sou · GWB3108 · 2008-12-11 00:00:00 — Antagandet om oförändrad produktivitetsnivå inom den offent- liga sektorn är inte självklart men det finns för lite underlag för att göra ett annat antagande i beräkningarna. Eftersom tjänsterna som offentliga myndigheter producerar i stor utsträckning är gratis eller mycket billiga för användarna kan inte produktionen värderas på ett marknadsmässigt sätt. Den princip som har tillämpats har varit att produktionsvärdet är lika med summan av kostnaderna för produktionen i fråga, vilken i sin tur till största delen utgörs av lönekostnader. Eftersom arbetsproduktivitet beräknas med hjälp av relationen mellan förädlingsvärdet och antalet arbetade timmar medför denna beräkningsteknik en oförändrad produktivitet. Inom nationalräkenskaper pågår ett arbete med att förbättra mätmetoderna för de offentligt produce- rade tjänsterna. Delar av produktionen, som hälso- och sjukvård, utbildning, barnomsorg och äldreomsorg, beräknas nu utifrån prestation i stället för utifrån summering av verksamhets- kostnaderna i den så kallade volymmåttsmetoden. Den nya metoden har bara använts . Resultaten visar att produktivitetstillväxten i offentliga sektorn enligt den nya metoden i genomsnitt var svagt negativ –2006 (tabell 3.4). Bilaga 1 till LU 2008 Tabell 3.4 Produktivitet i offentlig sektor enligt volymmåttsmetoden –2006 –0,1 –0,5 –1,4 Källa: SCB [2008a]. Utvecklingen i omvärlden är mycket viktig för en liten öppen ekonomi som den svenska. har den internationella ekonomiska integrationen varit stor och det är troligt att den utvecklingen fortsätter framöver. Den globala handeln har den senaste vuxit ungefär dubbelt så snabbt som den globala bruttonationalprodukten (BNP). Bakom handelsökningen ligger en kombination av mindre handelshinder och lägre transaktionskostnader. Bland annat har samarbetet inom () bidragit till mindre handels- hinder och en rad frihandelsområden har bildats med ökad handel som följd. har informationsteknikens utveckling medfört lägre kostnader för företagen att samla in, lagra och överföra information. Handelsliberaliseringen och den tekniska utveck- lingen har tillsammans med mindre hinder för företagsinvesteringar underlättat för multinationella företag att dela upp sin produktion mellan olika regioner. I detta avsnitt diskuteras hur utrikeshandeln har utvecklats tidigare samt hur den utvecklas i basscenariot. I avsnittet dras dessa slutsatser: Världens BNP förväntas växa med i genomsnitt . Speciellt är det och som växer snabbt, medan tillväxten är lägre i EU och övriga . utrikeshandel fortsätter att öka snabbare än BNP. Importen ökar snabbare än exporten, vilket minskar överskottet i bytesbalansen. Utvecklingen beror till stor del på demografiska faktorer. Tjänsternas del i utrikeshandeln fortsätter att öka som den har gjort . Bilaga 1 till LU 2008 I basscenariot fortsätter bytesförhållandet att försämras, men något långsammare än det . är en liten öppen ekonomi, så den internationella utveck- lingen har stor betydelse för den svenska ekonomin. Den ökade internationaliseringen är inget nytt utan liknande utveckling har funnits tidigare. Den ekonomiska integrationen går främst genom dessa fem kanaler: Handel med varor. Handel med tjänster. Spridning av teknik. De nationella ekonomierna påverkas allt mer av det internationella utbytet. Inte minst har internationalise- ringen via alla fem kanaler ökat avsevärt, se diagram 4.1. Allra snabbast har direktinvesteringarna ökat. Det förefaller som takten i internationaliseringen varit högre jäm- fört med tidigare. Bilaga 1 till LU 2008 Diagram 4.1 Ekonomisk integration 1970–2005 Utländska direktinvesteringar (höger axel) Anm.: Direktinvesteringar (utflöde), varuhandel och tjänstehandel mäts som andel av BNP. Ej köpkrafts- korrigerat. Källa: FN [2007], [a] och egna beräkningar. Den globala marknaden ser annorlunda ut än för 15–. , och EU dominerar fortfarande världsekonomin men betydelse har vuxit. Trots att allt fler länder deltar mer och mer i det internationella utbytet så står ännu ett fåtal länder för huvuddelen av handeln. av världshandeln sker mellan EU, och . och utgör fortfarande en relativt liten del av världens totala BNP medan andelen av syssel- satta i dessa länder är större, se tabell 4.1.19 och andel av världsekonomin växer emellertid snabbt och har troligtvis redan gått om som den största exportören av tillverkade varor. Ett faktum som visar snabba ekonomiska framsteg är att var en större exportör än . har utvecklats betydligt snabbare än och deltar i större omfattning i världsekonomin. tar dessutom emot en relativt hög andel av världens direktinvesteringar. har en låg andel av 19 Ej köpkraftskorrigerad BNP. Bilaga 1 till LU 2008 den totala tjänsteexporten och dessutom större tjänsteimport än tjänsteexport, men statistiken på detta område är bristfällig. Antalet personer som rör sig över gränserna (migranter) i världen har ökat snabbare än världens befolkning . ökade antalet migranter från 76 miljoner till 190 miljoner. De utgör nu av världens befolk- ning. De flesta av dem som flyttat till ett annat land finns i de utvecklade länderna. Där har deras andel av befolkningen ökat från 1975 till 2005. Tabell 4.1 Olika länders andel av ekonomiska nyckelvariabler i världsekonomin 2006 Sysselsatta, ej jordbruk Anm.: BNP . Tjänstehandel för är . FDI-flöden genomsnitt 2000–2005. Sysselsatta, ej jordbruk 2004. Källa: [a] och egna beräkningar. 4.1.1Världsekonomins utveckling till 2030 gör inga egna bedömningar av utveck- lingen i omvärlden och på världsmarknaden. Dessa bedömningar baseras i huvudsak på , och FN:s långsiktskalkyler.20 basscenario antar att den internationella handeln fortsätter att öka med i stort sett samma takt som trenden 20 [2008] och FN [2007]. Bilaga 1 till LU 2008 , vilket är i linje med bedömning. Utgångspunkten i långsiktskalkyler är att världshandeln fortsätter att öka. Den genomsnittliga importandelen i världen beräknas i scenario öka . och liknade länder bedöms ha en importandel på år 2030.21 Ökad frihandel och lägre transaktionskostnader För en stor del av världsekonomin har internationella handelsavtal bidragit till handelsliberaliseringar och genererat ökade handels- vinster under . Först via GATT22 och genom () har handeln ökat. Det har även skapats ett antal regionala avtal för att reducera handelshinder.23 ekonomi kan antas ha gynnats när många handelshinder minskats eller försvunnit helt. Integrationen av i EU:s inre marknad är kanske det mest påtagliga exemplet på minskade handelshinder , men även överens- kommelser inom WTO har bidragit till lägre tullar som gynnat svensk handel. Det är svårt att bedöma i vilken takt handelsliberali- seringen kommer att fortsätta. antar att handelshindren kommer att ligga kvar på dagens nivå. En annan viktig förklaring till den ökade världshandeln är mins- kade kostnader för transporter och utvecklingen inom informa- tionstekniken. Dess genombrott har inneburit att företagen har lägre kostnader för att samla in, lagra och överföra information vilket bland annat har underlättat handeln med vissa tjänster. Dess- utom har informationstekniken (tillsammans med minskade hinder för företagsinvesteringar) bidragit till att multinationella företag kunnat dela upp sin produktion mellan olika regioner, vilket ytter- ligare gynnat internationell handel. 21I beräkningar ingår i kategorin Rest of EU-15 , [2006b]. 22General on Tariffs and Trade. 23Till exempel EU, WTO, EFTA, , ASEAN och ANDEAN. Bilaga 1 till LU 2008 Utvecklingen av världens befolkning och BNP FN bedömer att den årliga tillväxten i världens befolkning och därmed också i arbetskraften minskar från till 2030. Nedgången sker både i höginkomstländer och utvecklingsländer. Enligt beräkningar kommer tillväxten i världens BNP uppgå till i genomsnitt . Speciellt är det och som växer snabbt medan tillväxten är lägre i EU och övriga . Tabell 4.2 Utveckling för BNP och befolkningen 2005–2030 Källa: [2008] och FN [2007]. 4.2Sveriges utrikeshandels historiska utveckling Svensk handel har ökat mycket snabbt och svensk export av varor och tjänster motsvarade 2006 av BNP. Exporten har –2005 vuxit och importen per år.24 har handeln ökat särskilt starkt. Eftersom exporten ökat snabbare än importen har ett kraftigt handelsöverskott uppkommit. 24 Baserad på data från nationalräkenskaper SCB [b] . Bilaga 1 till LU 2008 Diagram 4.2 Export och import 1950–2006, löpande priser Export av varor o tjänster Import av varor o tjänster Källa: SCB [d]. De sex största mottagarländerna för svensk export 2006 var i stor- leksordning , , , , och . De viktigaste importländerna var , , , , och . Totalt stod dessa länder för ca hälften av totala handelsflöde , se tabell 4.3. Internationell handel Bilaga 1 till LU 2008 Procent av den totala varuhandeln (Export+Import)/2 Källa: SCB [d]. Exportländerna och importländer är i stor utsträckning desamma. Geografisk närhet och ländernas storlek förklarar till stor del handelsmönster. handel sker antingen med stora ekonomier eller med länder i vår absoluta närhet. Studier har visat att det här är det normala förhållandet för ländernas utrikeshandel.25 handlar fortfarande relativt lite med tillväxtekonomierna och . Tillsammans står de endast för av exporten respektive importen, varav står för merparten. Men båda länderna har ökat sina andelar betydligt . Som nämnts har den internationella handeln med varor och tjänster utvecklats mycket snabbt . Men har varuhandeln minskat sin andel av den totala exporten, eftersom tjänstehandeln har ökat snabbare. 25 Se exempelvis Krugman, P. & Obsfeldt, M. [2006] för en beskrivning av gravitations- modeller. Bilaga 1 till LU 2008 motsvarade varuexporten av den totala exporten.26 Den svenska varuexporten domineras av verkstads- produkter och högteknologiska produkter som transportmedel och maskiner. El- och optikprodukter samt läkemedel är de varugrup- per som ökat sin andel av exporten mest . Volym- erna har ökat med . Skogsvarornas andel av exporten har minskat avsevärt. Importen domineras av el- och optikprodukter, transportmedel och energivaror. Maskiner, textil, livsmedel, metaller och rå- står också för en relativt stor andel av den svenska importen. Precis som för exporten har el- och optikprodukter ökat sin andel av den totala varuimporten mycket snabbt, men även importen av transportmedel har ökat. Diagram 4.3 Olika produkters andelar av export och import 2005 Kemi-, gummi-, plastvaror Trä-, massa-, pappersvaror, grafiskt Livsmedel, drycker och tobak Övriga tillverkningsindustrivaror Textilier, kläder och lädervaror Metallmalm och andra mineraler, råpetroleum och gas Jord- och skogsbruks-, jakt- och fiskeprodukter Procent av den totala handeln Anm.: Procentandel av den totala exporten respektive den totala importen. Källa: SCB [e]. 26 Enligt nationalräkenskaper SCB[b]. Bilaga 1 till LU 2008 Tjänstehandeln – företagstjänster ökar mest Den svenska handeln med tjänster har ökat och motsvarar av BNP, vilket är en fördubbling . Ett underskott på i tjänstehandeln , har vänts till ett överskott på 2005.27 Den största handeln sker inom branscherna företagstjänster och transporter och det är framför allt handeln med företagstjänster som har ökat de senaste 10–15 åren. Diagram 4.4 handel med tjänster 1980–2005 Export av tjänster andel av BNP Import av tjänster andel av BNP Källa: SCB [e]. 27 , betalningsbalansstatistik. Värdena är angivna i löpande priser. Bilaga 1 till LU 2008 Diagram 4.5 Olika tjänsters andel av export och import 2005 Fastighetjänster, Uhyrning, FoU och andra företagstjänster Transporttjänster, post och telekommunikation Handel, hotell-, restaurangtjänster Utbildning, hälso- och sjukvård, övr. Offentlig förvaltning och försvar Gas-, värme-, vatten-, reningsverksprodukter Procent av den totala handeln Anm.: Procentandel av den totala exporten respektive den totala importen. För byggtjänster samt Gas-, värme-, vatten-, och reningsverk sker ingen eller ytterst lite handel. Källa: SCB [e]. Det finns stora skillnader mellan olika länders deltagande i den internationella tjänstehandeln och tjänstehandelns storlek i för- hållande till ländernas BNP. För och är tjänstehandeln en jämförelsevis liten andel av BNP. Andra länder, t.ex. har en omfattande handel med tjänster som dessutom ökat snabbt under det senaste decenniet.28 4.2.3Sveriges bytesförhållande har försämrats Världsmarknadspriserna på en konkurrensutsatt marknad kan sällan påverkas av en enskild aktör, dvs. de svenska producenterna kan i allmänhet inte påverka export- och importpriserna. När en bransch exporterar högteknologiska varor med snabba tekniska 28 [a]. Bilaga 1 till LU 2008 framsteg sprids tekniken. Det leder ofta till att utbudet på bran- schens varor ökar snabbt eftersom allt fler kan producera varorna när tekniken sprids och produktionsprocesserna standardiseras.29 Detta leder i sin tur till fallande priser på världsmarknaden för branschens varor. har en handelsstruktur med en omfattande export av högteknologiska produkter, som teleprodukter och läkemedel, med fallande världsmarknadspriser. Importen av råvaror som olja har däremot blivit dyrare, se diagram 4.6. Detta har lett till ett för- sämrat förhållande mellan export- och importpriserna, dvs. ett försämrat bytesförhållande, . har bytesförhållande försämrats med och förändringen har huvudsakligen skett det . har bytesförhållandet försämrats med i genomsnitt omkring en procent . Världs- marknadspriserna för energiråvaror, speciellt råoljepriset, har både stigit och sjunkit kraftigt, och det har sannolikt påverkat utvecklingen av bytesförhållandet.30 Men det påverkas även av att exportpriserna för teleprodukter har utvecklats svagt, vilket till stor del förklaras av den mycket starka produktivitets- utvecklingen. Den svaga prisutvecklingen inom teleprodukter kompenseras dock av en mycket snabb exportvolymökning inom produktgruppen. Det finns flera länder med liknande utvecklingsmönster. Bytesförhållandet för flera utvecklade ekonomier har försämrats och samtliga länder med kraftigt för- sämrat bytesförhållande (, , och ) är stora exportörer av elektronik samt importörer av olja.31 30Se t.ex. [2005] och Hagén, H.-O. och Skytesvall, T. [2008]. Bilaga 1 till LU 2008 Diagram 4.6 bytesförhållande, exportpris för el- och optikprodukter samt importpris för stenkols- och petroleumprodukter 1990–2006 Exportpris för el- och optikprodukter Importpris för stenkols- och petroleumprod. (höger axel) Källa: SCB [c]. Basscenariot antar att internationella handel fortsätter att öka, men i en något långsammare takt jämfört med . Detta resulterar i en importandel på av BNP 2030, vilket i stort sätt är i linje med bedömning.32 Exporten växer något långsammare, vilket minskar det svenska handelsbalansöverskottet till av BNP 2030. Denna utveckling påverkas av att den åldrande svenska befolkningen sparar mindre och köper mer inhemskt producerade tjänster.33 Tjänstehandeln ökar sin andel av både exporten och importen , se tabell 4.4. Ökningen sker i flera av 32OECD [2006b]. 33Se även Flodén, M. & , D. [2006] som menar att den demografiska utvecklingen på lång sikt kommer att påverka bytesbalansen så att överskottet i minskar framöver. Bilaga 1 till LU 2008 tjänstebranscherna men den bedöms bli störst i företagstjänster och uthyrning samt FoU. Tabell 4.4 Olika produkters andelar av export och import 1995–2030 Procent av den totala exporten respektive den totala importen Källa: SCB [e] och egna beräkningar. I basscenariot stiger priset på de svenska importvarorna något snabbare än priset för exportvarorna, dvs. bytesvillkoren (terms-of- trade) för svensk handel försämras. Det beror delvis på stigande priser för energiråvaror, men även på fallande världsmarknadspriser för varor producerade inom den delen av tillverkningsindustrin som haft god produktivitetsutveckling. Dessa faktorer har försäm- rat de svenska bytesvillkoren också . Världsmarknadspriserna för energiråvaror, speciellt råoljepriset, har både stigit och sjunkit kraftigt. Bedömare är inte eniga om energiprisutvecklingen men många förutspår betydligt högre (reala) jämviktspriser på lång sikt än vad som gällt under 1990-talet.34 Naturgaspriserna stiger i linje med oljepriset och kolpriset utvecklas något svagare. Basscenariot antar att priset på energiråvaror utvecklas som i prognos vilket innebär ett råoljepris motsvarande per fat 2030.35 34IEA [2007], Europeiska kommissionen [2008] och [2008]. Europeiska kommissionen [2008]. 5 Produktion och användning I detta kapitel diskuteras hur bruttonationalprodukten (BNP) kommer att utvecklas utifrån förutsättningarna från tidigare kapitel. Det ekonomiska utrymme som skapas när BNP växer används dels till investeringar för att upprätthålla kapitalstocken, dels till privat och offentlig konsumtion. Utrymmet för privat konsumtion påverkas därför av hur stor den offentliga konsum- tionen är. utgörs en stor del av den offentliga kon- sumtionen av tjänster som hushållen konsumerar, men som finansieras av offentlig sektor. En stor del av produktionen exporteras vilket möjliggör import av varor och tjänster. Den internationella handelns utveckling diskuteras i kapitel 4 och tas därför inte upp här. Sammanfattningsvis konstateras att: BNP växer med i genomsnitt . Det är ungefär samma takt som –2005. I basscenariot antas att den offentliga konsumtionen styrs av den demografiska utvecklingen. Detta medför att den växer långsammare än hushållens konsumtion. Då den offentliga konsumtionen i stor utsträckning utgörs av personalintensiva tjänster där möjligheterna till produktivitetstillväxt normalt är små, kommer de offentliga konsumtionsutgifterna i löpande priser ändå att utvecklas i ungefär samma takt som BNP. Det reala löneutrymmet antas på växa ungefär i linje med produktiviteten. När den offentliga produktionen inte ökar nämnvärt (se även avsnitt 6.2) så medför detta att utrym- met för privat konsumtion ökar – från av BNP . Denna ökning förklaras av ett antagande om oförändrat skatteuttag samt ett, demografiskt motiverat, minskat sparande. Bilaga 1 till LU 2008 De framtida tillväxtmöjligheterna beror på den underliggande produktivitetstillväxten och de möjligheter som finns att öka antalet arbetade timmar. Beräkningarna i scenarierna bortser från konjunktursvängningar och räknar med utvecklingen av BNP vid ett normalt resursutnyttjande. I verkligheten kommer konjunktur- svängningar att förekomma vilket gör att den faktiska produk- tionen, arbetslösheten, m.m. ett givet år kommer att vara större eller mindre än vad scenariot beräknar. Sammantaget förväntas BNP växa i genomsnitt . Det motsvarar i stort den genomsnittliga takt som ekonomin vuxit med . Med denna tillväxttakt kommer mängden producerade varor och tjänster 2030 att vara större än 2005, se diagram 5.1. växer BNP per capita med . Som jämförelse kan nämnas att dessa variabler ökade med . Diagram 5.1 BNP i fasta priser 1980–2030 Anm.: priser. Källa: SCB [b] och egna beräkningar. Bilaga 1 till LU 2008 5.2Hushållens inkomster och konsumtionsutgifter Det reala löneutrymmet antas på växa ungefär i linje med produktiviteten i näringslivet. I kombination med oförändrade skattesatser och ökande transfereringar medför detta att hushållens disponibla inkomster växer snabbare än BNP. Hushållens sparande antas dessutom minska vilket bidrar till att deras konsum- tion växer ännu snabbare. Hushållens konsumtionsutgifter uppgick till av BNP 2007. förväntas denna andel öka så att den når av BNP 2030. Denna ökning är nära kopplad till antagandet om en minskad nettoexport framöver (se kapitel 4) som medför ett ökat utrymme för inhemsk användning. De antaganden som görs om den offentliga konsum- tionen (avsnitt 5.3) och investeringarna (avsnitt 5.4) medför att det i huvudsak är hushållens konsumtionsutgifter som kommer att ta detta utrymme i anspråk. 5.2.1Hushållens inkomster –2007 Produktiviteten, mätt som förädlingsvärdet per arbetad timme i näringslivet, mer än fördubblades , se diagram 5.2. Den välståndsvinst som produktivitetstillväxten ger kan något förenklat tas ut i form av högre vinster, högre löner, högre skatter i form av arbetsgivaravgifter och direkt skatt, eller mer fritid. Om löneandelen av förädlingsvärdet inte förändras finns det ett utrymme att höja timlönen i takt med att produktionen stiger. En stor del av detta löneutrymme användes för att finansiera utbyggnaden av den offentliga sektorn. Det stigande skatteuttaget bidrog till att utbetald timlön efter skatt realt sett var mer eller mindre oförändrad . Trots produktivitetstillväxten ökade därmed de anställ- das reala disponibla löneinkomster endast svagt. fick hushållen tillgång till ett snabbt expanderande utbud av skatte- finansierade välfärdstjänster. har det reala skatteuttaget i större utsträckning följt produktivitetsutvecklingen och därmed har även den reala timlönen efter skatt kunnat växa. Bilaga 1 till LU 2008 Diagram 5.2 Produktivitetsutveckling och inkomstutveckling –2007 Real timlön efter skatt Källa: SCB[b] och egna beräkningar. tog hushållen ut en del av det ökande välståndet i form av kortare arbetstid. En stigande välfärd med högre produktion och högre timlön innebar då att även den efterfrågade mängden fritid ökade. Under de åren har dock trenden varit den motsatta och antalet arbetade timmar per sysselsatt och år har ökat med totalt (se kapitel 2). Denna trend mot en ökad medelarbetstid antas dock inte fortsätta . Utrymmet för löneskatterna att växa snabbare än det löneutrymme som produktivitetstillväxten skapar bedöms vara begränsat i fram- tiden. Ökad internationell konkurrens och minskade transaktions- kostnader medför att kostnaderna av beskattning kan komma att bli högre då skattebaser blir alltmer rörliga över nationsgränserna. De samhällsekonomiska kostnaderna av höjda Bilaga 1 till LU 2008 skattesatser i form av t.ex. ett lägre arbetskraftsutbud skulle också kunna bli betydande. I beräkningen antas att dagens skattesatser kan bibehållas utan att detta påverkar arbetskraftsutbudet på ett negativt sätt. Oförändrade skattesatser innebär att hushållens reallöner växer i ungefär samma takt som produktivi- teten. Tabell 5.2 redovisar översiktligt utvecklingen av hushållens inkomster under och i basscenariot. Hushållens reala inkomster och Genomsnittliga årliga tillväxttakter respektive nivå för slutåret –1,6 1 Sparkvoten enligt äldre definition . Källa: SCB[b], Regeringens proposition 2008/09:1 och egna beräkningar. Hushållens disponibla inkomster beräknas växa med . Detta ligger i linje med den posi- tiva utvecklingen , men är betydligt snab- bare än . De senaste årens snabba tillväxt i hushållens disponibla inkomster förklaras delvis av skattesänk- ningar som medfört att skatteuttaget inte ökat trots ett ökat löne- utrymme. antas att skattesatserna hålls konstanta, skatterna växer därför ungefär lika snabbt som lönerna. De dispo- nibla inkomsterna beräknas ändå växa snabbare än lönerna, delvis för att transfereringsinkomsterna ökar.36 36 De ökade transfereringarna beror i huvudsak på ett beräkningstekniskt antagande om att målet om en procents överskott i de offentliga finanserna uppnås genom en transferering från staten till hushållen (se kapitel 6). Bilaga 1 till LU 2008 En gynnsam utvecklingen av hushållens disponibla inkomster medför att hushållens konsumtionsutgifter kan förväntas öka. I beräkningarna antas dessutom att hushållens sparkvot kommer att sjunka från dagens förhållandevis höga nivå. En sjunkande sparkvot kan i viss utsträckning motiveras ur ett demografiskt perspektiv. Enligt ekonomisk teori jämnar en individ normalt ut sin konsumtion över livet genom att spara med höga inkomster och dra ned på sitt sparande med lägre inkomster. Det betyder att sparandet normalt är högt före pensionsavgången, då inkomsterna ofta är goda och de stora utgifterna för familjebildning, bosättning och liknande normalt redan är avklarade. När individen går i pension sjunker inkomsterna, vilket kompenseras genom att ett tidigare sparande utnyttjas.