sou · GWB312 · 2008-02-28 00:00:00 — Effektivitetsvinster sker också genom att ett större företag genom större geografisk spridning kan nå nya marknader eller sälja produkter till en bredare kundbas. är ofta mer effektiva än små och medelstora företag. Dock tyder studier på att bildandet av väldigt stora banker (med verksamhet i många länder) inte blir mer effektiva. Upprepade uppköp och sammanslagningar kan leda till skalnackdelar.TPF218FPT Efter den svenska bankkrisen skedde en konsolidering på den svenska bankmarknaden. Därefter har flera förändringar skett som bidragit till ökad produktivitetstillväxt och effektivisering. Avregleringar, borttagande av handelshinder, och harmoniseringen inom EU har bidragit till ökad konkurrens och effektivitet genom ökad gränsöverskridande verksamhet, etablering av nischaktörer och utländska banker. har det skett en En översikt över olika sätt att mäta effektivitet i den finansiella sektorn finns i bl.a. , D. m.fl. [2002]. Refererat i Yokoi-Arai, M. & Yoshino, N. [2006]. Ytterligare definitioner finns refererade i samma artikel. Se Gjirja, M. [2004] för en diskussion om effektiviteten i banksammanslagningar på den Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 teknisk utveckling som ytterligare har bidragit till att effektivisera bankernas verksamhet. När konkurrensen på den svenska mark- naden har ökat så har det medfört att fler produkter erbjudits på marknaden, och att banktjänster blivit mer lättillgängliga. Svenska kunder har med tiden blivit mer krävande och mindre lojala i förhållandet till bankerna.TPF219FPT Tillgång till kapital är en förutsättning för att kunna starta nya företag och för tillväxt i befintliga företag. Utbudet av kapital kan variera mellan olika länder och mellan olika regioner i ett land. I takt med en ökad finansiell integration bör dock skillnaderna minska. Tillgången på kapital varierar också över tiden som en följd av marknadsläget och varierande riskpremier på de finansiella marknaderna. Ökad finansiell integration är en faktor som bidrar till att det blir lättare för företag att få kapital till investeringar. Om ett företag inte får tillgång till kapital på den svenska marknaden har det blivit lättare att skaffa kapital på andra marknader. En mer integrerad marknad för finansiella tjänster har lett till ökad konkurrens över gränserna och bättre möjligheter att utnyttja stordriftsfördelar. Ökad konkurrens leder till ett bredare urval av investerings- och finansieringstjänster och effektivare prissättning av dessa tjänster. Därmed kan t.ex. expanderande små och medelstora företag få bättre tillgång till riskkapital och lägre finansieringskostnader och en mer utvecklad och integrerad marknad för företagsobligationer har bidragit till lägre kapital- kostnader för större företag. Även om det blivit lättare att finna finansiering är det sannolikt fortfarande lättare för stora företag än för små och medelstora. Små och medelstora företag och konsumenter är i högre grad än större företag hänvisade till de lokala marknaderna.TPF220FPT De svenska småföretagens behov av extern finansiering för investeringar varierar. Småföretag i storstadskommuner har mindre behov av extern finansiering, i jämförelse med småföretag i övriga kommuner. har ett större behov i jämförelse med handels- och tjänsteföretag, liksom företag med hög omsättning och företag med anställda. Två tredjedelar av företagen 219TP PT [2006]. 220TP PT Se t.ex. Guiso, L., Sapienza, P. & Zingales, L. [2002]. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn anser att låne- och kreditmöjligheterna är goda eller mycket goda. av företagen kan tänka sig att ta in externa delägare och externt ägarkapital. Företag med hög omsättning och med anställda var positiva till möjligheten att få extern finansiering.TPF221FPT Det finns studier som pekar på problem för svenska företag att få extern finansiering. Den begränsade tillgången till informellt riskkapital kan vara ett problem för nya företag. I synnerhet bedöms bristen på såddkapital i tidiga skeden och bristen på kapital i expansionsfasen utgöra ett betydande hinder för tillväxt.TPF222FPT 5.4.1Olika former av riskkapital Företag som behöver mer kapital kan skaffa det på aktiemarknaden genom en emission. På aktiemarknaden kan vem som helst investera i ett företag. har det blivit allt vanligare att företag som behöver kapital vänder sig till en enskild investerare, detta kallas private equity (eller privat marknad). Private equity har växt kraftigt men utgör en liten del i jämförelse med publika alternativ. Private equity kan vara riskkapital, köp eller finansiering av hela eller delar av befintliga företag. Företag som inte är mogna för börsnotering eller andra former av publik aktiehandel, men även etablerade företag, kan söka finansiering i form av privat riskkapital. Riskkapital förmedlas ofta via en speciell form av intermediärer, riskkapitalbolag, som genom riskkapitalfonder äger onoterade företag, så kallade portföljföretag. Riskkapitalbolagens investeringar kan grovt delas upp i dels investeringar i ett företags tidiga fas, s.k. venture capital, och dels investeringar i ett senare skede, s.k. buy out-investeringar. Venture capital kan i sin tur delas upp i tre faser. Såddfinansiering är finansiering till entreprenörer för att utveckla idéer, eller produkter, som kan leda till att ett företag kan startas. Uppstartsfinansiering utgör finansiering för att bilda företag och utveckla produkter. Expansionsfinansiering innebär att existerande företag får finansiering för att kunna expandera. Att investera i ett företags tidiga faser innebär ofta en hög risk. Banker finansierar oftast inte ett företag i den här fasen. En entreprenör som vill utveckla verksamheten står därför inför valet att själv finansiera 221TP PT [2006]. Småföretag definieras i studien som företag med upp till 50 anställda. 222TP PT Se t.ex. Braunerhjelm, P. & , J. [2006]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 företaget genom att t.ex. belåna privata tillgångar, eller genom att ett riskkapitalbolag går in som delägare. En buy-out investering innebär något lägre risk eftersom det sker i mognare företag med stabilare kassaflöden och större tillgångar. En buy-out investering innebär ett uppköp av onoterade företag eller utköp av noterade företag från börsen. Riskkapital- bolaget kan delvis finansiera förvärvet med lån från t.ex. en bank, ett lånefinansierat företagsförvärv. Då belånas det förvärvade företagets tillgångar och företagets kassaflöde används för räntebetalningar och amorteringar av förvärvslånet. Gemensamt för riskkapitalbolagen, oavsett investeringsinrikt- ning, är att investeringen sker . Risk- kapitalbolagens placeringshorisont beror på vilken fas portfölj- företaget befinner sig i. Såddfinansiering innebär ofta en längre placeringshorisont, 10 till . Buy out-investeringar har ofta en placeringshorisont . Oavsett vilken investeringsfas portföljföretaget befinner sig i är riskkapitalbolaget vanligen en aktiv ägare som arbetar nära företagsledningen för att förbättra rörelseresultat och kassaflöde och öka företagets värde. När perioden är slut avyttras företaget. För riskkapitalbolaget finns flera exitalternativ. Företaget kan säljas direkt till en industriell köpare som vill ha företaget i sin verksamhet. Företaget kan börsintroduceras eller säljas till något annat riskkapitalbolag. Flera studier pekar på den betydelse som riskkapital har för framväxten av nya företag.TPF223FPT En väl fungerande aktiemarknad är viktig för hur riskkapitalmarknaden utvecklas. Det är möjligheten att få de mest framgångsrika företagen introducerade på börsen, och få höga värderingar, som driver riskkapitalbolagen till att investera i tidiga skeden i företag.TPF224FPT Tillväxttakten i private equity i är högre än publika alternativ och en förklaring som framförts är regleringen av den finansiella sektorn i och de ökade kostnader den medför. Genom private equity undkommer man dessa kostnader genom att lagstiftningen inte gäller.TPF225FPT Detta pekar också på vikten av en väl avvägd reglering, som inte belägger investerare och finansiella företag med för höga kostnader. En ökad andel private equity av PT En översikt av studier som visar betydelsen av riskkapital för tillväxten i nya företag finns i bl.a. Da , M. m.fl. [2006]. PT , B. & Gilson, R. [1998]. [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn reglerringsskäl kan medföra ökad risk för investerare och att det blir svårare för investerare att delta i vissa investeringar. av riskkapitalet i går till nya företag, resten utgör lånefinansierade förvärv av etablerade företag. Riskkapitalbolag är beroende av en väl fungerande inhemsk finansmarknad för att kunna sälja mognande investeringar och få kapital till nya uppstartsföretag. Merparten, , av investerat riskkapital från svenska riskkapitalbolag riktas mot investeringar i senare faser av företagens livscykel (buy out- investeringar). av buy out-investeringarna, dvs. av det totala riskkapitalet, förvaltas av de tio största riskkapitalbolagen inom detta segment. Av de svenska riskkapitalbolagens tillgångar 2005, , var ca investerade i portföljföretag. Som jämförelse finansierade icke-finansiella företag upplåning i form av obligationer och certifikat för 2005, och i form av upplåning från kreditgivande institut . Riskkapitalmarknaden i är den näst största i mätt som andel av BNP.TPF226FPT En majoritet av investeringarna gjordes i små och unga bolag. av investeringarna gjordes i bolag med färre än 50 anställda och av investeringarna gjordes i bolag som var . Portföljbolagen växer snabbare än bolag noterade på Stockholmsbörsen och samtliga privata bolag i och har haft så hög tillväxt av antal anställda och nettoomsättning i jämförelse med svenska företag noterade på Stockholmsbörsen.TPF227FPT 5.5Företags- och marknadsstruktur samt konkurrensförhållanden När konkurrensförhållanden i den svenska finansiella sektorn diskuteras är i första hand banksektorn i fokus. Det kan bero på att den svenska marknaden domineras av ett antal stora banker. Det beror också på att en stor del av de studier som genomförts som berör den finansiella sektorn studerar banker. Det är också i denna sektor antalet marknadsaktörer generellt kan vara mer eller mindre 226TP PT Totalt antal sysselsatta i riskkapitalfinansierade bolag beräknas till omkring 150 2002, vilket motsvarade av alla privatanställda. [2005]. 227TP PT [2004]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 begränsat eftersom det relativt sätt är lättare för en ny aktör att bli verksam på en nischmarknad. På den svenska marknaden har ingen utländsk bank på allvar lyckats utmana de svenska bankernas dominans. Utvecklingen i den finansiella sektorn har innefattat en konsolidering i banksektorn och därmed färre aktörer, som antalet företag i den finansiella sektorn som helhet har ökat kraftigt. Den svenska banksektorn har förändrats i hög grad sedan bankkrisen . Antalet traditionella bankkontor har minskat, men är bankernas tjänster mer lättillgängliga för kunderna. Lättillgängligheten är en följd av utvecklingen av Internet, men beror också på att nya aktörer tillhandahåller banktjänster på nya sätt. Det gäller t.ex. kontantuttag i handeln och kreditmöjligheter hos kapitalvarudetaljister. Inom delar av den svenska finansiella sektorn har fler aktörer medfört ett starkare omvandlingstryck. Exempelvis har marknaden för aktiehandel förändrats med etableringen av nätmäklare med lågt courtage som och Nordnet. Antalet produkter i den finansiella sektorn ökar, bl.a. är antalet fonder betydligt fler än , även om fondavgifterna inte har utvecklats lika gynnsamt för konsumenterna. Få kunder byter dock fondbolag, vilket kan förklaras av bl.a. skatteskäl.TPF228FPT Den svenska bankmarknaden hör till de mest välkonsoliderade och har den lägsta kontorstätheten i vilket till del kan vara en följd av datoranvändningen i . Strukturen i den finansiella sektorn har förändrats genom att de små aktörerna har blivit fler och deras marknadsandel har ökat. De fyra storbankerna, Nordea, , () och , dominerar dock fortsatt sektorn. När det gäller sparande har storbankerna förlorat marknadsandelar. Inom utlåning har bl.a. nischaktörer bidragit till ökad konkurrens och räntemarginalerna har minskat. För de svenska konsumenterna är det formellt sett lätt att byta bank, men konsumenterna är ändå trögrörliga. Lönsamheten hos storbankerna har förbättrats och bland annat utlandssatsningarna har bidragit till detta. Storbankerna har utökat sin verksamhet och finns nu i framförallt övriga , och . 228TP PT Ett byte av fondbolag medför realisationsvinstbeskattning. Detta bidrar till en inlåsning av spararnas pengar och att kunder inte byter fondbolag. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Gemensamt för de fyra stora bankerna är att hemmamarknaden har vuxit. Uppköp och fusioner har inneburit att bankerna gått från att vara svenska till att bli nordiska. Som hemmamarknad räknas i olika grad , , och de baltiska länderna. Att marknaderna blir allt mer gränsöverskridande är en utveckling som sannolikt kommer att fortsätta. De tio största bankerna i världen tillhör världens 15 största företag. Att bankerna är stora i förhållande till andra företag i andra branscher är en följd av att banker behöver en stor kapitalstock för att kunna finansiera stora investeringar. De fyra svenska stor- bankerna finns alla bland de 70 största bankerna i världen och bland de 350 största företagen i världen. I jämförelse med de tio största bankerna är dock de svenska bankerna små, se diagram 5.10. Diagram 5.10 Världens tio största bankkoncerner och de fyra svenska storbankerna 2006 Anm.: Rangordning baserat på försäljning, marknadsvärde, tillgångar och vinst. Diagrammet visar bankernas försäljning, rangordning bland världens största företag, och rangordning bland världens största banker. Källa: [2007]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 De svenska bankernas marknadsandelar visar att de fyra stora bankerna tillsammans har betydande andelar av flera produkt- områden, se diagram 5.11. Storbankerna har betydande marknads- andelar när det gäller inlåning från hushåll och fondsparande, dvs. två produktområden som kritiserats för bristande konkurrens. Storbankernas största dominans är inom bolån, ett produktområde som ändå är konkurrensutsatt p.g.a. flera nischaktörer. Konkur- rensen inom aktiehandeln är god och storbankerna har inte den marknadsandel man har inom andra områden. Diagram 5.11 Marknadsandelar per produktområde Anm.: Baserat på omsättningen på olika produktområden. Källa: ECON (2007). När konkurrensförhållanden i banksektorn i olika länder jämförs kan man titta på koncentrationsgraden, dvs. hur många banker det är som tillsammans har en dominerade del av marknaden i ett land. Inom EU varierar koncentrationsgraden i hög grad mellan olika länder. I de flesta EU-länder är koncentrationsgraden låg, medan Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn den är hög i , , och Sverige.TPF229FPT I dessa länder är också den gränsöverskridande aktiviteten högre och marknaderna mer integrerade, i jämförelse med övriga EU-länder. Europeiska kommissionen har gjort en bedömning av koncentra- tionsgraden i banksektorn inom EU.TPF230FPT De 3 respektive 5 största bankernas marknadsandelar har uppskattats för banksektorn som helhet (dvs. inte enbart retailmarknaden). Koncentrationsgraden inom EU är i genomsnitt sett till de tre största bankernas andel. Till länderna med högst koncentrationsgrad, , hör , se diagram 5.12. Diagram 5.12 Koncentrationsgraden i banksektorn i EU Anm.: Koncentrationsgrad (KG): KG3 är de tre största bankerna och KG5 är de fem största bankerna. Fullständiga uppgifter för , och saknas. Källa: Europeiska kommissionen [2006]. Efterfrågeförhållanden, dvs. kundernas agerande, är en viktig faktor för konkurrensen i EU. På efterfrågesidan bidrar dels informa- tionsasymmetri (kunderna saknar tillräcklig information), dels höga kostnader för att t.ex. byta bank till bristande konkurrens. Utan tillräcklig information minskar betydelsen av priskonkurrens. 229TP PT Europeiska kommissionen [2007]. 230TP PT Europeiska kommissionen [2006]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Höga transaktionskostnader (faktiska eller upplevda) för att byta bank leder till att kunder inte lämnar sin nuvarande leverantör av tjänster. Att byta bank i är inte förknippat med höga faktiska kostnader, vilket kan vara fallet i andra EU-länder. Europeiska kommissionen gör bedömningen att andelen bank- kunder inom EU som byter bank är för låg (varierar mellan i medlemsländerna) och att detta hämmar konkurrensen genom att det minskar möjligheten för nya aktörer att ta sig in på retailmarknaden i ett land.TPF231FPT Av störst betydelse är dock att det går att byta bank, inte att många gör det. Den gränsöverskridande konsolideringen i den finansiella sektorn inom EU är låg i jämförelse med andra sektorer. Andelen gränsöverskridande affärer i banksektorn inom EU var i genom- snitt –2004. I genomsnitt för alla branscher var motsvarande andel 45 procent.TPF232FPT Inom EU är det få banker som har en ledande ställning i mer än två medlemsländer. Undantagen är och de nordiska länderna. Utländska bankers roll är relativt stor i några av de nya medlemsländerna i EU samt i , mätt som andel utländska banker bland de fem största i respektive land. I några länder, däribland , och , är ingen av de fem största bankerna utländska, se diagram 5.13. 231TP PT Europeiska kommissionen [2007]. 232TP PT Europeiska kommissionen [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Diagram 5.13 Fördelning inhemska och utländska banker i EU De största bankerna, fördelning mellan inhemska och utländska Anm.: Diagrammet visar fördelning mellan inhemska och utländska banker bland de fem största bankerna inom respektive medlemsstat. Källa: Europeiska kommissionen [2007]. Det svenska banksystemet, tillsammans med det belgiska och holländska, hör till de mest europeiserade bankmarknaderna. Detta gäller dock enbart det svenska banksystemets utåtgående euro- peisering, dvs. svenska bankers expansion utanför . Närvaron av europeiska banker på den svenska marknaden, inåtgående europeisering, är liten. Den svenska bankmarknaden är en av de minst integrerade. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 5.5.2Konkurrensen på den svenska marknaden har i en rapport studerat den svenska konkurrensen inom konsumentnära banktjänster.TPF233FPT De vanligaste konsumentinriktade tjänsterna inom bankområdet är inlåning, utlåning, betalningstjänster, fondsparande och finansiell råd- givning. I jämförelse med många andra marknader är den svenska bankmarknaden koncentrerad. De fyra storbankerna har en stark position inom flertalet delmarknader (se diagram 5.11) och svarar för av balansomslutningen för samtliga banker. Marknadskoncentrationen har dock minskat på flera delmarknader för banktjänster riktade till konsumenterna. Enligt är ytterligare ökad konkurrens på konsument- marknaden nödvändig för att få till stånd ett större omvandlings- tryck. Ökad konkurrens skulle främja innovationsbenägenheten och kunna leda till ett större, och mer varierat, utbud av tjänster. har det varit möjligt för utländska banker att etablera verksamhet i . Antalet utländska banker i var 25 , varav de flesta är inriktade på företags- marknaden och värdepappersmarknaden. Undantaget är största bank, , som förvärvade 1997. är den största utländska banken i . Tillväxtpotentialen för utländska banker är normalt sett större på framväxande marknader än på mogna marknader som den svenska. Det kan vara en förklaring till att utländska banker expanderar till andra marknader än . Dock finns det skäl som gör att ett ökat utländskt intresse för svenska banker inte kan uteslutas. De svenska bankernas lönsamhet och kundnätverk är attraktiva, liksom de stora placeringstillgångar som bankerna hanterar genom förvaltningen av betydande delar av svenskarnas fond- och pensionssparande. De svenska bankgruppernas närvaro på tillväxt- marknader utanför kan vara ytterligare ett skäl.TPF234FPT infördes lagen om bank- och finansieringsrörelse som bl.a. innebar att bankernas monopol på garanterad inlåning försvann. Lagen innebar att även kreditmarknadsföretag (bolåne- institut och finansbolag) kan ta emot inlåning. Exempel på nya aktörer är detaljhandelskedjorna () och Ica (Ica bank). En första våg av nischbanker kom efter bankkrisen . Flera av de senast tillkommande nischbankerna var ursprungligen värde- 233TP PT [2006]. 234TP PT Se [2007b]. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Inträdet av nya aktörer på marknaden har minskat marknadskoncentrationen. I tabell 5.8 redovisas bankernas marknadsandelar för inlåning från den svenska allmänheten samt marknadsandelarnas förändring . Trots att marknadskoncentrationen har minskat är den fortfarande betydande, särskilt i en internationell jämförelse. Tabell 5.8 Bankers marknadsandelar avseende inlåning till svensk allmänhet 2005 Förändring 2000–2005 -2,3 -3,5 -1,7 -0,7 -8,1 Anm.: Tabellen visar de fyra största bankerna i gällande marknadsandelar (procent) samt förändring av marknadsandelar mellan 2000–2005 (procentenheter). Källa: [2006]. Utlåningen till hushåll har ökat , främst utlåningen från bolåneinstituten. Vid utgången av stod de fyra största bolåneinstituten för av utlåningen. De två största bolåneinstituten ägs av och , vilka 2005 stod för av samtliga bolåneinstituts ut- låning till allmänheten. De övriga två storbankernas bolåneinstitut svarade för . För den resterande delen stod i huvudsak Bostadsfinansieringsaktiebolag (). De stora bolåneinstitutens dominans har alltså minskat något . Även när det gäller sparande i värdepappersfonder dominerar de stora bankernas fondbolag. De fyra största fondbolagen, ägda av de största bankkoncernerna, svarar tillsammans för av marknaden. Denna andel har minskat från . Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 förvaltat kapital vid utgången av 2005 Förändring 2000–2005 -6,6 -4,3 -4,3 -12,0 Anm.: Tabellen visar de fyra största fondförvaltarna i gällande marknadsandelar (procent) samt förändring av marknadsandelar mellan 2000–2005 (procentenheter). Källa: [2006]. De svenska bankerna hör till de mest lönsamma inom EU, mätt som vinst före skatt som andel av de totala inkomsterna, se diagram 5.14. Diagram 5.14 Lönsamhet i banksektorn i EU-länder, genomsnitt Anm.: Vinst före skatt som andel av total inkomst, procent. Källa: Europeiska kommissionen [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Ett tecken på kvaliteten i en banks tjänsteutbud är hur väl bankens tjänster står sig i konkurrens från andra banker och finansiella företag. Om det finns höga inträdesbarriärer och få alternativa leverantörer är en hög marknadsandel ingen garanti för att bankens tjänster är bra och prisvärda. I en banksektor med flera starka aktörer, och gott om andra alternativ, kan en stor marknadsandel eller hög lönsamhet däremot vara ett resultat av konkurrenskraftiga tjänster. Olika studier har försökt mäta graden av konkurrens i banksektorn. För EU i genomsnitt minskade konkurrensen under perioden 1993 till 2000.TPF235FPT Konkurrensen i den svenska banksektorn ökade och hör till de mest konkurrensutsatta länderna och rankas på en sjätteplats efter , , , , och . Konkurrensen i olika delar av banksektorn inom euroområdet skiljer sig åt och konkurrensen på retailmarknaden är sämre än bland investmentbanker och specialiserade banker som t.ex. hypoteksinstitut. Detta förhållande har uppmärksammats i ett flertal studier och gäller allt jämt i dag.TPF236FPT Integrationen och konkurrensen inom euroområdet är minst på retailmarknaden. Den svenska bankkrisen bidrog till att den svenska banksektorn var en av de första i som konsoliderades. Konsolideringen medförde att svenska banker rationaliserade överlappande kontorsnät och minskade antalet anställda.