sou · GVB360d8 · 2008-01-01 00:00:00 — Totalt kommer energibehovet att minska med (5,4 4,6) = /år. Vilket motsvarar vid ett energipris av /kWh. Detta kan vara en underskattning då uppvärmningsbehovet kan minska mer än de som använts i beräkningarna. Kostnadsminskning på grund av klimatförändring för energi- behov för värme och kyla Nuvärdet av kostnadsminskning (miljarder kronor) Påverkan på kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Det moderna kulturarvet får rimligen samma problem som övrig bebyggelse vid en klimatförändring. Dock kan man framhålla att för den äldre kulturhistoriska bebyggelsen finns ofta på grund av dess höga ålder påbörjade nedbrytningsprocesser som med ett ökat regnande tränger in och en vittring kan påbörjas Till det kommer exempelvis att vind påverkar även frid på forn- lämningar och kan förorsaka att förhistoriska gravar och kultur- lager blottas i rotvältor och dylikt. I kustnära lägen finns ett stort antal kulturmiljöer som ofta har en stark folklig förankring, som t.ex. olika fiskarsamhällen och bad- orter. Även ett antal äldre städer har nära kustanknytning, ex. i och i . Läggs dessa under vatten har det naturligtvis en stor påverkan på kulturmiljön. Även olika typer av skyddsåtgärder som invallningar etc. kan få en påtaglig påverkan på kulturmiljön. Det svenska skärgårdslandskapet och kustlandskapen rymmer många ovärderliga kulturmiljöer, som äldre fiskelägen, trankoke- rier, städer som , skärgårdshemman med värde- fulla betesmarker och strandbebyggelse och de omfattande kultur- miljöer med tomtningar efter medeltida utskärsfiske. Somliga av dessa miljöer är helt centrala för bilden av den svenska national- karaktären. Ökad vattenföring i vattendrag Då vattenkraften var vår första kraftkälla är vårt äldsta industri- historiska arv lokaliserat invid (eller delvis i) vattendrag. Fler extremnivåer kan förmodas medföra ökade skador och därmed underhållskostnader. En ökad vattenföring i våra vattendrag påverkar här unika miljöer av det medeltida stenåldersamhällen, där inom varande svenskt område finns ca 10 000 stenåldersplatser i strandnära läge och där ökad vattenföring ökar erosionsskador och riskerar att vi förlorar dessa boplatser, som är det enda bevarade källmaterialet till kunskap om en central period i Europeisk historia. är en av de centrala kulturmiljöerna i med bl.a. många äldre och unika industrimiljöer har svårt skadats vid skred och översvämningar. Rent generellt kan det konstateras att en förutsättning för att äldre byggnader skall ha överlevt till är att de har varit välanpassade till de klimatologiska förhållandena. Ändras dessa förhållanden så skulle en snabbare nedbrytning kunna ske om inte underhålls- åtgärder sätts in. Stora delar av den äldre bebyggelsen har relativt betungande underhållskostnader. Kortas underhållsintervallerna ökas naturligt- vis frestelsen att förenkla underhållet genom att minska fasadernas detaljeringsnivå (det kan bli dyrt att måla om snickarglädjen ). Konsekvenserna för halmtak och vasstak kan bli liknande. Hur linoljefärg motstår mögelpåväxt finns det delade meningar om, men rimligen borde linoljefärg, kalkfärg och andra slamfärger med en vittrande yta kunna fungera relativt väl med sin själv- renande yta. Problematiken med snölast och vindlast gäller naturligtvis även för de kulturhistoriskt värdefulla byggnaderna. När det gäller alla överloppsbyggnader blir då problematiken extra uttalad då deras överlevnad ofta är beroende på att de klarar sig med ett minimalt underhåll. I framförallt , och finns ett antal hundra medeltida timmerbyggnader), som överlevt med ett mini- malt underhåll på grund av de klimatologiska förutsättningarna. Ett varmare fuktigare klimat kan ge ett helt annan mögel- och röt- problem. Samma gäller naturligtvis även för senare ekonomibygg- nader. är nominerade som världsarv. 1700 1800-hus som bland de yppersta exemplen på skandinavisk timmerbyggnads- teknik. Det äldsta trähuset i lär vara ett kyrkhärbre i . Det finns drygt 3 000 kyrkoarv, dvs. kulthistoriskt arv be- träffande kyrkor, exempelvis 600 st medeltida kyrkor i Väster- götland och 100 kyrkor på . Bilaga B 17 SOU 2007:60 Ruiner och slott, runinskrifter (finns 2500 st) kan få ökad vittring och mer lavpåväxt vid ökad fukt och värme. Förändrade klimatologiska förhållanden påverkar naturligtvis även inomhusmiljön, inte minst i byggnader som helt eller delvis står ouppvärmda som kyrkor, slott osv. Det kan ge en mögelpåväxt dels på byggnadsmaterial i själva byggnaden, men även på de inventarier som förvaras i dem. Sammanfattningsvis bedöms behovet av underhåll av kultur- historiskt värdefull bebyggelse komma att öka.. Inverkan på fornlämningar är svårbedömbar, men generellt är en förutsättning för bevarande av dem att det råder stabila för- hållanden. Stora delar av bebyggelsen i våra medeltida stadskärnor står på kulturlager, vilket medför att en nedbrytning av dem även kan ge konsekvenser för dagens bebyggelse. Långa torrperioder ge sänkningar av grundvattennivåer, vilket ökar nedbrytning av träpålar och rustbäddar. Snö: Om extrema snölaster ökar gentemot tidigare dimen- sioneringar i kan en rad åtgärder bli nödvändiga att genomföra. Dessa rör bland annat råd om när och hur snöskottning av tak bör utföras, information till berörda om packningsgrad vilket påverkar snölastens storlek och råd om hur varningssignaler vid nedböjning av balkar ska tolkas och till förstärkning av takstolar. Vind: För att minska risken för skador orsakade av vind är underhållsåtgärder viktiga och en del förebyggande förstärkningar kan behöva utföras efter besiktningar om dimensionerande vindlast kommer att öka. I vindsammanhang är även det viktigt att ha en beredskap och kunna anpassa driften av sin byggnad till elavbrott. Temperatur: Värmebehovet väntas minska på grund av högre tem- peraturer. På grund av stigande energipriser och insikt om att minskad energianvändning minskar de globala klimatföränd- ringarna, gör att energieffektiviseringar kommer att utföras fort- löpande i bebyggelsen. För att motverka att kylbehovet ökar i för stor omfattning kommer solavskärmning att användas i ökad utsträckning. Det kan ske i fönsterglaset och i fasta eller rörliga skydd utanför fönstren. Även vita tak och fler träd kring bygg- naderna kan minska kylbehovet i framtida bebyggelse. Fukt: En hög luftfuktighet kombinerad med en hög temperatur kan ge ökade problem av mögel, bakterier, röta, korrosion och insekts- angrepp. Ändrade konstruktioner och material kan bli nödvändiga. Höga vattennivåer: Vid placering av ny bebyggelse är det viktigt att vara medveten om vilka nivåer på vattenytor som kan förväntas. Detta redovisa i rapporter från andra delar i klimat och sårbar- hetsutredningen. Hängrännor, stuprör, brunnar Löv, barr och annat skräp kan täppa igen avrinningssystem med risk för skador på väggar och grund. Låglutande tak bör hållas fria från stående vatten vilken enkelt görs genom att avloppen rensas. Är avloppen dimensionerade för normala regn kan dessa behöva kompletteras med förbättrad avvattning. Bräddavlopp, i höjd nära normala avvattningen, kan ge signal när resning behöver ske. Efter långa torrperioder och inför nederbördsperioder bör avvattnings- systemen få en översyn och eventuellt rensas. Utjämningssystem med bassänger och lokalt omhändertagande av dagvatten, , är andra aktuella åtgärder. Materialval och val av ytbehandling som minskar underhållsbehov kan bli viktigt . För att minska påverkan på fönster från regn bör fönstret placeras så långt in från fasadlivet som möjligt ur arkitektonisk synpunkt. Avvattning i överkant fönster och rätt utformade tvåstegstätningar, samt materialval och val av ytbehandling av fönster kommer att vara viktiga delar vid projektering av fönster. Vidare bör tak- språnget utformas så att fasad och fönster inte får vatten från taket. Värme, Avfuktare, isolering i kryprum För att minska risken för mögelskador i kryprum kan man värma grunden, t ex genom att blåsa ner inneluft i tätade kryprum (varmgrund) eller genom att aktivt värma med värmefläkt. Därigenom hålls den relativa fuktigheten på en låg nivå. En annan princip är att avfukta luften i grunden så att relativa fuktigheten hålls under ett kritiskt värde t.ex. . Vid nybyggnad bör man isolera kantbalken utvändigt samt lägga isolering på marken och ventilera grunden med inomhusluft (s.k. varm grund). Även vid kalla krypgrunder är isolering på marken en fördel. För vindar kan styrning av ventilation, isolering av yttertak och styrd värme eller avfuktning bli framtida åtgärder. Backventil eller pump för avlopp Dagvattenledningar är dimensionerade för att klara normala regn. Vid extremfall kan ledningarna bli tillfälligt överbelastade. Detta kan leda till att vatten tränger in i källaren genom golvbrunn och andra avloppsenheter och gäller främst fastigheter anslutna till kombinerat avloppssystem (dagvatten samt avloppsvatten till samma ledning). En backventil (eller pump) skyddar fastigheten mot att vatten från gatuledningen rinner in och orsakar vatten- skador. Det finns många möjliga åtgärder för att minska en värme- respektive kylbehov. Värmeisolering av väggar och tak minskar uppvärmningsbehovet och de flesta befintliga fastigheterna har redan någon typ av värmeisolering i klimatskalet. Även tillvaratagande av värmen i frånluften minskar uppvärmningsbehovet. Olika typer av värme- system t.ex. värmepumpar, solceller mm kan minska energianvänd- ningen för uppvärmning. För att minska kylbehovet är solavskärm- ning av fönster och fasader viktigt. Det är även viktigt att minska värmetillförseln från datorer och belysning. Kylsystem med fjärr- kyla är ofta att föredra framför luftkonditionsaggregat som drivs av el. Krav på träkvalitet vid inköp, Fuktskyddsprojektering Fuktskyddsprojektering vid nybyggnad och ändring , ombyggnad och tillbyggnad, och byggkontroll av exempelvis fuktkvot i trä samt relativ fuktighet i betong kommer att användas i allt större utsträckning. Krav ställs på träkvalitet vid inköp: ej blånad, fukt- kvotsgränser. Röta är svampar som bryter ned cellerna eller bindningen mellan cellerna i trä och kan uppstå om fuktkvoten är och omgivningens temperatur är 0 till . Rötskadat trä har nedsatt hållfasthet. Mögel uppkommer vid något lägre fuktkvoter. Fuktkvoten bör kontrolleras stickprovsvis under bygg- tiden med hjälp av en elektrisk fuktkvotsmätare. Kontrollen kan ske vid mottagning och vid inbyggnad. Träets fuktkvot bör inte vara högre än utan att virket ges möjlighet att torka. De ekonomiska konsekvenserna av klimatförändringarna är stora förutsatt att dessa påverkar livslängder på material. Här har inte beaktats kostnader på grund av översvämningar, ras och skred på grund av högre vattennivåer i hav, sjöar, vattendrag och grund- vatten samt vattenskador beroende av ökade dagvattenmängder. Detta redovisas i andra delrapporter till klimat och sårbarhets- utredningen. Sammanställningen visar konsekvenserna av kost- nadsökningen i nuvärden för ökat utbyte av papptak, tätare intervaller för målning av träfasader och fönster samt konsekvensen av kortare livslängd för putsade fasader. Detta skulle bli orsakat av eventuellt högre temperaturer och fuktigare klimat. Minskning av energianvändning för uppvärmning är större än den förväntade ökning av komfortkyla. Tabell 9 Nuvärdet i miljarder kronor för antagna kortare underhålls- intervall, mindre uppvärmning och mer komfortkyla Energibehovet i lokalbyggnader bedöms totalt sett att minska med /år. Vid ett energipris på /kWh innebär detta en minskning med . I detta ingår ett ökat kylbehov av /år. Vinsten av minskad energianvändning för uppvärmning kan bli betydligt högre än i beräkningarna – inte minst med tanke på att miljömål är en minskning av energianvändning i bebyggelsen till 2020 och till 2050. Flera saker har vi inte kostnadssatt på grund av svårigheter att kostnadssätta eller att uppskatta förändringar. Anpassningar kommer troligen att göras vilket också gör kostnadsberäkningar svåra. Minskade kostnader för sönderfrysningar är troligt pga. färre nollpassager. Beträffande fukt och mögel ger fastighetsägare skäl att förhindra mögeltillväxt som ger olägenhet för hälsa. Ökade problem i kryprum, på vindar och utvändigt är att vänta. Dessa är svåra att kalkylera kostnad för, på annat sätt än det ökade underhållsbehovet ovan. Ökade extrema vindlaster kan ge ökade skador men är svåra att kostnadssätta. Problem med högre snölaster än dimensionerat kan uppkomma i områden där byggnaderna är dimensionerade för låga snölaster i som snölaster totalt blir lägre. För de kulturhistoriskt värdefulla byggnaderna kan behovet av underhåll komma att öka. har ett regeringsuppdrag om byggnaders tekniska egenskaper, en statistisk urvalsundersökning som rapporteras vilken kommer att ge ett mer uppdaterat underlag än vad som har använts i denna rapport. Klimatprognoserna bör följas upp med verkliga mätningar så att vind-, snö- och andra laster kan följas upp och modifieras Information och anpassning – regler för nybyggnad och succes- siva lärdomar gör att kostnaderna i övrigt kan bli lägre än beräknat ovan. (2006) Vad händer med kusten? Erfarenheter från kom- munal och regional planering samt EU-projekt i Sveriges kust- områden, , byggregler (2006) BFS 1993:57 med ändringar till och med BFS 2006:12, , konstruktionsregler (2006) BKR, BFS 1993:58 med änd- ringar BFS 2006:11, BKR 10, , Jacobson&Widmark(1996) Kartläggning av materialflöden inom bygg- och anläggningssektorn, , , H., , A-M. (1993) , Be- ståndets egenskaper och sammansättning. Nord, (2007) Klimatindikatorer – Relativ Luftfuktighet och temperatur. , , , 2007 Kartmaterial, klimatindex, modeller, emissionsscenarier, tidsperiod, SCB (2005) Rikets fastigheter 2005, del 1. Statistiska meddelanden BO 27 (2006) Förbättrad energistatistik för lokaler Stegvis STIL Rapport år 1. Inventeringar av kontor och förvaltningsbyggnader et al (1984 ) Bostäder och lokaler ur energisynpunkt Med M84:8. , N et al (1990) External materials – quantities and degradation. , N et al(1993), Bostadsbeståndets tekniska egenskaper, 6, , , N., Svennerstedt, B. (1984) Reparationsbehov i bostäder Svenskt skogsbruk möter klimatförändringar Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Förslag till anpassning sammanfattning............................... Hur ändras klimat och koldioxidhalt?............................ Utsläppsscenarier och koldioxidhaltens utveckling .............. Temperatur och säsonger ........................................................ Jämförelser med dagens klimat i övriga ..................... Hur påverkas träden? Spontan självföryngring av träd .............................................. Hur påverkas frekvensen av skador på skog?.................. Frost och snöbrott ................................................................... Torka och komplexa klimatskador.......................................... Hur påverkas skogbruket? Markberedning och föryngring ............................................... Drivning och uttransport av virke........................................... 5.3Hur påverkas den svenska skogssektorn av effekter i 5.4Hur påverkas arbetet med klara miljömålet Levande Hur kan skogsbruket anpassas?.................................... Utnyttjande av förädlat och förflyttat genetiskt material ..... Skötsel för minskad vindfällningsrisk..................................... Körning på otjälad mark och skogsbilväg............................... Åtgärder för att motverka skador på skog.............................. Den här rapporten har utarbetats som ett bidrag till Klimat- och sårbarhetsutredningen som enligt direktiven ska göra en kartlägg- ning av det svenska samhällets sårbarhet och beredskap för extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar på kort, medel- lång och lång sikt samt bedöma behovet av anpassning till ett förändrat klimat för olika sektorer i samhället. Frågan om hur en ökad efterfrågan på klimatneutrala bränslen ska mötas finns med som en bakgrundsfaktor. Rapporten behandlar främst skogen ur produktionssynpunkt. Effekter på den biologiska mångfalden i skogen behandlades i en annan underlagsrapport till utredningen (och 2007). Huvudförfattare är , , som också är ansvarig för urval av innehåll och slutsatser. Följande personer har bidragit med underlagstexter till rapporten: , SLU (växtfysiologi, tillväxteffekter) , Skogforsk (skogsgenetik, drivning, skogsbil- vägar) (risk för stormfällning) , (trädslag, virkeskvalitet) , SLU (virkeskvalitet) , , , och , SLU (skadeinsekter) , SLU (svampskador) , SLU (svampskador och komplexa skador) , (viltfrågor) Per , (klimatförändringar) , (skogsbilvägar) , (miljömålet Levande skogar) , (virkestillgångar och efter- frågan internationellt). Texterna i avsnitten 2.2–2.4 är referat av text från Rossby centers hemsida: Ytterligare fler personer har bidragit till rapportens tillkomst genom att ge värdefulla litteraturtips och synpunkter, bland annat , , Per , , , , , , , , , och . Förslag till anpassning sammanfattning Under arbetet med klimatfrågan har ett antal slutsatser dragits som handlar om hur svenskt skogsbruk kan anpassa sig till förväntade klimatförändringar. Slutsatserna antas gälla med hänsyn tagen till osäkerheten i utvecklingen – dock inom vissa gränser. Förändringarna får inte bli mycket större och mer dramatiska än dem som beräknas följa på A2-scenariet. Då krävs en annan analys. Det finns å andra sidan också en möjlighet att värl- dens länder lyckas inleda en signifikant minskning av växthusutsläppen, så att till och med B2-scenariet medför för stor förändring. Även ett riktigt optimistiskt scenario leder dock till en rätt påtaglig klimatförändring på våra breddgrader. Slutsatserna som avser anpassning nu kan antas i hög grad gälla även under ett sådant scenario. Avsikten med förslagen är att uppfylla intentionerna i skogs- politiken, vars huvudriktning angavs i det skogspolitiska beslutet (proposition 1992/93:226), och även i berörda delar av miljöpolitiken så som den preciserats , bland annat i form av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv. Slutsatser när det gäller såväl trädslagsval som andra anpass- ningsbehov i denna rapport gäller i första hand den kommande omloppstiden och därmed föryngringen under det närmaste decen- niet. Alla slutsatser måste omprövas med jämna mellanrum utifrån den riktning klimatet och samhällsutvecklingen tar. Klimatförändringarna ökar skaderiskerna och ger därmed skogs- ägarna anledning att i högre grad än tidigare sprida riskerna i sitt brukande av skogen. Det kan innebära att man: ger fler trädslag plats i skogen, bibehåller eller ökar arealen av blandbestånd, sköter skogen för ökad stormfasthet i vindutsatta lägen, ökar variationen i proveniens (fröets geografiska ursprung) vid plantering/sådd, varierar gallringsregim, omloppstider och avverkningsregim (t ex via kontinuitetsskogsbruk) utanför de mer traditionella valen (men innanför lagens gränser), och/eller förbättrar sitt försäkringsskydd. Det är sannolikt önskvärt med en breddning av möjligheterna att försäkra sig mot kostsamma skador. Vidare vore det önskvärt med bättre möjligheter för mindre skogsägare att samverka med rågångsgrannarna i sin avverkningsplanering. Då skulle upp- komsten av extremt vindutsatta hyggeskanter kunna minska. För att öka anpassningen till de ändrade produktionsförutsätt- ningar som med stor sannolikhet kommer kan man se behov av viss ökad satsning på tall i och på torkkänsliga och vindutsatta marker, och på gran i på marker med medel- god till god produktionsförmåga. Eftersom förutsättningarna för hjortviltet sannolikt gynnas krävs en förbättrad skog-viltbalans, utifrån en kunskapsbaserad viltförvaltning, annars begränsas möjligheterna till riskspridning och anpassning via trädslagsval påtagligt av betesskadorna. Mor- gondagens viltförvaltning påverkar också möjligheterna att skydda biologisk mångfald som är knuten till de trädslag som betas hårt. Sämre förutsättningar för vinterdrivning och uttransport till följd av varmare och blötare vintrar med kortare tjälperioder skulle kunna innebära minskad frihet i traktplaneringen samt ökade problem med skador på rinnande vatten i skogslandskapet till följd av läckage av minerogent och/eller organiskt material. Det är således angeläget att man nu börjar tillämpa en mer skonsam drivningsplanering, där skador på avrinnande vatten undviks genom att man bygger miljösäkra överfarter över vattendrag och inte kör nära ytvatten eller i utströmningsområden. Man bör också inleda ett kvalitetshöjande arbete både när det gäller skogsbilvägar och nyckelsträckor i det allmänna vägnätet, så att åtkomligheten av virket bibehålls över tiden. Samverkansformerna mellan olika intressenter kan behöva utvecklas. Skyddet för skogens biologiska mångfald bör öka, speciellt i följande avseenden: skydd/hänsyn som bibehåller möjligheter till bevarande av skyddsvärda skogslevande arter, och som underlättar förskjut- ningar i deras utbredningsområden, utvecklad planering och teknik för körning i skogsmark och för skydd vid överfarter över vattendrag (jfr ovan). Utvecklade system för observation och inrapportering av skade- utbrott i skogen kan både ge tidiga indikationer på behov av motåtgärder och, med tiden, underlag för analys av vilka typer av skador som ökar och i vilka regioner de gör det. Klimatförändringarna kommer med stor sannolikhet att kunna påskynda spridningen av rotröta. Det talar för ökade insatser för att förebygga eller motverka sådan spridning, exempelvis via stubbehandling med biologiska eller andra miljövänliga medel vid gallring/slutavverkning av bestånd med stor andel gran. På speciellt drabbade marker kan man överväga att byta trädslag vid föryng- ringen. Även snytbaggen kommer sannolikt att gynnas av klimatföränd- ringarna, speciellt i och norrut. En fortsatt utveck- ling av kostnadseffektiva miljövänliga metoder att motverka angreppen är önskvärd. Någon form av gemensamt organiserad brandövervakning bör sannolikt finnas, liksom en genomtänkt krisberedskap för olika extrema händelser som kan drabba skogen. Möjligheterna behöver öka för skogsägarna och andra aktörer att anpassa och sprida riskerna med sitt brukande av skogen, med bibehållen hög och värdefull virkesproduktion och begränsade negativa effekter på miljön. Således motiverar klimatförändringarna att man söker ökad kunskap via forskning och utveckling om exempelvis: klimatförändringars effekter på olika faktorer (t ex olika skadegörare eller vattenbalansen för olika trädslag), och hur dessa effekter sammantaget påverkar skogen och brukandet, skötsel för hög produktion av skogar med olika trädslagsbland- ning, gallringsregimer, etc., nya metoder inom skogsbruket som motverkar skador på miljön (t ex i form av utvecklade maskiner och logistiksystem för drivning på otjälad mark), miljövänliga motåtgärder mot skador (kända, tänkbara nya), åtgärder för att bevara biologisk mångfald och viss virkes- produktion . kommer sannolikt en anpassning mot kortare omloppstider (i genomsnitt) att vara lämplig. Vidare behöver man anpassa proveniensval och metoder vid föryngring, med ökad grad av nordförflyttning och lägre grad av självföryngring. behövs ytterligare förändringar när det gäller val av trädslag. En rad föreskrifter och allmänna råd till Skogsvårdslagen kommer att behöva justeras, både till följd av det ändrade klimatet och till följd av ny kunskap som medför att vad som räknas som beprövad erfarenhet kan breddas. Klimatproblemet kommer att påverka skogsbruket på många sätt; genom klimatförändringarnas direkta påverkan på skogen, genom klimatstyrmedlens påverkan och genom hur mot- åtgärder och anpassningar kommer att påverka samhället i stort när det gäller energikostnader och global utveckling.