sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Det som skiljer den norska utbildningen från den svenska är bland annat andelen obligatoriska ämnen, pedagogikämnets centrala ställning och att alla lärarstuderande får obligatorisk undervisning i grundläggande läs-, skriv- och matematikutveckling. av utbildningen består av valbara ämnen, det som i motsvaras av fördjupning eller specialisering men med den skillna- den att dessa ämnen i endast kan väljas bland de ämnen eller ämnesområden som är skolämnen i . En gemensam nämnare för den svenska respektive den norska lärarutbildningen är den långa rad av reformer, utvärderingar och förändringar som utbildningen har varit föremål för. De många reformerna och utvärderingarna av allmänlärarutbildningen tyder på att de uppsatta målen inte uppnåtts. I PISA-testerna har presterat under genomsnittet, vilket lett till diskussioner då man i satsar mer pengar på skolan per invånare än något annat land.TPF100FPT Man talar i om en lärar- kår med svag självkänsla, som befinner sig i en splittrad skolvardag, och som är pressad av ökade krav från både politiker, arbetsgivare och medier. I diskuteras även allmänlärarnas i vissa fall svaga ämnes- kunskaper. Ett exempel är undervisningsämnet engelska där av allmänlärarna inte har någon form av högre utbild- ning i ämnet. Just ämnessvagheten hos allmänlärarna där man ska kunna lite om mycket har skapat krav på förändrad lärarutbildning. Då skolsystemet och utbildningssystemet som helhet och åtföl- jande lagstiftning skiljer sig åt en del mellan , , och har utredningen valt att koncentrera beskrivningen till enbart . Den inledande lärarutbildningen benämns Initial Teacher Training (ITT). Benämningen syftar till att utbildningen är den inledande delen i en utbildning som ska fortgå genom hela det fortsatta yrkeslivet som lärare. Det finns två huvudvägar till läraryrket: -The Concurrent model (undergraduate) har traditionellt sett varit den vanligaste vägen för att bli lärare i Primary schools, dvs. för barn i åldern 5–. Utbildningen är tre till lång vid heltidsstudier och består av ämnesstudier, teori och praktik. Praktiken är vid studier och vid studier, och ska ske vid två olika skolor. Utbildningen leder till examina Bachelor of Education, Bachelor of Arts eller Bachelor of Science in Education. -The Consecutive model (postgraduate) har varit den vanligaste vägen för att undervisa i Secondary schools, men ökar i popularitet för dem som ska undervisa i Primary schools. Utbildningen är tre till lång och leder till examen Post- graduate Certificate in Education. Efter fullgjord utbildning inom programmen får studenten examen samt Qualified Teacher Status (QTS). som nyut- examinerad lärare (, NQT), är en prövo- period där den nyutexaminerade läraren måste kunna visa att han eller hon besitter vissa färdigheter och kunskaper. Om man inte motsvarar dessa krav som benämns standards for NQTs och tagits fram av the Training and for Schools (TDA), har man inte möjlighet att få anställning som lärare. En reform som innefattar förändringar på många områden trädde i kraft . Den innebar en reformerad lärar- utbildning och nya riktlinjer för lärarbehörighet, legitimering (licensed status) och karriärutveckling. Syftet med reformen var att stärka professionalismen inom läraryrket genom att sätta upp nya riktlinjer med ökade krav och stöd till lärare i deras fortsatta utveckling inom yrket. Olika utvecklingscentra har också skapats, Centres of Excellence in Teacher Training, som består av ett nätverk av olika utbildningscentra som samverkar för att uppnå en hög- kvalitativ lärarutbildning med fortsatta utvecklingsmöjligheter. Lärosätena är autonoma institutioner som själva beslutar om utbildningarnas profil och kursinnehåll. Även skolor är involverade i utformning av olika delar av lärarutbildningen, bl.a. gäller det rekrytering, kurser och att ta emot praktikanter. Särskilt utvalda skolor lyfts fram som goda exempel. På departementsnivå har man satt upp vissa mål eller kunskaper för vad en god lärare bör kunna (jämför de 12 kompetenserna i ). Det är upp till de enskilda lärarutbildningarna att se till att dessa kunskaper uppnås. Söktryck, behörighet och antagning skedde en nedgång i antalet sökande till lärar- utbildningen, vilket föranledde ett åtgärdspaket bestående av mediekampanjer av olika slag samt särskilda finansiella åtgärder. Detta har visat sig framgångsrikt och situationen har kraftigt för- bättrats. Förutom allmänna behörighetskrav tillämpar man en begränsad antagning genom en urvalsprocess med intervjuer för att bedöma den sökandes lämplighet och intellektuella förmåga att genomföra utbildningen. En bedömning görs också om den sökande besitter sådana attityder och värderingar som krävs för att bli en bra lärare. deltar även yrkeserfarna lärare som bedömare i denna urvalsprocess. Man har ett väl utbyggt och utvecklat system för fortsatt utbild- ning av lärare under hela deras fortsatta yrkesliv. ska all ny personal vars huvuduppgift är undervisning sträva efter att uppnå statusen Qualified Teacher Learning Skills (QTLS) eller Associate Teacher Learning Skills (ATLS). Det synsätt som råder är att det finns utvecklingsmöjligheter , oavsett var man befinner sig i karriären. För klasslärare finns två särskilda karriär- möjligheter: För det första Excellent Teacher som är tänkt för en mindre grupp mycket skickliga lärare som genom sin förmåga kan vara förebilder i klassrummen och bland kolleger på skolan. För det andra Advanced Skills Teacher som är en alternativ karriärväg där framstående lärare kan inspirera andra, inte bara på den egna skolan, utan också på andra skolor. Det finns flera olika typer av erkännanden i form av högre lön eller engångsutbetalningar för skickliga och framgångsrika lärare. Synen på läraryrket som en profession och inte ett kall framträder tydligt. Genom reformer har man också i arbetat för att stärka just professionen. Dels gäller det kraven på och möjlig- heterna för en lärare att efter examen från lärarutbildning, fortsätta utvecklas och vidareutbilda sig genom hela det fortsatta yrkeslivet och dels gäller det de olika karriärmöjligheter som finns inom skolan. Det som i benämns lärarutbildning omfattar i ett mycket längre tidsspann som inleds med Initial Tea- cher Training, åtföljs av introduktionstid (induction period) och sedan fortsätter genom vidareutveckling och strävan mot de olika stegen i karriären. I ser man den nyutexaminerade läraren som en aspirant, vars förmåga och kunskaper behöver både prövas, utvärderas och utvecklas. Metoden att följa upp en nyut- examinerad och erbjuda stöd kan underlätta övergången mellan utbildning och yrkesliv. Men förutsättningarna måste finnas ute i skolan, på arbetsplatsen i form av erfarna, duktiga handledare som i sin tur är utbildade för att följa upp och erbjuda relevant yrkesstöd till nyutexaminerade lärare. Genom att urvalsprocessen består av intervjuer har lärarutbild- ningarna också möjlighet att neka sökande, som visar sig olämpliga, tillträde till utbildningen. Detta är ett led i strävan att få enbart de mest lämpade att bli lärare. Även längre fram, exempelvis under introduktionsåret vid första anställningen, finns möjligheter att stoppa personer som inte uppfyller kraven på en god lärare. Vissa delar av det engelska skolsystemet skiljer sig mycket från det svenska, t.ex. förskola och skolstart redan i vissa fall. Den franska skolan är originell på så vis att den genomgående har ett delat huvudmannaskap, något som alltid varit en komplicerande faktor i reformer och utvecklingsarbete. Samtliga lärare, 735 2007, är anställda vid myndigheten léducation nationale, som är direkt underställd . Alla lärare är därigenom statliga tjänstemän, vilket innebär att de i princip är oavsättliga och går i pension . Undervisningsskyldigheten är (12 i collègesTPF101FPT och lycées), och därutöver finns ingen obligatorisk tid att fullgöra i skolan. Lärarna organise- ras av ett flertal fackföreningar, och är av hävd en stark och hög- ljudd grupp i samhällslivet. Inför varje läsår deltar alla lärare i den nationella omplaceringenTPF102FPT, vilket betyder att de i senioritets- ordning får söka tjänster. Tjänsterna är fasta oberoende av elev- antal, vilket kan göra att lärare vissa år inte behöver undervisa alls, medan man på andra håll behöver anlita vikarier för att täcka beho- ven. Det starkt kritiserade och otympliga systemet får också kon- sekvensen att skolor som anses besvärliga, bland annat i storstäder- nas förorter, nästan enbart bemannas av lärare med kort anställ- ningstid. Få politiker har dock vågat föreslå mer än kosmetiska för- ändringar, än mindre en decentralisering av skolsystemet. Skolorna däremot (och därigenom skolledare och övrig perso- nal) lyder under offentlig förvaltning på lägre nivåer. Kommunerna (har cirka 36 000 kommuner) ansvarar för maternelles och élémentaires, departementen (96 stycken) sköter collèges, och 101TP PT École maternelle = förskola, école élementaire = årskurs 1–5, collège = årskurs 6–9, lycée = gymnasium. 102TP PT Eftersom av lärarna söker tjänster i sitt närområde är systemet organiserat i två faser: först söker de som vill flytta till ett annat departement, sedan sker omplaceringen inom departementen. Av sociala eller medicinska skäl är alltid ett antal lärare undantagna från omplaceringen. regionerna (22) tar hand om lycées. Detta innebär att skolledarna endast undantagsvis är pedagogiska ledare, och eftersom de olika förvaltningarna inte har reella möjligheter att påverka undervis- ningen inskränker sig deras inflytande till ren administration av bland annat lokaler. Läroplaner, timplaner och läromedel fastställs av utbildnings- ministeriet. Ändringar av dessa är relativt frekventa, men får sällan avsett genomslag. gör dock i samarbete med skolorna årliga rapporter och betygsätter dessutom lärarna. Betygsättningen kan påskynda eller fördröja lärarnas väg upp genom de 17 fasta lönegraderna. tjänstgöring ska dock alla ha nått den högsta graden. Ingångslönen är efter skatt, medan en lärare i den högsta lönegraden kan nå upp mot . Klasslärare, professeurs décole (tidigare instituteurs) undervisar i alla ämnen, alltså även övningsämnen, i såväl maternelle som élémentaire. Lärarna för collège och lycée undervisar normalt i ett ämneTPF103FPT. En utbildad ämneslärare kan tjänstgöring söka till agrégation, vilket kan likställas med licentiatexamen, fast med professionsinriktning. Dessa lärare får ofta särskilt ämnes- ansvar eller andra mer kvalificerade uppgifter som innebär nedsätt- ning av undervisningsskyldigheten, och framför allt högre lön. Det finns dock inga särskilda tjänster, motsvarande de tidigare svenska lektoraten, för denna grupp. Utbytet av lärare mellan olika skolformer, eller mellan skola och universitet, är mycket litet. Doktorander som siktar på lärarbanan söker istället till en av de så kallade grandes écoles, i detta fall ENS, École Normale SupérieureTPF104FPT, som är den normala vägen till tjänst som universitetslärare. De karriärvägar som finns för lärare inom léducation nationale är annars som lärarutbildare vid ett IUFMTPF105FPT, skolledare eller skolinspektör. De kandidater som antas till de egentliga studierna vid ett IUFM garanteras – förutsatt att de blir godkända – anställning i upptagningsområdet till den där de studerat. Antalet examinerade ska också motsvara rekryteringsbehovet, och de fär- diga lärarna placeras på de tjänster som har blivit vakanta vid den årliga omplaceringen (se ovan) i turordning efter betyg, dvs. den som har högst betyg från utbildningen får välja tjänst först. 103TP PT Undantaget är historia och geografi som normalt kombineras. 104TP PT ENS finns både i och . 105TP universitaire de formation des maîtres met liknar andra interna utbildningar inom den franska stats- förvaltningen, och gör att lärarutbildningen inte kan sägas vara en vanlig högskoleutbildning. är all lärarutbildning del av högskolesystemet. De tidigare IUFM uppgick då i näraliggande universitet, men blev direkt underställda les som är regionala myn- digheter för administration av universiteten. Det finns 32 och vid 31 av dessa finns ett IUFM, som i sin tur kan vara fördelat på flera utbildningsorter. Utbildningen vid IUFM är tvåårig och förbereder för de prov som ges inför , då kandidaten är avlönad stagiaire (praktikant) och praktikperioder i skolan ingår. av de som lyckas på dessa prov har dock inte genomgått vid IUFM. Utbildningen vid IUFM kan sägas motsvara de svenska AUO och VFU. Utbildningen leder inte till någon akademisk examen, utan till lärarbehörighet och anställning, titularisation. Det innebär också att den huvudsakligen är praktiskt inriktad på de uppgifter den bli- vande läraren ställs inför. Det är betecknande att lärarutbildarna i allmänhet inte är universitetslärare, utan skollärare som kallas formateurs, alltså just utbildare. Den genomförda reformen, där IUFM blev delar av universiteten, syftade delvis till att stärka den vetenskapliga delen av utbildningen. I en del moment används också universitetens lärarresurser i akademiska ämnen som pedago- gik eller psykologi. Söktrycket är högt till IUFM. Till klasslärarutbildningen finns normalt fem sökande per plats, och till ämneslärarutbildningen omkring 12 för allmänna ämnen och fem för yrkesämnen. Allmänt behörighetskrav för utbildning till klasslärare och lärare i allmänna ämnen är lägst examen på grundnivå (studier). För yrkes- lärarutbildning är kravet lägst baccalauréat och relevant yrkeserfarenhet. För samtliga gäller att man ska vara EU-medbor- gare, ostraffad och uppvisa läkarintyg samt intyg att man är sim- kunnig och behärskar första hjälpen. sökande som arbetat inom skolan i olika funktioner men som inte uppfyller de formella akademiska kraven. De prov, concours, som görs inför skiljer sig åt mellan klasslärar- och ämneslärarutbildningarna. Klasslärarnas prov är betydligt mer omfattande och praktiskt inriktade. De innehåller dels skriftliga prov i franska (inklusive rättstavning), matematik, historia-geografi, naturvetenskap och teknologi, dels praktiska prov i bild eller musik, ett främmande språk och idrott (på tid). Dessutom får kandidaterna göra ett individuellt val- fritt prov samt hålla en testlektion. Proven tar i anspråk och samtliga delprov betygsätts. Ämneslärarstuderande gör teore- tiska och muntliga prov om sammanlagt minst i under- visningsämnet. De kandidater som antas till de egentliga studierna vid ett IUFM garanteras – förutsatt att de blir godkända – anställning i upptagningsområdet till den där de studerat. Antalet examinerade ska också motsvara rekryteringsbehovet. Som konstaterats ovan har den egentliga lärarutbildningen inte varit en akademisk utbildning, utan en sorts statlig internutbild- ning. I och med att lärarutbildningarna flyttat in i högskolan kommer en förändring att ske vad gäller den vetenskapliga grunden och lärarutbildarnas kompetens, men det är sannolikt att denna förändring kommer att ta . De sökande till lärarutbildningen ska ju dock ha akademiska studier bakom sig, vars vetenskapliga grund får sägas garanterad av kravet att universitetslärare ska vara disputerade och ägna sig åt egen forskning, något de jämfört med sina svenska kolleger har betydligt mer utrymme för. En kommission tillsattes 2007 för att undersöka läraryrkets utveckling. Den tar även upp frågor om rekrytering, utbildning och arbetsvillkor, varför den kan ses som en parallell till denna utred- ning. Kommissionen avlämnade ett omfattande delbetänkande , där för utbildningens vidkommande en hel del kritik I synnerhet kritiserades den bristande vetenskaplig- heten vid IUFM och dessas långsamma integration i universiteten samt bristen på etnisk och social mångfald bland de lärarstude- rande. Vidare diskuterar kommissionen möjligheten att avskaffa modellen med nationella antagningsprov och överlåta hela ansvaret på universiteten att anordna lärarutbildningen, som då skulle kunna leda till en yrkesexamen kallad denseignement. Detta skulle dock öppna vägen för samtliga universitet att bli ackrediterade för lärarutbildning, något som kommissionen tvekar att föreslå. På ett par övergripande punkter är situationen i och likartad. I båda länderna är skolan under stark medial bevakning. Skolan, som ansetts som en nationell stolthet, har halkat ned i internationella undersökningarTPF106FPT och anses som en verksamhet i kris. Ordningsproblem, hot och våld uppmärksammas stort, liksom skolans problem att hantera en kulturellt och kun- skapsmässigt differentierad elevpopulation. Även läraryrket och dess status är föremål för mycken diskussion. Sedan skiljer sig mycket åt – i framhålls ibland mängden av reformer som en av orsakerna till skolans problem, i talar man istället om bristen på genomgripande reformer. Löne- mässigt ligger franska och svenska lärare ganska lika, men då bör man komma ihåg att motsvarande akademiska studier i allmänhet ger jämförelsevis högre lön i . Enligt en genom- förd undersökning har franska lärares reallön minskat med 20 pro- cent . Trots detta är läraryrket eftertraktat, vilket visas av det höga söktrycket. Allmänt sett är dock arbeten som fonctionnaires, alltså statstjänstemän, eftertraktade i med tanke på anställ- ningstryggheten och de omfattande förmånerna. De franska lärarna har också som oavsättliga statstjänstemän en helt annan frihet än sina svenska kommunalt tillsvidareanställda kolleger, såväl i fråga om det direkta arbetet i klassrummet som vad gäller arbetstidens disposition; 12–18 schemalagda timmar att jämföra med 35. 106TP PT I de senaste PISA-testerna av matematik och naturvetenskap ligger de svenska och franska resultaten mycket nära. I läsning presterar dock de svenska eleverna betydligt bättre. Genomgången ovan har visat på såväl likheter som skillnader mellan lärarutbildningen i och de undersökta länderna, både i fråga om uppläggning och aktuella problem. Från och kan följande skillnader jämfört med lyftas fram som framgångsfaktorer för lärarutbildningen: -Två tydliga sammanhållna lärarprogram. -Läraren undervisar i stort sett i alla ämnen fram till (mot- svarande) årskurs 6, därefter olika lärare mellan ämnena. -Nära och reglerad kontakt mellan lärarutbildning och särskilda fältskolor för den verksamhetsförlagda utbildningen. -Självklar och gedigen forskningsbas, praxisnära forskning kopplad till lärarutbildningen. -Läraryrket eftertraktat och respekterat, många sökande till utbildningen. För kan tilläggas nationellt giltiga antagningsprov och för- söksskolor i universitetens regi. För kan tilläggas självklar internationalisering och organiserad och kontinuerlig kompetens- utveckling. exempel är intressant på så vis att man där befinner sig i en likartad situation som i ; försämrade resultat i inter- nationella mätningar, diskussioner kring läraryrkets förlorade auktoritet och status, samt pågående reformer och utredningar för att stärka lärarutbildningen och dess vetenskapliga grund. Även den norska situationen uppvisar likheter med den svenska, vad gäller bland annat kritik mot låga kravnivåer och bristande ämneskunskaper. grundskollärarutbildning med extremt få sökande och stora kvalitetsproblem, visar att en icke-akademisk seminarie- utbildning för lärare inte är en lösning för dagens höga krav på lärare och skola. Skillnaden i attraktivitet mellan grundskollärar- utbildningen (på seminarier) och gymnasielärarutbildningen (på universiteten) är slående, men dimensioneringsproblemen visar att en gymnasielärarutbildning som sker först efter akademiska ämnes- studier inte är att eftersträva. Som kommer att framgå av förslagsdelen (kapitlen 4–8 nedan) har denna utredning låtit sig inspireras av flera av de goda exempel som den internationella genomgången, och då i synnerhet studie- besöken, gett. 2.6Informations- och kommunikationsteknik (IT) i lärarutbildningen – tidigare och pågående satsningar och forskning 2.6.1Svenska satsningar och projekt Den första tillsattes av regeringen , när Internet, e-post och andra nya kommunikationssystem började få en bredare användning i samhället. fick stor uppmärksamhet och hade stort inflytande på samhällsdebatten . minskade emellertid politikernas stöd till . Den kom istället att mer och mer bli en utredande organisation. Kommissionen drev dock igenom satsningen på ITiS (IT i Skolan), ett landsomfattande pro- gram för IT-infrastruktur i den svenska skolan. Kommissionen drev också igenom skattesubventionering av hemdatorer. Detta gjorde till världens datortätaste land och var ett av huvudskälen till position som ledande IT-nation i världen.TPF107FPT Efter fyra kommissioner med skiftande sammansättning och uppdrag bildades en IT-delegation för att bl.a. öka den interna samordningen inom . Delegationen utvecklades till en IT-politisk strategigrupp med ett diversifierat uppdrag över stora delar av samhället. Strategigruppen avlämnade sin sista rapport efter avslutat uppdrag. Därefter har IT-frågorna inte hanterats i en samlad organisationsform. Ett stort antal program har genomförts inom området IT och utbildning fram till . Delegationen för IT i skolan genomförde den ovan nämnda satsningen ITiS –2002 för att stärka användningen av informations- och kommunikationsteknik i skolan. Projektet var omfattande. Cirka 1,5 miljarder avsattes till teknikstöd och till kompetensutveckling av 70 000 lärare, vilket motsvarar mer än hälften av lärarkåren i barn- och ungdomsskolan. Samtliga skolformer och alla kommuner var inbegripna i projektet. 107TP PT Se rapport från . Den s.k. KK-stiftelsenTPF108FPT har varit en viktig aktör i fråga om att initiera och finansiera stora program inom området. Som en följd av principen om medfinansiering blir gjorda satsningar på utveck- ling och forskning ansenliga. Högskolan står i fokus för KK-stiftel- sen och lärarutbildningen blir inte oväntat av primärt intresse. I syfte att stärka IT i svensk lärarutbildning och höja lärarstudenters digitala kompetens har stiftelsen beslutat om bidrag på . Satsningen genomförs i samarbete med hög- skolor, kommuner och näringsliv. Genom tillskottet från parterna med medel som ska motsvara stiftelsens finansiering är program- met den största enskilda utbildningssatsning som gjorts sedan ITiS. Ett nationellt nätverk har bildats som utgör navet i det fortsatta arbetet och där lärarutbildningarna förutsätts samverka i försöken att höja den digitala kompetensnivån bland lärarstuderande. Två andra utvecklingsprojekt som stöder är värda att nämnas i detta sammanhang. Det ena gäller hur ungdomars sätt att kommunicera med hjälp av IT påverkar skolan. En viktig fråga gäller hur lärarnas yrkesroll, arbetsformer och status förändras.TPF109FPT Det andra projektet, kallat LIKATPF110FPT, har som uttryckt mål att lång- siktigt säkerställa att digital kompetens ingår i lärarutbildningens kurser och program för att därigenom bidra till förbättrad utbild- ningskvalitet. IT ses som en integrerad och självklar del i utbild- ningen och i lärares professionella kompetens. Myndigheten för skolutveckling har varit en annan huvudaktör för att stimulera till ökad IT-användning. Skolans lärare utgör den givna målgruppen i det praktiskt inriktade nationella projekt som myndigheten drivit för regeringens uppdrag. I försöken att stödja lärares kompetensutveckling inom IT- och medieanvändning har handlednings- och studiematerial på Internet färdigställts som lärare enskilt eller i grupp kan utnyttja.TPF111FPT Skolutvecklings- myndigheten har också deltagit i ett nätverk som har digital kom- petens som en av sina huvudfrågor och som verkar för erfarenhets- 108TP (och kompetensutveckling) är en bland flera stiftelser som inrättades i samband med att löntagarfonderna lades ned. 109TP PT Projektet som benämns Ung kommunikation startade och pågår . , och driver projektet i sam- arbete. 110TP PT omfattar lärarutbildningar vid , , och . 111TP PT Projektet och mediekompetens (), överfördes till i och med att Myndigheten för skolutveckling avvecklades.