sou · GVB3103 · 2008-01-01 00:00:00 — Faktainsamling om målgruppen, de personer som bor i seniorlä- genheterna skedde genom vuxenförvaltningens datadokumen- tationssystem, , och . Samtal med enhetscheferna på och Strigeln, novem- ber 2005, uppföljningskontakt 2006. Fokussamtal med de boende i seniorlägenheterna på Nålmaka- ren och Strigeln genomfördes med syfte att ta del av deras synpunkter på boendet. Relevanta dokument inom förvaltningen. Rapporten ljuva hem, angående omvandlingen av ser- vicehusen i till seniorboende, gjord av Äldrecent- rum 2005 Seniorbostäder, rapport om enkätundersökning genomförd av Kommuner och Landsting, 2006. Artikel i tidningen 2003 När blir seniorboende Föreläsning av arkitekt och tekn. dr. på konfe- rensen Framtidens boendeformer för äldre. Kartläggningen av den öppna verksamheten för äldre, 2004 (inom vuxenförvaltningen) av Rapport ang. kommunens åtagande när det gäller lokaler på Nålmakaren, inför att huset övergick till privat fastighetsägare, av Kommittédirektiv Delegation för utveckling av bostäder och boende för äldre personer. Dir.2006:63 och 137. I Socialtjänstlagen beskrivs kommunens ansvar på följande sätt. Socialtjänstlagen 5 kapitlet 4 § ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Vidare står i 5 kapitlet § 5 ska verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommu- nen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Allmän beskrivning av begreppet servicelägenhet och seniorlägenhet och seniorboende har gemensamma rötter i en mel- lanform mellan det vanliga ordinära boendet och vård- och om- sorgsboendet. skedde en relativt snabbt utbyggnad av olika former av servicebostäder, där den enskilde hyr en modern och funktionell bostad. Servicehusens syfte var att ge en god boendestandard för äldre som inte hade så stora behov av service och vård. Genom att flytta till ett hus med god tillgänglighet, lättskött bostad och med matsal och annan service i huset skulle den äldre kunna klara sig själv. Den dagen man behövde hjälp med serviceinsatser eller per- sonlig omvårdnad så fanns personalen nära i huset. Detta skulle ge den äldre trygghet och även vara ekonomiskt effektivt för kommu- nen. Servicelägenheten kräver ett biståndsbeslut enligt Social- tjänstlagen. (Hem ljuva hem) Servicelägenhet som särskilt boende enligt Socialtjänstlagen innebär att kommunen har ansvar för vård och omsorg samt hälso- och sjukvård dygnet runt upp till och med sjuksköterskenivå. Det finns ingen officiell definition för vad ett seniorboende är. Vissa gemensamma nämnare finns dock för de olika typer av bostäder som går under detta samlingsnamn. Ett är att bostäderna är reserverade för äldre, en vanlig nedre åldersgräns är . Ett annat är att där erbjuds tillgängliga och bekväma bostäder. finns gemensamhetsutrymmen och ibland finnas särskild service knuten till boendet. Seniorbostäder är vanliga bostäder och anvisas av fastighetsägaren utan särskild behovsprövning. Seniorboendet bygger på ett annat sätt på individens eget ansvarstagande jämfört med servicelägenheten. För seniorboende gäller som i övrigt ordi- närt boende att kommunen har ansvar för hemvårdsinsatser och primärvården har ansvar för hälso- och sjukvårdsinsatser. Seniorbo- städerna kombineras i vissa fall med trygghetsskapande insatser i from av en bostadsvärd eller motsvarande. På vissa seniorboenden finns också en gemensamhetslokal för olika aktiviteter som de boende i första hand själva ska svara för. Där kan också finnas kök och matsal för gemensam matlagning och umgänge. (Hem ljuva hem) Kostnaderna för eventuella gemensamhetslokaler och bostads- värd ingår vanligtvis i hyran. Det finns också exempel på kommu- ner och bostadsföretag som bekostar bostadsvärden eller delar på kostnaderna enligt en undersökning som är genomförd av Kommuner och Landsting. Seniorbostäder för 55 + och äldre blir allt vanligare i kommuner och det är de kommunala bostadsbolagen som står för ökningen. ägdes av alla seniorbostäder av kommu- nala bostadsföretag mot då det var . Detta framgår av en undersökning som Kommuner och Landsting genom- förde 2006. Totalt i kommun finns uppskattningsvis ca 470– 500 seniorlägenheter och av dessa ägs ca 360 av Kommunfastighe- ter. Merparten av seniorlägenheterna är hyresrätter. Seniorlägen- heterna i har olika utformning och tillgänglighetsan- passning, service, lokaler för mötesplatser samt arrangerade aktivi- teter finns i varierande omfattning. Det finns ingen auktorisation som bedömer om lägenheten ska betecknas som seniorlägenhet. Det är respektive fastighetsägare som efter förhandling med hyres- nämnden angående begränsningar i hyresvillkoren avgör om de vill benämna lägenheten som seniorlägenhet. Kommunen har i årsplanen fått ett tydligt uppdrag att arbeta för att fler seniorlägenheter tillskapas, Fler seniorlägenheter med anslutning till gemensamhetslokaler ska skapas i samverkan med olika fastighetsägare. Omstrukturering från servicelägenhet till seniorlägenhet Minskningen av servicelägenheterna i exklusive har skett successivt . Då vuxen- förvaltningen 2004 beslutade att omstrukturera servicelägenheterna till seniorlägenheter fanns det totalt cirka 280 servicelägenheter och fanns det 172. Således har 108 lägen- heter ombildats till seniorlägenheter. Dessa seniorlägenheter är att jämställa med eget ordinärt boende och det kommunala stödet utförs i form av hemvård. Till de lägenheter som omstrukturerats på Strigeln och Nålmakaren är kön lång, . I denna utredning var uppdraget att titta på de två största servi- cehusen Nålmakaren och Strigeln där omstruktureringen sker suc- cessivt. På dessa två fanns , 228 lägen- heter och , 134 servicelägenheter. Sammantaget på Nålmakarens och Strigelns beräknas omstrukture- ringen ske med ca 40–50 lägenheter . Att samla många brukare med behov av hemvårdsinsatser inom samma byggnad leder till ett bättre resursutnyttjande. Närheten till hemvården ger också en ökad trygghet för brukarna. ens mål är att hemvårdslokalerna ska finnas nära brukarna och där det är möjligt läggs hemvårdslokalen i seniorboendet. Att personal finns nära ökar tryggheten vilket enligt undersökningar minskar efterfrågan på insatser. Närhet till hemvården är en del i ett före- byggande arbete och trygghetslarm är en annan. Hemvårdens mål är också att erbjuda sociala aktiviteter i anslutning till hemvårdslo- kalen. Omstruktureringen av servicelägenheterna till seniorboende inne- bär att ansvarar för hälso- och sjukvård enligt Ädel- överenskommelsen. Detta innebär att de som bor i en seniorlägen- het ska vända sig till sin vårdcentral när de behöver hjälp. Det delade hälso- och sjukvårdsansvaret upplevdes av brukarna som otydlig och orättvist. Det delade ansvaret innebar också ett resursslöseri eftersom vårdpersonalen hade både den kommunala sjuksköterskan och primärvårdens distriktsjuksköterska att arbeta emot. Vilket innebar dubbla vårdlagsmöten och delegeringar. Med bakgrund av detta upprättades ett avtal mellan vuxenförvaltningen och primärvården angående hälso- och sjuk- vårdsinsatser för de personer som bor i seniorlägenheterna på Strigeln och Nålmakaren. Avtalet gäller med möjlighet till förlängning om ingen av parterna säger upp avtalet. Avtalet innebär att behovet av sjukvård i hemmet tillgodoses av kommunens sjuksköterska. Övriga som bor i seniorlägenhet och har behov av sjukvård besöker sin vårdcentral. Kommunens arbets- terapeut och sjukgymnast ansvarar för insatser i alla Nålmakarens och Strigelns seniorlägenheter. och Kommunfastigheter samarbetar i projek- tet Framtidens boende för äldre. Projektet syftar till att kartlägga och planera för åtgärder som förbättrar möjligheten för äldre att bo kvar i sitt bostadsområde även som äldre. En del i detta är att verka för att fler seniorbostäder byggs och får en geografisk spridning över kommunen. I utvecklingsplanen för äldreområdet står föl- jande Bostadsområden med många äldre ska anpassas vad gäller tillgänglighet, förbättrade servicefunktioner samt trygghetsska- pande insatser för att möjliggöra ett livslångt boende. Det står även att Kommunen ska stödja utvecklingen av seniorlägenheter i bostadsområdena och medverka till att där erbjuds närhet till ser- vice och gemenskap. Resultat, faktainsamling, Strigeln och Nålmakaren Ursprungligen fanns 126 servicelägenheter på servicehuset . var 25 av dessa uthyrda som seniorlägenhet och , 53 stycken. På Nålmakaren fanns ursprungligen 102 servicelägenheter. hade 27 av dessa övergått till seniorlägenheter och 2006 fanns det 41 personer. Medelåldern på Strigelns seniorer var och på Nålmakaren . Vid inflytt- ningen hade de flesta stått i kö ca 2–. Beskrivning av målgruppen i seniorlägenheterna Många av dem som bor i seniorlägenheterna på Strigeln och Nål- makaren klarar sig helt själv. Flera upplever större självständighet sedan de flyttat till seniorlägenheten eftersom miljön är tillgänglig- hetsanpassad. Detta innebär att fler än tidigare kan förflytta sig själva till aktiviteter och restaurang. De som har hjälp från hemvården upplever att de nu har när- mare till hjälpen än tidigare vilket känns tryggare. av dem som bodde i seniorlägenheterna på Strigeln hade någon form av hjälp från hemvården exklusive trygghetslarm och på Nålmakaren. Motsvarande siffra var för Strigeln och för Nålmakaren . Av de 28 personer som bodde på var 20 kvinnor och 8 män. De flesta var ensamstående, endast 3 var sammanboende. Gruppens ålder var spridd mellan 66–och var och över. Av de 61 personer som bodde på var 42 kvinnor och 19 män. De flesta var ensamstående, endast 8 var sammanboende. Gruppens ålder var spridd mellan 61–och var och över. Av de 34 personer som bodde på var 21 kvinnor och 13 män. De flesta var ensamstående, 8 var sam- manboende. Gruppens ålder var spridd mellan 58–, förutom en person som endast var . av de boende var och över. Av de 53 personer som bodde på var 35 kvinnor och 18 män. De flesta var ensamstående, 13 var sammanboende. Gruppens ålder var spridd mellan 59–och var och över. Hemvården ges av servicehusets personal och det är även de som svarar på larmen. Nedan visas en tabell över vilken typ av hem- vårdsinsatser brukarna hade och 2006. En person kan få hjälp med flera typer av insatser. Typ av insats från hemvården för de som bor i seniorlägenhet på Strigeln, och 2006. 2005, bor 28 2006, bor 61 fick 14 personer hjälp från hemvården exklusive trygghetslarm. Av dessa fick 7 personer hjälp med per- sonlig omvårdnad. Trygghetslarm hade 16 personer och 3 var be- Av de 14 personer som fick hemvård var 11 personer . 2006 fick 19 personer hjälp från hemvården exklusive trygghetslarm. Av dessa fick 12 personer hjälp med personlig om- vårdnad. Trygghetslarm hade 29 personer och 4 var beviljade led- sagning. Av de 19 personer som fick hemvård var 13 . När de boende behövde hjälp från hemvården gavs den hjälpen från personalgruppen på Nålmakarens . Organisationen ändrades och en hemvårdsgrupp bilda- des. Hemvårdsgruppen är stationerad på Nålmakaren och ger hem- vård åt seniorerna i huset och boende i närområdet. Hemvårds- gruppen svarar också på larm från dem som bor i seniorlägenhe- terna. Nedan visas en tabell över vilken typ av hemvårdsinsatser bru- karna hade och 2006. En person kan få hjälp med flera typer av insatser. Typ av insats från hemvården för de som bor i seniorlägenhet på Nålmakaren, och 2006. 2005, bor 34 2006,bor 53 fick 14 personer hjälp från hemvården exklusive trygghetslarm. Av dessa fick 7 personer hjälp med per- sonlig omvårdnad, och 12 personer hade trygghetslarm. Av de 14 personer som fick hemvård var 10 personer . 2006 fick 19 personer hjälp från hemvården exklusive trygghetslarm. Av dessa fick 10 personer hjälp med personlig om- vårdnad. Trygghetslarm hade 18 personer. Av de 19 som fick hem- vård var 14 . Enligt redovisat avtal under rubriken, Bakgrund/Samverkan med primärvården, så ansvarar kommunens sjuksköterska på Strigeln och Nålmakaren för sjukvård i hemmet i seniorlägenheterna utförde kommunens sjuk- sköterskor insatser till 10 personer på Strigeln och 8 personer på Nålmakaren. Flyttning från seniorlägenheterna på Strigeln och Nålmakaren Förutom den utflyttning som sker då en person avlider, så har två personer på Strigeln flyttat till särskilt boende . På Nålmakaren har en person flyttat till annan ort i . Resultat från fokusgruppssamtalen med seniorer på Strigeln och Nålmakaren Varför man flyttar till en seniorlägenhet och vilka förväntningar har man på detta boende? Den vanligaste anledningen till att man väljer att flytta till en seni- orlägenhet är att man vill ha ett tryggt boende med god fysisk till- gänglighet samt möjlighet till social samvaro. De flesta har tidigare haft problem med den fysiska tillgänglig- heten i sin bostad när det gällde trappor, avsaknad av hiss, trångt badrum, avsaknad av plats för el-rullstolen osv. En del ställer sig i kö den dag man har behov av hjälp och andra planerar för ålderdomen genom att flytta till ett seniorboende me- dan de orkar och innan de behöver hjälp. De som planerar för ålderdomen flyttar för att de tycker att det känns tryggt och skönt att veta att det är nära till hemvården den dag de behöver hjälp och att miljön är anpassad ifall man behöver rullstol. Man vill också slippa känna sig ensam och en flytt till ett seniorboende där det finns möjlighet till sociala kontakter inom huset upplevs som en trygghet. Den ökade möjligheten till sociala aktiviteter är viktig för många. Många äldre är ensamstående och har brist på sociala kon- takter, en del av ens vänner har avlidit och man har svårt att själv ta sig till olika aktiviteter. Många flyttade till seniorboendet för att det där finns närhet till aktiviteter och social gemenskap. De flesta som flyttat in i seniorlägenheterna trodde att boendet skulle fortsätta att fungera som servicehuset gör . De trodde också att det skulle finnas personal dag och natt och att hjälpen skulle ges av den personalen som finns i huset samt att de skulle få hjälp av den kommunala sjuksköterskan. Kringresurser/Gemensamhetslokalernas betydelse Vid fokusgruppssamtalen på Strigeln och Nålmakaren framgick att en av anledningarna till varför man valt att flytta till en senior- lägenhet var att hemvården finns nära den dag då man behöver hjälp. Flera trodde att även nattillsynen skulle finnas kvar i den form som den finns för servicelägenheterna. Man ville också ha en trygghet i form av att snabbt kunna få hjälp om man blev akut sjuk. Vid fokusgruppsamtalen lyfte samtliga fram gemensamhetsutrym- menas betydelse. Att hobby, gymnastiksal, bastu och studierum fanns var oftast en av anledningar till att man valt att flytta dit. Det är viktigt att lokalerna, aktiviteterna och personalen får finnas kvar sa många. Det fanns en oro för att detta ska tas bort. Möjligheten att bara gå ner i gemensamhetslokalerna och titta på eller delta i en aktivitet är viktig. Flera på Strigeln tog upp betydelsen av att kunna gå ner och dricka sitt eftermiddagskaffe till självkostnadspris och få umgås med andra. Detta upplevdes som en förmån och en trygghet. Tillgången till data, internet, bibliotek, bassäng/bastu och vatten- gymnastik samt snickeri framhölls som viktiga delar. En dam uttryckte att Strigeln var som att bo på en Spa-anlägg- ning, hon stormtrivdes där. Tänk att först äta frukost och sedan gå till bassängen eller på gymnastik och efter detta basta och sedan avsluta med att äta en lunch i restaurangen tillsammans med sina vänner, vilken lyx. Hon tyckte det var fantastiskt att få bo så här och att själv kunna välja att flytta dit. De som bor på Nålmakaren lyfte fram att det var trevligt med underhållning, gymnastik och minigolf. De tyckte också att det var bra att en bastu fanns i huset. Tillgång till odlingslådor där de boende själva kan plantera lyftes fram som en tillgång. Några män uttryckte önskemål om att det vore roligt om snickeriet kunde komma igång. De önskade också att det skulle finnas ett rum där man kunde laga cyklar. Restaurangen på Strigeln har fått flera gäster . Man tycker att är bra att det finns en matsal så att man kan gå ner och äta då man inte orkar laga mat. Det är också praktiskt att kunna ta med släktingar till matsalen när man har besök. Några hade också hyrt samlingssalen till födelsedagsfest och begravningskaffe. På Nålmakaren tyckte man att det är bra att det finns en restau- rang men det är inte så många som använder den . Någon gick ner och hämtade mat medan de andra lagade själva. Flera uttryckte att det var bra att den finns den dag vi inte orkar laga mat. Det är viktigt med närhet till buss, affär och apotek ansåg alla. När det gäller bussförbindelserna så har servicelinjen hållplats i nära anslutning till både Strigeln och Nålmakaren, vilket fungerar mycket bra. På Strigeln finns inte affär och apotek i närheten vilket är pro- blem för vissa. De affärer som finns ligger en bit ifrån och det är tyvärr uppförsbacke till alla. De som kan tar bussen och tycker att det går bra medan andra tyckte att det var en lagom promenad och några fick hjälp med inköpen genom hemvården. På Nålmakaren är det gångavstånd till både affär och apotek. Vilket prisades av dem som bodde där. Självständigheten hade ökat eftersom de själva kunde gå och handla. Synpunkter som framkom , innan avtalet med tinget kom till. De boende upplevde det som krångligt och svårt att förstå att de måste vända sig till sin vårdcentral då de är i behov av hälso- och sjukvård när det fanns en sjuksköterska i huset. pri- märvård upplevdes inte ge samma service och närhet som den kommunala sjuksköterskan. Flera var besvikna eftersom de hade trott att de skulle få använda den kommunsjuksköterskan som finns i huset. De var också oroliga för hur det skulle gå om de blev svårt sjuka eftersom de då måste ta sig till vårdcentralen själva. De boende på Strigeln tyckte att vårdcentralen var långt bort och att det var svårt att ta sig dit. På Nålmakaren tyckte man att det fungerade rätt bra med vårdcentralen eftersom den finns nära men att det vore ännu bättre om man bara kunde gå ner till sjuk- sköterskan som finns i huset. Både de boende på Nålmakaren och Strigeln tyckte att det var roligt med dagis i huset. Flera sa att de brukar sitta och titta på bar- nen då de leker. Flera tyckte att det var positivt att samla äldre i ett hyreshus, det blir en lugn och trygg boendemiljö. De flesta har bott inom området tidigare och upplever det som viktigt att få bo kvar i området även då man flyttade till en senior- lägenhet. Det framkom också önskemål om att det ska finnas kabel-TV och Internet, annars kommer inte yngre personer att vilja flytta hit ansåg några av de boende. Några tyckte att kommunen döper om boendet och tar bort fördelarna med att bo här. Det borde vara bättre information redan då man flyttar in så att man vet hur det fungerar. Bra om det finns seniorråd. Fiktiv bedömning angående behov av särskilt boende För att kunna planera för det framtida behovet av platser i äldrebo- ende behövdes en utredning som belyser hur många av dem som bodde i servicelägenheterna på Nålmakaren och Strigeln som skulle vara berättigade till en plats i särskild boende. En fiktiv biståndsbedömning gjordes med frågeställningen. Vil- ken typ av boende skulle personen vara i behov av om servicelägen- heterna upphörde ? Bedömningen har gjorts utifrån ärende- blad, daganteckningar, följdanteckningar samt samtal med berörda biståndshandläggare. Då undersökningen gjordes fanns sam- manlagt 147 servicelägenheter på Strigel och Nålmakaren. Om de boende i servicelägenheterna ansökt om särskilt boende skulle 77 personer, cirka hälften få avslag med motiveringen att deras behov av hjälp kunde tillgodoses i hemmet med hjälp av hemvård. De övriga skulle få en plats på särskilt boende. Nedan redovisas en tabell över vilken typ av boende som perso- nerna bedömdes ha behov av. Tabell över behovet av boendeform. Strigeln (88 st) Nålmakaren (59 st) Sammanlagt (147 st) Utredning har pågått vilket innebär att rapporten belyser utvecklingen . Fakta som framkommit under arbetet med rapporten har tagits tillvara i arbetet med vux- enförvaltningens verksamhetsplaner och utvecklingsplanen för äld- utredningen har pågått har flera beslut angående seniorlägenheterna tagits, vilka redovisas i rapporten. Vilken målgrupp bor i seniorlägenheter? Målgruppen för seniorlägenhet är 55 +. Ålder på de personer som bor i seniorlägenheterna på Strigeln och Nålmakaren är betyd- ligt högre. De boende har ett åldersspann mellan 59–och är och över. Det kan ses som att rätt kategori har flyttat in, eftersom vi vet att det är för personer och över som behovet av hemvård ökar och i denna boendeform finns oftast hemvården mer lättillgänglig. En boendeform med en trygg och tillgänglighetsanpassad miljö samt större möjlighet till sociala kon- takter skulle också kunna förlänga individens möjlighet att behålla sin självständighet. Tittar man på hur stor gruppen var som hade hemvård så var det på Strigeln och på Nålmakaren, vilket kan tyckas vara en låg siffra. Detta kan tolkas som att de flesta som flyttat till seniorlägen- heterna planerar för sin ålderdom och flyttar innan de har behov av hjälp. Det låga behovet av hemvård påverkas självklart av den fria inflyttningen och behovet av insatser skulle sannolikt vara större om kommunen styrde över inflyttningen. I har man höjt åldern för inflyttning i en senior- lägenhet till . Skulle gränsen ändras i skulle inte målgruppen förändras nämnvärt eftersom de som flyttar in har en hög medelålder. Morgondagens pensionärer fyrtio- talisterna kommer kanske att vara mera aktiva med att planera för sin ålderdom, vilket skulle kunna innebära att medelålder sjunker. Utifrån detta borde kanske ålder för att flytta till en seniorlägenhet höjas till t.ex. 65 eller . Flera personer berättade under fokusgruppssamtalen att de bli- vit mer självständiga och att de nu behöver mindre hjälp från hem- vården sedan de flyttat till en seniorlägenhet. I seniorboendet är miljön tillgänglighetsanpassad och flera uppgav att de inte längre behövde hjälp med förflyttningar till aktiviteter och restaurang. På Nålmakaren där affären finns nära hade självständigheten vad gäller inköp ökat. De flesta som bor i seniorlägenheterna på Strigeln och Nålma- karen är ensamstående. Sannolikt är det också den gruppen som har ett ökat behov av sociala kontakter, vilket det finns stora möjlig- heter till i anslutning till Strigeln och Nålmakarens seniorlägenhe- ter. Flera sammanboende par bor på Strigeln och Nålmakaren. Möj- lighet för makar att bo tillsammans i ett särskilt boende efterfrågas . Regeringen talar också om en parboendegaranti, det vill säga att makar som så önskar ska ges möjlighet att bo tillsamman i sär- skilt boende. Om endast en av makarna har behov av och rätt till insatsen särskilt boende är det denne som erbjuds plats. Service- lägenheterna var tidigare det självklara erbjudandet för makar då det räckte att en hade behov av boendet. Inom befintliga särskilt boende lägenheter finns endast ett fåtal lägenheter med 2 rum och kök. Seniorboendet kan därför vara ett alternativ om endast en av makarna har behov av stöd och hjälp. Seniorboendets kvalitéer med en trygg, lättillgänglig boende- miljö med möjlighet till social samvaro lämpar sig i första hand för de personer som har en fysisk funktionsnedsättning och själva kan påkalla hjälp. Personer med demenssjukdom som har behov av när- het till personal och inte kan påkalla hjälp, är en kategori som seni- orlägenheter inte lämpar sig för. Boendets struktur gör att det inte går att tillgodose deras behov av närhet till personal. arbetar för att förlägga hemvårdens lokal i direkt närhet till där de flesta äldre bor.