sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (korrigerat negativa värden torrare, svårigheter med att läsa gulskalan) (mm) (+7.5) 2025 och 2055 (ej korrigerat) (2025 införd 20070320) 2025 torrare därefter successivt våtare 1: Gss 50-75 +5-10 i söder till +10-15 i norr 2025 +0-5 (+3) 2: Gmb 50-75 +15-20 i öster till +20-25 i väster 2025 –5till-0 (-8) 3: Gns 50-75 +15-20 i öster till +25-30 i väster 2025 –5till-0 (-8) 4: Ss 25-50 +10-15 i öster till +20-25 i väster 2025 –10till-0 (-13 till -8 ts) 7: Nn 50-75 +10-15 i öster till +20-25 i väster 2025 –10till-0 (-13) 8: Nö 50-75 +10-15 i öster till +20-25 i väster 2025 –5till-0 (-13 till -8 ts) SOU 2007:60 Bilaga B 24 245 Tabell A6.1 Nederbörd Maj. (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 och 2055 (2025 införd 20070320) 2025 torrare därefter succesivt våtare 1: Gss 50-75 +5-10 i öster till -0-5 i väster 2025 –10till-0 (-13 till -8 tn) 2: Gmb 50-75 +10-15 i kustområden till –5till -0 i inland 2025 –15till-0 (-18 till -8 ti) 3: Gns 50-75 +10-15 i öster till +15-20 i väster 2025 –15till+5 (-13 till -8 tö) 4: Ss 50-75 +0-5 i öster till +10-15 i väster (ostkusten –5till-10) 2025 -15till+5 (-18 till +3 tno) 7: Nn 50-100 -10 till+5 2025 –20till-0 (-23 till -18) 8: Nö 50-100 +0-15 2025 –20till-0 (-23 till -18) Tabell A6.1 Nederbörd Juni. (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 och 2055 (2025 införd 20070320) torrast vid kusten 2025 otydligt mönster med svagt våtare i söder och svagt torrae i norr. 2055 mer likt 2085:s mönster 1: Gss 50-75 -15till-10 (+3 till +8) 2: Gmb 50-100 -20(-25)till-5 (torrast i inlandet) (+3 till +8) 3: Gns 50-100 -0till-15 (+3 till +8) 4: Ss 50-100 -10till-5 i öster till –15till-10 i väster (ostkusten +0-5) (+3 till +8) 7: Nn 50-125 +0-20 (-3 till +3) 8: Nö 50-100 -5till+15 (-3 till +3) Bilaga B 24 SOU 2007:60 246 Tabell A6.1 Nederbörd . (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 och 2055 (2025 införd 20070320) torrast vid kusten 2025 = 2085:s mönster fast svagare 2055 = mitt emellan 2025 och 2085 1: Gss 50-100 -25till-15 (torrast i norr) (-23 till +3 ti) 2: Gmb 50-125 -25till-20, –25till-5 nära kusterna (-23 till +3 ti) 3: Gns 50-125 -25till-20 i öster –20till-5 i väster (-23 till +3 ti) 4: Ss 75-125 0till-25 i öster, -25till-20 i väster och centralt (-13 till +18 ti) 7: Nn 10-150 0till+15, torrast i söder (samma 2085) 8: Nö 50-125 -5till+15, torrast i norr (samma 2085) Tabell A6.1 Nederbörd . (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 och 2055 (2025 införd 20070320) torrast vid kusten 2025 = 2085:s mönster fast viss initial våtare i Nn. Påfallande stark minskning i nederbörd 2055 = 2025 men starkare (ej våtare Nn) och likt 2085 1: Gss 50-100 -25till-20 (-23 till -18 vs (mest -23)) 2: Gmb 75-150 -25till-20 (-23 till -18 vs (mest -23)) 3: Gns 75-150 -25till-20 (-23 till -18 vs (mest -23)) 4: Ss 75-125 -25till-20 (-23 till -18 vi) 7: Nn 100-150 -20till-5 (-8 till +8) 8: Nö 50-125 -10till+10 (-8 till +8) SOU 2007:60 Bilaga B 24 247 Tabell A6.1 Nederbörd . (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 (2025 införd 20070320) torrast i öster 2025 starkt torrare vars mönster succesivt suddas ut till 2085 1: Gss 50-100 -20till-5 (torrast i sydväst) 2025: -15till-0 tnv (-23 tnv) 2: Gmb 75-125 -20till-5 (torrast i inlandet) 2025: -20till-5 tv (-23 tnv) 3: Gns 75-125 -20till-5 2025: -20till-10 tv (-23 tnv) 4: Ss 75-125 -15till-5 (torrast i väst) 2025: -20till-5 tv (-23 tnv) 7: Nn 75-100 -10till+15 (torrast i söder) 2025: -15till-0 ts (-8 till -3) 8: Nö 75-100 +10till20 2025: -10till-0 tn (-8 till -3) Tabell A6.1 Nederbörd . (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (korrigerat negativa värden torrare, svårigheter med att läsa gulskalan) (mm) (+7.5) 2025 (införd 20070320) 1: Gss 75-100 35-40 vv (+3 till +8) 2: Gmb 75-125 tö 25-50 tö (+3 till +8) 3: Gns 75-100 30-45 tö (+3 till +8) 4: Ss 75-100 30-45 tö (+3 till +8) 7: Nn 75-100 30-40 ts (+3 till +8) 8: Nö 75-100 30-40 tn (+3 till +8) Tabell A6.1 Nederbörd . (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 (införd 20070320) 1: Gss 50-100 tö 10-30 tö (+8 till +18 vnv) 2: Gmb 75-125 vi 10-35 tö (+8 till +18 vnv) 3: Gns 50-100 tö 15-30 tö (+8 till +18 vnv) 4: Ss 50-75 (100 i ) 15-20 (25 i ) (+8 till +18 vnv) 7: Nn 50-75 15-20 (+3 till +13 vs) 8: Nö 50-75 5-15 tn (+3 till +13 vs) Bilaga B 24 SOU 2007:60 248 Tabell A6.1 Nederbörd . (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 (införd 20070320) 1: Gss 50-75 15-30 tö (+8 till +13 tö) 2: Gmb 50-100 tö 15-35 tö (+8 till +13 tö) 3: Gns 50-100 vsv 10-30 tö (+8 till +13 tö) 4: Ss 50-75 (100 i ) 10-20 tö (+3 till +18 tno) 7: Nn 50-75 15-30 ts (+3) 8: Nö 50-75 10-30 tn (+3) Tabell A6.1 Nederbörd torraste Nederbörd (Diff 2085-1975 (+7.5)) (mm/mån) april Maj juni augusti september Echam4, A2 Torraste Torraste Torraste Torraste Torraste Torraste 1: Gss 8 t.s. 3 tv -13 -23 tn (-8 s) -23 -18 tsv (-8 n) 2: Gmb 18 t.ö. -3 ti -18 ti -23 -23 -18 ti (-8 kuster) 3: Gns 18 t.ö. 13 tö -13 -23 tö (-13 v) -23 -18 4: Ss 13 t.ö. 3 tö -13 tv (-8 ö) -23 tv.i (-13 ö) -23 -13 tv (-8 ö) 7: Nn 13 t.ö. -8 3 3 ts -18 -8 ts 8: Nö 13 t.ö. 3 -3 -3 tn -8 13 Tabell A6.1 Nederbörd ackumulerad torraste Nederbörd (Diff 2085-1975 (+7.5)) Ack (mm) april maj juni juli augusti september Echam4, A2 Torraste Torraste Torraste Torraste Torraste Torraste 1: Gss 8 11 -2 -20 -43 -55 2: Gmb 18 15 0 -23 -46 -64 3: Gns 18 31 18 -5 -28 -46 4: Ss 13 16 8 -5 -28 -36 (v ytterligare –15) 7: Nn 13 5 8 11 -7 -15 8: Nö 13 16 13 10 2 15 SOU 2007:60 Bilaga B 24 249 Nederbörd minus avdunstning Figur P-E Nederbörd minus avdunstning (mm/3mån) Bas CC-karta 1975 (DJF) för P-E (, ). Tabell A6.2 P-E Månad AtillS. Interpolerade värden för Maj, Juni, , Sep (, ) P-E Diff 2085-1975 (+5)) (mm) april Maj juni juli augusti september Echam4, A2 Blött i väster Bn =blött i norr 1: Gss -15 till +15 -35 -55 -75 -42 -8 2: Gmb -25 till +35 -42 -58 -75 -42 -8 3: Gns -5 till +35 -28 -52 -75 -42 -8 4: Ss -15 till +35 -28 -42 -75 till -55 bö -28 -2 7: Nn -25 till +5 -38 -52 -65 till -15 bn -35 -5 8: Nö +5 till +35 -2 -8 -15 till 0 bn 2 18 Bilaga B 24 SOU 2007:60 250 Tabell A6.2 P-E Månad OtillM. Interpolerade värden för Nov, Dec, Feb, Mars (, ) P-E Diff 2085-1975 (+5)) (mm) oktober november december januari februari mars Echam4, A2 Blött i väster Blött i väster 1: Gss +25 till +55 till 2: Gmb +25 till +45 till +75 22 -2 3: Gns +25 till +55 till 4: Ss +25 till +55 till 7: Nn +25 till +55 till 8: Nö +35 till +65 till Tabell A6.2 P-E. (, ) P-E mm/säsong 20851975 (+5) Dec. DIFF Mars April Maj. Mars April Maj DIFF Juni,,, A2 Blött i väster Blött i väster Blött i inlandet Blött i väster Bn =blött i norr 1: Gss 175 +55 till +75 75 -15 till +15 -75 2: Gmb 175 till 275 +45 till +75 75-125 -25 till +35 -75 3: Gns 175 till 225 +55 till +75 75 -5 till +35 -75 4: Ss 125 till 225 +55 till +75 75 -15 till +35 -75 till -55 bö 7: Nn +55 till +75 +55 till +75 75-125 -25 till +5 -65 till -15 bn 8: Nö +65 till +75 +65 till +75 75 +5 till +35 -15 till 0 bn SOU 2007:60 Bilaga B 24 251 Tabell A6.2 P-E forts. (, ) P-E mm/säsong 2085-1975 (+5) Sept,Okt,Nov DIFF Echam4, A2 Blött i väster 1: Gss +25 till +35 2: Gmb +25 till +65 3: Gns +25 till +65 4: Ss +25 till +35 7: Nn +25 till +35 8: Nö +35 till +45 Tabell A6.3 P-E. 2025 (, ) DIFF P-E mm/säsong nnnn-1975 (+5) Dec. April Mars April Juni, , , , 2085 Echam4, A2, RCA3 Blött i väster Blött i väster 1: Gss +30 till +50 +50 till +70 -10 -10 -20 till -10 tn -70 2: Gmb +20 till +50 +40 till +70 -30 till -10 tö -10 till +10 tö -30 till -20 ti -70 3: Gns +10 till +50 +30 till +70 -30 till -10 tö -10 till +10 tö -20 till -10 tö -70 4: Ss Samma +55 till +75 -50 till -10 tno -30 till +10 tö -20 till -10 ti -70 till -50 ts 7: Nn Samma +55 till +75 -50 till -30 tso -30 -10 till +10 ts -30 till -10 ts 8: Nö Samma +65 till +75 -50 till -30 ts -10 till +10 ts +10 -10 till +10 ti Tabell A6.3 P-E. 2025 forts (, ) DIFF P-E mm/säsong nnnn-1975 (+5) Sept,Okt,Nov 2025 Sept,Okt,Nov 2085 Echam4, A2, RCA3 1: Gss -10 +30 (+10 so) 2: Gmb -10 (+10 västkust) +30 till +50 vv 3: Gns -10 +30 (+50 västk) 4: Ss -10 +30 (+50 ) 7: Nn -10 +30 till +50 ts 8: Nö -10 till +10 vi +50 Bilaga B 24 SOU 2007:60 252 Tabell A6.4 P-E. HADAM3H (, ) DIFF P-E mm/säsong 20851975 (+5) Dec. Echam4 Mars April Maj HADAM Mars April Maj Echam4 Juni, , , , 1: Gss +50 till +70 ts +70 (+50 ostk) -10 till +10 tno -10 till +10 vnv -70 -70 2: Gmb +50 till +70 tö +70 (+50 ostk) -10 till +10 vnv -30 till +30 tö -70 -70 3: Gns +50 (+70 västk) +70 (+50 ostk) -10 till +10 to -10 till +20 tö -70 -70 4: Ss +50 (+70 ) +70 (+50 ostk) -10 till +10 ts -10 till +20 tö -70 till -50 vö -70 (-50 Roslagen) 7: Nn +50 till +70 ts +70 (+50 ostk) +10 -10 till +10 ts -50 till -30 vn -50 till -30 vn 8: Nö +50 till +70 ts +70 +10 +30 -30 till -10 vn -10 Tabell A6.4 P-E. HADAM3H forts (, ) DIFF P-E mm/säsong 2085-1975 (+5) Sept,Okt,Nov HADAM Sept,Okt,Nov Echam4 A2 1: Gss -10 +30 till +50 ts 2: Gmb -10 +30 till +70 (+10 ostk) 3: Gns -10 +30 till +50 (+70 västk) 4: Ss -10 till +10 (to) +30 (+50 ) 7: Nn -10 +30 8: Nö -10 till +10 ts +50 Bilaga B 25 Klimatförändringarnas påverkan på markavvattning och bevattning , Vattenenheten , e-post: Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 25 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 25 3 Innehåll Sammanfattning .................................................................. 5 Inledning.............................................................................................. 5 Markavvattningsföretag ...................................................................... 6 Invallningar........................................................................................ 10 Jordbruksdränering ........................................................................... 11 Bevattning.......................................................................................... 11 Bilaga B 25 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 25 5 Sammanfattning Enligt tillgängliga utredningar medför en klimatförändring ökad avrinning och ett torrare och varmare klimat i stora delarna av landets jordbruksområden. Förändringen påverkar jordbrukets markavvattningsanläggningar och bevattningsanläggningar. Markavvattningsföretagens kapacitet räcker inte med skador som följd, skadorna drabbar jordbruket, infrastrukturen och enskilda fastighetsägare. Högre temperaturer och mindre nederbörd leder till att tillgången på vatten minskar i vattendrag, sjöar och bevattningsdammar som bevattningsbehovet ökar. Klimatförändringens effekter på de olika formerna av markavvattningsföretag låter sig relativt väl beskrivas. Att bedöma omfattningen av oönskade konsekvenser kräver dock mer ingående analyser. Att sedan överväga behovet av åtgärder och dessas finansiering tillför ytterligare en dimension. Åtgärder på bevattningssidan torde inte bli resurskrävande på samma sätt som på markavvattningssidan. Här uppkommer dock svårigheter redan i den översiktliga bedömningen av vilka konsekvenser klimatförändringen kan ge. Möjligheterna att kompensera för klimatförändringens effekter är beroende av den lagstiftning som styr verksamheten. Lagstiftningen måste särskilt ses över när det gäller markavvattning. Processen för kompensationsåtgärder som syftar till att markavvattningsföretagen kan behålla sin funktion bör ses över. Det gäller speciellt förbudsbestämmelserna, som hindrar åtgärder till skydd mot översvämningar. Vidare behövs en utredning kring synen på och hanteringen av rörläggningar som tillkommit utan rättslig prövning men ändå helt lagligt. Inledning har av Klimat- och fått i uppdrag att lämna en översiktlig analys av hur klimatförändringarna kan komma att påverka markavvattning och bevattning inom jordbruket. Grundläggande för vår analys har varit avrinningskartor och nederbördskartor framtagna av . De visar hur avrinning och nederbörd beräkningsmässigt förändras i genomsnitt, säsongsvis Bilaga B 25 SOU 2007:60 6 och . För att kunna se effekterna på dimensionerande flöden, har vi använt kartor som beskriver hur 100-årsflödet (det flöde som statistiskt överskrids en gång ) kommer att förändras. Dessa underlag redovisas inte här. För att något tydliggöra klimatförändringens påverkan på markavvattningsföretagen har vi tittat lite närmare på en mindre del av ett sådant företag, av . För övriga markavvattningsanläggningar (invallningar och jordbruksdräneringar) och bevattningsanläggningar presenteras kortfattade och översiktliga analyser av påverkan från klimatförändringen. Markavvattningsföretag Vad är markavvattningsföretag? I finns ca 30 000 legaliserade markavvattningsföretag. Markavvattningsföretagen benämns vanligen dikningsföretag eller torrläggningsföretag, vattenavlednings- eller sjösänkningsföretag, eller invallningsföretag beroende på storlek och typ av verksamhet. har tillkommit efter 1879 då Dikningslagen av infördes. Markavvattningsföretagen bildades då främst för att utvinna ny odlingsmark och förbättra den befintliga jordbruksmarken. är syftet praktiskt taget enbart att upprätthålla goda odlingsbetingelser på befintlig jordbruksmark, ofta genom omprövning av äldre företag. Företagen är av mycket varierande storlek. En del består endast av något enstaka dike eller rörledning, medan andra innefattar stora åar med anslutande diken. Markavvattningsföretagen har tillkommit vid en förrättning, vilket innebär att deltagarna har ett tillstånd som reglerar deras rätt att avvattna marken. innebär tillståndet att deltagarna har rätt att avvattna marken under markytan. Tillståndet regleras genom dikets dimensioner och nivå i förhållande till omgivande marknivåer. Dessa nivåer och dimensioner beräknades vid företagets tillkomst. Som grund för beräkningarna användes avrinningsområdets storlek och dimensionerande vattenföringar. I har man ofta använt flödena och hektar (l/s ha) för och 1,01,5 l/s ha för skogsmark som dimensioneringsgrund. I östra och södra delarna av landet har ofta något mindre flöden använts SOU 2007:60 Bilaga B 25 7 som dimensioneringsgrund, t.ex. 11,5 l/s ha för jordbruksdränering i . senare del har många av de öppna diken som ingår i markavvattningsföretagen rörlagts för att förbättra arronderingen. Dessa rörläggningar har ofta inte legaliserats i den meningen att tillståndet inte har omprövats efter förändringen. Förutom de legaliserade markavvattningsföretagen finns en mängd andra gemensamma och enskilda anläggningar för avvattning som har samma funktion. Markavvattningsföretagen är en förutsättning för att driva ett rationellt jordbruk. Dessutom är det på många håll inte enbart jordbruksmarken som är beroende av avvattningen, utan även tomtmark, källare, vägar och annan infrastruktur och andra typer av anläggningar kan drabbas när markavvattningsföretagen inte fungerar. Konsekvenser för ett markavvattningsföretag i Nedan presenteras ett exempel på hur ett markavvattningsföretag kan komma att påverkas. Jag har valt av , som ligger i . Avrinningsområdet för omfattar ca 370 ha mark och dikningsföretaget mynnar i Lannaån som i sin tur är reglerad genom av . Inom dikningsföretaget finns både öppna legaliserade diken och diken rörlagda utan föregående prövning. Jag har begränsat utredningen till klimatförändringens påverkan på en mindre del av . Avrinningsområdet för denna mindre del är 11 ha. Avrinningsområdet avvattnas enligt den ursprungliga utformningen i ett öppet dike med bottenbredden 0,5 m och släntlutningen 1:1,25. Detta dike rörlades med en ledning med diametern . Ledningen har inte legaliserats. Rörledningen dimensionerades enligt principen 2 l/s ha vilket innebär att rörledningens kapacitet är 22 l/s. En dimensionering för 11 ha naturmark enligt publikation 1990:11 (Hydraulisk dimensionering – , trummor, ledningar, magasin) ger att rörledningens kapacitet endast är något större än dagens medelhögvattenföring (MHQ) på 19 l/s. Högsta högvattenföringen uppgår till 58 l/s. Bilaga B 25 SOU 2007:60 8 I tabellen nedan presenteras rörledningens kapacitet jämfört med medelhögvattenföring (MHQ), högsta högvattenföring med återkomsttid (HHQ50) respektive högsta högvattenföring med återkomsttid (HHQ100). I tabellen visas också hur stort flödet blir för dessa 11 ha om det sker en flödesökning , , och . I delar av kommer avrinningen enligt underlagets avrinningskarta att öka och 100års flödet . Tabell Exempel på flödesökningar för 11 ha Flödesökningar + + + Rörledningens kapacitet 22 l/s Medelhögvattenföringen (MHQ) 19 l/s 23 l/s 27 l/s 29 l/s 50-års flödet (HHQ50) 58 l/s 70 l/s 81 l/s 87 l/s 100-års flödet (HHQ100) 64 l/s 77 l/s 90 l/s 96 l/s Då flödet för ovanstående avrinningsområde överstiger 22 l/s, går rörledningen full och vattnet stiger i marken. Den beräknade rörledning är endast en del av hela dikningsföretaget, som i sin tur är beroende av . En beräkning på visar att vid höga flöden översvämmas omkringliggande marker. Detta får till följd att Lannån dämmer så att avvattningen försämras för de dikningsföretag som mynnar i Lannaån, vilket innebär att vattennivåerna stiger ytterligare i markerna runt omkring. Jordbrukets grödor klarar att det rinner vatten på markytan , men med ökande flöden kan det innebära att översvämningarna kommer att ske oftare och att marken ställs under vatten med skador som följd. De stigande vattennivåerna kan, förutom att de orsakar skador på jordbruksmark, även medföra att omkringliggande fastigheter får problem med exempelvis vatten i källare, översvämmade vägar och ohygienisk avrinning från markbäddar. Domen i målet M 3817-04 i kan sägas vara prejudicerande när det gäller en rörlednings laglighet när den utan legalisering lagts i ett legaliserat öppet dike. Dikningsföretagets ursprungliga utformning gäller, om rörläggningen inte har legaliserats. Det innebär att skadedrabbade kan begära att rörläggningen tas bort i det fall rörläggningens kapacitet är mindre än för SOU 2007:60 Bilaga B 25 9 det ursprungliga öppna diket. De skadedrabbade kan även begära ersättning för de skador som uppstått. Det kan således vara stora kostnader förknippade med rörläggning i tillståndsgivna företag när verkningarna av ökade flöden blir kännbara. Om rörledningen rivs ut, uppkommer en förlorad investering och tillkommer kostnad för försämrad arrondering. Ett företag som drivs och underhålls enligt bestämmelser och villkor i ett tillstånd, kan däremot inte ställas till svars för eventuella skador av av höga flöden och översvämningar. Konsekvenser och åtgärder Exemplet ovan är enbart en liten del av ett mycket större markavvattningsföretag, , som i sin tur är beroende av att omkringliggande markavvattningsföretag fungerar. Jordbrukets avvattning är ett komplext system med täckdiken, rörläggningar och öppna diken där ett ökat flöde kan påverka stora områden. Då avrinningen ökar är det inte säkert att det är jordbruksmarken som drabbas av de största skadorna. Det kan lika gärna bli övriga fastigheter som drabbas genom att vägar och andra anläggningar översvämmas. Jordbruksföretagen kan dock drabbas ekonomiskt om transporterna till och från fastigheten hindras eller försämras. Enligt exemplet ovan kan markavvattningsföretagen drabbas när rörläggningarna som dimensionerats efter gängse principer och det klimat som då rådde inte räcker till. Det finns också markavvattningsföretag som sköts och underhålls helt enligt tillståndet, men där avvattningen ändå inte kommer att vara tillräcklig vid ökade flöden. Här blir inte markavvattningsföretaget ersättningsskyldigt, men det blir ändå skador som måste åtgärdas och finansieras. Möjliga åtgärder för att undvika och minska skadorna kan vara att utjämna flöden med hjälp av utjämningsmagasin innan vattnet rinner vidare i system som är begränsade. Kraven på ökat underhåll av öppna diken kommer troligen att öka, men det är inte möjligt att utan dispens ändra avvattningsförhållandena så att markavvattningsnyttan bibehålls såsom markavvattningsförbudet är formulerat . Lagstiftningen kring de befintliga markavvattningsföretagen bör ses över om markavvattningsnivåerna ska kunna bibehållas. Bilaga B 25 SOU 2007:60 10 Skillnader geografiskt Skillnaderna geografiskt är svåra att förutse, eftersom vi inte känner till hur klimatförändringarna kommer att påverka de flöden som markavvattningsföretagen är dimensionerade för. Generellt sett ökar dock avrinningen mest i nordöstra och västra delarna av mellanbygder. Det är sannolikt att markavvattningsföretagen påverkas mest i dessa delar av landet. I östra delarna av mellanbygder kommer dock avrinningen och 100-årsflödet att minska, så här förväntas ingen påverkan ske på markavvattningsföretagen. Invallningar Konsekvenser och åtgärder Konsekvenserna av klimatförändringarna för invallningarna runt , och har diskuterats i delbetänkandet SOU 2006:94 (Översvämningshot – Risker och åtgärder för , och ). Det finns naturligtvis invallningar utmed andra sjöar och vattendrag i . Vi har inte gjort någon närmare analys av detta utan konsekvenserna för dem bedöms bli desamma som kring de . På grund av ökade flöden under främst vinterperioden kommer vattennivåerna att stiga, vilket äventyrar stabilitet och ibland kan innebära att översvämmas. Det är i de flesta fall inte möjligt att höja de befintliga . Stabiliteten är i allmänhet för låg och tillgången på massor saknas. En möjlig åtgärd kan vara att öka pumpkapaciteten. Vallkrönens höjd och pumparnas kapacitet är dock fastställda i invallningsföretagets tillstånd och om dessa ska ändras, krävs en omprövning av tillståndet. I de fall där invallningarna inte kommer att räcka till kan förutsättningarna för odling helt försvinna. Även när det gäller invallningar, och då sannolikt än mer påtagligt, är det inte i första hand jordbruket som får störst skador, utan andra byggnader och anläggningar som tillkommit med invallningarna som förutsättning torde vara mer utsatta. SOU 2007:60 Bilaga B 25 11 Jordbruksdränering Täckdikning Inom det svenska jordbruket är nästan all jord som har dräneringsbehov täckdikad. Täckdikningen i började , men den täckdikning som utförs är främst omtäckdikning. Täckdikningens varaktighet varierar med utförande och jordart. En väl utförd täckdikning på en mellanlera kan ha en hållbarhet , medan en täckdikning på en järnhaltig jord kan bli tät . I medeltal kan man räkna med livslängd. Konsekvenser och åtgärder Enligt avrinningskartorna sker en ökad avrinning och en minskad avrinning april- september. Kravet på en fungerade dränering är inte lika stor som . Ett varmare klimat kan dock innebära att tidpunkten för vårbruket kan tidigareläggas, och det är då viktigt att dräneringen fungerar så att marken torkar upp. Om klimatförändringarna innebär att befintlig dränering inte räcker till, kan en första åtgärd vara att lägga en dräneringsledning mellan de befintliga. En förutsättning för att det ska fungera är dock att stamledningarna räcker till och att det inte är dämmande flöde i mottagande system. Bevattning Bevattningens omfattning och struktur Enligt (Bevattning 2000 – Utredning om efterfrågan och tillgång samt förslag till medel för konfliktlösning) kan bevattnarna delas in i tre kategorier: de som har bevattningsdammar (), de som bevattnar ur ett vattendrag eller naturlig sjö () och de som använder grundvatten (). Totalt tas under ett torrår ut ca 100 miljoner m³ för bevattning av ca jordbruksmark. uppskattade 1992 att det fanns ca 5000 bevattningsföretag i . av dessa hade legaliserat tillstånd Bilaga B 25 SOU 2007:60 12 till bevattningsverksamheten. har antalet bevattningsföretag minskat och såväl antalet som andelen med tillstånd ökat. Anledningen är att energikostnaderna vid bevattning har ökat, vilket innebär att lönsamheten för bevattningsföretagen minskat. En del bevattnare har därför slutat som en del företag, främst stora enheter och sådana med specialgrödor, har legaliserats.