sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — Utöver indelningen i vetenskapsområden styr regeringen resur- serna till forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete för vissa särskilda ändamål, t.ex. ersättning för lokalhyror m.m. Denna styrning skiljer sig åt mellan lärosätena. Vid en översyn av tilldelning av resurser till vetenskapsområden behöver även dessa olika former av styrning analyseras och för- och nackdelar med modellerna belysas. Vidare behöver underlag för eventuella förändringar inhämtas. Vad gäller resurser för lokaler bör ett enhetligt system införas där lärosätena själva ansvarar för avvägningen mellan olika kostnadsslag. Det finns också anledning att överväga om nuvarande vetenskapsområden är en ändamålsenlig indelningsgrund för tillstånd att utfärda examina inom forskar- utbildningen och i samband därmed belysa hur forskningsområden av disciplinövergripande karaktär behandlas inom systemet med vetenskapsområden. Det innefattar även frågan om det är ända- målsenligt med en koppling av tillstånd att utfärda examina inom forskarutbildningen till de områden som utgör indelningsgrund för resurser. () ligger under Jordbruksdepar- tementets ansvarsområde, till skillnad från övriga universitet och högskolor som Utbildnings- och svarar för. Verksamheten vid SLU regleras dels genom högskolelagen (1992:1434), dels genom förordningen (1993:221) för . Förordningens föreskrifter är till stora delar desamma som de som finns i högskoleförordningen (1993:100). SLU har ett väl definierat samhällsuppdrag och en tydlig kopp- ling till de areella näringarna. Av 3 kap. 1 § förordningen för framgår att det vid Lantbruksuniver- sitetet bedrivs forskning, forskarutbildning och grundutbildning inom jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelspro- duktion, naturvård, skogsbruk och vedråvarans förädling, vatten- bruk samt veterinärmedicin och husdjursskötsel. SLU har som övergripande verksamhetsidé att utveckla kunskapen om de biolo- giska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Det offentliga intresset för de areella näringarna och livsmedels- produktionen har av politiska skäl varit stort, och utbildning och forskning för dessa områden har därför varit starkt kopplade till jordbrukspolitiken. I propositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170) slog regeringen fast att SLU skall vara ett samlat sektorsuniversitet för de areella verksamheterna. I propositionen anfördes också att SLU skall bedriva dels grund- utbildning, dels grundforskning och tillämpad forskning med till- hörande försöksverksamhet. När det gäller tillämpad forskning har SLU en funktion som i de flesta andra europeiska länder innehas av särskilda forskningsinstitut. Den svenska modellen har bedömts ha en klar fördel genom större möjligheter till integration mellan SOU 2007:81 Bilaga 2 tillämpad och grundläggande forskning, mellan utbildning och forskning samt mellan akademi och samhälle. SLU har, enligt bilaga till förordningen för lantbruks- universitet, tillstånd att utfärda dels generella examina, dels ett antal olika yrkesexamina avsedda för verksamhet inom ovan definierade områden, företrädesvis inom jordbruks- och skogs- brukssektorn, i syfte att bl.a. förse sektorn med kompetent arbetskraft. Dessa yrkesexamina är exklusiva för SLU. Vissa av de utbildningar som bedrivs vid SLU har ett litet antal platser. Dessa utbildningar fyller ett specifikt arbetskraftsbehov för de areella näringarna och torde vara angelägna ur ett samhälls- perspektiv. Hur långt samhällets ansvar sträcker sig för utbildning och forskning för de areella näringarna och SLU:s roll i det svenska högskolesystemet utreds i särskild ordning inom (dnr Jo2005/2164). Universitet och högskolor under Utbildnings- och kultur- departementet har separata anslag för grundutbildning respektive forskning och forskarutbildning. Dessa lärosätens anslagsintäkter för grundutbildning är beroende av redovisat antal helårsstudenter och helårsprestationer samt av vilka utbildningsområden dessa tillhör, då ersättningsbeloppen för helårsprestationer och helårsstudenter är olika för olika utbild- ningsområden. Den totala ersättningen begränsas av ett takbelopp som tillsammans med eventuell ersättning för särskilda åtaganden utgör lärosätets grundutbildningsanslag. SLU anvisas medel under ett sammanhållet anslag under utgifts- område 23. Anslaget skall finansiera grundutbildning, forskning och forskarutbildning samt fortlöpande miljöanalys, som utgör en tredje verksamhetsgren för SLU och är unik inom högskolan. Verksamhetsgrenen tillkom 1997. SLU har vid sin interna anslagsfördelning haft ovan nämnda ersättningsbelopp för helårsprestationer och helårsstudenter som riktmärke. Regeringen beslutade om kommittédirektiv för en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen. redovisades ett delbetänkande (SOU 2005:48). I följande tilläggsdirektiv utvidgas uppdraget till att omfatta resurstilldelning och övrig styrning avseende forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor, inklusive (). Vad gäller SLU skall även resurstilldelning till den grundläggande högskoleutbildningen ses över. En utgångspunkt för uppdraget skall vara behovet av hög vetenskaplig kvalitet samt ökad profilering, närmare samarbete och arbetsfördelning mellan olika lärosäten. Utredaren skall göra en översyn av de villkor för forskning och forskarutbildning som skapas av högskolesystemets nuvarande utformning, styrning och finansiering. Utredaren skall utifrån denna översyn föreslå förändringar i principer och former för högskolesystemets resurstilldelning och övrig styrning avseende forskning och forskarutbildning i syfte att bl.a. ge lärosätena möjligheter, i förhållande till sina samlade verksamheter inom forskning och forskarutbildning, till egeninitierad långsiktig verk- samhet. Utredaren skall även kunna överväga andra åtgärder som främjar forskningens och forskarutbildningens kvalitet, profilering och samarbete mellan lärosäten samt möjliggör långsiktig planering av lärosätenas verksamhet. Utredaren skall särskilt: Belysa på vilket sätt lärosätenas samlade intäkter för forskning och forskarutbildning fördelas. Av belysningen bör lång- och kortsiktiga åtaganden och fördelning på olika typer av ändamål framgå, vilka möjligheter högskoleledningar och fakultets- nämnder har att åstadkomma omprioriteringar samt vad kraven på medfinansiering betyder för olika lärosäten. Inhämta internationella erfarenheter av tillämpning av kvali- tetsrelaterade och prestationsrelaterade kriterier i resurs- tilldelning till universitet och högskolor avseende forskning och forskarutbildning. Utifrån dessa erfarenheter, och med beaktande av att lärosätenas finansiering innefattar en hög andel extern finansiering, analysera för- och nackdelar med att använda sådana kriterier som ett underlag för regeringens tilldelning av resurser till lärosäten. Utredaren skall även analy- sera vad som kan utgöra kvalitetskriterier, och avseende fors- karutbildning även prestationsrelaterade kriterier, vid resurstill- delning till forskning och forskarutbildning och beskriva för- och nackdelar med olika kriterier. Utredaren bör även analysera för- och nackdelar med möjligheten att även andra aspekter på lärosätenas verksamhet, t.ex. samverkan mellan lärosäten, utbildningens vetenskapliga förankring samt spridning och nyt- tiggörande av forskningsresultat, skulle kunna utgöra underlag för regeringens överväganden. Utredaren skall analysera vilka sådana aspekter som skulle kunna ingå i underlag för rege- ringens överväganden och beskriva för- och nackdelar med att inbegripa dem i ett beslutsunderlag. Därvid skall effekterna för olika typer av lärosäten analyseras. Internationella erfarenheter skall ligga till grund för analysen. Om utredaren finner det motiverat, skall förslag lämnas till möjliga kvalitets- eller prestationsrelaterade kriterier samt även andra möjliga aspekter på ett lärosätes verksamhet som kan utgöra underlag för rege- ringens resurstilldelning till forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor. Analysera för- och nackdelar med olika system för ansökan, prövning och beslut om rätt att benämnas universitet eller ges tillstånd att utfärda examen inom forskarutbildning. Interna- jämförelser bör ligga till grund för analysen. Utredaren skall utifrån denna analys föreslå ett nytt system för beslut om universitetsstatus och tillstånd att utfärda examen inom forskarutbildning. Utredarens förslag skall främja hög kvalitet och vetenskaplig bredd i verksamheten samt samarbete och profilering. Analysera för- och nackdelar med dagens vetenskapsområden som indelningsgrund för resurstilldelning respektive tillstånd att utfärda examen inom forskarutbildning. Vidare skall utreda- ren analysera lämpligheten av en gemensam indelningsgrund för tilldelning av resurser och tillstånd att utfärda examen inom forskarutbildning. Om utredaren finner det motiverat skall förslag lämnas om ett nytt system som underlättar vetenskaplig förnyelse och främjar hög vetenskaplig kvalitet. Förslaget skall beakta behovet av samarbete mellan lärosäten samt och regeringens möjlighet att kunna styra forskningsresurserna till olika områden. Analysera hur övriga lärosätens prestationsbaserade resurstill- delningssystem för grundläggande högskoleutbildning skulle kunna tillämpas även för SLU. Härvid skall utredaren, efter samråd med utredningen om SLU:s roll i högskolesystemet, göra en bedömning av vilka konsekvenser ett sådant system skulle innebära för SLU:s möjligheter att ge sådan utbildning som jord- och skogsnäringen efterfrågar. Utredaren skall beträffande alla förslag som lämnas analysera konsekvenserna av eventuella förändringar för olika typer av lärosäten äldre respektive unga universitet samt högskolor med respektive utan vetenskapsområde. Även aspekter som lärosätens storlek, inriktning och bredd avseende forskningsverksamheten samt olika omfattning av och möjligheter till extern finansiering bör beaktas. Utredaren skall analysera vilka författningsändringar förslagen kan föranleda samt vid behov ge förslag till ny eller ändrad författning. Utredaren skall redovisa uppdraget till Utbildnings- och kultur- departementet . (Utbildnings- och ) (U 2004:03) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav dåva- rande chefen för en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen (dir. 2004:49). Utredaren har fått tilläggsdirektiv (dir. 2005:24, dir. 2005:73 och dir. 2006:29). Ett delbetänkande redovisades (SOU 2005:48). Utre- daren skall enligt direktiven redovisa uppdraget senast den 1 okto- ber 2007. Uppdraget skall i stället redovisas . Utredaren beslöt att kalla nedanstående personer som ledamöter i referensgrupp: Rektor , , , , VINNOVATPF1FPT Rektor , Rektor , Kansliråd , sekreterare i , Generaldirektör , Rektor , , , Doktorand , ordförande för Utredningen har sammanträtt med gruppen vid följande tillfällen: , , , . 1TP PT Kallad . 2TP PT Jur. , sekreterare i , representerade Befattnings- utredningen under tjänstledighet. Möten med universitet och högskolor sammanträffade 2 med följande lärosäten: i : , , i : , , , i : , Kungl. Tekniska högskolan, , , i , Gymnastik- och i : , , i : , , Hög- skolan , i : , , , Kungl. i : , universitet, , , i : och Teolo- giska högskolan, Möten med företrädare för och Utredningen har diskuterat med följande personer angående frågan om per capitaersättningarna för utbildning på grundnivå och avancerad nivå , , : 3TP PT Pga. sjukdom uteblev Högskolan på vid detta möte; senare sände högskolan skrift- ligen in sina synpunkter till 2. , möte med , Chief Scientific Adviser , möte med Ed , General , möte med företrädare för ledningen och administra- tionen vid , möte med företrädare för ledningen och administra- tionen vid , överläggning med fvt. , seminarium om and its evolution vid , , arrangerat av tekn. , finansierat av Stiftelsen , möte med vicerektor , , möte med , , möte med ledningen för , , möte med , Chief Executive of the Scottish Higher and , Edin- burgh, och hans medarbetare Möten med statsekreteraren för högskole- och forskningsfrågor & ; , , & 2 har varit representerad i referens- grupp genom utredningssekreterare . , möte med SFS , möte med företrädare för det medicinska veten- skapsområdet vid , möte med företrädare för det humanistisk samhälls- vetenskapliga vetenskapsområdet vid , deltagande i seminarium med SFS , möte med och med universitetens medicinska fakulteters dekaner , seminarium på under ledning av universitetskanslern , möte med ledningen för Sätergläntan (f. talmannen och medarbetare) , möte med ledning , deltagande i ett internationellt seminarium om Inter- nationella tendenser i forskningspolitiken på Kungl. , möte med professor . Int Veld, , , möte med docent , möte med professor , möte med rektor , möte med rektor , möte med ledningen för , möte med under ledning av rektor , möte med professor em. , möte med Vetenskap & Allmänhet , möte med departementsrådet vid forskningsenheten, , seminarium med perso- nal, m.fl. från , möte med ledningen för , möte med analyschef , Analys- enheten vid , möte med rektor i , möte med rektor och hans medarbe- tare vid högskola , möte med om idrottsutbildning , möte med docent , , presentation av utredningen för i , presentation av utredningen för ledning , presentation av utredningen för för naturvetenskap och teknik , möte med SFS , möte med universitetskansler , möte med docent , , möte med representanter för Teknikföretagen , möte med styrelsen och ledningen för , möte med dekanus professor , , som företrädare för de svenska naturvetenskapliga fakulteterna , deltagande i seminariet Universitetens finansiering på Kungl. , möte med ledningspersonal , möte på KTH med förvaltningscheferna vid univer- siteten , möte och samråd med , möte med rektor , möte med företrädare för samhällsvetenskapliga fakul- teten vid , möte med docent , möte med revisionsdirektör , , möte med de samhällsvetenskapliga fakulteternas dekaner , möte med överbibliotekarien vid Kungl. , seminarium på om högskoleutvecklingen i med finansierat av Stiftelsen , möte med företrädare för , möte med den socialdemokratiska utskottsgruppen i , möte med docent , , möte med företrädare för , avgående och tillträdande universitetskanslern och professor , presentation av utredningen för /ATF , presentation av utredningen för Universitets- adjunkters Föreningen , möte med utskottsgrupp i Utbildnings- utskottet , möte med statssekreterare och utred- ningens sakkunniga på Jordbruks- departementet , möte med professor och universitetslektor , möte med utredare , , möte med bitr. avdelningschef och f. avdelningschefen , , möte med de humanistiska fakulteternas dekaner i , hearing vid , tillsammans med , med representanter för samtliga univer- sitet och högskolor, utredningarnas referensgrupper och sak- kunniga. , möte med generalsekreterare , Vetenskap & Allmänhet , möte med docent , , möte med docent , univer- sitet , möte med universitetskansler och företrädare för , samråd med generaldirektör , , möte med rektorerna univer- sitet, , , och , , möte med Ladokkonsortiets chef och landokansvarige , , möte med docent , seminarium med generaldirektör och företrädare för , presentation av utredningens arbete vid The Joint UK-Swedish Registrars Seminar, , möte med Centre national de la recherche scien- tifique, , möte med ledningen för et , , möte med Controller , , och förvaltningschef , , samråd med utredningen om klinisk forskning , möte med rektor , presentation av utredningen för ledningspersonal vid , och tek- niska högskola , möte med forskningsfinansiärerna , medverkan i återföringskon- om kvalitetsgranskning av film-, konst-, musik- och teatervetenskap , överläggning med företrädare för , möte med VR:s utredare professor , presentation vid i Enkät från (2) till Stora finansieringsgruppen Företrädare för lärosäten har i olika skrivelser till regeringen och vid möten med 2 beskrivit försämrade villkor för forskningen vid universitet och högskolor. Bland de orsaker till försämringen som lyfts fram kan nämnas en minskad andel egna statsanslag, ökade krav från externa finansiärer på att lärosätena i olika former ska medfinansiera externa forskningsprojekt samt problem med finansieringen av indirekta kostnader. En allmän uppfattning tycks vara att detta har medfört att lärosätenas så kallade fria medel, ointecknade medel eller hur man väljer att benämna dem, har minskat väsentligt och därmed universitets- och högskoleled- ningars och fakultetsnämnders möjlighet till styrning av verksam- heten, omprioritering och profilering av verksamheten. 2 skall enligt utredningens direktiv belysa hur lärosätenas samlade intäkter för forskning och forskarutbildning fördelas. Av belysningen bör lång- och kortsiktiga åtaganden fördelning på olika typer av ändamål framgå samt vilka möjligheter högskoleledningar och fakultetsnämnder har att åstadkomma omprioriteringar samt vad kraven på medfinansiering betyder för olika lärosäten. Utredningen har i en enkät bett lärosätena att komma in med svar på ett antal frågor i anslutning till dessa problematiker. Vi är även intresserade av att beträffande följande frågeställning få synpunkter från er: Externa finansiärer av olika slag spelar en stor roll för finan- sieringen och därmed inriktningen och omfattningen av forsk- ningen. 1.Hur är kraven på medfinansiering hos er utformade ? 2.Hur menar ni att rollfördelningen och samspelet mellan läro- sätena, de statliga forskningsråden och övriga externa finansiärer (samt ev. andra aktörer) ser ut respektive borde se ut? När ni reflekterar över denna fråga, beakta då både frågor av mer principiell art och frågor om resursfördelning. för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, av högre utbildning och fors- kning, , , för vård- och allergiforskning, Enkät från till universitet och högskolor Företrädare för lärosäten har i olika skrivelser till regeringen och vid möten med 2 beskrivit försämrade villkor för forskningen vid universitet och högskolor. Bland de orsaker till försämringen som lyfts fram kan nämnas en minskad andel egna statsanslag, ökade krav från externa finansiärer på att lärosätena i olika former ska medfinansiera externa forskningsprojekt samt problem med finansieringen av indirekta kostnader. En allmän uppfattning tycks vara att detta har medfört att lärosätenas så kallade fria medel, ointecknade medel eller hur man väljer att benämna dem, har minskat väsentligt och därmed universitets- och högskoleled- ningars och fakultetsnämnders möjlighet till styrning av verksam- heten, omprioritering och profilering av verksamheten. 2 skall enligt utredningens direktiv belysa hur lärosätenas samlade intäkter för forskning och forskarutbildning fördelas. Av belysningen bör lång- och kortsiktiga åtaganden fördelning på olika typer av ändamål framgå samt vilka möjligheter högskoleledningar och fakultetsnämnder har att åstadkomma omprioriteringar samt vad kraven på medfinansiering betyder för olika lärosäten. Som underlag för denna samlade belysning av lärosätenas finan- sieringssituation ber utredning därför om följande uppgifter: Vilka medel är fria? – Vilka är möjligheterna till omprioriteringar? Förklara hur lärosätet ser på vad som är intecknade/bundna respektive ointecknade medel och vilka möjlighet som finns att påverka dessa bindningar. Ange även en uppskattning av hur mycket av lärosätets medel som är lång- respektive kortsiktigt bundna. Instämmer ni i den allmänna bedömningen av att lärosätenas ointecknade medel för forskning minskat väsentligt? Om så är fallet, vilka är enligt er orsakerna till detta? Hur har ni internt agerat för att möta denna situation (omprövat viss verksamhet, engagerat er i fundraising, begränsat dimensioneringen av forskarutbildningen etc.)? Ange hur lärosätets kostnader för forskning och forskarutbild- ning fördelas på lokaler, personal och övriga kostnader. Ange/uppskatta för varje kostnadsslag hur stor andel som finan- sieras med egna anslag/externa medel. Gör en uppskattning av hur mycket ointecknade medel som finns för högskoleledningar och fakultetsnämnder eller mot- svarande att använda för nysatsningar. Av beskrivningen bör framgå omfattningen av resurserna, källa för medlen samt process för att ställa dessa medel till högskoleledningens/fakul- tetsnämndens disposition. Varför bör/bör inte lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning vara indelade i vetenskapsområden? Ange de totala kostnaderna för studiefinansiering i forskarutbildningen, fördelat på vetenskapsområden, samt hur stor andel av dessa kostnader som finansierades med anslags- medel respektive externa medel. Ange också, om möjligt, de totala kostnaderna för forskarutbildning, dvs. inkl. kostnader för handledning, kurser, indirekta kostnader m.m. fördelat på vetenskapsområden. Om möjligheten finns, ange hur stor andel av dessa kostnaderna som finansierades med egna anslagsmedel respektive externa medel. I vilken mån har målen för examina i forskarutbildningen påverkat dimensioneringen av denna utbildning? Ge en kvantitativ uppskattning av omfattningen på olika former av medfinansiering av externfinansierade forskningsprojekt. Vilka former av medfinansiering är aktuella på ert lärosäte? Vilka medel används för medfinansiering och på vilken nivå inom lärosätet fattas beslut om medfinansiering? I vilket skede av processen från ansökan till beviljande och utbetalning av medel, fattas dessa beslut? Externa finansiärer av olika slag spelar en stor roll för finansieringen och därmed inriktningen och omfattningen av forskningen. Hur menar ni att rollfördelningen och samspelet mellan lärosätena, de statliga forskningsråden och övriga externa finansiärer (samt ev. andra aktörer) ser ut respektive borde se ut? Beskriv lärosätets interna modeller för kvalitets- och eller kvalitetsrelaterad resursfördelning och hur de används. Ge exempel på vad som skulle kunna utgöra incitament för djupgående utbildnings- och forskningssamarbete mellan universitet och högskolor. Särskild fråga till och respektive Akademi Sydost (, och ) Ge exempel på hinder för samarbete mellan lärosäten (t.ex. i form av statsmakternas styrning av universitet och högskolor, regelverk eller annat). Vilka hinder finns för ett djupgående samarbete mellan universitet och högskolor i mycket täta grup- peringar med ett gemensamt ansvar för verksamheten? , , , , , , Tekniska högskolan, , , , , , , , Efva , Per , , på , , , , , , i , i , i , , i , , , , i , , /, Ansökningar och beslut om vetenskapsområde /erhåller tekniskt vetenskaps- område 1999. erhåller naturvetenskapligt vetenskaps- område 1999. erhåller medicinskt vetenskapsområde 1999. Yttranden från , beslut av regeringen Humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde vid Lärar- högskolan i avstyrks och avslås 2000. Humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde vid Mälar- dalens högskola avstyrks och avslås 2000. erhåller tekniskt vetenskapsområde 2001. Stiftelsen erhåller humanistisk-samhälls- vetenskapligt vetenskapsområde 2000. (Hade tidigare begränsad examensrätt inom området). erhåller naturvetenskapligt vetenskapsområde medan humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskaps- område vid avstyrks. (Ansökan avsåg universi- tetsstatus). fick avslag på begäran om prövning för tek- niskt vetenskapsområde 2001. Ansökningar om vetenskapsområde som varken avslagits eller remitterats till Ansökan 2002 från om tekniskt veten- skapsområde. Ansökan 2003 från om tekniskt vetenskaps- område. Ansökan 2003 från om tekniskt veten- skapsområde. Ansökan 2003 från Stiftelsen om tek- niskt vetenskapsområde, högskolan inkom med förnyad ansö- kan . Ansökan 2004 från om humanistisk-sam- hällsvetenskapligt och tekniskt vetenskapsområde.