är förenade med semesterlön utgå först. Besked om uttag av semester- dagar utan semesterlön Arbetstagare är skyldig att på begäran lämna arbetsgivaren besked i vad mån han önskar få ut semesterledighet, som ej är förenad med semesterlön, eller avstå från sådan ledighet. Be- sked behöver ej lämnas innan arbetstagaren har fått veta, hur många semesterdagar utan lön han har eller kan beräknas få rätt till. Har semesterledighet utan lön lagts ut med anledning av arbetstagarens besked enligt första stycket, får arbetstagaren ej senare avstå från ledigheten utom i fall som avses i 13 §. Arbetstagare ska på begäran lämna arbetsgivaren besked i vilken omfattning semesterdagar utan semesterlön ska läggas ut eller i vilken omfattning arbets- tagaren önskar avstå från sådan ledighet. Besked behöver inte lämnas innan arbetsgivaren har meddelat hur många semester- dagar utan lön arbetstagaren har eller kan beräknas få rätt till. Har semesterledighet utan lön lagts ut med anledning av arbetstagarens besked enligt första stycket, får arbetstagaren inte senare avstå från ledigheten utom vid permittering enligt 13 §. Semesterledighet för arbets- tagare som regelbundet arbetar och Semesterledighet beräknas i . räknas ej som semesterdagar an- nat än i fall som avses i tredje stycket. Arbetstagare som regelbundet arbetar lördag eller söndag eller båda , har vid semesterledighet som omfattar minst rätt till ledighet av veckoslut dels under semesterledigheten, dels antingen före eller efter denna. dagar har arbetstagaren rätt till som efter denna, om inte särskilda skäl talar emot. Har i fall som avses i detta stycke arbetstagaren ledighet av mot- som inte är lördag eller söndag, och infaller den under semester- Vid semesterledighet som om- fattar minst har ar- kortare än och arbets- tagaren är ledig lördag eller sön- eller söndag eller båda dessa dag, som annars skulle ha utgjort dagar, rätt till ledighet mot- arbetsdag, räknas sådan dag som svarande tid av veckoslut dels Arbetsfri dag ska då under semesterledigheten och dels inte anses som semesterdag. semester- ledigheten minst 19 dagar och föranleder ej särskilda skäl annat, har arbetstagaren rätt som efter denna. i fall som avses i detta stycke arbetstagaren ledighet av mot- som ej är lördag eller söndag, och infaller den under semesterledig- heten, räknas den som semester- Är arbetstagaren ledig lördag eller söndag, som annars skulle ha utgjort arbetsdag, och är fråga om anges i andra stycket, räknas så- dan dag som semesterdag. Arbetsfri dag skall då ej anses som semesterdag. Med söndag jämställes helgdag samt påskafton, pingstafton, midsommar afton, och nyårsafton. Förläggning av semesterledig- het Medbestämmande och samråd om semesterledighetens förlägg- ning Mellan parter som träffar kollektivavtal om löner och all- männa anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som avser förläggningen av semesterledig- het. I fråga om arbetstagare för vilken sådant avtal ej träffats, skall gälla vad som föreskrives i andra och tredje styckena. Angående förläggningen av semesterledighet som avses i 12 § skall vad som i lagen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet föreskrives om arbetsgivares förhandlings- skyldighet beträffande viktigare förändring av arbetstagares arbets- eller anställningsförhål- landen äga motsvarande tillämp- ning. Om arbetstagaren icke företrädes av förhandlingsbe- Mellan parter som träffar kollektivavtal om löner och all- männa anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det, även träffas kollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågor som rör förläggningen av semesterledig- het. I fråga om arbetstagare för vilken sådant avtal inte har träf- fats gäller bestämmelserna i andra och tredje stycket. Vad som föreskrivs om arbets- givares förhandlingsskyldighet i 11 § lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet ska tillämpas på motsvarande sätt beträffande förläggningen av sådan semesterledighet som avses i 12 §. Om arbetstagaren inte företräds av förhandlingsbe- rättigad organisation eller om sådan organisation inte önskar förhandla, ska arbetsgivaren rättigad organisation eller om sådan organisation ej önskar förhandla, skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren om ledighetens förläggning. Beträffande förläggningen av annan semesterledighet skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med dennes organisation icke har ägt rum. Kan överenskommelse om förläggning av semesterledighet ej uppnås, bestämmer arbetsgivaren om förläggningen i den mån ej annat har avtalats. samråda med arbetstagaren om ledighetens förläggning. Beträffande förläggningen av annan semesterledighet ska arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med dennes organisation inte har ägt rum. Om överenskommelse inte nås om semesterledighetens förlägg- ning Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om be- slutet. Underrättelsen skall lämnas senast före ledighetens början. När särskilda skäl föreligger får den lämnas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. Kan överenskommelse om förläggning av semesterledighet som avses i 10 § inte uppnås, be- stämmer arbetsgivaren om för- läggningen i den mån inte annat har avtalats. Har beslut om förläggning av semesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagare eller dennes företrädare, ska arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om be- slutet. Underrättelsen ska lämnas senast före ledig- hetens början. Om det finns sär- skilda skäl får den lämnas senare, dock om möjligt minst en månad före ledighetens början. Närmare om hur semesterledig- heten ska förläggas Om ej annat har avtalats, skall semesterledigheten för- läggas så, att arbetstagaren får en ledighetsperiod av minst –augusti. Även utan stöd av avtal får sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när särskilda skäl för- anleder det. Om inte annat har avtalats, ska semesterledigheten förläggas så, att arbetstagaren får en ledighetsperiod av minst –augusti. Även utan stöd av avtal får sådan semesterperiod förläggas till annan tid, när särskilda skäl för- anleder det. Semesterledighet ska förläggas så att arbetstagare med lägre sys- selsättningsgrad än heltid får lika lång ledighet som hade utgått om arbetstagarens sysselsättningsgrad hade varit heltid. Semesterledig- het för arbetstagare med oregel- bunden förläggning av arbets- tiden ska förläggas så att ledig- heten blir lika lång som den hade blivit om arbetstagarens arbetstid hade varit förlagd regelbundet. Av semesterdagar som läggs ut under visst semesterår ska, om inte annat avtalas, dagar med semesterlön läggas ut först. Semesterledighet vid permit- tering Beslutar arbetsgivare om permittering som arbetstagare ej hade anledning räkna med då han lämnade besked enligt 8 §, har arbetstagaren rätt att avstå från utlagd semesterledighet, som ej är förenad med semester- lön, i den mån ledigheten sam- manfaller med permitterings- perioden. Detta gäller dock endast om han underrättar arbetsgivaren senast före semesterledighetens början. Får arbetstagaren först senare kännedom om permitteringen, har han rätt att avstå från ledig- heten genom att utan dröjsmål underrätta arbetsgivaren. Har semesterledigheten då inletts, upphör ledigheten med ut- gången av den dag då arbets- givaren underrättades. Beslutar arbetsgivare om permittering som arbetstagare inte hade anledning räkna med när besked lämnades enligt 8 §, har arbetstagaren rätt att avstå från utlagd semesterledighet utan semesterlön, i den mån ledigheten sammanfaller med permitteringsperioden. Detta gäller dock endast om arbets- tagaren underrättar arbetsgivaren senast före ledighetens början. Får arbetstagaren först senare kännedom om permitteringen, får ledigheten avstås om arbets- tagaren utan dröjsmål underrät- tar arbetsgivaren. Har semester- ledigheten då inletts, upphör ledigheten med utgången av den dag då arbetsgivaren underrät- tades. Semesterledighet i samband med uppsägning och sjukdom m.m. Semesterledighet får ej utan arbetstagarens medgivande för- läggas till uppsägningstid. Semesterledighet får inte utan arbetstagarens medgivande förläggas till uppsägningstid. ningstiden helt eller delvis in- ningstiden helt eller delvis in- semesterledighet och beror upp- sägningen på förhållande som ej hänför sig till arbetstagaren per- som inte hänför sig till arbets- hetens förläggning i samma mån upphävas, om arbetstagaren be- i samma mån upphävas, om ar- betstagaren begär det. gäller ej i den mån uppsägnings- gäller inte i den mån uppsäg- Infaller under semesterledig- heten dag då arbetstagaren är oförmögen till arbete på grund av sjukdom eller dag som är semesterlönegrundande enligt 17 § första stycket 2–7 skall, om arbetstagaren utan dröjsmål be- gär det, sådan dag ej räknas som semesterdag. Semesterdagar som återstår på grund av att första stycket har tillämpats skall utgå i ett sammanhang, om arbetstagaren ej medger annat. Infaller under semesterledig- heten dag då arbetstagaren inte skulle ha kunnat arbeta på grund av sjukdom, arbetsskada eller dag som i övrigt är semester- lönegrundande enligt 17 § ska, om arbetstagaren utan dröjsmål begär det, sådan dag inte räknas som semesterdag. Semesterdagar som återstår på grund av att första stycket har tillämpats ska utgå i ett sammanhang, om arbetstagaren inte medger annat. Semesterlön enligt sammalöne- regeln Semesterlönen utgör av arbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön i an- Semesterlönen för en arbetsta- gare med lön bestämd eller månad är den vid semester- tillfället aktuella vecko- eller Vid beräkning av lönen under intjänandeåret skall i lönesum- lönetillägg, samt ett semestertill- man ej inräknas annan semester- lägg (sammalöneregeln). lön än sådan som avses i 22 § eller permitteringslön med anled- ning av driftsuppehåll för sam- procent av veckolönen och för skall ej heller inräknas ersättning som har utgått för dag, då arbets- tagaren helt eller delvis har haft Har arbetstagaren fasta löne- sådan ledighet från arbetet som är tillägg ska vecko- respektive För varje sådan dag skall Har arbetstagaren som avses i första stycket även rörliga löne- delar är semesterlönen för dessa Har arbetstagaren då ej haft lön under semesteråret. skall semesterlönen beräknas med Vad som sägs i denna paragraf hänsyn till den inkomst som det ska inte tillämpas om arbetsgiva- kan antagas att han skulle ha haft, ren istället väljer att beräkna arbetat för arbetsgivarens räk- fall som avses i 16 b §. För arbetstagare som avlönas på annat sätt än vad som avses i 16 § första stycket utgör semester- rens förfallna lön i anställningen (procentregeln). 2.ersättning för dag då arbetstagaren helt eller delvis har haft sådan ledighet från arbetet som är semesterlönegrundande enligt 17 §, 3.permitteringslön med an- ledning av driftsuppehåll för samtidig semester. För varje sådan frånvarodag som anges i första stycket 2 ökas istället lönesumman med ett be- lopp motsvarande den inkomst arbetstagaren skulle ha haft om arbete istället utförts i normal omfattning för arbetsgivarens räkning. Med normal omfattning avses arbetstagarens ordinarie arbetstidsmått. Går detta inte att fastställa ska beloppet uppskattas till den inkomst som kan antas skulle ha utgått om arbetstagare hade arbetat för arbetsgivarens räkning. Procentregeln i 16 a § ska även tillämpas 1.om arbetstagarens lön regelbundet består av en fast och en rörlig del och den rörliga löne- delen utgör en betydande del av den sammanlagda lönen, eller 2.om arbetstagarens syssel- sättningsgrad har varierat under intjänandeåret, eller 3.om arbetstagaren har ändrat sysselsättningsgrad mellan intjänandeåret och semestertill- fället, eller 4. om arbetstagaren under in- tjänandeåret har varit från- varande av skäl som inte är semesterlönegrundande enligt 17 § om inte frånvaron –pågått i samma omfattning under hela intjänandeåret samt –fortfarande pågår i samma omfattning vid semestertillfället. Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om 1.ledighet på grund av sjuk- dom, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger eller om frånvaron beror på arbetsskada, 2.ledighet enligt föräldrale- dighetslagen (1995:584) dels under tid för vilken havande- skapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, dels under tid för vilken föräldrapenning utges i anledning av barns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den mån frånvaron för varje barn eller vid flerbarns- börd sammanlagt inte överstiger eller för ensamstående förälder , dels under tid för vilken tillfällig föräldrapen- ning utges enligt 4 kap. 10, 10 a, 10 b i den mån frånvaron under intjänandeåret inte överstiger 120 Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om 1.ledighet på grund av arbetsskada 2.ledighet på grund av sjuk- dagar eller för ensamstående för- älder , 11 och 11 a §§ 3. ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om ledighetslagen (1995:584) - under tid som anges i 8 § första stycket den lagen (vård av sjukt barn m.m.), smittbärare, i den mån frånvaron under intjänandeåret icke över- 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om föräldrapenning utges i anledning av barns födelse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma 4. ledighet på grund av risk som inte ger rätt till semesterlön för överförande av smitta, om enligt någon annan lag, om ning för vissa föräldrar (TUFF) väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sam- manhängande frågor, i den mån som inte ger rätt till semesterlön enligt någon annan lag, om under intjänandeåret inte över- ning för vissa föräldrar (TUFF) väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhet sam- manhängande frågor, (1986:163) om rätt till ledighet (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisning för in- för svenskundervisning för in- (1988:1465) om ersättning och (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård. den mån frånvaron under in- Har arbetstagare av anledning Frånvaro på grund av ledighet som anges i första stycket 1 varit eller del av dagar enligt första stycket 2–7 är längre avbrott i frånvaron än i en följd under två hela intjänandeår, grundar där- efter infallande dag av frånvaro- räknas även dagar då arbets- perioden inte rätt till semesterlön. tagaren inte skulle ha utfört I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar helt eller delvis frånvarande från arbetet utan längre avbrott i icke skulle ha utfört arbete frånvaron än i en följd under ett helt intjänandeår, är därefter infallande sådan från- varodag av frånvaroperioden inte stycket 1–2 för sig och första stycket 3–7 för sig. Sparande av semesterledighet och semesterlön Rätt att spara semester Arbetstagare, som under ett semesterår har rätt med lön, får av överskjutande sådana dagar spara en eller flera till ett senare semesterår. läggas ut från ut- läggas ut från ut- gången av det semesterår då den gången av det semesterår då den sparades, om ej annat följer av sparades, om inte annat följer av 20 § tredje meningen. 20 § tredje meningen. Semesterdagar får icke sparas Semesterdagar får inte sparas under semesterår då arbets- under semesterår då arbets- tagaren får ut semesterdag, som tagaren får ut semesterdag, som Underrättelse om sparande och uttag av sparade semesterdagar semesterdagar eller vill han taga semesterdagar eller ta ut sparade i anspråk sparade semesterdagar i anslutning till semesterledig- semesterledigheten i övrigt, ska heten i övrigt, skall han under- arbetsgivaren underrättas i sam- band med att förläggningen av med att förläggningen av årets årets semesterledighet bestäms. Underrättelse behöver dock inte Underrättelse behöver dock icke lämnas förrän arbetstagaren har meddelat hur många semester- fått veta, hur många semester- dagar med lön arbetstagaren har dagar med lön han har eller kan eller kan beräknas få rätt till. beräknas få rätt till. Arbetstagare som vill ta ut tagare, som vill taga i anspråk ledigheten i övrigt, ska meddela ledigheten i övrigt, skall med- månader i förväg. Vad i första stycket sägs Första stycket gäller endast i gäller endast i den mån ej annat den mån inte annat har avtalats. Sparade semesterdagar skall förläggas till det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäller dock ej om annat har avtalats eller särskilda skäl föreligger mot att semesterdagarna förläg- ges till . Har arbets- tagaren avsett att sparade semesterdagar skall förläggas till det femte året efter det semesterår då de sparades och skulle sådan förläggning med- föra betydande olägenhet, får överenskommelse träffas att semesterdagarna skall läggas ut under det sjätte året. Önskar arbetstagare samti- digt få ut minst fem sparade semesterdagar, skall dessa och hela semesterledigheten för semesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. Förläggning av sparade semes- terdagar Sparade semesterdagar ska förläggas till det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäller dock inte om annat har avtalats eller särskilda skäl föreligger mot att semesterdagarna för- lägges till . Har arbets- tagaren avsett att sparade semesterdagar ska förläggas till det femte året efter det semesterår då de sparades och skulle sådan förläggning med- föra betydande olägenhet, får överenskommelse träffas att semesterdagarna ska läggas ut under det sjätte året. Önskar arbetstagare samti- digt få ut minst fem sparade semesterdagar, ska dessa och hela semesterledigheten för semesteråret utgå i en följd, om inte annat har avtalats. Semesterlön för sparade semesterdagar Semesterlönen för varje sparad semesterdag utgör, om ej annat följer av 23 §, av summan av 1. den lön i anställningen som har förfallit under intjänandeåret närmast före det semesterår, då de Semesterlönen för sparad semesterdag beräknas enligt 16– 16 b §§. Samtliga sparade semesterdagar som läggs ut ska betraktas som intjänade under det närmast föregående intjänande- året. sparade semesterdagarna uttages, dock frånsett lön för tid då arbets- tagaren har varit helt eller delvis frånvarande från arbetet, samt 2. ett beräknat inkomstbelopp för de dagar under samma intjänandeår då arbetstagaren har varit helt eller delvis frånvarande från arbetet av annan anledning än semester, som utgått under intjänandeåret och som ej sparats , eller permittering vid driftsuppehåll för samtidig semester. Beräkning av underlag för semesterlön som avses i första stycket 2 sker enligt grunderna för 16 § andra stycket tredje och fjärde meningarna. Semesterlön enligt 22 § skall beräknas som om arbetstagaren under där avsett intjänandeår varit anställd med samma andel av full arbetstid som under det eller de intjänandeår, då rätt till semesterlön för de sparade semesterdagarna förvärvades. Särskilda bestämmelser om semesterlön Vid beräkning av semester- lön skall hänsyn icke tagas till förmån av fri bostad eller till löneförmån, som är avsedd att utgöra ersättning för särskilda kostnader. Vid beräkning av semester- lön ska hänsyn inte tas till för- mån av fri bostad eller till löne- förmån, som är avsedd att ut- göra ersättning för särskilda kostnader. Arbetstagare, som får fri kost i arbetsgivarens hushåll, har rätt till skälig kostersättning för de dagar under semesterledigheten då förmånen ej har utnyttjats till någon del. Arbetstagare, som får fri kost i arbetsgivarens hushåll, har rätt till skälig kostersättning för de semesterdagar då förmånen inte har utnyttjats till någon del. Arbetsgivaren skall betala ut semesterlönen till arbetstagaren i samband med semesterledig- heten. I fråga om arbetstagare med tidlön, beräknad för vecka eller längre tidsenhet, får arbets- givaren i samband med semester- ledigheten utge den på den be- talda semestertiden belöpande tidlönen samt senast vid semester- årets utgång utge den semesterlön som kan återstå. Arbetsgivaren ska betala ut semesterlönen till arbetstagaren i samband med semesterledig- heten. Den semesterlön som avses i 16 § tredje stycket ska betalas senast efter semester- årets utgång. Semesterlön för semester som inte har kunnat läggas ut Betalda semesterdagar som inte har sparats enligt 18 § och som inte har kunnat läggas ut under semesteråret ersätts med semesterlön. Sådan semesterlön ska utbetalas senast efter semesterårets utgång. Semesterlön utges dock endast för de dagar som tillsammans som intjänats under in- tjänandeåret överstiger tjugofem. Arbetstagare, som utför arbetet i sitt hem eller annars under sådana förhållanden att det icke kan anses tillkomma arbets- givaren att vaka över arbetets anordnande, är berättigad till särskild semesterlön av arbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön i an- ställningen. Beräkning av lönen under in- tjänandeåret skall ske med mot- svarande tillämpning av 16 § andra stycket. Vad där föreskrives angående semesterlönegrundande frånvaro skall dock tillämpas med avseende på kalendervecka, om ej annan tidsperiod överenskom- mes. Även 24 och 25 §§ samt, om anställningen har avsetts skola pågå högst och om- fatta högst , 5 § tredje stycket äger motsvarande tillämp- ning. Särskild semesterlön skall be- talas ut näst efter intjänandeårets utgång eller, om intjänandeåret löper ut efter , senast efter dess utgång. Lag (1992:1329). Upphör arbetstagare att vara anställd hos arbetsgivaren innan han har erhållit den semesterlön som han har tjänat in, skall Om anställningen upphör innan arbetstagaren har fått den semesterlön som tjänats in, ska arbetstagaren i stället erhålla semesterersättning, i den mån ej inte om annat följer av 30 b eller annat följer av 31 §. med semesterlön ska utgå redan sådant fall skall bestämmelserna som om anställningen upphört som om anställningen upphört För arbetstagare som anställs annat fall föreskrives i 5 §. för arbete som avses pågå i högst i 5 § andra stycket. enligt grunderna för beräkning av som har rätt till fri kost i arbets- givarens hushåll, skall kostersätt- ning dock utgå endast för det an- tal dagar för vilka semesterersätt- ning skall beräknas.