sou · GVB331 · 2008-01-01 00:00:00 — Det svenska sårbarhetsreducerande arbetet tar till skillnad från kommissionens förslag sin utgångspunkt i ett starkt underifrån- perspektiv där varje sektorsmyndighet själv avgör, inom de budge- tära och legala ramar som riksdag och regering anger, vad som är skyddsvärt inom sin sektor och hur skyddet ska utformas. Det viktigaste redskapet på sektorsövergripande nivå är den uppföljning som sker av samhällssektorernas förmåga. Denna uppföljning base- ras på rapportering från sektorsmyndigheterna. Sammantaget kan sägas att förslag bygger på reglering och tillsyn på sektorsövergripande nivå såväl som i sekto- rerna medan det svenska systemet bygger på samverkan, visst eko- nomiskt stöd och uppföljning på sektorsövergripande nivå. Re- glering och tillsyn sker inom respektive sektor. Därmed skulle ett genomförande av hela eller delar av kommissionens förslag inne- bära att nya uppgifter tillkommer i samhällets säkerhetsarbete på 9TP PT Samhällsviktig verksamhet enligt KBM:s definition uppfyller det ena eller båda av följande villkor: 1.) Ett bortfall av eller en svår störning i verksamheten kan ensamt eller tillsammans med motsvarande händelser i andra verksamheter leda till att en allvarlig kris inträffar i samhället, och 2.) Verksamheten är nödvändig eller mycket väsentlig för att en redan inträffad kris i samhället ska kunna hanteras så att skadeverkningarna blir så små som möjligt. den sektorsövergripande nivån. Det förstärks av att EPCIP, liksom de flesta EU-samarbeten, bygger på att det finns en kontaktpunkt gentemot EU-nivån som koordinerar det nationella arbetet arbetade totalt 20,6 årsarbetskrafter (åak) med infor- mationssäkerhet (10,3 åak), signalskydd (8,9 åak) och kommunal- tekniskförsörjning (1,4 åak). Kostnaderna för verksamheten, exklusive löner, uppgick till ca 31,9 mnkr och finansierades med anslag 7:5 Krisberedskap. redovisas dock KBM:s samordningsuppgifter inom informationssäkerhetsområdet med anslag 7:7 . tar KBM över uppgifter kopplat till landstingen från . Dessa uppgifter kommer att kräva motsva- rande ca 1 årsarbetskraft och beräknas kosta ca . 3.3.11Åtgärder inom samverkansområde Farliga ämnen Allmänt om samverkansområde farliga ämnen Målet är att riskerna för och konsekvenserna av en spridning av farliga ämnen ska begränsas. Ett flertal myndigheterTPF10FPT har uppdraget att inom ramen för sitt verksamhetsområde kunna agera t.ex. vid en händelse där farliga ämnen kommit ut för att genomföra räddningsinsatser eller omhänderta skadade. Även inom ramen för den brottsbekämpande verksamheten finns behov av att kunna detektera vissa typer av ämnen. I lagen om skydd mot olyckor anges att kommunerna i syfte att skydda och rädda befolkningen och civil egendom från verkningar av krig ska organisera sin räddningstjänst under höjd beredskap så att den utöver vad som anges i lagen om skydd mot olyckor omfattar bl.a. förmåga till indikering, sanering och andra åtgärder för skydd mot kärnvapen och kemiska stridsmedel. 10TP , , , , , och KBM ska i enlighet med sin instruktion verka för ökad samverkan och samordning mellan samverkansområden då det gäller bered- skapen mot nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel. Syftet är att åstadkomma en balans och en samordning mellan de bered- skapsåtgärder som vidtas och skapa en väl avvägd förmåga att mot- stå ett brett spektrum av hot och risker vad avser farliga ämnen. Enligt förordningen om krisberedskap och höjdberedskap är KBM utpekad som en av flera myndigheter som har ett särskilt ansvar att vidta beredskapsåtgärder inom området farliga ämnen. I samverkan med bl.a. har KBM arbetat med att utveckla och stärka samhällets förmåga att motstå en pandemi. En särskild vägledning som ska underlätta offentlig sektors bered- skapsplanering inför en pandemi har tagits fram. KBM lämnar också stöd till länsstyrelserna i deras arbete med beredskapsplane- ring inför en pandemi. Myndigheten genomför och finansierar också sektorsöver- gripande studier och forskning inom området farliga ämnen. KBM arbetar också internationellt i arbetet med farliga ämnen, t.ex. i NATO:s minimum standards projekt och inom EU. Myndighetens uppdrag att svara för samordningen inom områ- det har hitintills inneburit att myndigheten bl.a. deltagit i ett stort antal arbetsgrupper i syfte att komplettera de sektorsvisa aspek- terna av olika frågor. Detta gäller både för krisberedskap men och också för frågor som rör civilt försvar. Exempel på frågor är nya autoinjektorer. Myndigheten håller även samman det arbete som sker inom ramen för samverkansområdet farliga ämnen utarbetade KBM en NBC-strategi, där myndigheten presenterade en aktuell hotbild samt en målbild för området farliga ämnen och översiktliga resonemang om krav på förmåga. Myndig- heten arbetar vidare med att ta fram en ny strategi och är i detta uppdrag sammanhållande för att utveckla och fördjupa ett arbete kring hotbilden och då främst de antagonistiska hoten. Myndig- heten har även inrättat ett CBRN-rådTPF11FPT för krisberedskap och höjd beredskap med representanter från ett antal expertmyndigheter och organisationer inom området. Rådet arbetar med strategiska och 11TP PT I rådet ingår Försvarsmakten, , i län, , , , , , , , , , , samt Kommuner och Landsting. aktuella myndighetsövergripande frågor relaterade till utvecklingen i och utomlands. Genom rådet har KBM och de deltagande myndigheterna och organisationerna tillgång till ett kvalificerat nätverk. En viktig del av samverkansområdets arbete sker i de tre så kallade plattformarna. Det är en form av arbetsgrupper som är indelade ämnesvis med en plattform vardera för C-, B- respektive R/N-frå- gor. Plattformarna sammanställer och drar slutsatser av de egna risk- och sårbarhetsanalyserna och tar fram förslag på gemensamma projekt. I projekten deltar ofta flera myndigheter med kunskap och resurser för att komma fram till gemensamma lösningar. Verksam- heten finansieras med medel från anslaget 7:5 Krisberedskap och består bl.a. av metodutveckling, forskning, nätverk, system för omvärldsbevakning, utveckling av laboratorieberedskapen, materi- elanskaffning, förstärkningar i tekniska system, utbildning och övning. KBM deltar i det internationella samarbetet vad avser farliga ämnen, bl.a. i arbetsgruppen 161 Protection and Security of the Citizen (PSC) inom ramen för (Committé Europèene de Normalisation). KBM arbetar med kunskapsuppbyggnad inom området och har dels genomfört ett antal utredningar och utvärderingar och över- syner inom området, dels finansierat forskning. Resultaten av forskningen presenteras bl.a. genom särskilda seminarier. arbetade totalt 1,2 årsarbetskrafter med frågor rela- terade till farliga ämnen. Kostnaderna för verksamheten, exklusive löner, uppgick till ca 2,3 mnkr och finansierades med anslag 7:5 Krisberedskap. finansieras denna verksam- het från anslag 7:7 . 4.1Allmän beskrivning av myndigheten () bildades , då Statens brand- nämnd och slogs ihop, 2001 tillfördes även verksamheten från dåvarande . Huvud- kontoret är lokaliserat till men myndigheten bedriver även verksamhet i , dit internationella avdelningen är loka- liserad, samt i Revinge, , och dit myndig- hetens skolor är lokaliserade. Vidare är SRV:s enhet nationellt cent- rum för lärande från olyckor lokaliserat till . Totalt hade SRV vid utgången av 2006 752 årsarbetskrafter, varav 294 i , 358 vid de fyra skolorna, 20 i och ca 80 vid inter- nationella avdelningen i . SRV:s förvaltningsanslag, 7:4 Samhällets skydd mot olyckor, upp- går till drygt . SRV administrerar även ansla- get 7:2 Åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor som uppgår till drygt och anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst som uppgår till drygt . SRV har vidare dispositionsrätt på anslaget 8.1 Biståndsverksamhet, anslagspost 4 som uppgår till . Fyra delegationer finns knutna till SRV. Dessa delegationer har till uppgift att bistå med upplysningar och synpunkter i planering och beredning av viktiga ärenden. De delegationer som finns knutna till SRV är delegationen för samordning av räddningstjänst, delegationen för beredskap mot kärnenergiolyckor, delegationen för samordning av förebyggande verksamhet och delegationen för hantering av farliga ämnen. Därutöver har SRV tre råd kopplade till specifik verksamhet. Dessa är Rådet för lärande från olyckor, Rådet för barnsäkerhet samt Rådet för transport av farligt gods SRV ansvarar för uppgifter inom ramen för verksamhetsområdena det civila försvaret, skydd mot olyckor, svåra påfrestningar och internationellt utvecklingsarbete. I enlighet med myndighetens instruktionTPF1FPT är SRV central förvaltningsmyndighet i den mån det inte ankommer på någon annan myndighet för frågor rörande räddningstjänst, olycks- och skadeförebyggande åtgärder, sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning samt för frågor om transporter på land av farligt gods på land, brandfarliga och explosiva varor samt frågor om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Dessa områden regleras i lagen (2003:778) och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor, lagen (2006:263) och förord- ningen (2006:311) om transport av farligt gods och lagen (1999:381) och förordningen (1999:382) om åtgärder för att före- bygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor (Seve- solagstiftningen) samt lagen (1988:868) och förordningen (1988:1145) om brandfarliga och explosiva varor. SRV bedriver arbete med olycks- och skadeförebyggande åtgär- der med målet att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Inom ramen för detta uppdrag ansvarar verket även för sam- ordning av samhällets verksamhet för olycks- och skadeföre- byggande åtgärder enligt lagen om skydd mot olyckor och för att verka för att samhällets räddningstjänstorgan utvecklas, arbetar och samverkar effektivt. Detta sker framförallt genom forskning, utveckling och stödinsatser med tyngdpunkt på den kommunala räddningstjänstens verksamhet. SRV ansvarar även för att ta fram en samlad bedömning av olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet i samt för samordningen av arbetet för barn och ungas säkerhet En annan uppgift för SRV är att svara för tillsynen i olika delar i enlighet med lagen om skydd mot olyckor, lagen om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, lagen om brandfarliga och explosiva varor samt lagen om transport av farligt gods. Verket samordnar övriga tillsynsmyndigheters verk- samhet i fråga om landtransporter av farligt gods. Därutöver svarar SRV för samordningen av beredskapsplanlägg- ningen mot kärnenergiolyckor och andra allvarliga olyckor samt 1TP PT Förordningen (2005:890) med instruktion för . för att på regeringens särskilda uppdrag, kunna bistå regeringen vid kärnenergiolyckor eller andra allvarliga olyckor med att inhämta expertbedömningar och annat underlag från myndigheter eller andra organ. SRV har till uppgift att samordna planläggningen på regional nivå för sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning. SRV ska även verka för att begränsa konsekvenserna av oljeutsläpp till sjöss när utsläppen når strand- nära område och land samt för att miljöaspekter beaktas i sam- hällets arbete för skydd mot olyckor. Sedan lagen (1994:1720) om civilt försvar upphörde att gälla , har vissa uppgifter som SRV tidigare haft särskilt för höjd beredskap och krigsförhållanden bortfallit. Från och med nyssnämnda datum gäller däremot en ny lag (2006:545) och för- ordning (2006:538) om skyddsrumTPF2FPT. Enligt denna lagstiftning har SRV övertagit uppgifter som länsstyrelser och kommuner tidigare haft på skyddsrumsområdet. SRV tillhandahåller utbildning som tillgodoser behov av kom- petens hos kommuner och statliga myndigheter för att kunna utföra uppgifter som anges i lagen om skydd mot olyckor. I detta ryms de studiemedelsberättigande utbildningar som regleras i för- ordningen (2003:477) om utbildning i skydd mot olyckor, vidare- utbildningar i räddningstjänst, tillsyn och förebyggande åtgärder samt systematiskt säkerhetsarbete, vilka riktar sig till personal som är anställd i kommunen. Utöver det nationella ansvaret medverkar SRV i räddnings- och biståndsinsatser utomlands. I samråd med berörda myndigheter och organisationer ansvarar SRV, i en situation då många männi- skor med hemvist i drabbas av en allvarlig olycka eller kata- strof i utlandet, för att stödja utlandsmyndigheter och nödställda. SRV ska också samarbeta med och utnyttja resurser vid Försvars- makten när det gäller forskning, metod- och teknikutveckling avse- ende minröjning. En förmåga att stödja biståndsinsatser avseende humanitär minröjning ska också upprätthållas. SRV är därutöver svensk kontaktpunkt gentemot den så kallade gemenskapsmekanismen (2001/792/EG) inom EU vars syfte bl.a. är att kunna förmedla hjälp i händelse av olyckor eller andra hän- delser inom unionen och tredje land. Verket är behörig svensk myndighet att begära bistånd från och lämna bistånd till de länder som deltar i samarbetet inom ramen för rådets beslut. 2TP PT Prop. verkar också i internationella säkerhets- och förtroende- skapande verksamhet inom ramen för samarbetet för Partnerskap för fred (NATO/PFF). Allmänt om den olycksförebyggande verksamheten Målet för verksamheten är att bidra till att minska antalet olyckor samt till att minimera konsekvenserna av dessa för människors liv och hälsa samt för egendom och miljö. Verksamheten ska leda till att det sker färre olyckor i , att färre skadas eller dödas, mindre förstörs samt till att miljön utsätts för mindre påfrestningar till följd av de olyckor som trots allt inträffar. Den olycksförebyggande verksamheten omfattar både verksam- het inriktad mot att begränsa antalet olyckor och verksamhet inriktad mot att minska konsekvenserna av de olyckor som inträf- far. En rad aktörer, på statlig så väl som nivå, är involve- rade i arbetet med att minska antalet olyckor både inom och utan- för verksamhetsområdet skydd mot olyckor. Viktiga aktörer i arbetet med att minska antalet olyckor i stort i samhället finns också bland frivilligorganisationer och i det arbete som genomförs av kommunerna inom en rad olika områden. Olycksförebyggande verksamhet regleras i ett flertal lagrum. Utgångspunkten för den verksamhet som bedrivs inom området skydd mot olyckor är dock regleringen i lagen om skydd mot olyckor, lagen om transport av farligt gods, lagen om brandfarliga och explosiva varor och den så kallade SevesolagenTPF3FPT samt till- hörande förordningar. Utöver ovanstående återfinns, som indikeras ovan, lagstiftning på andra områden som syftar till att förebygga olyckor eller be- gränsa konsekvenserna för liv och hälsa. En omfattande lagstiftning finns likaledes inom transportområdet, miljöområdet, inom social- styrelsens verksamhetsområde och genom polislagens (1984:387) möjligheter att ingripa för att upprätthålla ordning och säkerhet. 3TP PT Lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. SRV har uppgiftenTPF4FPT att samordna samhällets verksamhet för olycks- och skadeförebyggande åtgärder enligt lagen om skydd mot olyckor. Det olycksförebyggande arbetet som SRV bedriver kan beskrivas utifrån fem områden: Säkerhet i boende- och fritidsmiljön Säkerhet i naturen samt Säkerhet i boende – och fritidsmiljön Vad avser säkerhet i boende och fritidsmiljön syftar verksamheten till att öka både enskilda individers och verksamhetsutövares för- måga att förebygga olyckor och agera på ett sådant sätt att ska- dorna minimeras om en brand eller annan olycka inträffar. En central del av SRV:s verksamhet är normgivning, vägledning och information avseende förebyggande brandskydd i såväl boen- demiljöer som andra byggnader och anläggningar. Inom boende- och fritidsmiljön prioriteras särskilt äldre och barn. SRV utarbetar även föreskrifter, allmänna råd och broschyrer inom området. Det förebyggande brandskyddet baserar sig bl.a. på skriftlig redogörelse av brandskyddet samt verksamheternas systematiska brandskydds- arbete. SRV genomför brandutredningsverksamhet i samverkan med ett 40-tal kommunala räddningstjänster där bränder av särskilt intresse utreds i detalj. Verksamheten innebär att erfarenheter kan sammanställas, analyseras och spridas till andra myndigheter, kommuner, tillverkare med flera. Andra delar är vägledning rörande t.ex. sotning och brandskyddskontroll. SRV:s ansvar innefattar också användning av fyrverkerier, brandfarliga varor och gas samt för föreskrifter råd och normgiv- ning inom området. Vidare bedriver SRV försöksutbildning i sys- tematiskt säkerhetsarbete för vårdpersonal och har i samverkan med tagit fram en nationell utvecklingsplan för vård och omsorg riktad mot förebyggande hälsa och säkerhet för äldre. Därutöver finns ett särskilt uppdrag att stärka säkerheten i sam- band med stora evenemang som t.ex. musikfestivaler och liknande, 4TP PT Förordning (2005:890) med instruktion för . arbetet sker genom utarbetandet av vägledande material och utbildning. SRV:s arbete med säkerhet på arbetsplatser riktar sig framförallt till verksamhetsutövare och avser den yttre säkerheten. I lagen om skydd mot olyckor regleras förutom skyldigheter för ägare eller nyttjanderättshavare till byggnader och andra anläggningar även skyldigheter för verksamhetsutövare. Särskilda krav ställs vid farlig verksamhet. SRV:s arbete inom detta område består främst av väg- ledning riktad mot länsstyrelser och kommuner. Frågor rörande brandfarliga och explosiva varor regleras i en sär- skild lagstiftning som bl.a. ställer krav på tillstånd för hantering, godkännande av produkter och kompetens hos dem som hanterar varorna. SRV är ansvarigt för prövning av tillståndsfrågor och god- kännande av explosiver. Kommunerna har ansvar för tillstånd för hantering av brandfarliga varor. SRV svarar även för föreskrifter inom Seveso-området och är bl.a. part i miljödomstolen vid tillståndsprövningen avseende vissa verksamheter med hantering av kemikalier samt deltar i det inter- nationella arbetet bl.a. inom EU. Vad avser SRV:s arbete med säkerhet i trafikmiljön rör detta dels transport av farligt gods, dels säkerhet i infrastrukturen. Arbetet med infrastrukturen agerar SRV företrädare för säkerhet ur ett all- mänt intresse och avger yttranden i ärenden som remitteras enligt . Majoriteten av dessa ärenden avser byggande av väg eller järnväg och kan avse delar i byggnationerna som t.ex. tunnlar. SRV är också central förvaltningsmyndighet för frågor rörande transport av farligt gods på land, dvs. väg och järnväg och svarar för normgivande arbete, samordning/samverkan, information samt utbildning och examination. Föreskriftsarbetet inom området styrs dels av aktuella konventioner, dels av gemenskapslagstiftning. Merparten av föreskrifterna behandlar krav på förpackningar, klas- sificering av kemikalier och utrustning för begränsning av skador. SRV har också samordningsansvar för säkerhetsföreskrifterna för land-, sjö- och lufttransporter av farligt gods. Därutöver svarar SRV för att ta fram olycks- och tillbudsstatistik, tillsynsstatistik samt statistik över flöden av farligt gods för alla transportslag. En del i arbetet inom området är också att kontrollera och god- känna utbildningsorganisationer som utbildar förare för transport av farligt gods (ADR-förare). SRV utarbetar prov och utfärdar intyg för förare för transport av farligt gods och säkerhetsråd- givare. Omkring 15 000 personer godkänns som ADR-förare . För sitt arbete med säkerhet i naturen svarar SRV för kartläggning av översvämningsrisker utmed de större svenska vattendragen och av risk för skred i bebyggda områden. Verket samlar in rapporter beträffande flöden från länen och tar fram underlag för uppföljning av översvämningsrisker. Vidare svarar SRV för rådgivning rörande brandförebyggande åtgärder vid skogs och vegetationsbränder samt för att tillhandahålla brandriskprognoser. Verket fördelar medel till kommunerna för förebyggande åtgärder mot naturolycka i befintlig bebyggelse. Samordning av samhällets säkerhetsarbete Den samordning av samhällets olycks- och skadeförebyggande verksamhet som SRV bedriver syftar till att öka säkerheten och tryggheten för befolkningen genom ett systematiskt och tvärsekto- riellt arbete på internationell, nationell, regional och lokal nivå. SRV stödjer också kommunerna i deras arbete med kommunala handlingsprogrammen för skydd mot olyckor. Även metodutveck- ling och utvecklingen av material för uppföljning och utvärdering av arbetet på central, regional och lokal nivå genomförs. Tillsammans med ett tjugotal myndigheterTPF5FPT och organisationer driver SRV en webbportal kallad Skyddsnätet (www.skydds- ), vars syfte är att på ett lättillgängligt sätt sprida kunskap om risker och hur de kan förebyggas samt vilka åtgärder som bör vidtas om en olycka inträffar. SRV svarar också för information 5TP , , , , , , , , samt Akut- och katastrofmedicinskt centrum. genom skolmateriel om risker och säkerhet som riktar sig till elever i olika årskurser. Via olika ideella organisationer finansierar SRV utbildning av enskilda individer i syfte att öka förmågan att förhindra och agera vid olyckor. Utifrån de 16 nationella miljömålen svarar SRV för att analysera sektorns miljöpåverkan och ta fram förslag på åtgärder. SRV ska stödja miljömålsansvariga myndigheter med statistik över sektorns miljöpåverkan. I syfte att tillgodose behoven av fakta om risk- och olycks- utvecklingen samt säkerhetsarbetet i samhället hos säkerhetsaktö- rer på nationell, regional och lokal nivå driver myndigheten ett Nationellt centrum för lärande från olyckor. SRV har dels ansvar för barnsäkerhet ur ett sektorsperspektiv, dels uppgiften att samordna barnsäkerhetsarbetet. Inom ramen för sektorsansvaret har SRV ansvar för barnsäker- hetsarbetet inom det egna verksamhetsområdet. Ett antal pågående projekt finns inom området. Forskning kring barn och bränder har bedrivits , bl.a. kring barns lek med eld, barns syn på faror med eld eller vatten eller på att gå vilse. Resultaten från forskningen används bl.a. i olika informationssatsningar och i utbildningsmaterial. SRV lämnar stöd till ett flertal frivilliga orga- nisationer såsom Svenska Röda Korset, m.fl. för att dessa ska genomföra kurser riktade till barn. Uppgiften att samordna barnsäkerhetsarbetet i har SRV . Överföringen av den samordnande uppgiften till verket innebar att samtliga sektorsmyndigheter har kvar sina respektive ansvarsområden. Uppdraget innebär att SRV ska samordna och vara pådrivande i frågor som rör säkerhet för barn och ungdom. Nationellt centrum för lärande från olyckor SRV har uppgiften att tillhandahålla ett nationellt centrum för lärande från olyckor för att kunna göra en samlad bedömning och tillhandahålla en bild över olycksutvecklingen samt säkerhets- arbetet i som tillgodoser behovet hos säkerhetsaktörer på nationell, regional och lokal nivå. Centrat ska utgöra ett kompe- tenscentrum för tvärsektoriellt samarbete kring fakta och kun- skapsutveckling om olyckor och säkerhetsarbete. Arbetet innebär att samla in befintliga data, sammanställa statistik och fakta vilka tillgängliggörs genom system, publikationer, seminarier m.m. Detta i syfte att få en samlad bild och bedömning har varit inriktat på att ge tvärsektoriella sammanställningar av olycksutvecklingen. Ett antal publikationer och atlaser som beskriver skadeutvecklingen har tagits fram, med särskilt fokus på faktorer såsom ålder, kön och geografisk fördelning. Verksamheten bedrivs i samverkan med flera centrala myndigheter och inom ramen för EU. Den olycksförebyggande verksamheten kostade 2006 totalt ca . Av detta avsåg ca utbetalningar av bidrag till kom- munerna för åtgärder för förebyggande av ras och skred på anslag 7:2 Åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor.