sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Detta leder till spänningsfall och avbrott med höga kostnader för abonnenterna, medan kostnaderna för producenterna endast är begränsade. Eftersom leveranssäkerheten i ett elsystem är av kollektiv karaktär vilar det ett samhällsansvar på nätföretagen att prissätta nätkapaciteten korrekt. Elpriskänsligheten på konsumentsidan är låg.TPF12FPT Detta har ofta uppfattats som ett problem, såväl vad gäller energieffektivisering som effektivt utnyttjande av elproduktionskapacitet genom över- föring av energianvändning från högbelastnings- till lågbelastnings- perioder. De nya elmätarna som möjliggör timvis mätning och debitering av elenergin erbjuder möjligheter till förändring. Flera projekt har bidragit med erfarenheter av tidstariffer, s.k. time of day eller TOD-pricing, för avkastningsreglerade företag. För svensk del finns aktuella erfarenheter redovisade genom och Tillgänglig information om tids- tariffprojekt i andra länder kommer främst från den amerikanska elmarknaden, där intresset varit inriktat på att undvika inves- teringar i dyra anläggningar för att klara efterfrågan under hög- belastningsperioder. Forskningsresultaten från visar på en betydande spridning. I flera av projekten har relativt kraftiga incitament i form av energiprisskillnader erfordrats för att flytta elanvändning från en tidpunkt till en annan.TPF14FPT En annan, inte helt oväntad, erfarenhet är att vissa effektefterfrågeprofiler är svåra att 11TP PT , L., Förbud mot fasta avgifter inom energisektorn?, 2008. Rapporten kan laddas ner från utrednignens hemsida, . 12TP PT ibid. 13TP PT Badano, A., , P., , A. och , M.: Timmätning för alla Nytta, regelverk och ekonomi, Elforsk rapport 07:62, och Market Design, Elforsk rapport 06:61. 14TP PT Se t.ex. Matsukawa et al (2000), Household Response to Incentive Payments for Load Shifting: A Japanese Time-of-Day Electricity Pricing Experiment, 21(1), 73-86. påverka, som t ex middagstidpunkter och tidsperioder för TV- tittande.TPF15FPT Huruvida denna typ av tidsvarierande prissättning inte bara omfördelar elkonsumtionen mellan olika tidsperioder utan också minskar energianvändningen är dock oklart. Kostnaderna för att mäta energianvändningen i t.ex. ett hushåll är små. Däremot har kostnaderna för att kontinuerligt mäta effekt- efterfrågan historiskt varit mycket stora. De höga effektmätnings- kostnaderna har lett till att prissättningen för slutanvändare med litet effektbehov har utformats som abonnemangsavtal med ett maximalt effektuttag. Avtalen garanterar leverans genom storleken på huvudsäkringen. Mättekniken har utvecklats mycket sedan effektabonnemangen skapades. Utvecklingen har lett till ny teknik och minskade kost- nader för effektmätning. Med den nya tekniken är en övergång från säkringstariffer till direkta effektavgifter i kronor per kW möjlig. Ändringar erfordras om alla nätföretag frivilligt ska gå över till timavräkning Enligt Elforsks timmätningsstudie krävs vissa förändringar av dagens regelverk för att förmå elnätföretagen att gå över till tim- avräkning.TPF16FPT Studien identifierar följande förändringsbehov: 1.Lagen måste tydliggöras så att de nätägare som vill kan lämna tillförselsidans system med schablonavräkning. Detta schablon- avräkningssystem handlar om ledet före leverans till kund, och syns därmed inte för slutanvändaren. 2.Balansavräkningen för elnätföretag behöver göras om så att nuvarande krav på dygnsvis insamling ersätts med ett krav på insamling och rapportering av mätvärden. 3.Kraven på mätvärdenas noggrannhet med avseende på antalet decimaler som ska anges måste tydliggöras och mildras. Nuvarande krav är orimligt högt vid liten elanvändning. 4.En nationell timvärdescentral för administration av insamlade mätvärden behöver etableras. 15TP PT För en analys av effektefterfrågeprofiler för olika typer av hushållsutrustning, se , R. and D. Fiebig (2000), Residential End-Use of Electricity Demand: Results from a Designed Experiment. , 21(2), 51 81. 16TP PT Badano, A., , P., , A. och , M.: Timmätning för alla Nytta, regelverk och ekonomi, Elforsk rapport 07:62, . Rapportförfattarna gör bedömningen att det är osäkert om det är tillräckligt att genomföra de fyra ovan föreslagna ändringarna för att få samtliga nätägare att välja generell timavräkning. Författarna drar slutsatsen att det med hänsyn till de såväl kollektiva som individuella fördelarna som generell timavräkning medför bör vara motiverat att tillåta en viss tariffhöjning för de nätägare som väljer generell timavräkning.TPF17FPT Här hänvisas till bedömning att en tariffhöjning om maximalt per kund och år skulle kunna täcka den ökade kostnad för administration som timvis mätning innebär för elnätföretagen. Branschorganisa- tionen menar att denna bedömning är en under- skattning. 14.6Utredningens överväganden och förslag Utredningen anser att alla kunder har rätt till samma information, oavsett energileverantörens och energileveransens storlek. Utred- ningen menar således att såväl stora som små energiföretag ska omfattas av förslaget om förbättrade energifakturor. Som inled- ningsvis slagits fast är brist på kunskap och information om energianvändning viktiga orsaker till att energieffektiviseringar, som i sig är lönsamma, inte kommer till stånd. Sammantaget gör utredningen bedömningen att brist på kun- skap finns inom alla relevanta aktörsgrupper, och att den kunskap som finns är asymmetriskt fördelad såväl mellan olika aktörer som inom enskilda aktörskategorier.TPF18FPT Ökad kunskap om energianvänd- ning och energieffektivisering erfordras inom alla samhällssektorer. 17TP PT Energimyndighetens . 18TP PT Se vidare i betänkandets kapitel 16 om utbildning. 14.6.1Tydlighet, faktisk energianvändning och fullständig redovisning av aktuella energikostnader i fakturor Utredningens förslag: Energileverantörer ska på eller i samband med fakturor, eller på annat lämpligt sätt, redovisa uppgift om hur slutanvändarens energianvändning utvecklats i tiden samt kontaktinformation till oberoende organisationer, som kan lämna råd om hur energi- användningen kan effektiviseras. Denna information ska inklu- dera grafisk utformning. Energileverantören ska på fakturor, eller på annat lämpligt sätt, till slutanvändare regelbundet, åtminstone en gång per kvartal, lämna råd om energianvändning och effektivisering. ges i uppdrag att övervaka att energiföretagen reglerna efterlevs. och ges i uppdrag att i samråd med konsumentföreträdare genomföra en utvärdering av energiföretagens fakturautformning till kunder med abonnemang om högst 63 A. och ges i uppdrag att bistå branschorganisationerna med stöd för bättre utformning av information i samband med fakturor. Fakturor erbjuder en unik möjlighet för energileverantörer att kommunicera individuellt med sina kunder. Denna möjlighet innebär att fakturorna med fördel kan användas för att informera kunderna om energianvändning och effektivisering. Enligt utred- ningen är det av stor betydelse att informationsmöjligheterna kopplat till energifakturor tas tillvara. Informationsvägar utvecklas och förändras . En tydlig förändring i detta avseende är en allt större användning av Internet som både informationsförmedlare och betalningskanal för fakturor. Många slutanvändare använder autogirering via Internet för att betala energifakturor, och antalet bedöms fortsatt öka. Även andra kommunikationsvägar utvecklas. Det är av stor vikt att energiföretagen vid förmedling av den förbättrade informationen också väger in val av lämpliga kommunikationsmedel. En ökad tillgång på riktad kundinformation om energianvändning och effektiviseringsmöjligheter kan uppnås genom informativt utformade och lättlästa energifakturor. Utredningen menar att tyd- ligare energifakturor är ett viktigt medel för att öka genomförandet av lönsamma energieffektiviseringar. Med tydlig menar utredningen att informationen ska vara lätt för slutanvändaren att förstå och ta till sig. Vidare ska informa- tionen vara trovärdig, uppfattas positivt och bidra till ändrade brukarvanor. Verklig energianvändning och fullständiga energikostnader Utredningen anser att slutanvändare av ledningsbunden energi regelbundet med högst en månads intervall ska ha tillgång till aktuell information om sin användning. Informationen kan lämnas i samband med faktura eller på annat lämpligt sätt. Informationen ska vara baserad på verklig användning. Informationen ska vara trovärdig och kunna bidra till ändrade brukarvanor. Utredningen anser också att det är av stor vikt att energi- fakturor innefattar en fullständig redovisning av aktuella kostnader. De olika ingående delarna i energikostnaden ska redovisas tydligt. Utredningen anser att det är väsentligt att fakturorna utformas med såväl en visuell utformning som med en, för slutanvändaren, informativ och lättförståelig text. Informationen ska avse den indi- viduella slutanvändarens energianvändning såväl i form av för mot- tagaren lättförståelig text som i grafisk form. För att ge slut- användarna en god möjlighet att snabbt inse vad som bidrog till den aktuella energianvändningen ska redovisningen vara uppdelad i intervaller om högst en månad. Den information som lämnas i samband med fakturorna ska även ge en historisk återkoppling med uppgifter om den individuella slutanvändarens energianvändning minst bakåt i tiden. Dock gäller kravet om historisk återkoppling inte vid nyanslutning av kunder. Utredningen anser att ett lämpligt sätt att förbättra informa- tionen i samband med energifakturor är att komplettera den med återkoppling om den individuella slutanvändarens egen energi- användning. Grundläggande för en god återkoppling är att infor- mationen ska vara lätt att förstå, trovärdig, uppfattas positivt och bidra till ändrade brukarvanor. För att uppnå detta är den grafiska utformningen av informationen en central fråga. En kombination av olika återkopplingssätt är sannolikt det mest verkningsfulla. I den refererade om visualisering dras slutsatsen att historisk återkoppling i kombination med jäm- förande återkoppling och/eller uppdelningsåterkoppling och råd om energieffektiviseringsmöjligheter sammantaget sannolikt ger bäst resultat. Utredningen bedömer att historisk återkoppling är den för energiföretagen enklaste och billigaste återkopplingsmetoden, sam- tidigt som forskningsresultat visar att slutanvändare lätt kan förstå och ta till sig denna typ av information. Tidsaspekten är viktig för denna typ av återkoppling. En avvägning mellan tidsseriens längd och den totala mängden information i form av grafer och siffror måste här göras. Utredningen bedömer en uppdelning vara en rimlig avvägning i detaljnivå. Slutanvändarna måste också uppmärksammas på att yttre faktorer som att t.ex. väderleksskill- nader kan bidra till skillnader i energianvändning mellan olika år. Av ovan nämnda skäl förordar utredningen en historisk åter- koppling. En målbaserad jämförande återkoppling, dvs. jämförelse med det egna hushållet eller verksamheten, kan utgöra ett alternativ. Dock bedöms denna återkopplingsmetod vara mer kostsam att producera för energiföretagen. Svårigheterna att skapa lämpliga jämförelsegrupper måste också beaktas. Utredningen menar också att råd om energianvändning och effektivisering bör kopplas till den återkoppling som ska ges i sam- band med energifakturering. Sådana råd har i de flesta genomförda studier visat sig vara effektiva. För att ge bästa effekt bör råden avpassas individuellt för slutanvändarna. Utredningen föreslår att energileverantören på fakturor, eller på annat lämpligt sätt, till slutanvändare regelbundet, åtminstone en gång per kvartal, lämnar råd om energianvändning och effekti- visering. Ett minimikrav, som utredningen föreslår bli lagstadgat, bör härvid vara att energileverantörerna lämnar kontaktinformation till oberoende organisationer, som kan lämna råd om hur elanvänd- ningen kan effektiviseras. Hur kravet på energirådgivning i övrigt kan uppfylls kan t.ex. framgå av allmänna råd från den myndighet som ska utöva tillsyn över regelverkets efterlevnad. Råden kan lämnas tillsammans med fakturan eller genom hän- visning till objektiv rådgivning t.ex. via Internet eller annat tekniskt stöd. Internetbaserad rådgivning kan utgöra ett bra alternativ, t.ex. för att slutanvändare som utnyttjar autogirering för betalning, också ska kunna delges återkoppling och effektiviseringsråd. Allt fler, såväl hushåll såväl som andra slutanvändare, har tillgång till Internet. Mot bakgrund av de forskningsresultat som beskrivits ovan, föreslår utredningen att effektiviseringsråden ska utformas så att slutanvändarna upplever dem som individuella och att de relaterar till den återkoppling kunden ges i samband med fakturan. Utredningen föreslår att regeringen ger Energimarknadsinspek- tionen i uppdrag att övervaka att energiföretagen uppfyller de föreslagna kraven på tydlighet, redovisning av faktisk energi- användning samt fullständig redovisning av aktuella energikost- naderna. Utredningen föreslår också att Energimarknadsinspek- tionen och ges i uppdrag att i samråd med konsumentföreträdare genomföra en utvärdering av energiföre- tagens fakturautformning till kunder med abonnemang om högst 63 A. Utvärderingen ska fokusera på de tre ovan nämnda kraven och innehålla förslag till eventuella åtgärder för förbättringar. Utvärderingen bör redovisas . 14.6.2Utvecklingssupport till energiföretagen för bättre fakturor Utredningens förslag: Energiföretagen ska ges stöd för bättre utformning av information i samband med fakturor. och får i uppdrag att bistå branschorganisationerna. Utredningen anser, som har nämnts, att alla kunder har rätt till samma information oavsett energileverantörens och energi- leveransens storlek. Vissa aktörer på energimarknaden, t.ex. små företag, kan av kostnadsskäl uppleva svårigheter att producera den typ av information som slutanvändarna ska ha rätt till. Utredningen föreslår därför att regeringen ger Energimarknads- inspektionen och i uppdrag att driva ett gemensamt projekt tillsammans med berörda branschorganisa- tioner till stöd för energileverantörer om hur utformning av infor- mation i samband med fakturor kan förbättras avseende tydlighet, redovisning av faktisk energianvändning och fullständigt redo- visade energikostnader. Det primära är härvid att fastställa minimi- krav för redovisning på eller i samband med energifakturorna. Stort utrymme bör lämnas för egna lösningar för energiföretagen. Projektet bör redovisas . Utredningens förslag: och Energimark- nadsinspektionen får i uppdrag att efter samråd med rele- vanta aktörer som företräder konsumentintressen studera och utveckla uppdelningsåterkoppling för användning i samband med fakturering av el och fjärrvärme. Uppdelningsåterkoppling är enligt Elforsks visualiseringsstudie sannolikt den form av återkoppling som ger bäst resultat.TPF19FPT Utred- ningen menar att denna typ av återkoppling därför är intressant. Uppdelningsåterkoppling är dock inte möjlig att åstadkomma med enbart den vanliga elmätningen som grund. Men utredningen menar, mot bakgrund av de goda forskningsresultaten, 19TP PT För en beskrivning av uppdelningsåterkoppling hänvisas till kapitel 14.3.1. att en utveckling av uppdelningsåterkoppling bör komma till stånd. Utredningen gör bedömningen att resultatet av det program för förbättrad energistatistik för bebyggelsen som driver bör kunna användas som underlag för en viss begränsad uppdelningsåterkoppling. Likaså bör andra aktörer kunna aktivt bidra i denna utveckling. finns flera enkla beräknings- program för uppdelning av energianvändningen på olika ändamål etablerade, där slutanvändaren själv bidrar med underlag om sin energianvändning. Utredningen föreslår att möjligheterna att utveckla uppdelnings- återföring undersöks vidare. Utredningen föreslår att regeringen ger och i upp- drag att efter samråd med , , och andra relevanta aktörer som företräder konsu- mentintressen studera hur uppdelningsåterföring kan utvecklas och användas i samband med fakturering av el och fjärrvärme. Projektet bör redovisas . Utredningens förslag: Utveckla effektmätning för elkunder med säkringsstorlekar under 63 A. får i uppdrag att i samråd med branschen utforma förslag till modell och införande av krav på effektbaserade elnätstariffer. ges i uppdrag att utreda möjlig- heten att införa ett generellt krav på timavräkning för alla slut- användare. Som redogjorts för, leder timavräkning av el till stora för- delar, såväl kollektiva som individuella. En stark utveckling av ny teknik för elmätning har ägt rum. har kostnaderna för installation av bättre mätutrustning successivt minskat. Detta sammantaget leder till möjligheter att mäta och debitera verklig såväl energianvändning som effektbehov för el på ett samhälls- ekonomiskt kostnadseffektivt sätt. Effektbaserade elnätstariffer ger, i enlighet med resonemang tidigare i detta kapitel, möjlighet att uppnå högre samhällsekono- misk kostnadseffektivitet. Utredningen bedömer att effektbaserade elnätstariffer även för slutanvändare med abonnemang på högst 63 A säkring kan leda till större genomförande av energieffektivise- rande åtgärder. Det finns flera möjliga vägar att skapa underlag för effektbaserade elnätstariffer för denna kategori av slutanvändare. En möjlig väg är att införa generellt krav på timavräkning, en annan är att utveckla en modell för effektmätning baserad på s.k. smart metering. Kravet på mätning för alla slutanvändare av el som införs har lett till att nätföretagen gör omfattande nyinvesteringar i mätutrustning. Såväl Energimark- nadsinspektionens som och Elforsks undersök- ningar visar att huvuddelen av elmätare som kommer att vara installerade kommer att även kunna registrera timvärden. Cirka hälften av dessa mätare klarar både de krav på timavräkning som gäller för abonnemang större än 63 A och sådan dubbelriktad kommunikation som erfordras för styrning och respons. Branschen har framfört att ett generellt krav på tim- avräkning skulle leda till ett behov av stora kompletterande inves- teringar hos mer än hälften av elnätsföretagen om alla mätare och administrativa system ska klara dessa krav. Mot denna bakgrund bedömer utredningen att alternativet att utveckla effektbaserade elnätstariffer för slutanvändare av el med säkring på högst 63 A med hjälp av en modell baserad på kund- individuella registrerade värden kan vara bättre. En sådan modell för effektbaserad prissättning ska vara baserad på verklig effektanvändning. Utredningen föreslår därför att Energimark- nadsinspektionen i samråd med branschen får i uppdrag att utveckla en modell för effektdebitering. Modellen ska bygga på verklig och för kunden individuell användning av effekt och kunna revideras successivt. Utredningen föreslår att modellen utvecklas och testas , och att elnätföretagen ska använda den nya modellen senast . Utredningen föreslår att regeringen ger Energimarknadsinspek- tionen i uppdrag att utforma förslag till regelverk för krav på effektbaserade elnätstariffer för slutanvändare med säkringsstorlek mellan 10 och 63 A. Hos av slutanvändarna har i samband med det förestående kravet om avläsning nya elmätare som saknar möjlighet till timvis mätning installerats. I dessa fall saknas förutsättningar för att införa en effekt- tariff enligt ovan. För dessa fall föreslås en tidsbegränsad dispens rörande uppfyllande av kravet lämnas till längst . marknadsinspektionen bör slutredovisa uppdraget . Utredningen föreslår också att ges i uppdrag att närmare utreda när införande av generellt krav på timavräkning för alla kan vara lämpligt. Utredningen ska innefatta närmare studier av kostnader och andra konsekvenser av ett sådant krav. Utredningen bör redovisas . 14.6.5Deklarera energiinnehåll i kWh även vid leverans av andra energislag Utredningens förslag: Alla typer av energileveranser ska inne- hålla en tydlig uppgift om dess energiinnehåll uttryckt i kWh. För leverans av andra energislag än el, fjärrvärme och fjärrkyla, t.ex. oljeprodukter, gas och pellets, föreslår utredningen att det införs ett krav att på fakturan, kvittot eller annan lämplig plats även presentera en tydlig uppgift om den levererade mängdens energi- innehåll uttryckt i kWh. För fordonsbränsle kan ett första steg vara att på t.ex. bränslepumpar anslå bränslets energiinnehåll i kWh per liter. En sådan information bedöms öka slutanvändarnas generella kunskap om slutlig energianvändning, och därmed bidra till ökat genomförande av energieffektiviserande åtgärder. Informationen bedöms också underlätta för slutanvändarna att jämföra den energi- form de använder med andra alternativ, och att även på så sätt ge utökad kunskap som kan ligga till grund för beslut om energieffektiviserande åtgärder. Utredningen föreslår att företag som levererar andra energislag än el, fjärrvärme och fjärrkyla i samband med försäljning eller leverans av energi tydligt ska dekla- rera energiinnehållet i kWh. 14.7Konsekvenser av utredningens förslag 14.7.1Konsekvenser av förslaget på tydligare energifakturor och förbättrad information Utredningen gör bedömningen att kostnaderna för energiföretagen förknippade med att skapa underlag för förbättrade fakturor i enlighet med ovan lämnade förslag är små.TPF20FPT Leverantörer av fjärrvärme och fjärrkyla bedöms förfoga över tekniskt underlag för att enkelt kunna skapa och presentera den föreslagna tillkommande informationen för sina kunder. För el gör utred- ningen bedömningen att de flesta elhandlare och nättjänstföretag förfogar över sådant tekniskt underlag som erfordras för att enkelt kunna skapa och presentera den tillkommande information som utredningen föreslår. De elhandlare och nättjänst- leverantörer som inte förfogar över sådant underlag bedöms komma att göra det i samband med ikraftträdandet av lagen om avläsning av el . Det bör vara möjligt för energiföretagen att samordnat, t.ex. genom sina branschorganisationer eller i samarbete med Energi- myndigheten och , ta fram och utforma en stor del av den information som ska lämnas till slutanvändarna. Informationspro- duktionen kan därmed bli kostnadseffektiv. Alla kunder har rätt till samma information oavsett leveran- törens storlek. Utredningen menar att såväl stora som små energi- företag ska omfattas av förslaget om förbättrade energifakturor. Genom att även små energiföretag senast från kommer att förfoga över den tekniska information som erfordras, att informationsproduktionen kan ske i samordnad och kostnads- effektiv form, samt att och Energimarknads- inspektionen föreslås driva ett särskilt stödprojekt, gör utredningen bedömningen att kostnaderna för att uppfylla kraven även för små företag blir små. 20TP PT Se t.ex. Badano, A., , P., , A. och , M.: Timmätning för alla Nytta, regelverk och ekonomi, Elforsk rapport 07:62, . 14.7.2Konsekvenser av förslaget att utvecklad effektmätning har i samband med de nya kraven på avläsning av el investerat i ny mätutrustning som endast uppfyller det nya regelverkets krav på mätning. För dessa företag skulle kostnaderna för att snabbt uppfylla ett krav på generell timvis mätning bli betydande, att på nytt investera i nya mätare kan vara förknippat med relativt omfattande kostnader för dessa före- tag. Utredningens förslag att utveckla effektmätningen för slut- användare med säkringsstorlekar mellan 10 och 63 A bedöms endast medföra relativt små kostnader för de elnätföretag som installerat utrustning för timvis mätning och registrering. Det kan dock förekomma skillnader mellan olika elnätföretag beroende på gjorda utrustnings- och systemval. Utredningen ska föreslå hur kostnaderna för styrmedel och andra kostnader för det allmänna som följer av utredningens förslag ska finansieras. En sådan finansiering kan i princip ske genom skatt eller med någon typ av offentligrättslig avgift. Budgettekniskt kan medlen fördelas på ett sedvanligt sätt via anslag, alternativt via en fond för energieffektivisering. En fond7 kan också tillföras medel från privata aktörer genom frivilliga bidrag eller donationer.