sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — fjällräddningsuppdrag , vilket kan jämföras med polishelikoptern i som gjorde 14 upp- drag. Helikoptern är utrustad med Static , vilket gör man kan lyfta patienter från svåråtkomliga platser. Metoden används bland annat vid fjällräddning, vattenlivräddning och islivräddning. är avsatta för att öva metoden. Helikoptern är en 365 N2. Den bemannas av en pilot och en HEMS Crew Member. Man har inte möjlighet att instrumentflyga. Night Vision Goggles används . Man hade länge problem med att få använda den utrustning som anskaffats från , på grund av amerikanska myndigheters export- restriktioner. Helikoptern opereras av Scandinavian MediCopter. Helikoptern bemannas av en narkossköterska. Narkosläkare med- följer vid vissa uppdragstyper. Barnläkare och särskild sjuk- sköterska medföljer vid kuvöstransporter. Helikopterbasen ligger vid i , cirka en kilo- meter från sjukhuset. Sjukhuset ligger mitt i en tät bebyggelse, varför det är svårt att få plats med en helikopterplatta på marken. har bedömt det som alltför dyrt att bygga en heli- kopterplatta på taket på sjukhuset. Den täta bebyggelsen och förekomsten av en hög skorsten i närheten av sjukhuset gör det vidare svårt att anlägga en helikopterplatta av flygsäkerhetsskäl. Därför transporteras patienterna från till sjukhuset i vägambulans. Pilot, och sjuksköterska finns ständigt vid basen. Anspänningstiden är och och nätter. Helikoptern gjorde 938 uppdrag . var primärtransporter, medan var sekundär- transporter. utgjordes av övriga uppdrag. har en ökning av uppdragen skett. ökade uppdragen ytterligare, vilket gör att man nu börjar närma sig sitt kapacitetstak. Trots den relativt låga andelen sekundärtransporter får man stora intäkter från andra landsting, samt från . Intäkterna härrör ofta från uppdrag som gäller turister som skadat sig i skidbacken. har avtal med i om att göra primärtransporter i norra . Man gör även uppdrag åt . genomförs uppdrag in i . Det händer också att man flyger hem norska patienter till sjukhus i . Om man gör en primärtransport i som rör en patient som är hemmahörande i , så får man enligt den nordiska vård- konventionen inte transportera patienten till hemlandet utan föregående bedömning av läkare på svensk vårdinrättning. Detta leder till svåra medicinska överväganden och även komplicerade ekonomiska diskussioner i efterförloppet. Diskussioner har förts med Luftfartsstyrelsen om att utrusta helikoptern med pejl för att kunna delta i flygräddning, men något avtal finns inte . Det finns heller inte något avtal med polisen om fjällräddningsuppdrag. Vid helikopterbasen finns en vägambulans som genomför van- liga ambulansuppdrag inne i . Den bemannas då av HEMS Crew Member och sjuksköterska. genom- fördes 265 uppdrag med ambulansen. har man en avtalstid . Nuvarande avtalsperiod gäller från till . Nästa avtal planeras börja gälla . läns landsting har cirka 323 000 innevånare på en yta om . Helikoptern i har funnits och tillhör organisatoriskt . Den är särskilt utrustad för sekundärtransporter med intensivvårdspatienter. Heli- koptern har hela som upptagningsområde. Helikoptern är en 365 N3. började man använda en ny helikopter av samma modell, men som är utrustad med instrument som ger varning om terränghinder eller om andra luftfartyg finns i flygvägen. Man flyger med tvåpilot- system. har på eget initiativ infört flyg- säkerhetskrav som innebär att piloterna ska genomgå simulator- träningTPF1FPT. Vidare ska kaptenen ha minst , samt lång erfarenhet av instrumentflygning. Helikoptern är utrustad för instrumentflygning. Man använder inte Night Vision Goggles. Operatör är Scandinavian MediCopter. Den medicinska besättningen består av en intensivvårdsläkare och en intensivvårdssjuksköterska. Vid kuvösuppdrag används neonatolog och neonatalsjuksköterska. Helikoptern utför även ECMO-uppdrag. har man använt ECMO-team från Karo- linska , men har ett 1TP PT Detta är även ett krav från Luftfartsstyrelsen. eget ECMO-team med anpassad utrustning för att kunna flyga under pågående behandling. Helikoptern står i en hangar på i . finns all personal på basen. Piloterna bor även på basen, medan den medicinska personalen finns hemma och nätter. och nätter är an- spänningstiden , men då flyger man endast sekundär- transporten. Helikoptern gjorde 851 uppdrag . av uppdragen var sekundärtransporter, medan var primär- transporter. Antalet uppdrag ökar med . utfördes trettio uppdrag till , sju uppdrag till , fem uppdrag till , samt sju uppdrag till andra länder, däribland och . har avtal med och Gävle- borgs läns landsting om helikopteruppdrag. hade man avtal med räddningstjänsten i kommun om skogsbrand- bekämpning, men avtalet sades upp av kommunen av besparings- skäl. Den nuvarande avtalslängden är 5+2 år. Nästa avtal ska börja gälla . Inför den upphandlingen kommer Night Vision Goggles att vara ett krav. inträffade ett haveri när helikoptern landade på en parkeringsplats. Helikopterns stjärtrotor kolliderade då med några grenar på ett träd som stod i anslutning till stjärtrotorn. Detta skedde i samband med att helikoptern hovrande dirigerades framåt av andrepiloten som stod på marken. utred- ning visade att olyckan orsakades av att landningen genomfördes på en plats där säkerhetsavståndet till närmaste hinder var för litet. konstaterade att det saknades klara rutiner för besättningssamarbete i samband med dirigering på marken vid landning på landningsplats med närliggande hinder. Vid tiden för haveriet var Norrlandsflyg operatör av helikoptern. har en befolkning på cirka 1 950 000 personer på en yta om . införde heli- kopter i egen regi 1992. Man använder en lätt helikopter av modell EC 135 som ska kunna landa i stadsmiljö och på små öar i skärgården. Helikoptern bemannas av en pilot och en HEMS Crew Member. Man har Night Vision Goggles, men har inte möjlighet att instrumentflyga. Operatör är Scandinavian MediCopter. Fram tills nu har helikoptern bemannats med anestesisjuk- sköterska och anestesiläkare. Anestesiläkaren har inte arbetat natte- tid till . I och med att det nya kontraktet träder i kraft kommer läkaren att finnas vid en akutbil som står placerad i . Läkaren kommer också att utgöra en del av katastrof- medicinska prehospitala ledningsresurs. Förändringen har varit föremål för politisk debatt. All personal som medföljer helikoptern upphandlas, och den medicinska bemanningen kommer att skifta från till ambulans. Helikoptern står baserad vid brandstationen i . All personal finns vid basen dygnet runt, med två minuters anspän- ningstid. Ett butiksområde har växt upp runt basen, och heli- koptern har fått tillfällig dispens att stå kvar. En ny basering planeras tillsammans med Polisflyget på Myttinge i kom- mun, även om alternativet också prövas. När det beslutades att läkaren skulle flyttas från helikoptern till akutbilen var tanken att läkaren skulle kunna göra en rendez-vous med helikoptern på vägen till en olycka. I och med flytten till Myttinge blir avstånden så långa att rendez-vous i praktiken sällan kommer att vara möjligt, varför helikoptern i regel kommer att vara utan läkare. På grund av den stora aktiviteten i skärgården hade en extra helikopter till 15 sep- tember. Under den förra mandatperioden togs sommarhelikoptern bort, och ersattes med ett avtal med om att man kunde få använda deras helikopter om det blev hög belastning. Frågan blev föremål för politisk debatt, och efter valet beslutade den nya majoriteten att utreda behovet av sommarhelikopter på nytt. Enligt utredningen räckte det med att ha som extra resurs, men den nya majoriteten valde att införa sommarhelikopter på nytt. Den ordinarie helikoptern gjorde 926 uppdrag . Till detta kommer 227 uppdrag med sommarhelikoptern. Totalt gjordes 1 153 uppdrag. En minskning av antalet uppdrag har skett , bland annat till följd av hårdare prio- ritering. Uppdragen var till primärtrans- porter, och var sekundärtransporter. Den totala dominansen av primäruppdrag kan förklaras av att sjukhusen i ligger så nära varandra att det inte finns några stora tidsvinster att göra med helikopter. Vid längre transporter utanför har helikoptern för begränsad räckvidd för att vara effektiv. I sådana fall används istället flygplan eller Uppsala- helikoptern. har vidare anskaffat en intensivvårdsbuss som används för sekundärtransporter inom och utom . Vid basen finns en akutbil som gjorde 60 uppdrag. Akutbilen används för uppdrag i närheten av basen, samt då väder eller teknik ej medger flygning. används även för islivräddning, som normalt är att betrakta som , alternativt sjöräddning, beroende om insatsen sker på kommunalt eller statligt vatten. Den metod som använts är att helikoptern hovrat mycket nära isen och att HEMS Crew Member har lagt sig på landnings- stället och plockat upp den nödställde ur vattnet. HEMS Crew Member har under insatsen varit fastspänd i ett rep i helikoptern och klädd i överlevnadsdräkt. Metoden har varit omdiskuterad, då vissa menat att den utsätter helikopterpersonalen för stor risk. Anhängarna av metoden menar att den räddar mellan fem och tio liv . Operatören har beslutat att ersätta islivräddnings- metoden med Static Rope-metoden. Det sker eftersom det finns en risk att vatten sugs in i stjärtrotorn som är av modell fenestron. genomför även en del uppdrag ut till färjor som trafikerar , då man hämtar sjuka passagerare. För den nya avtalsperioden med början ingår i avtalet att personal från ambulanshelikoptern kommer att kunna följa med på uppdrag med i då det behövs medicinsk kompetens. har samverkansavtal med ambulans- helikoptrarna i och , som innebär att man kan bistå varandra vid behov. Däremot saknas avtal med och , varför man sällan gör uppdrag dit. Det innebär att helikopterns fulla räckvidd inte utnyttjas. Avtalslängden är 5+2 år. Ett nytt avtal gäller . (VGR) har cirka 1 522 000 innevånare fördelade på en yta om . svarade polisen för sjuktransporter i helikopter i . upphandlar regionen ambulanshelikopter i egen regi. Helikoptern är en Sikorsky S 76 A. I och med att det nya kon- traktet börjar gälla kommer en Sikorsky 76 C+ som har starkare motorer att användas. Man flyger med tvåpilotsystem. Det finns möjlighet att både instrumentflyga och använda Night Vision Goggles. Norrlandsflyg har varit operatör och har även vunnit kontraktet . Helikoptern bemannas av läkare med specialisering inom anestesi eller intensivvård, samt av sjuksköterska med motsvarande specia- lisering. Den medicinska personalen rekryteras från alla sjukhus i regionen. En ny helikopterbas invigdes på Airport. Både piloter och medicinsk personal finns dygnet runt på basen. Anspänningstiden är 07.00 23.00, och för resten av dygnet. Tekniker finns i hemmet med en timmes inställelsetid. gjorde 908 uppdrag, som till utgörs av primärtransporter. var sekundärtransporter, medan utgjordes av övriga uppdrag. har antalet uppdrag legat relativt stabilt. Man ser dock en ökad andel sekundärtransporter. Helikoptern är utrustad för att kunna flyga intensivvårdspatienter, och man klarar de flesta typerna av uppdrag, bortsett från ECMO och transporter av små barn i kuvös. Regionen har ett starkt samarbete med norsk sjukvård vilket bland annat innebär att helikoptern i ett tiotal fall lämnar svenska patienter vid det norska sjukhuset . genomförs något primäruppdrag in i . Sekundärtransporter sker i båda riktningarna över landgränserna med några fall . medicinska personal flyger vid behov med i vid sjöräddningsuppdrag. Det sker vid cirka 20 tillfällen . Regionen använder även SAR- helikoptern som back-up vid tekniska stillestånd på den egna helikoptern, eller då vinschning krävs av patienten. gör sällan uppdrag i , trots att man står med bara någon minuts flygtid från länsgränsen. är att i inte vill ha något avtal med , och man har lagt restriktioner på när ambu- lanshelikoptern får dras. bistår vid behov räddnings- tjänst med att t.ex. lokalisera skogsbränder och göra vissa taktiska transporter. Diskussioner pågår med räddningstjänsten i om att helikoptern ska kunna genomföra taktiska transporter av räddningsdykare. Avtalslängden är 5+2 år. Det nya kontraktet är på 6+2+2 år och gäller från . Avtalslängden har valts med hänsyn till bland annat avskrivningstiden på helikoptern. Det nya avtalet innebär schemaändringar för piloterna och att en ny heli- kopter används. Verksamheten beräknas bli dyrare , bland annat till följd av den nya helikoptern. är sjukvårdshuvudman på , som har cirka 57 000 innevånare på en yta om cirka 3 000 m². 1987 genom- fördes ett tremånaders försök med ambulanshelikopter med stöd från . började upp- handla en ambulanshelikoptertjänst från bolaget . blev den första sjukvårdshuvud- mannen i som upphandlade helikopter enbart för ambulans- ändamål. Huvudsyftet med ambulanshelikoptern var att flyga patienter från till specialistvård i . inträffade ett totalhaveri under en kvällsflygning från till och de tre ombordvarande omkom. Under haveriutredningen fann man inget tekniskt fel på helikoptern. De mekaniska skadorna på helikoptern visade att den i marschfart kolliderat med vattenytan. bedömde att haveriet sannolikt berodde på att piloten under visuell flygning i mörker hade förlorat yttre referenser. fann en rad brister i flygföretagets operativa föreskrifter och rutiner. Efter haveriet genomlystes och förändrades verksamheten i sin helhet. En större helikopter av modell BK 117 anskaffades också. ersattes den av en modernare EC 145. köptes SOS Helikoptern upp av Scandinavian AirAmbulance. flyger med en pilot och en HEMS Crew Member. Det finns möjlighet att instrumentflyga. man inte Night Vision Goggles, vilket är ett krav för visuell flygning i mörker med en pilot. Därmed kan ambulanshelikoptern inte längre användas för uppdrag som innebär flygning i mörker enligt visuella flygregler. Helikoptern bemannas av en anestesisjuksköterska. Vid behov tar man även med en anestesiläkare, vilket sker vid ungefär 25 pro- cent av uppdragen. En läkare bedömer varje sekundärtransport för sig för att avgöra om läkare behöver medfölja. Läkaren finns på sjukhuset, medan sjuksköterskan och HEMS Crew Member finns vid basen. Sjuksköterskan och HEMS Crew Member är anställda av ambulansoperatör , medan läkaren är anställd av . Helikoptern har sin bas på . Mellan 17.00 till 07.30 finns personalen i basens närhet och man har då en anspänningstid . genomförde uppdrag, som till utgjordes av sekundärtransporter. var pri- märtransporter. Mindre än en procent av uppdragen gällde rädd- ningstjänst. Antalet uppdrag har ökat . Andelen primärtransporter har minskat. Framöver finns tankar på att ytterligare fokusera verksamheten mot sekun- därtransporter. har avtal med om att göra ECMO-transporter och transporter av sjuka barn. Medicinsk personal från används under transporterna. Emellanåt görs sekundärtransporter åt landstingen i , och . utfördes ett uppdrag till och ett uppdrag till . Vid basen finns en ambulans som genomförde cirka 100 uppdrag. finns ett samarbete mellan ambulanshelikoptern och i . Den medicinska personalen från ambu- lanshelikoptern medföljer vid behov på sjöräddningsuppdrag i . Ambu- lanshelikopterns personal får utbildning i vinschning. för nu en dialog med om att läkare fram- över ska följa med på alla sjöräddningsuppdrag. Kommunen utbildar även ytbärgaren på i grundläggande akutsjukvård. kan också användas som back-up när ambu- lanshelikoptern har tekniska problem eller då det är dåligt väder har två piloter och kan därmed flyga under sämre väderförhållanden. användes för ambulansuppdrag vid sex tillfällen. Samarbetet mellan och bygger på en muntlig överenskommelse. Det finns nu en ambition att samarbetet ska formaliseras. Eftersom det bara är som opererar EC 145 i har man mycket arbete med att få all sin medicintekniska utrustning godkänd av Luftfartsstyrelsen. Detta är en krävande uppgift för en kommun. Avtalsperioden är på 5+2 år. Nuvarande avtal gäller . , 1995, Rapport 1995:26 Olycka med heli- kopter SE-JBS i havet norr om flyg- plats, I län. , 1999, Rapport 1999:2, Olycka med en ur arméflygbataljon/AF 1 den 15 feb- ruari 1998, SO om , AC län. , 2000, Rapport 2000:12, Olycka med vid sjön , NO om Torneträsk, BD län. , 2001, Rapport 2001:26, Olycka med heli- kopter SE-JUZ i , C län . i , , /twosection.aspx?id=10215#Helikopter hos i , /templates/page25762.aspx Fö 2007:05/22 Beredskapsflygets tillgång till flygplatser har det skett en utveckling där allt färre flyg- platser är öppna och . Ett fåtal flygplatser är öppna dygnet runt och det finns inget organiserat system med jour på övriga flygplatser. Detta medför problem för bland annat luft- burna ambulanstransporter med flygplan och helikopter, samt för flyg- och sjöräddningsinsatser med helikopter. I värsta fall kan problemen med stängda flygplatser försena eller i värsta fall helt förhindra insatserna, vilket i förlängningen kan leda till att personer som är nödställda eller sjuka inte får den hjälp de behöver. Ett närtida exempel från sjukvården är en patient med en akut skallskada som skulle flygas från till för specialistvård. Eftersom inte har något beredskapssystem var man tvungna att köra patienten i vägambulans till , en sträcka . Eftersom det var dåligt väder tog transporten närmare . I kunde man hålla flygplatsen öppen någon timme extra så att ambulansen hann fram och patienten kunde åka med ambulans- flygplanet till . Liknande händelser har inträffat tidigare i . Även om flygplatsen har nattöppet är det inte säkert att man får tillgång till drivmedel. Ett annat närtida exempel gäller en ambu- lanshelikopter som landade på den nattöppna flygplatsen för att tanka. När man landat visade det sig att det inte fanns någon personal som hanterade drivmedel på flygplatsen, varför helikoptern fick flyga vidare till för att tanka. har varit i kontakt med alla svenska operatörer av räddningshelikoptrar, ambulanshelikoptrar och ambulansflygplan. Operatörerna är eniga om att avsaknaden av ett beredskapssystem för flygplatser är ett stort problem i deras verksamheter. året om begär någon flygoperatör öpp- ning av flygplatser. har man svårigheter med att få flygplatser öppnade och i vissa fall förblir flygplatserna stängda. Denna bild bekräftas av gruppen Ledningsläkare i Luftburen Ambulans- sjukvård (LLAS), som består av ledningsläkare vid ambulanshelikoptrar. Vid sidan av dessa löpande svårigheter är avsaknaden av ett beredskapssystem för flygplatser också problematisk ur ett allmänt krisberedskapsperspektiv. Om samhället inte kan hantera de var- dagliga händelserna innebär det att beredskapen inför kriser sanno- likt är ännu sämre. berör i sitt betänkande problematiken för vad man benämner beredskapsflyget. Beredskapsflyget definieras inte närmare, varför försökt identifiera ett antal aktörer som skulle kunna omfattas av begreppet. De aktörer som identifierats är: flygplan och helikoptrar som används för ambulanstransporter, helikoptrar för sjö- och flygräddning (Search & Rescue, ), samt alla aktörer som deltar i räddningsinsatser eller uppdrag av betydelse för krisberedskap eller annan samhällsviktig verksam- het. Flygplatser som har öppet dygnet runt Flygplatsernas öppettider publiceras i Aeronautical Information Publication (AIP) som finns tillgänglig på Luftfartsstyrelsens hem- sida. Följande flygplatser har öppet dygnet runt: , H 24 med flygledare och TAF, , H 24 med flygledare och TAF, , H 24 med AFIS-tjänsteman och TAFTPF1FPT, , H 24 med flygledare och TAF, , H 24 med flygledare och TAF, Airport (), AFIS-tjänsteman och TAFTPF2FPT , H 24 med flygledare och TAF. Dessutom har ofta öppet eftersom att man tar emot mycket fraktflyg. Försvarsmakten har ett visst joursystem för sin flygplats i . Posten har avtal med olika flygplatser för att kunna öppna för postflygningar. Detta följer dock inte något schema, utan sker vid behov. Personal som krävs för att öppna en flygplats Det formella beslutet om att öppna en flygplats tas av flygplats- chefen, eller den som flygplatschefen har delegerat uppgiften till. För att operera en flygplats krävs antingen en flygledare eller en AFIS-tjänsteman (). En AFIS-tjänsteman har inte mandat att flygleda med hjälp av radar, och han eller hon får endast agera på egen hand om det före- kommer enstaka flygrörelser. En flygledare får däremot flygleda med radar. Både flygledare och AFIS-tjänstemän kan ange väder- status, samt aktivera ljus- och instrumentlandningsanordningar på flygplatsen. För luftfartyg över krävs även räddningstjänst. De civila ambulans- och sjöräddningshelikoptrar som används i väger mindre än . Dock finns det flygplan och helikoptrar inom t.ex. Försvarsmakten som väger mer och som skulle kunna användas för räddningsinsatser eller ambulans- uppdrag. Om man ska instrumentlanda med en helikopter på en flygplats räcker det med att en flygledare eller AFIS-tjänsteman finns på plats. För drivmedelshantering kan det vid större flygplatser krävas 1TP PT publicerade öppethållningstider är 06.00 22.00 vardagar, 09.00 17.00 lördagar och 10.00 20.00 söndagar. Under övriga tider har endast ambulansflyg med status HOSP tillåtelse att starta och landa. Detta innebär en stor begränsning för räddningstjänstuppdrag med t.ex. Kustbevakningsflyget. 2TP PT Flygplatsen är endast öppen för offentlig verksamhet såsom polisflyg, försvar, kustbevakning, sjuktransporter, sjöräddning m.m. ytterligare en person. Vid mindre flygplatser kan i regel flygledaren eller AFIS-tjänstemannen sköta bränslehanteringen. Om man ska landa med flygplan på en flygplats krävs fält- inspektion, vilket ofta innebär ytterligare en person. Om det är vinter kan det även behövas personal för snöröjning. Då kan det handla om ytterligare ett par personer. Väderinformation kan ges i två former: METAR och TAF. METAR (Message dobservation météorologique régulière pour laviation) är en väderobservation som kan ges av en flygledare eller en AFIS-tjänsteman. TAF (Terminal Aerodrome Forecast) är en flygplatsprognos. TAF utges med regelbundna intervall under flygplatsens öppet- hållande. TAF kräver en meteorolog. En civil TAF är giltig i , medan en militär TAF är giltig i . och driver nu ett projekt som syftar till att förlänga giltigheten på en civil TAF . Denna process kommer troligen att minska möjligheten att instrumentflyga till flygplatser. Detta på grund av att meteorologen tvingas bedöma vädret , vilket oftast ger en mer restriktiv prognos. Om man ska landa på en flygplats enligt visuella flygregler (Visual Flight Rules, VFR) räcker det med en väderobservation i form av en METAR. Ska man landa på en flygplats genom instru- mentflygning (Instrument Flight Rules, IFR) krävs en giltig TAF, eller att det finns en alternativ flygplats som har giltig TAF. Efter- som helikoptrar har kortare räckvidd än flygplan, är behovet av alternativflygplatser större för helikoptrar. När används helikopter respektive flygplan vid luftburna sjuktransporter? Helikopter används ofta för akuta ambulanstransporter eller riktigt intensivvårdskrävande transporter med mycket utrustning. En vik- tig fördel är att helikoptrar i många fall kan landa i anslutning till sjukhus, och att man på så sätt spar tid. När man flyger längre transporter med helikopter har man ofta behov av att mellanlanda på vägen och tanka. Flygplan används ofta vid längre avstånd, då de är snabbare och har längre räckvidd. Flygplan har också större möjlighet än heli- koptrar att operera i dåligt väder. Helikoptrar är också mer känsliga för isbildning på rotorbladen, än vad flygplan är för isbildning på propellrarna. När får man landa på en flygplats, respektive på en helikopterplatta? Om en helikopter flyger enligt visuella flygregler får den landa både på flygplatser och helikopterplattor (t.ex. på sjukhus). För att flyga visuellt krävs dock att vädret inte är allt för dåligt. De väderkrav som ställs är högre i mörker än i dagsljus. Genom att flyga instrumentflygning har man större möjlighet att operera helikoptern i sämre väder och mörker.