sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — Sjukförsäkringen täcker även kostnader för läkemedel, läkar- och tandläkarbesök samt sjukhusvistelser. För egna företagare finns ännu ingen sjukförsäkringsplikt i lagen om sjukförsäkring (die gesetzliche Krankenversicherung, GKV). Företagare kan välja att teckna frivillig sjukförsäkring enligt GKV, eller en privat försäkring (die private Krankenversicherung, PKV). För att få teckna sjukförsäkring enligt GKV krävs att man tidigare omfattats av försäkringsplikten, och varit försäkrad under minst 12 månaders sammanhängande tid före utträdet, alternativt under sammanlagt under en ramtid av . Fr.o.m. omfattas alla som är bosatta i av försäkringsplikten. Detta innebär att en företagare som står utan sjukförsäkring kan vända sig till valfri PKV-försäk- ringsgivare, vilken är tvungen att låta företagaren teckna försäkring utan krav på hälsoprövning. Försäkringsavgiften, benämnd Basis- tarif, är förutbestämd och höjs inte även om den försäkrade utgör en förhöjd risk för försäkringsgivaren. Premien är knuten till den självrisk personen väljer. Den valbara självrisken är 300, 600, 900 eller och är bindande . Den som önskar ändra sin självrisk måste göra detta senast treårsperio- den löper ut. Det skydd som erbjuds genom Basistarif motsvarar skyddet inom GKV vad avser art, omfång och höjd. För rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen krävs att indi- viden är , arbetsför och registrerad hos den lokala arbetsförmedlingen. Dessutom krävs utfört arbete i minst , varav minst . Arbetslöshetsersättningen påverkas inte av bisyssla /vecka. För ersättning vid deltidsarbetslöshet krävs emellertid att både den förlorade sysselsättningen och den kvarvarande sysselsättningen varit försäkringspliktiga. Arbetslöshetsersättningen uppgår till av försäkrad lön upp till ett tak på . För arbetslösa med barn är ersättningen . Ersättningsperioden kan variera från tre beroende på hur länge man omfattats av social- försäkringen samt ålder. Personer som inte uppfyller villkoren för rätt till ersättning kan få ett bidrag som är inkomstprövat och som uppgår till 53 respek- tive av försäkrad lön. Det finns ingen gräns för hur länge denna ersättning betalas ut. uppgick arbetslösheten till . 4.5.2.1Företagares rätt till arbetslöshetsersättning under uppbyggnadsskede finns en möjlighet för nystartade företagare att teckna frivillig arbetslöshetsförsäkring.10 Genom frivillig arbetslöshetsför- säkring har man velat öka entreprenörskapets attraktivitet och öka antalet nya företag. Detta ska stimulera till nya arbetstillfällen. Även existerande företagare kunde teckna försäkringen . efter att regeln införts ansökte 39 780 personer om att få teckna försäkringen. Av dessa godkändes , varav de flesta var redan existerande företagare. Under samma halvår startades 300 000 nya företag, vilket betyder att endast en liten del av de nya företagarna utnyttjade möjligheten att teckna arbetslöshetsförsäkring.11 Nya företagare måste teckna försäkringen inom en månad från att verksamheten startas, och är därefter försäkrad mot arbetslös- het . För att ha rätt till ersättning måste företagaren arbeta minst /vecka i den egna verksamheten. Företagaren måste också ha varit omfattad av försäkringsplikten , och ha betalat in till arbetslöshetsförsäkringen . Oavsett inkomstnivå betalar företagare , beroende på kvalifikationsnivå. Vid arbetslöshet utbeta- las ersättning , beroende på den sökandes kvalifikationsnivå, civilstånd och om verksamheten är förlagd i östra eller västra . Man kan få ersättning under 12 36 månader.12 10§ 28a SGB III Versicherungspflichtverhältnis auf Antrag. 11Good practices on social protection of new entrepreneurs and assisting partners and the impact on business creation, , Zoetermeer, The Nether- lands, 2007, s 49. 12Good practices on social protection of new entrepreneurs and assisting partners and the impact on business creation, , Zoetermeer, The Nether- lands, 2007, s. 48. Vidare finns ett s.k. grundandetillägg som kan sökas av arbets- lösa under som vill starta eget. En förutsättning är att den sökande vid ansökningstillfället var berättigad till arbetslöshets- ersättning i ytterligare minst . Dessutom måste den sökande besitta relevant kunskap och färdigheter för att bedriva verksamheten i fråga, och affärsidéns bärkraft ska ha bedömts av myndighet (Agentur für Arbeit). Den egna verksamheten ska syfta till att den sökandes arbetslöshet upphör. Har den sökande fått grundandetillägg tidigare måste 24 månader ha förflutit . lämnas grundandetillägg som motsva- rar den senaste arbetslöshetsersättningen. Därutöver betalas för att täcka den sökandes egna inbetalningar till socialförsäk- ringarna. Den som beviljats grundandetillägg kan inte återvända till den ordinarie arbetslöshetsförsäkringen, så även för denna grupp fyller således den nya regeln om frivillig arbetslöshetsförsäkring en funktion.13 Ersättningen på kan förlängas med ytterligare förutsatt att den sökande kan visa yrkes- mässig företagsverksamhet.14 Alla som bor eller arbetar i måste teckna en grund- läggande sjukförsäkring, som är densamma hos alla försäkrings- bolag. Den grundläggande försäkringen täcker kostnader för t.ex. besök hos allmänläkare, barnmorskor och specialister, sjukhus- vistelse, läkemedel och tandläkarbesök för barn . Där- utöver kan en frivillig tilläggsförsäkring tecknas, vilken kan täcka kostnader för bl.a. tandläkarbesök, preventivmedel och glasögon. Försäkringsbolagen kan inte neka någon att teckna den grundläg- gande försäkringen, men däremot kan de neka en person från att få teckna tilläggsförsäkringen. Den som inte tecknat grundläggande sjukförsäkring kan åläggas att betala böter. Sjukförsäkringen finansieras genom att alla inkomsttagare betalar en månadspremie på /månad. 13Good practices on social protection of new entrepreneurs and assisting partners and the impact on business creation, , Zoetermeer, The Nether- lands, 2007, s.48. 14 /nn_26400/Navigation/zentral/Buerger/Hilfen/Existenzgruendung /Existenzgruendung-Nav.html, . utöver betalas en inkomstrelaterad summa som för arbetsgivare uppgår till av lönen för varje anställd, och för egenföre- tagare till av inkomsten. För den som endast nyttjat sjukförsäkringen i begränsad omfattning återbetalas en del av premien, dock återbetalas max /år. Den som önskar att få premien nedsatt kan välja en självrisk på 100 500 euro.15 Arbetsgivare ska betala sjuklön till sina anställda från insjuknandet. Sjuklönen uppgår till av den senaste daglönen, dock högst upp till ett inkomsttak på /dag. Hela ansvaret för utbetalning av sjukpenning lig- ger alltså på arbetsgivaren. För att effektivisera återgång i arbete för den anställde har regler införts så att en person som inte samarbetar och vill återgå i arbete kan förlora sin rätt till sjukpenning. Mot- svarande kan en arbetsgivare som inte underlättar återträdet i arbete för den anställde tvingas betala sjukpenning längre än de två åren.16 För anställda gäller att den som är 80 arbetsoförmögen har rätt till ersättning på samma nivå som sjukpenningen, dvs. av den senaste daglönen. Om arbetsoförmågan är eller högre betalas ersättning motsvarande graden av arbetsoförmåga, förutsatt att den anställde fortsätter arbeta till den del hon eller han är arbetsförmögen. För arbetsoförmåga utbetalas ingen ersättning. Test av arbetsoförmågan görs regelbundet och ersättningen kan betalas ut fram till pensionsåldern.17 fanns även förtidspension för företagare, men den togs bort 2004. Företagare får i stället teckna privata försäkringar. Om en företagare har svårt att få teckna sådan finns en alternativ försäkring, förutsatt att företagaren ansökt om privat försäkring 15 As from 1 January 2006: New health insurance system for everyone, , Welfare and Sport. 16SSP , Landsinformation 2007. I den alternativa försäk- ringen finns inget hälsokrav eller åldergräns. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar endast anställda, men det finns vissa särskilda former av stöd till företagare. För företagare finns en form av arbetslöshetsförsäkring (IOAZ), som kan sökas av en person som bedrivit verksamhet alterna- tivt med anställning , och som önskar av- veckla sin verksamhet. Ersättningen utbetalas efter att verksamhe- ten har avvecklats, och är en form av inkomstutfyllnad för sökande vars inkomster inte uppgår till garanterad minimiinkomst18. För den som är arbetslös och önskar starta eget företag finns möjlighet att ansöka om starta eget-lån. Om affärsidén anses bär- kraftig kan ett lån på () för att starta egen verksamhet utbetalas. Under uppstartsskedet kan nya företagare också ansöka om inkomstutfyllnad . Stödet lämnas som ett lån, och beroende på företagarens inkomster avgörs hur stor del av lånet som ska betalas tillbaka. Även redan etablerade företagare kan få ta del av lånet under max om företaget hamnar i finansiella svårigheter. Detta kan exempelvis förkomma i samband med att företagaren inte kan arbeta p.g.a. graviditet förutsatt att personen planerat att återuppta företaget efter nedkomsten. för företagare 2008. Nyföretagandet i har legat på en förhållandevis jämn nivå . startades drygt 44 000 företag vil- ket kan jämföras med cirka 36 000 företag år 1996.1 Ur ett interna- tionellt perspektiv ligger nyföretagandet i emellertid relativt lågt. I jämförelse av 17 EU-länder hamnade på sista plats i fråga om antalet nystartade företag i förhållande till samtliga aktiva företag, vilket illustreras med ljusblå färg i diagram- met nedan.2 låg under genomsnittet även i fråga om syssel- sättning i de nystartade företagen i relation till all sysselsättning, vilket illustreras med mörkblå färg i diagrammet.3 1SCB, , uppdaterad . Definitionen av nystartat företag är att verksamheten är helt nystartad eller har återupptagits efter att ha varit vilande . Ett företag definieras även som nystartat när en företagare startar eget med en verksamhet denne tidigare haft som anställd. 2Eurostat, Statistics in focus, 44/2008, Enterprise births, survivals and deaths – employment effects. 3Eurostat, Statistics in focus, 44/2008, Enterprise births, survivals and deaths – employment effects. Företagandet i en statistisk överblick Diagram 5.1 inom EU 1) Baserad på tillgänglig data för , , , , , , , , , , , (2004), , , , och . (2) 2004. Nyföretagandet i har i jämförelse med övriga EU-länder legat lågt i vart fall , då hamnade på nionde plats av nio möjliga.4 intog sextonde plats i en jäm- förelse av sjutton europeiska länder.5 5.1.1Antal och slag av företagare av befolkningen är före- tagare.6 Enligt SCB arbetar i cirka 380 000 personer heltid i egna företag. De flesta, , bedriver enskild näringsverk- samhet. Näst vanligast är att bedriva verksamhet i form av handelsbolag, vilket av heltidsföretagarna gör. bedriver verksamhet i aktiebolagsform. Av samtliga hel- tidsföretagare är kvinnor. Den största delen av företagarna är födda . Diagrammet nedan illustrerar ålderfördelningen.7 4Eurostat yearbook 2004, s. 202. 5Eurostat yearbook 2005, s. 236. 6Vem vill bli företagare? – attityder till företagande i , s. 21, B 2005:2, . 7Diagrammet är hämtat ur Företagarnas , , som baseras på data från Nuteks undersökning Företagens villkor och verklighet (2005). SOU 2008:89 Företagandet i en statistisk överblick Diagram 5.2 Företagarens ålder efter födelseår Ytterligare nästan 740 000 personer har registrerat någon form av näringsverksamhet men har annat förvärvsarbete som huvudsaklig inkomstkälla. Även inom denna grupp företagare är enskild näringsverksamhet den vanligaste företagsformen. Därefter följer aktiebolag och handelsbolag. I denna grupp är andelen kvinnor , dvs. något högre än bland heltidsföretagarna. Hur den den vanligaste entreprenören ut? Han det alltså en man har inte invandrarbakgrund, han är och är konsult i eget aktiebolag. Han har genomgått gymna- sial utbildning och omsätter mindre än . Lön- samheten är god och han beräknar att omsättningen kommer att öka men inte antalet anställda. Före företagsstarten var mannen anställd i ett annat företag och han har erfarenhet från branschen. Finansie- ringen skedde med egna medel och marknaden är lokal. Lagar och förordningar utgör det största hindret. Att starta företag gjorde han mest för att få nya utmaningar. Källa: SCB, Vad utmärker en framgångsrik entreprenör? Företagandet i en statistisk överblick 5.1.2Antal och slag av företag Fördelningen av samtliga företag efter juridisk form såg ut så här: Tabellen visar antalet aktiva företag. Som aktivt företag avses företag som är registrerat för mervärdesskatt och/eller som arbetsgivare (årsbok 2007 s. 187). Diagrammet nedan visar antalet företag uppdelat på företagsstorlek för år 2006.8 I redovisningen ingår inte företag inom jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske, myndigheter, intresseorganisationer, reli- giösa samfund, internationella organisationer och företag med okänd näringsgren. Diagram 5.3 Företagens storlek 1-9 anställda 10-49 anställda 50-199 anställda Källa: SCB:S Företagsdatabas (). 8 Diagrammet är hämtat från Nuteks hemsida, , . Företagandet i en statistisk överblick 2005 fanns 110 000 företag som sysselsatte en person på heltid.9 Av dessa s.k. soloföretag ville anställda, låta företaget växa utan att anställa och ville inte låta före- taget växa.10 5.1.3Överlevnadsgraden hos nystartade företag , , har genomfört uppföljningar av företag som startade respektive 2003.11 Av dessa företag var av dem som startade fortfarande verksamma . Motsvarande siffra för de företag som startade var . I båda uppföljningarna var överlevnadsgraden högst hos dem som hade erfarenhet inom företagets verksamhetsområde och för företag som bedrevs i aktiebolagsform. Överlevnadsgraden var något lägre för företagare som fått stöd till start av näringsverksamhet än för dem som inte fått sådant stöd. av samtliga fortfarande verksamma företag som startat var s.k. tillväxtföretag12. För de företag som startat var motsvarande siffra . Av företagarna sysselsatta i de företag som var verksamma från starten arbetade drygt hälften heltid. 2006 presenterade Företagarna en rapport om företagares villkor.13 Slutsatsen i rapporten var att företagare arbetar mer än andra, men bestämmer själva över en stor del av tillvaron och mår bra av det. 2 000 2 500 företagare hade tillfrågats i undersökningen, som bl.a. visade att nio av tio företagare arbetar även när de är sjuka. Sex av tio företagare går oftast till jobbet fastän de är sjuka, medan tre av tio arbetar hemifrån. De flesta företagare tar högst tre veckors 9Den första anställningen, Hinder och möjligheter för soloföretag att anställa en första person, R 2005:01, och . 10Företagens villkor och verklighet 2005, dokumentation och svarsöversikt, R 2005:10, , s. 25. 11Uppföljning av nystartade företag – efter start, S2006:001, ITPS respektive Uppföljning av nystartade företag – efter start, S2008:001, ITPS. 12Definition enligt et al (2000), Studies Vol. 1, No 1, 2000, 1 17. Omsättning på eller minst två personer sysselsatta eller företag där företagaren uppgivit att företagets lönsamhet är god och att företaget går att leva på. 13Hur lever företagare? Företagandet i en statistisk överblick semester , men nästan var femte företagare uppgav att de inte hade tagit ut en enda semestervecka . SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att företagare arbetar i snitt /vecka, vilket kan jämföras med /vecka för anställda.14 5.3Motiv för att starta eget Flera undersökningar har gjorts angående motiv till företagsstart bland den del av yrkesverksamma befolkning som valt att bli företagare. I en undersökning av ITPS rankades motiven till företagsstarten enligt följande, med det främsta först:15 3.På grund av eller risk för arbetslöshet 4.Min produkt/tjänst behövs på marknaden Av Saco-förbundens yrkesverksamma medlemmar är var tionde företagare i någon form. I medlemsundersökning16 uppgavs utmaningen och möjligheten att utvecklas som den starkaste driv- kraften bakom företagande. Det näst främsta motivet till att starta eget företag uppgavs vara ett specialkunnande som det fanns efter- frågan på. Möjligheten till större inkomst, inspiration från kollegor och arbetslöshet nämndes också. De hinder Saco-medlemmarna såg var främst otillräcklig efterfrågan och krav på kostsamma investe- ringar. Fler kvinnor än män uppgav svårigheten för egenföretagare att få a-kassa som ett hinder för företagande. I Nuteks Entreprenörskapsbarometer uppgav hela 76 pro- cent av samtliga tillfrågade (18 ) att de kunde tänka sig att bli företagare, och skulle föredra företagande framför 14SCB/2006. 15Uppföljning av nystartade företag – efter start, S 2006:001, ITPS. 16Akademikerbarometer 1-2007, akademiker om företagande, , . Företagandet i en statistisk överblick anställning.17 De främsta motiven till att föredra företagande fram- för anställning var bl. a. att eget företagande ger bättre möjligheter att förverkliga idéer. Andra motiv var att företagande ger större utrymme för självständigt arbete och personlig utveckling jämfört med en anställning. Av samtliga som uppgav att de kunde tänka sig att bli företagare svarade över hälften att de trodde att de skulle bli företagare . I Nuteks attitydundersökning bland hela befolkningen mellan 18 uppgav över hälften att de kunde tänka sig att bli företagare, och ungefär en fjärdedel uppgav att de föredrog eget företagande framför annan sysselsättning.18 De främsta skälen bland de som uppgav att de inte kunde tänka sig att bli företagare var tid, engagemang och avsaknaden av affärsidéer. Kvinnor uppgav i större utsträckning än män den ekonomiska osäkerheten som ett viktigt skäl till att inte bli företagare. Utlandsfödda rankade regelbördor som ett viktigare skäl till att man inte vill bli företagare än personer födda i . I Drivhusets undersökning Attityd0719 försökte man kartlägga hur studenter på universitet och högskolor ser på företagande och hur fler studenter kan stimuleras till idéutveckling och företagande. Av denna undersökning framgick att mer än hälften av alla stu- denter har en affärsidé som de vill förverkliga i eget företag. Bland de manliga studenterna hade en sådan idé, och bland de kvinnliga studenterna var siffran . På frågan om hur fler akademiker skulle kunna motiveras att starta företag svarade många studenter att deras ekonomiska vardag innebar av existensminimum och växande studieskulder. Många hade syn- punkter på att det borde finnas ett ekonomiskt fördelaktigt sätt att gå från studier till företagande. En tredjedel av studenterna kunde inte tänka sig att bli företagare. Anledningen till detta uppgavs främst vara att företagande är ekonomiskt osäkert och kräver för mycket tid och engagemang. Många studenter betonade också behovet av trygghet både i de sociala trygghetssystemen och i en stabil privatekonomi. Sådan trygghet förknippade studenterna med anställning snarare än med företagande. 17Nuteks Entreprenörskapsbarometer är en årlig mätning av attityder till företagande i . 18Vem vill bli företagare – attityder till företagande i , B 2005:2, . 19Attityd07 – är studenter morgondagens företagare? Företagandet i en statistisk överblick Svenskt Näringslivs rapport , företagare – En analys av kvinnors företagande i Sverige20 behandlar anställda kvinnors attityd till företagande. Enligt rapporten anser av kvinnorna att det vore minst lika stimulerande att vara före- tagare jämfört med att vara anställd, och av kvinnorna är intresserade av att starta eget. Av den grupp som är intresserad av att starta eget har en idé om verksamhet. Av dessa verksamhetsidéer rör den offentliga sektorn. Mer än hälften av befolkning kan tänka sig att bli före- tagare, men bara en av tio är det. I förhållande till andra EU-länder ligger relativt lågt i fråga om nyföretagandet och syssel- sättningsgraden i nystartade företag. Det borde således finnas en stor potential för många nya företag och arbetstillfällen. Som framgår av attitydundersökningarna finns även hinder att undanröja. Ett ändamålsenligt trygghetssystem för företagare bör kunna bidra till att öka företagandet i , både bland kvinnor och män. 20 Anställd , företagare – En analys av kvinnors företagande i , , . 6Företagarnas inbetalningar och ersättningar i trygghetssystemen Utredningen ska enligt direktiven kartlägga hur mycket företagarna betalar in till trygghetssystemen och hur mycket ersättning som betalas ut från trygghetssystemen till företagarna. I direktiven betonas också att det ska finnas en tydlig koppling mellan den avgift som betalas in och den ersättning som erhålls inom sjuk- försäkringen. Från företagarhåll har framförts att företagarna är med och finansierar försäkringssystem som de själva har svårigheter att tillgodogöra sig och att mycket tyder på att företagarna som kollektiv betalar in betydligt mer i avgifter än vad de får ut i förmåner. Utredningen har noterat att det ofta föreligger en diskrepans mellan vad (tidigare ) till regeringen har föreslagit i sina budgetunderlag beträffande social- avgifter och vad regeringen sedan i propositioner har föreslagit . Utredningen har också noterat att anser att föräldraförsäkringsavgiften och efterlevandepensions- avgiften bör tas bort, eftersom föräldraförsäkringen inte kan anses vara en försäkring i så stor utsträckning att den bör finansieras genom en särskild avgift och efterlevandepensionsavgiften inte genererar några nya rättigheter. 6.2Arbetsgivaravgifter och egenavgifter 1998 2008 Utredningen har gått igenom premiesatserna för arbetsgivarav- gifterna och egenavgifterna för åren ; se nedan- stående tabell. I tabellerna redovisas dock inte ålderspensions- Företagarnas inbetalningar och ersättningar i trygghetssystemen avgiften, eftersom den helt är destinerad till det allmänna pensions- systemet. Den allmänna löneavgiften skiljer sig från övriga avgifter genom att den inte är destinerad till något särskilt angivet ändamål. Avgiften infördes som en s.k. EU-avgift och var då 1,50 pro- cent. Den har varierat starkt och är nu . avgift (%) ringsavgift (%) avgift (%) SOU 2008:89 Företagarnas inbetalningar och ersättningar i trygghetssystemen ringsavgift (%) avgift (%) avgift (%) avgift (%) avgift (%) Avgiftsslagen har varierat en del, men har det inte funnits några andra avgifter än de som finns . Utredningen har i kapitel 2 närmare redogjort för syf- tet med de olika avgifterna. De dominerande utgifterna avser sjuk- försäkringen, arbetsskadeförsäkringen, föräldraförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Avgifterna fastställs med hänsyn framförallt till prognoser för sjukfrånvaro, arbetsskador, föräldraledighet och arbetslöshet. Förklaringen till att regeringen i sina propositioner föreslår avgiftssatser som avviker från vad fackmyndigheterna i sina budget- underlag har föreslagit torde vara, att regeringen utgår från en något annorlunda makrobild än vad fackmyndigheterna har använt sig av. Regeringen väger t.ex. in regeringsförslag som inte har varit kända för myndigheterna. Detta kan i sin tur leda till att regeringen utgår från något annorlunda prognoser än de som myndigheterna har använt sig av. I regeringens budgetpropositioner kalibreras avgiftssatserna så, att intäkterna ska balansera utgifterna. Avgifts- satserna brukar dock inte ändras om obalansen mellan utgifter och inkomster är liten. Enligt uppgift från sker Företagarnas inbetalningar och ersättningar i trygghetssystemen ingen uppdelning av olika gruppers nettoposition i försäkrings- systemen. Utredningen har noterat att i sitt budget- underlag till regeringen den 21.2.2008 har anfört följande när det gäller finansieringen av socialförsäkringarna: anser att det är viktigt att det förs ett principiellt resonemang om hur socialförsäkringen bör finansieras. En orsak till detta är att reglerna om socialförsäkringens finansiering är svåröver- skådliga och skulle vinna på större transparens. En annan orsak är att dagens regler i vissa lägen kan leda till att stabiliteten i försäkrings- villkoren hotas.