sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Vägen till ett energieffektivare Vägen till ett energieffektivare SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur och rådets direktiv /32/EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster skall genomföras i (dir. 2006:89). Uppdraget omfattar även att utreda och föreslå viktningsfaktorer för el, fjärrvärme, fjärrkyla och oljeprodukter, som ska återspegla de olika energibärarnas omvandlings- och distributionsförluster. Utredaren skall också framlägga ett förslag till första nationella handlingsplan för effektiv energianvändning enligt EG- direktivets artikel 14.2. Till särskild utredare förordnades förre verkställande direktören . Att som experter biträda utredningen förordnades förbundsjuristen , Villa- ägarna, avdelningsdirektören , , fastig- hetsekonomen , kommuner och lands- ting, avdelningsrådet , , miljö- controllern , , ordföranden , Föreningen , tekn. lic. , , kanslirådet , , tekn. lic. , Energimyndig- heten, civilingenjören , Svensk Fjärrvärme, civilingenjören , Svebio, civilekonomen , SPI, civilingenjören , , fastighetschefen , , divisionschefen , , förhandlingschefen , Hyresgästerna, ämnesrådet , , miljödirektören , , departementssekreteraren , Miljö- departementet, civilingenjören , , departementssekreteraren , samt utvecklingschefen , Fastighetsägarna. har representerats av civilingenjören . har kvarstått som fristående expert. entledigades , , , , , , , och från expertuppdragen. förordnades civilekonomen , civilekonomen , Villaägarna, departementssekreteraren , Finans- departementet, civilingenjören , energi, energiexperten , , projektledaren , SKL, fil. , , Energiexperten , Svensk energi, utredaren , , civilingenjören , samt energispecialisten , att som experter biträda utredningen. förordnades departementssekreteraren , , att biträda utredningen som expert. Docenten har varit utred- ningens huvudsekreterare. avslutade sin anställning i utredningen . , respektive , 2007 har civilingenjören och juristen varit sekreterare i utredningen. Textredigering och layout har utförts av kanslisekreteraren , Kommittéservice. Utredningen har antagit namnet Energieffektiviseringsutred- ningen. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ett energieffektivare (SOU2008:25) samt, i separat volym, utred- ningens förslag till nationell handlingsplan för effektivare energi- användning enligt EG-direktivets artikel 14.2. I delbetänkandet behandlades bakgrunder och strategiska utgångspunkter för arbetet med att genomföra EG-direktivet i . Vidare redovisades de analyser och överväganden, som utgör underlag för utredningens förslag till nationell handlingsplan, bl.a. frågan om val av viktnings- faktorer för olika energibärare. I föreliggande slutbetänkande redovisas utredningens slutliga övervägande när det gäller hur EG-direktivet föreslås införas i . Bland annat föreslås åtgärder och styrmedel, som samman- tagna bör leda till att det minsta vägledande målet enligt EG-direk- tivets artikel 4 överträffas med god marginal. Särskilda yttranden har lämnats av , , , , , , och . Utredningen får härmed överlämna slutbetänkandet Vägen till ett energieffektivare (SOU 2008:110). Uppdraget är härmed slutfört. Arbetet med att införa EG-direktivet om effektivare Närmare om EG-direktivet ..................................................... 1.2.1 EG-direktivets innebörd i huvuddrag ......................... 1.2.2 Förhållandet till andra energieffektiviseringsmål ....... Närmare om utredningsarbetet ................................... 1.3.3 Allmänna erfarenheter av utredningsarbetet............... Huvuddragen i utredningens delbetänkande ......................... Vägledande principer för ett energieffektivare .... Några olika utgångspunkter.................................................... 2.2.1 råder delvis nya förutsättningar.......................... 2.2.2 Slutsatser – implikationer för utredningen ................. 2.2.3 Det vägledande målet bör överträffas.......................... Systemperspektivet som en grundläggande princip Arbetssätt för val av insatsområden och styrmedel ............... Lågt hängande frukter................................................... Andelen förnybar energi............................................... Kriterier för val av styrmedel................................................... Rollfördelning mellan myndigheter ........................................ Vägen till ett energieffektivare .......................... Strategiska utgångspunkter och målsättningar....................... Bostäder och service m.m. ....................................................... Den offentliga sektorn som förebild....................................... 3.6Marknaderna för energieffektiviserande tjänster och Ackreditering och certifiering ................................................. Energifakturor som informationsbärare m.m. ....................... Finansiering av energieffektiviseringsåtgärder ....................... Utbildning och information m.m.......................................... Ett nytt nationellt energieffektiviseringsmål........................ Allmänna utgångspunkter för styrmedelsval ................. Samhällsekonomiska kalkyler – Två effektivitetsbegrepp ... 4.3Energieffektiviseringens roll i energipolitiken/CBA- Motiv för statliga ingripanden............................................... Allmänt om styrmedel................................................ Förutsättningar för utredningens beräkningar .................... Val av ränta.................................................................. 4.6.3 Energipriser i samhälls- och beslutsfattarkalkyl ....... Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m.......................................... Sektorn bostäder och service m.m. i huvuddrag .................. Energianvändning för bostäder och service m.m................. Effekten av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel i sektorn bostäder och service m.m..................... 5.3.1 Effekten av tidiga åtgärder i sektorn bostäder och 5.3.2 Förväntad effekt av beslutade styrmedel och åtgärder, 2005 2016 ............................................ 5.3.3 Samlad effekt av tidiga åtgärder och bedömd effekt av beslutade styrmedel..................................... Potential för energieffektivisering i bebyggelsen................. 5.4.1 Hur stor är den lönsamma potentialen för energieffektivisering i byggnader?............................. 5.5Styrmedel för ökad energieffektivisering inom sektorn bostäder och service m.m. ..................................................... 5.5.1 Statligt stöd till energieffektiviseringar i 5.5.2 Krav på energihushållning vid ombyggnad ............... 5.5.3 Energideklaration av byggnader, kontinuerlig Fortsatt främjande av energitjänster.......................... Teknikupphandling och marknadsintroduktion....... Samverkan för en effektivare fjärrvärme.................... Ökat utnyttjande av industriell spillvärme................ Individuell mätning av varmvatten............................. 5.5.10 Den offentliga sektorn som förebild ......................... Effektiviseringspotential och styrmedel för Energianvändningen i industrin ............................................ 6.3Effekten av tidiga åtgärder och redan beslutade 6.4 Potential för energieffektivisering i industrin ...................... 6.4.1 Potential inom branscherna järn och stål, massa och papper samt raffinaderi och petrokemi............... 6.5Styrmedel för ökad energieffektivisering inom 6.5.1 Programmet för energieffektivisering (PFE)............ 6.5.2 Energirådgivning för mindre och medelstora 6.6 Utredningens överväganden och förslag rörande 6.6.1 Program för energieffektivisering för både energiintensiv och icke energi-intensiv industri ....... 6.6.2 Energirådgivning för mindre och medelstora Effektiviseringspotential och styrmedel i Transportsektorn i huvuddrag .............................................. Energianvändningen i transportsektorn ............................... 7.3Effekten av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel i transportsektorn................................................. 7.3.1 uppnådda effektiviseringar av tidiga åtgärder i transportsektorn, 1991- 2005..................... 7.3.2 Bedömda och förväntade effekter av redan beslutade styrmedel (2005–2016) .............................. 7.3.3 Summering av tidiga åtgärder (1991–2005) och bedömd effekt av redan beslutade styrmedel (2005–2016) i transportsektorn, TWh ...................... 7.4 Potential för energieffektivisering i transportsektorn......... 7.5Styrmedel för ökad energieffektivisering inom 7.5.5 Höjd skatt på fossila bränslen.................................... Kilometerskatt för godstransporter .......................... Energieffektiva avgifter och andra bestämmelser för Samhällsekonomiskt optimal prissättning............................ 8.2.1 Vad är en fast avgift? 8.2.2 Vilka funktioner har fasta avgifter? Prissättning på detaljmarknaden för elenergi ....................... 8.3.1 Fasta och rörliga elhandelspriser................................ 8.3.2 Konsekvenser av förbud mot fasta avgifter............... Prissättning på nättjänster ..................................................... 8.4.1 Fasta och rörliga avgifter ............................................ 8.4.2 Konsekvenser av förbud mot fasta avgifter ........... Prissättning på fjärrvärme...................................................... Utredningens sammanfattande bedömningar ...................... Den offentliga sektorns särskilda ansvar ...................... 9.2.1 EG-direktivets regler om offentlig sektor................. 9.2.2 Reglerna om offentlig upphandling ........................... energieffektivisering i offentlig sektor ...................... Den offentliga sektorns gränser ............................................ Energieffektivisering i statsförvaltningen............................. 9.4.1 En modell för ett statligt Det statliga miljöledningssystemet............................ Energieffektivisering i kommuner och landsting ................. Programmet Uthållig kommun.................................. Utredningens överväganden och förslag .............................. Den statliga sektorn.................................................... Kommuner och landsting ........................................... Närmare om avtalsinnehållet...................................... Marknaderna för energieffektiviserande tjänster och Tillämpliga regler i huvuddrag............................................... Närmare om marknaderna för energieffektivisering ........... Marknaderna för energieffektiviserande tjänster ................. Marknaden för energibesiktningar ........................... Energieffektiviserande produkter och installationer ........... 10.5.2 Marknaderna för isoleringsmaterial m.fl.................. 10.5.3 Generella konkurrensproblem i byggsektorn.......... Ackrediterings- och certifieringssystem för Vad är ackreditering och certifiering? SWEDAC:s redovisning av hur ackrediterings- och certifieringssystem kan tillämpas avseende energitjänster .. 360 Utredningens överväganden och förslag .............................. Individuell mätning och debitering av värme, varmvatten och el..................................................... Mätning och debitering av varmvatten ................................. 12.2.1 Effektiviseringspotential för IMD av varmvatten ... Mätning och debitering av värme.......................................... 12.3.1 Effektiviseringspotential för IMD av värme............ Mätning och debitering av el................................................. 12.4.1 Närmare om kollektiv elmätning.............................. 12.4.2 Mätning av el ..................................................... 12.4.3 Drivkrafter för kollektiv mätning av el .................... 12.4.4 Nackdelar med kollektiv elmätning ......................... Skyldighet att läsa av el minst en gång ................ Utredningens överväganden och förslag .............................. 12.6.1 Krav på individuell mätning av varmvatten .............. IMD av el.................................................................... 12.7.1 Konsekvensanalys för införande av krav på individuell mätning av varmvatten ............................ 12.7.2 Konsekvensanalys IMD av el i lägenheter................ 12.7.3 Konsekvensanalys av kartläggning av kollektiv elmätning i lokaler...................................................... Förbättrad statistik om slutanvändning av energi.......... Pågående arbete med förbättrad , mätning av hushållselen i 13.3.2 Statistik i lokaler, STIL2............................................ 13.3.4 Byggnaders energi, tekniska status och 13.3.5 Förbättrad statistik över transportsektorns 13.3.6 Förbättrad energistatistik för industrisektorn, 13.3.7 Förbättrat underlag för ................. Framtida krav på energianvändarstatistik ............................. 13.4.2 Ökat behov av bättre energianvändningsstatistik.... 13.4.3 Detaljeringsgrad för den förbättrade Utredningens överväganden och förslag .............................. 13.5.1 Sammanfattande övervägande och bedömningar .... 13.5.2 Strategisk plan och utveckling av 13.5.3 Insamling av statistik om energianvändning............ Förslagens bedömda kostnader............................................. Fakturor som informationsbärare................................ Energifakturornas roll som informationsbärare .................. Visualisering och återkoppling.............................................. 14.3.1 Olika typer av återkoppling ....................................... 14.3.2 Grundläggande förutsättningar för bra Dagens fakturering av fjärrvärme, fjärrkyla och el............... Fakturering av fjärrvärme.......................................... Fakturering av fjärrkyla............................................. Fakturering av el ........................................................ Nya mätare skapar nya möjligheter för information och fakturering av el...................................................................... Utredningens överväganden och förslag .............................. 14.6.1Tydlighet, faktisk energianvändning och fullständig redovisning av aktuella energikostnader i fakturor......................................... 14.6.2 Utvecklingssupport till energiföretagen för 14.6.5 Deklarera energiinnehåll i kWh även vid leverans av andra energislag ..................................................... 14.7 Konsekvenser av utredningens förslag ................................. 14.7.1 Konsekvenser av förslaget på tydligare energifakturor och förbättrad information.............. 14.7.2 Konsekvenser av förslaget att utvecklad Finansieringsformer för energieffektivisering................ EG-direktivets bestämmelser om fonder för 15.3.4 Fonden för fukt- och mögelskador .......................... Finansieringsformer skatt eller avgift? Utredningens överväganden och förslag .............................. Finansiering av energieffektivisering .................................... Information och utbildning ........................................ Information om energieffektivisering................................... 16.1.1 Utredningens överväganden....................................... Behov och tillgång till energikompetens............................... 16.2.1 Energieffektivisering i befintliga fastigheter – Energihushållning vid ny- och ombyggnad – 16.2.3 Behov av ökad utbildning och kompetens ............... 16.3.2 Behov av ökad utbildning och kompetens ............... Utbildningsutbudet och andra insatser för 16.4.2 Kvalificerad yrkesutbildning och ... Universitet och högskolor......................................... 16.5Räcker kompetensen för att nå målen om effektiviseringar ? 16.5.2 Utredningens slutsatser och förslag......................... Arbetsuppgifter som behöver utföras .................................. 17.1.1 Vissa arbetsuppgifter bör betraktas som Utredningens överväganden och förslag om lämplig 17.2.1 Bör arbetsuppgifterna utföras av myndigheter eller av andra organ? 17.2.2 Ny myndighet eller befintlig 17.2.3 Sektorsansvaret bör gälla, men bör ha huvudansvar.................. Behov av samordning bör tillgodoses genom ett 18.1.2 Krav som anges i utredningens direktiv ................... 18.2.1 Effekter på samhällsekonomi, företagande m.m. .... Jämställdhets- och övriga effekter............................ 19.1 Förslagen till ändringar i ellagen (1997:857) och 19.2 Förslaget till nya bestämmelser i fjärrvärmelagen ................ Bilaga 1 Kommittédirektiven ...................................................... Bilaga 2 och rådets direktiv 2006/32/EG ................................................................... Bilaga 3 Modell för hur en lag om skattereduktion kan Bilaga 4 Energieffektivisering i bebyggelsen, Profu .................. Bilaga 5 Antaganden om potentialer och tekniska kostnader Bilaga 6 Modell för energieffektiviseringsavtal med kommuner och landsting .............................................. huvuduppgift är att föreslå hur EG:s energieffektiviseringsdirektivTPF1FPT, nedan även benämnt EG- direktivet eller bara direktivet, ska genomföras i . Enligt utredningsdirektivenTPF2FPT ska utredningen föreslå ett nationellt vägledande mål för energieffektivisering och lämplig utformning på den första nationella handlingsplanen för en effektivare energi- användning, som krävs enligt artikel 14 i EG-direktivet. Uppdraget i denna del redovisades i utredningens delbetänkande SOU 2008:25, Utredaren ska föreslå en lämplig organisation och de för- fattningar eller författningsändringar som behövs. Vidare ska utredaren ska också belysa en rad specifika frågor med anknytning till EG-direktivets regler t.ex. den offentliga sektorns roll, mark- naderna för energieffektiviserande produkter och tjänster, behovet av ackrediterings- och certifieringssystem, individuell mätning av värme och varmvatten, överföringstariffernas utformning, energi- fakturornas informationsinnehåll och hur informationen till allmänheten om energieffektivisering kan förstärkas. I detta slutbetänkande redovisas utredningens slutliga över- väganden om hur EG-direktivet bör införas i samt om de specifika frågor i övrigt utredningen haft att behandla. 1TP PT och rådets direktiv (2006/32/EG) av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster. 2TP PT Dir. 2006:89, vilket återges i sin helhet i bilaga 1. Energieffektiviseringsdirektivet är ett viktigt instrument i gemen- skapens strävan mot en effektivare energianvändning i hela unionen. Enligt artikel 4 ska medlemsstaterna anta vägledande nationella energieffektiviseringsmål om av den slutliga energi- användningen . Målet ska nås genom kostnadseffektiva, genomförbara och skäliga åtgärder. Härtill kommer ett mer övergripande besparingsmål, som EU:s stats- och regeringschefer ställde sig bakom och som innebär besparing av av behovet av primär energi.TPF3FPT Detta mål, som kan förväntas komma att användas i EU-länderna , är dock ännu inte rättsligt bindande för medlemsstaterna.TP F4FPT Utöver dessa målsättningar på EU-nivå finns också ett av riks- dagen bestämt, nationellt mål, som innebär att den totala energi- användningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler ska minska och i förhållande till användningen år 1995.TPF5FPT Energieffektiviseringar bör enligt utredningen ses i ett system- perspektiv. Det handlar om att beakta och värdera användningen av primärenergi, istället för att ha ett ensidigt fokus på slutanvänd energi. Det är användningen av primärenergi som avgör hur mycket av jordens resurser som tas i anspråk och därmed också hur stora utsläppen till mark, luft och vatten blir. Även de styrmedel som används måste enligt utredningen i möjligaste mån utformas så att de stöder systemperspektivet. Det finns annars en risk för att man inte väljer de lösningar som är mest effektiva ur ett primärenergiperspektiv. Arbetet med att effektivisera energianvändningen har pågått i . Ett stort antal åtgärder har redan genom- förts, som bidragit till att minska den svenska energianvändningen i bostäder, service, industri och transporter. 3TP PT Med primärenergi avses all energi som används från källa till slutanvändare. I primärenergin ingår därmed, förutom den slutanvända energimängden, även de förluster som uppstår i energiproduktionen vid utvinning, transport, omvandling och överföring. 4TP PT Ordförandeskapets slutsatser vid rådets möte (7224/1/07 REV 1). 5TP PT Miljömål 15 (God bebyggd miljö), delmål 6 (Energianvändning m.m. i byggnader). utredningen föreslog i delbetänkandet, i enlighet med artikel 14 i EG-direktivet, tar upp ett trettiotal möjliga styrmedel som kan användas för att höja ambitionsnivån i det svenska energieffektivi- seringsarbetet.TPF6FPT I arbetets andra steg har utredningen bl.a. tagit fram en strategi för hur ska kunna bli mer energieffektivt . Den övergripande utgångspunkten har därvid varit att , utifrån bl.a. EU-krav, måste energieffektivisera, i syfte att nå kvantitativa mål avseende minskad energianvändning. Strategin består därför av ett stort antal olika åtgärder av varierande slag, vilka sammantagna ska bidra till att målen nås. Enligt EG-direktivets får medlemsstaterna tillgodoräkna sig resultaten av vissa tidigare åtgärder och effekten av redan beslutade styrmedel.TPF7FPT Utredningen har beräknat att en energieffektivisering om slutlig energianvändning, respektive primär energianvändning, kommer att kunna uppnås genom sådana åtgärder. Det innebär ett , utan ytterligare åtgärder, når en energieffektivisering om slutlig energianvändning eller primär energianvändning. Därmed kan konsta- teras att , med en vid tolkning av direktivet, nätt och jämt når det uppsatta minsta målet. Det finns dock fortfarande en stor effektiviseringspotential att realisera. Men det kräver att kunskaperna förbättras bland aktörer av alla slag, om sådant som hur energieffektivisering kan ske, vilka ekonomiska vinster den kan ge, vilken ny teknik som finns och hur stora kostnader energianvändningen medför. I delbetänkandet redovisades preliminära bedömningar av storleken på den i förekommande lönsamma potentialen för energieffektiviseringar, utöver de åtgärder som bedöms realiseras spontant eller till följd av beslutade styrmedel, för perioden 2016. Den fördjupade analys som gjorts inför utredningens slutbetänkande ger i huvudsak samma bild som i delbetänkandet. I några fall har dock ytterligare potentialer identifierats. I tabellen nedan redovisas, baserat på de viktningsfaktorer utredningen använder, den totala, lönsamma energieffektiviserings- potential som utredningen bedömer finns inom de tre sektorerna bostäder och service m.m., industri och transporter. Utöver den del av potentialen som kommer att realiseras spontant 6TP PT Se utredningens delbetänkande Ett energieffektivare (SOU 2008:25). 7TP PT Med tidiga åtgärder avses enligt direktivet sådana åtgärder som vidtagits (i vissa fall ) fram till och med , vars effekt fortfarande kvarstår . Med åtgärder till följd av redan beslutade styrmedel avses åtgärder som genomförs , vars effekt kvarstår . eller som en följd av tidigare beslutade styrmedel bedömer utredningen att det finns en lönsam potential om primärenergi (slutlig energi). För att realisera denna potential krävs dock ytterligare styrmedel enligt utred- ningens bedömning. De förslag som redovisas i slutbetänkandet ska ses i ljuset av detta.