sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — 2. tillbyggnad enligt 1 kap. 10 §4 och sådana ändringar som avses i 8 kap. 1 § 3 b–i plan- och bygg- lagen (1987:10), om det finns behov av en sådan försäkring.En byggfelsförsäkring behövs dock inte1. om åtgärden enligt 8 kap.4 § inteI fråga om en- eller två- bostadshus (småhus) gäller i stället för vad som sägs i 1 § att en byggfelsförsäkring ska finnas vid1. lag om ändring i lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:320) om bygg- felsförsäkring m.m. att 1, 1 a och 1 b §§ ska ha följande lydelse. En byggfelsförsäkring ska fin- nas vid nybyggnad och ombygg- 1. en byggnad som helt eller nad enligt 1 kap. 10 § 3 och 7 till övervägande del skall använ- (1987:10) av das som bostad för permanent en byggnad som helt eller till bruk uppförs, eller övervägande del ska användas när det i fråga om en sådan som bostad för permanent bruk. byggnad utförs åtgärder som krä- ver bygganmälan och som avse- värt förlänger byggnadens bruks- tid. 1 a § I fråga om en- eller två- bostadshus (småhus) gäller i stället för vad som sägs i 1 § att en byggfelsförsäkring skall fin- nas 1. när ett småhus uppförs, och 2. när ett småhus byggs till eller är föremål för en åtgärd som avses i 9 kap. 2 § första stycket 3– 5 (1987:10) och det finns behov av en sådan försäkring. En byggfelsförsäkring som avses i första stycket behövs dock inte, om åtgärden enligt 8 kap. 4 § inte kräver bygglov, eller 2. för arbeten som utförs av byggherren själv eller av hans nämnder som fullgör uppgifter nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsen- inom plan- och byggnadsväsen- det () prövar behovet av en försäkring enligt behovet av en försäkring enligt 1 a § första stycket 1 a § första stycket 2 och andra småhus inte skall användas för Om ett småhus inte permanent bruk, får nämnden trots bestämmelsen i 1 a § första stycket 1 besluta att någon byggfelsförsäkring inte behövs. stycket 1 besluta att någon byggfelsförsäkring inte behövs. beakta de beräknade kostna- beakta de beräknade kostna- derna för åtgärden och försäk- derna för åtgärden och försäk- ringen samt risken för allvarliga ringen samt risken för allvarliga fel och skador. fel och skador. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ärenden där ansö- kan om bygglov och ärenden om bygganmälan kommer in till kommunen före . förordning om ändring i plan- och byggförordningen (1987:383) Härigenom föreskrivs i fråga om plan- och byggförordningen (1987:383) dels att 18–20 §§ upphävs, dels att rubrikerna närmast före 17 § upphävs, dels att 2, 6, 15 a–17 §§, rubrikerna närmast före 2 § och rubri- ken närmast före 15 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 1 a §, när- mast efter rubriken och allmänna platser, två nya paragrafer 1 b, 24 §§ samt närmast före 24 § en ny rubrik av föl- jande lydelse. Krav på byggnader m.m. Krav på byggnadsverk m.m. Byggnader och allmänna plat- utförda på ett sådant sätt att sömn och vila, samvaro, matlag- ning, måltider, hygien och förva- och utrustning för hygien och matlagning, som är anpassad med hänsyn till användningen. och utförda på ett sådant sätt att de är tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- I den utsträckning som behövs med hänsyn till kravet på till- gänglighet ska byggnadsverk vara försedda med hiss eller annan der ska vara tillgängliga genom gäller inte byggnader som har färre än tre våningsplan. bostäder som inte nås från mar- ken, ska de dock vara projekte- rade och utförda på sådant sätt att Vind där det finns en bostad eller ska därvid räknas som vånings- övriga föreskrifter som behövs för 1. som behövs för tillämp- om utformning av byggnader i 3 kap. 2, 5–13 §§ 3 kap. 2 § plan- bygglagen (1987:10), (1987:10). 2. om innebörden av de krav på lämplighet samt på tillgänglig- het och användbarhet som anges i 3 kap. 3 § för 2000/9/EG anläggningar för persontransport, 3. om de krav på tillgänglig- het och användbarhet som anges i och som ska uppfyllas av perma- används i sådana hissar, och 4. om vilka hissar och säker- hetskomponenter som omfattas av föreskrifterna enligt 3. bestämmelser i plan- och bygg- bestämmelser i 3 kap. 15 § för- lagen (1987:10) 3 kap 15 § första stycket punkt 3. att risken för punkt 3. att risken för olycksfall begränsas och bety- olycksfall begränsas och bety- punkt 4. att kravet på fram- punkt 4. att kravet på fram- punkt 5. att tomt, allmän punkt 5. att tomt, allmän plats och område för andra plats och område för andra anläggningar än byggnader kan anläggningar än byggnader kan användas av personer med ned- användas av personer med ned- satt rörelse- eller orienterings- satt rörelse- eller orienterings- 3 kap. 16 § andra stycket, 3 kap. 18 §. Ärenden om lov och anmäl- Ärenden om lov m.m. I en bygg- eller rivnings- I en ansökan om bygglov eller anmälan skall anges fastighets- rivningslov ska anges fastighets- beteckning, sökandens namn och och adress samt vid vilken tid adress samt vid vilken tid bygg- nads- eller rivningsarbetena är är avsedda att påbörjas. byggnaden eller anläggningen i färdigt skick och som är lämp- färdigt skick och som är lämp- liga för arkivering eller för mik- liga för arkivering eller för mik- rofilmning skall ges in till rofilmning ska ges in till nämn- nämnden när arbetena avslutats, den när arbetena avslutats, om om handlingarna kan väntas vara handlingarna kan väntas vara av av betydelse för byggnads- het eller för den framtida han- teringen av ärenden om tillbygg- nad, ändring eller ombyggnad. 1. vilka handlingar som ska bifogas ansökan enligt 8 kap. 20 § av ärenden om lov och förhands- (1987:10), 2. tillämpningen av bestäm- bygglagen (1987:10). ärenden om lov och förhands- besked i 8 kap. 19 § andra stycket och 34 § fjärde stycket plan- och 3. tillämpningen av bygglagen om utförande av bygg- nads-, rivnings- och markarbeten, 4. tillämpningen av bestäm- melserna i 9 kap. 18 § plan- och 9 kap. 14 § 9 kap. 9 § första stycket skall ha samt särskilt sakkunnig. som behövs och vara lämpliga för Ett beslut om riks- behörighet för en kvalitetsansva- tidsbegränsat och får begränsas till att avse ett visst slag av arbeten. stycket (1987:10) får certifieras av ett organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. Certifiering skall vara tids- begränsad och får begränsas till ett visst slag av arbeten. får meddela närmare föreskrifter om kvalitetsansvariga med riks- behörighet och för certifiering av sakkunniga kontrollanter. Om inte särskilda omständig- Upphävs. heter föranleder annat skall bygg- nadsnämnden godta kvalitets- ansvariga som har riksbehörighet och utlåtanden från sakkunniga vars kompetens styrkts genom certifiering. Frågan om när bygg- nadsnämnden kan besluta om byte av kvalitetsansvarig regleras i 9 kap. 15 § (1987:10). får meddela de Upphävs. behövs för tillämpningen av bestämmelserna i 9 kap. 1 § (1987:10) om utförande av byggnads-, rivnings- och markarbeten. Om en byggnad som skall Upphävs rivas, är behäftad med ohyra eller virkesförstörande insekter, skall Material, som kan ge skador på människor, djur eller växter skall tas om hand på ett betryggande sätt. får meddela de verkställighetsföreskrifter som behövs för tillämpningen av för- sta stycket. Byggsanktionsavgift enligt 10 kap. (1987:10) ska tas ut för de över- trädelser och med de belopp som anges i bilagan till denna förord- ning. 1.Denna författning träder ikraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ärenden om lov och bygganmälan som kommer in till kommunen före . förordning om ändring i förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. dels att 2, 9,11, 12, 14–17 och 19 b §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 9 och 14 §§ ska upphöra att gälla, dels att 10, 13, 18, 19 och 35 a §§ ska ha följande lydelse. Tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. Bestämmelserna i 3–8 §§ skall Upphävs. 1.när byggnadsverk uppförs, 2.beträffande tillbyggda delar eller ändringsåtgärder, när bygg- nadsverk byggs till eller ändras på annat sätt. Särskilda krav på byggnader När en byggnad uppförs skall Upphävs. utöver bestämmelserna i 3–8 §§ gälla vad som sägs i 10–13 §§. Vid nybyggnad ska uppvärm- ningssystemet i byggnader, som bostäder eller arbetslokaler, skall innehåller bostäder eller arbets- i skälig utsträckning med hän- lokaler, i skälig utsträckning syn till uppvärmningssättet och med hänsyn till uppvärmnings- sättet och energislaget utformas skilda energislag som är lämp- så att skilda energislag som är liga från allmän energisynpunkt lämpliga från allmän energi- kan användas utan omfattande En- och tvåbostadshus, som i En- och tvåbostadshus, som i huvudsak skall värmas upp med huvudsak ska värmas upp med el el eller naturgas, skall ha en eller naturgas, ska ha en sådan sådan planlösning att ett byte planlösning att ett byte till till uppvärmning med ett annat En- och tvåbostadshus får förses med uppvärmningsystem för direktverkande elvärme, om byggnaden har särskilt goda egen- skaper när det gäller energihushållning. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte fritidshus med högst två bostäder. Byggnader som innehåller Upphävs. bostäder, skall vara projekterade och utförda på ett sådant sätt att bostäderna i skälig utsträckning har avskiljbara utrymmen för sömn och vila, samvaro, matlag- ning, måltider, hygien och förva- ring. Bostäderna skall med hänsyn till användningen ha inredning och utrustning för hygien och matlagning. Byggnader, som innehåller Upphävs. bostäder, arbetslokaler eller loka- ler till vilka allmänheten har till- träde, skall vara projekterade och utförda på ett sådant sätt att bostäderna och lokalerna är till- gängliga för och kan användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Om det är befogat med hänsyn till terr- ängen behöver dock inte kravet på tillgänglighet till byggnaden uppfyllas när det gäller en- och tvåbostadshus. Bestämmelserna i första stycket gäller inte i fråga om 1.arbetslokaler, om det är obefogat med hänsyn till arten av den verksamhet för vilken loka- lerna är avsedda, och 2.fritidshus med högst två bostäder. I den utsträckning som behövs med hänsyn till kravet på till- gänglighet skall byggnader vara försedda med hiss eller annan lyftanordning. Kravet att bostä- der skall vara tillgängliga genom hiss eller annan lyftanordning gäller inte byggnader som har färre än tre våningsplan. Om sådana byggnader innehåller bostäder som inte nås från mar- ken, skall de dock vara projek- terade och utförda på sådant sätt att hiss eller annan lyftanordning kan installeras utan svårighet. Vind där det finns en bostad eller huvuddelen av en bostad skall därvid räknas som våningsplan. Byggnader skall vara projek- Vid nybyggnad ska byggnader terade och utförda på sådant sätt vara projekterade och utförda på att de medger god hushållning sådant sätt att de medger god hushållning med vatten. knapphet på vatten råder eller områden där knapphet på vatten kan befaras uppkomma får kom- råder eller kan befaras upp- munen i detaljplan eller områ- komma får kommunen i detalj- melser som situationen inom När det gäller fritidshus med När det gäller fritidshus med högst två bostäder och som på högst två bostäder och som på grund av sin standard eller sitt grund av sin standard eller sitt läge inte är ägnade för boende läge inte är ägnade för boende sta stycket tillämpas endast i stycket tillämpas endast i den den utsträckning som det är utsträckning som det är skäligt skäligt med hänsyn till omfatt- med hänsyn till omfattningen av ningen av husets användning husets användning och vatten- Ändring av byggnader. När en byggnad byggs till eller Upphävs. ändras på annat sätt skall kraven i 3–8 och 10–13 §§ uppfyllas när det gäller den tillbyggda delen eller ändringen. Detsamma gäller kravet på hushållning med avfall i 2 § första stycket 9 lagen (1994:847) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk, m.m. Vid tillämpning av bestämm- elserna i första stycket skall hän- syn tas till ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar. Om en annan ändring av en Upphävs. byggnad än tillbyggnad medför en avsevärd förlängning av bygg- nadens brukstid eller en väsentligt ändrad användning av byggna- den eller del av denna, skall kra- ven i 3–8 och 10–14 §§ uppfyllas även beträffande de delar av byggnaden som, utan att omfattas av ändringen, indirekt berörs av denna. skall 12 § tillämpas i den utsträckning det inte är uppenbart oskäligt med hänsyn till änd- ringens omfattning och byggna- dens standard. Om en ändring av en byggnad Upphävs. skall genomföras i etapper och om bestämmelserna i 15 § under en tidig etapp kräver omfattande ändringar av andra delar av byggnaden än den direkt berörda delen, får i kontrollplan enligt 9 kap. 9 § (1987:10) eller i ett särskilt beslut bestämma att en sådan följdändring inte behöver utföras förrän vid en viss senare tidpunkt, om detta av tek- niska, sociala eller ekonomiska skäl är lämpligare. Den tidpunkt då följdändringen skall vara utförd skall anges i beslutet. I detaljplan eller områdes- Upphävs. bestämma lägre krav vid andra ändringar av byggnader än till- byggnader än vad som följer av 14 och 15 §§ under förutsättning att bebyggelsen inom området ändå får långsiktigt godtagbara egenskaper. får, utom i fall som får, utom i fall som sägs i tredje stycket, efter sam- sägs i andra stycket, efter sam- råd med andra berörda myndig- råd med andra berörda myndig- av 3–8 och 10–15 §§ om inte av 3–8, 10 och 13 §§ om inte någon annan myndighet enligt annan författning har rätt att annan författning har rätt att om sådan hushållning med avfall om sådan hushållning med avfall och om krav på underhåll som som avses i 2 § första stycket 7 avses i 2 § första stycket 9 och egenskapskrav på byggnadsverk, Trots kraven i 2 och 2 a §§ lagen om tekniska egenskapskrav i det enskilda fallet ge 10–15 §§ denna förordning, om det finns särskilda skäl och dis- 1.avser uppförande eller ändring av en byggnad i experi- mentsyfte, och 2.inte medför en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet. med meddela de före- med meddela de före- skrifter som behövs för tillämp- skrifter som behövs för tillämp- ningen av 3–8 §§ i fråga om ningen av 3–8 §§ i fråga om vägar och gator, utom för väg- vägar och gator, utom för väg- tunnlar, samt anordningar som tunnlar, samt anordningar som hör till vägen eller gatan. hör till vägen eller gatan. mare föreskrifter om innebörden 1. innebörden av de krav på av de krav på säkerhet som anges lämplighet samt tillgänglighet och 2 § första stycket 4 (1994:847) om tekniska egen- första stycket 7 och 8 lagen skapskrav på byggnadsverk, m.m. (1994:847) om tekniska egen- skapskrav på byggnadsverk, m.m. som omfattas av 2 § andra stycket 2000/9/EG 1. innebörden av de krav på säkerhet som anges i 2 § första stycket 4 lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, som uppförts före och som omfattas av 2 a § samma lag. Trots kraven i 2 och 2 a §§ Upphävs. lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. får den nämnd som fullgör kommunens uppgifter inom byggnadsverksområdet i det enskilda fallet ge dispens från bestämmelserna i 3–8 och 10– 13 §§ denna förordning, om ett byggnadsverk behöver flyttas 1.från en plats som är lämplig för bebyggelse, 2.från en plats där det kan förutses att marken behöver tas i anspråk för något av de ändamål som anges i 2 kap. expropria- tionslagen (1972:719), för bear- betning av fyndigheter med stöd av minerallagen (1991:45) eller för ett tvångsförfogande enligt annan lag, eller 3. för att bevara byggnads- verkets kulturhistoriska värde. En sådan dispens får ges för att uppföra byggnadsverket på en ny plats och endast i den utsträck- ning det 1.är lämpligt med hänsyn till byggnadsverkets förutsättningar och avsedda användning, och 2.inte medför en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet. Särskilda bestämmelser om hissar och värmeanordningar m.m. 1. om sådana krav på hälsa 1. om sådana krav på hälsa och säkerhet som ska uppfyllas för personer med nedsatt rörelse- av permanent installerade hissar som betjänar byggnadsverk och installerade hissar som betjänar används i sådana hissar, och byggnadsverk och av säkerhets- sådana hissar, och om vilka hissar och säker- 2. om vilka hissar och säker- av föreskrifterna enligt 1. av föreskrifterna enligt 1. 1.Denna författning träder ikraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ärenden om lov och bygganmälan som kommer in till kommunen före . Regeringen beslutade om direktiv för utredningsarbetet vid regeringssammanträde , Dir.2007:136 (bi- laga 1). Enligt direktiven ska den särskilde utredaren undersöka möjligheterna att ytterligare förenkla och förtydliga de regler som styr den fysiska planeringen och vissa byggrelaterade frågor. a. ska följande utredas, nämligen möjligheterna att förenkla för- farandet vid detaljplanläggning, möjligheterna att införa initiativrätt till detaljplanläggning för olika exploatörer och rätt till besked från kommunerna i sådana ärenden. Vidare ska möjligheten att effek- tivisera tillsyn och kontroll enligt bygglagstiftningen undersökas och ansvarsfördelningen mellan byggherre, kommun, kvalitetsan- svariga och sakkunniga förtydligas. Därutöver står det utredaren fritt att lämna förslag som har nära samband med uppdraget eller till de ytterligare förenklingar av regelverket som bedöms vara lämpliga. fick utredningen i tilläggsdirektiv, Dir. 2008:50 (bi- laga 2), att utreda möjligheten att i viss utsträckning begränsa till- ämpningsområdet för lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring m.m. Enligt tilläggsdirektiven ska den särskilde utredaren därvid utreda och analysera frågan om kravet på byggfelsförsäkring enligt den lagen, bör inskränkas i fråga om byggnadsarbeten där konsu- menten/byggherren utför mer omfattande arbeten själv. Utredaren ska också i samband med uppdraget analysera och lämna förslag på hur termen självbyggare lämpligen ska definieras. Det står utred- aren fritt att utöver vad som sägs i tilläggsdirektiven lämna förslag som har nära samband med uppdraget. förlängdes tid- punkten för redovisning av hela uppdraget till . I uppdragen ingår också att lämna förslag till de författningsänd- ringar som behövs. Utredaren ska också analysera konsekvenserna av lämnade förslag. Regeringen överlämnade genom beslut till utredningen vissa delar av Hälften bort! Energieffektivisering i befintlig bebyggelse. De över- lämnade delarna avsåg ett lagförslag om att bygganmälningsplikt bör införas för vissa åtgärder med fasader. Utredningen, som har tagit namnet (M 20007:06) har samrått med (M 2007:4). Arbetet har vidare bedrivits i kontakt med Kommuner och Landsting, , byggindustrier, företrädare för bygg- herrarna, företrädare för länsarkitekterna, föreningen nadsinspektörer och . Utredningen har även haft kontakt med Datainspektionen vad gäller frågor om personuppgiftslagen. Utredningen har deltagit under flera konfe- renser och möten och därvid kunnat diskutera frågor med såväl myndigheter och kommuner som organisationer. Ett antal enskilda personer verksamma inom byggbranschen har under hand bidragit med värdefulla synpunkter och upplysningar. , och KTH har varit behjälpliga vid framtagandet av konsekvensanalyserna. har tagit del av utredningens förslag . En interdepartemental expertgrupp har knutits till arbetet, och tre möten har hållits med denna grupp. Vidare har utredningen besökt och där träffat Statens bygningstekniske etat, Miljøverndepartementet och Kommunalde- partementet. Syftet med besöket var framför allt att få information om det norska regelverket om privat initiativrätt till planläggning och begränsning av handläggningstider. En enkät med tio frågor har riktats till samtliga byggnadsin- spektörer. En sammanställning av svaren fogas till detta betänkande (bilaga 3). 2Privat initiativrätt till detaljplanläggning Den svenska plan- och bygglagstiftningen har vilat på grundsatsen att fysisk planläggning är en angelägen- het, det s.k. kommunala planmonopolet. En av remissinstanserna har träffande uttryckt saken så att det kommunala planmonopolet är en institution som väl närmast kan jämföras med det svenska urberget. Grundsatsen har uttryckligen förankrats i lagen, nämli- gen i 1 kap. 2 §, där det anges att det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Vad som omfattas av den kommunala ensamrätten är befogenheten att anta och ändra planer och därigenom också makten att bestämma huruvida och som planläggning ska ske. Däremot kan själva arbetet med upprätta planförslag uppdras åt t.ex. en konsult eller åt fastighetsägarna eller något annat enskilt subjekt. Innehållet i pla- nen bestäms i första hand av kommunen, men det kan ändras av på vissa i 12 kap. angivna grunder och av över- prövande instanser efter överklagande från någon enskild enligt Det kan konstateras att intitialskedet i en planprocess inte är Bestämmelserna om förfarandet vid detaljplanläggning i 5 kap. 18–31 §§ inleds med programskedet. Därefter följer sam- råds- och utställningsskedet samt beslut om antagande av planen. I 13 kap. regleras överklagandeskedet. PBL innehåller alltså inte någon bestämmelse om kommunala beslut att inleda ett planarbete. Här bortses från sådana beslut om påbörjande av planarbete som kan inverka vid tillämpningen av regeln i 8 kap. 23 § om anstånd med avgörandet om lov . Däremot förutsätts det i lagen att kommunfullmäktige och kom- munala nämnder kan meddela ett formaliserat beslut om att inte Privat initiativrätt till detaljplanläggning anta, ändra eller upphäva en detaljplan, områdesbestämmelser eller en fastighetsplan. Detta framgår av 13 kap. 1 § första stycket punkt 3 där det sägs att sådana beslut får överklagas i den ordning som föreskrivs för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen. Någon prövning i själva sakfrågan kommer alltså inte till stånd. Enligt 11 kap. 5 § andra stycket får i vissa fall ta ut en planavgift för att täcka kostnaderna för sådana åtgärder som erfordras för att upprätta och ändra bl.a. detaljplaner. (s. 473 f) redovisar svaren på en enkät från Sveri- ges Kommuner och Landsting, som visar att privata aktörer ofta initierar planläggningen. Exempelvis uppger av kom- munerna att mer än hälften av planerna startas genom initiativ från enskilda. Eftersom planernas främsta uppgift oftast är att möjlig- göra ett specifikt projekt, medverkar exploatören ofta också i planläggningsarbetet, även om en majoritet av detaljplanerna fort- farande upprättas inom kommunens egen organisation. Så långt enkätsvaren. Frågan berörs också i ett sammanhang där kommittén refererar till bostadsmarknadsenkät (s. 226). Det framgår där att främst företrädare för byggherrar och exploatörer har riktat kritik mot den långa kommunala handläggningen, fram- förallt i det inledande planeringsskedet. del framförde emellertid inte något förslag som gick ut på att formalisera en privat initiativrätt till planlägg- ning. Flera remissinstanser har lyft fram frågan om en privat initiativrätt. Till dessa hör Byggindustrier (BI), som tar sin utgångs- punkt i redovisning av den ovan berörda enkäten till kommunerna och anför: Redovisningen ger, enligt BI, en missvisande bild av situationen. San- ningen bakom siffrorna är nog att det mesta byggandet sker i enlighet med planer som initierats av enskilda exploatörer. Bland annat mot den bakgrunden förde BI fram förslag om att lag- fästa en privat initiativrätt avseende planläggning. Med en sådan reglering skulle det som sker i det fördolda i kommunerna kunna Privat initiativrätt till detaljplanläggning lyftas fram i ljuset och ges klara spelregler. Därmed skulle möjlig- heterna öka för små och medelstora exploatörer att få sina projekt prövade. En privat initiativrätt är i den meningen faktiskt en fråga om demokrati och inflytande.