sou · GWB371 · 2008-06-24 00:00:00 — Kriminalvården har en snabbare ökning av hyran per kvadratmeter till år1998. Därefter ökar hyrorna i ungefär samma takt i kriminalvården som i statsförvaltningen fram till och med . omförhandlade Kriminalvården hyrorna med , som är den största förhyraren åt Kriminalvården. Specialfastigheter betalade tillbaka ett större belopp och sänkte hyran på årsbasis med , d.v.s. med . Hyresutvecklingen mellan och är lägre för kriminalvården än statsförvaltningen i genomsnitt. Det talar för att hyresutvecklingen dessa år inte inverkat ogynnsamt på produktiviteten i jämförelse med hyresindex för statsförvaltningen i genomsnitt. Ett fullständigt mått på produktiviteten ska innefatta alla kvalitetsförändringar. Det är ofta och även i detta fall svårt att klara. Sådana kvalitetsförändringar som sammanhänger med förändringar i sammansättningen av prestationerna ingår till stor del i det mått på produktivitet som här utnyttjas för analysen. Två andra aspekter av sammansättningen av prestationer har behandlats ovan: sammansättningen av de slutna anstalternas vårddygn på säkerhetsklasser och sammansättningen av frivårdens prestationer. Andra kvalitetsförändringar som inte innefattas i produktivitetsmåttet avser sådana delprestationer eller egenskaper hos prestationerna som har betydelse för kriminalvårdens måluppfyllelse. Det är de intagnas deltagande i programverksamhet, utbildning och arbetsdrift. Kvaliteten i kriminalvårdens verksamhet bör också kunna avläsas i måluppfyllelsen. Det gäller rymningar, förekomsten av narkotika i häkten och på anstalter, våld mot personal, misskötta permissioner och återfall i brott. Intagnas sysselsättning i timmar Sysselsättningen av de intagna totalt sett har minskat över . Räknat per vårddygn var de intagna på öppna och slutna anstalter sysselsatta i början av är de sysselsatta något om dagen.9 Denna utveckling har pågått och pågått ända fram till . Den minskade sysselsättningen gäller såväl arbetsdrift som klientutbildning och deltagande i brotts- och missbruksförebyggande program. har sysselsättningen i alla delverksamheter fortsatt att minska. . En liten uppgång kan noteras i antal timmar i påverkansprogram och arbetsdrift medan sysselsättningen totalt minskar. En omläggning av statistiken kan ha bidragit till minskningen . Rymningar per 100000 vårddygn I början förekom 40 rymningar direkt från sluten anstalt på 100.000 vårddygn. är antalet en tiondel. Nedgången i antalet rymningar började /94. var antalet nere i 12. En viss uppgång ägde rum . Därefter sjönk antalet ytterligare. är antalet 4. 9 Observera att sysselsättningen är utslagen på årets , även och . Utslaget bör siffrorna räknas upp . Antal permissioner och andel misskötta permissioner Antal permissioner per 100.000 vårddygn Antalet permissioner är betydligt lägre än tidigare, vilket kan ses som en kvalitetssänkning. Å andra sidan lyckades kriminalvården minska andelen misskötta permissioner, utom , då de ökat något igen. Beslagtagen narkotika och visitationer på anstalterna Källa: Kriminalvårdens redovisning om drogsituationen, Kriminalvården Anm. Uppgifterna bygger på enkät till anstalterna, men överensstämmer väl med utvecklingen av faktiska beslag. Förekomsten av narkotika på anstalter ökade kraftigt fram till och med , enligt statistik över mängden beslag av narkotika. Därefter har antalet beslag minskat kraftigt. Det kan tyda på att förekomsten av narkotika minskat. Men det också vara ett utslag av att antalet visitationer ökat, medan mängden narkotika varit densamma. Antalet anmälningar om våld mot personal låg på cirka 300 . Förekomsten av våld mot personal är i själva verket mycket större pga. ett stort mörkertal. Enligt studier som gjorts kan det verkliga antalet vara fyra gånger större. Under 2000- talet har antalet anmälningar minskat till ungefär hälften, vilket också bör tyda på en verklig minskning. Personer dömda till fängelse som återfallit i brott Återfallen i brott är olika för olika kategorier av brottslingar. Den ovanstående summerade bilden är bara ägnad att ge en indikation på utvecklingen. Den tyder inte på att kriminalvården nu lyckas bättre i sin rehabiliterande verksamhet . Det kan sammanhänga med att de vårdande inslagen – arbetsdrift, utbildning, brotts- och narkotikaförebyggande program, permissioner m.m. har reducerats. Sammanfattningsvis är bilden av kvalitetsutvecklingen i kriminalvården att säkerheten ökat men att den rehabiliterande verksamheten blivit eftersatt. En obestridlig framgång för kriminalvården är det minskade antalet rymningar. som här granskas särskilt har antalet rymningar gått ned från 2003 till 2007. Det ska ses mot bakgrund av att rymningarna ökat starkt . Produktivitetsberäkningen kan justeras med avseende på säkerheten genom att reducera de totala kostnaderna med vad den förhöjda säkerheten kostat. Justering för den lägre måluppfyllelsen avseende vård och rehabilitering är svårare att göra.