sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Om den som ansökt om utbetalning inte lämnar de Utökat elektroniskt informationsutbyte med uppgifter som begärts får SPV hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning skall han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till SPV (23 §). Arbetsgivare och andra som har betalat ut förmån skall på begäran av SPV lämna de uppgifter för en namn- given person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av lagen. Den som inte fullgör sådan skyldighet får föreläggas vid vite att fullgöra skyldigheten (24 §). Om inkomst- garantin har betalats ut med ett för högt belopp skall garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Ett belopp som skall betalas tillbaka skall, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. I vissa fall skall garantitagaren betala ränta på belopp som skall återbetalas (25 och 26 §§). Bestämmelser om inkomstgaranti till f.d. företrädare i Europaparla- mentet finns, som tidigare angetts, i företrädarlagen. På samma sätt som gäller för inkomstgaranti till f.d. riksdagsledamöter är det riksdagsförvaltningen som beslutar om rätten till inkomstgarantin medan SPV sköter den administrativa hanteringen. Av företrädar- lagen framgår dock inte att SPV är handläggande myndighet. Detta följer i stället av 2 a § lagen med instruktion för riksdagsförvalt- ningen och det avtal som träffats mellan riksdagsförvaltningen och SPV. Av 2 a § jämförd med 2 § 4 i instruktionen för riksdagsför- valtningen framgår att vad som sägs om riksdagsförvaltningen i 9 kap. 18–22 §§ företrädarlagen skall gälla för den myndighet till vilken riksdagsförvaltningen har överlämnat att handlägga frågor om arvoden och ersättningar till företrädare i Europa- parlamentet. Bestämmelserna om inkomstgaranti till f.d. företrädare i Europa- parlamentet överensstämmer i princip med motsvarande bestäm- melser avseende f.d. riksdagsledamöter när det gäller rätten till inkomstgarantin, hur länge denna betalas ut, underlaget för beräk- ning av inkomstgarantin, inkomstgarantins storlek och minskning av inkomstgarantin med andra inkomster. Även bestämmelserna i 13 kap. 23–26 §§ ersättningslagen om den enskildes uppgiftsskyldighet, återkrav m.m. motsvaras av i Utökat elektroniskt informationsutbyte med princip överensstämmande bestämmelser i företrädarlagen, 9 kap. 19–22 §§. Enligt uppgift från SPV omfattades ett sextiotal personer av inkomstgarantin enligt ersättnings- eller företrädar- lagen. För pensioneringen av vissa statliga tjänstemän med chefs- anställningar gäller på grund av tjänsternas särskilda karaktär andra villkor än för den vanliga statliga tjänstepensioneringen. Chefs- pensioner och inkomstgaranti regleras i förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning och de numera upphävda förordningarna (1991:1160) om förord- nandepension m.m. och (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. Chefspensionen är en tjänstepension som kompletterar den allmänna pensionen. Bestämmelserna i förordningen om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning tillämpas . Den nu aktuella pensionsförmånen benämns i förordningen inkomstgaranti. Genom förordningen upphävdes förordning om statliga chefspensioner m.m. Bestämmel- serna i sistnämnda förordning tillämpas dock fortfarande på den som hade sådan chefsanställning som avses i förordningen, om arbetstagaren i oavbruten följd fortsätter sådan anställning. Vidare skall bestämmelserna upphävda förordning om förordnandepension m.m. tillämpas på den som omfattades av denna förordning, så länge arbetstagaren i oavbruten följd har sådan chefsanställning (se punkterna 1–4 i övergångsbestämmelserna till 2003 och förordningar). Exempel på chefsanställningar som avses i de ovan nämnda förordningarna är generaldirektör, landshövding, länspolismästare och förvaltningschef i . Vid avgång från en chefs- anställning skall vidare bl.a. uppdrag som statsråd och anställning som statssekreterare anses motsvara chefsanställning (2 § tredje stycket förordning och 3 § andra stycket förordning). Vi går inte närmare in på de bestämmelser som reglerar rätten till de pensionsförmåner som kan utgå enligt de aktuella förordningar- Utökat elektroniskt informationsutbyte med na, dvs. inkomstgaranti, chefspension respektive förordnandepen- sion. Kortfattat kan emellertid sägas att regelverken i princip innebär att berörda tjänstemän, som fyllt vid avgången och som uppfyller vissa villkor, har rätt till pensionsförmån även enligt särskilda regler om pensionsbelopp och tjänste- tid. För hel chefspensionsförmån krävs som regel att personen i fråga har haft chefsanställning i sträck. Om denna förutsättning inte är uppfylld reduceras pensionen. Av 10 och 11 §§ förordning framgår att inkomst- garantin på visst sätt skall minskas med inkomst av anställning eller något annat förvärvsarbete om sådan inkomst överstiger det pris- basbelopp som enligt AFL gäller inkomstgarantin avser. I 10 § andra stycket samma förordning föreskrivs att med inkomst av anställning och annat förvärvsarbete avses bl.a. inkomst som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension och sådan inkomst av anställning utomlands som inte beskattas i . Enligt 12 § aktuell förordning är förmånstagaren skyldig att underrätta SPV om sina inkomstförhållanden och lämna de upp- gifter om dessa som pensionsverket begär, när årsinkomsten av anställning eller annat förvärvsarbete beräknas överstiga ett pris- basbelopp. Om förmånstagaren inte lämnar begärda uppgifter får pensionsverket hålla inne framtida utbetalningar av inkomst- garantin i avvaktan på begärda uppgifter. I huvudsak motsvarande bestämmelser om minskning av respek- tive pensionsförmån med inkomst av anställning eller annat för- värvsarbete finns i de båda äldre förordningarna. Förmånstagare är även enligt dessa förordningar skyldig att underrätta SPV om sina inkomstförhållanden, när årsinkomsten av förvärvsarbete över- stiger visst belopp. Enligt SPV omfattades ett hundratal personer av de nu aktuella pensionsförmånerna. Även för pensioneringen av statsråd gäller andra villkor än för den vanliga statliga tjänstepensioneringen. Inkomstgaranti och tjänste- pension för statsråd regleras i förordningen (AgVFS 2003:1 B 1) om inkomstgaranti och tjänstepension för statsråd och i mot- svarande äldre bestämmelser (förordningen SAVFS 1987:6 B 4 om Utökat elektroniskt informationsutbyte med SOU 2007:45 tjänstepensionsrätt för statsråd och förordningen AgVFS 1996:1 B 1 om tjänstepensionsrätt för statsråd). Genom hänvisningar i nämnda förordningar följer att förord- ningen om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning samt de förordningar som föregick denna, tilläm- pas även såvitt avser statsråd med de tillägg och undantag som anges i den särskilda regleringen för statsråd. Beträffande sam- ordning av inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre bestämmelser med arbetsinkomst gäller för statsråd motsvarande samordningsregler som för vissa arbetstagare med statlig chefs- anställning. För en närmare beskrivning av dessa bestämmelser hänvisar vi till avsnitt 13.1.5. finns i ett avseende elektroniskt informationsut- byte mellan och . lämnar nämligen elektroniskt ut uppgifter om bruttolöner enligt kontrolluppgifter och redovisade lönebelopp enligt skattedeklaration från beskatt- ningsdatabasen. Det finns inget särskilt reglerat informationsutbyte mellan och för kontroll av enskildas arbetsinkomst i ärende om nu aktuella pensionsförmåner. Kontrollen av arbets- inkomst sker i sådana ärenden antingen genom att SPV frågar förmånstagare vilken arbetsinkomst de förväntas ha under inkomståret och vilken inkomst de hade eller genom att förmånstagare uppmanas att själv kontakta SPV när arbetsinkom- sten överstiger visst belopp. SPV har enbart kunnat identifiera en typ av regelmässigt inhämtande av uppgifter från för kontrolländamål. Detta gäller förmånen inkomstgaranti för f.d. riksdagsledamöter och f.d. företrädare i . Denna kontroll går till på så sätt att en handläggare vid SPV, efter inkomståret, vid besök på skattekontoret i tar del av offentliga uppgifter om taxerad inkomst avseende ett stickprovsurval om av berörda förmånstagare. De uppgifter som då inhämtas kan ibland ge SPV anledning att inhämta förklaring från någon förmånstagare. SPV har som exempel på hur nuvarande informationsutbyte med fungerar angett att man med Utökat elektroniskt informationsutbyte med stöd av 14 kap. 3 § SekrL begärde inkomstuppgifter från dåvarande RSV beträffande en enskild person som uppbar pensionsersättning. RSV skickade de begärda uppgifterna direkt till personen i fråga och uppgav att SPV begärt uppgifterna. RSV meddelade den enskilde vidare följande: Uppgifterna bör du, om du finner det lämpligt, vidarebefordra till . Den enskilde vidarebefordrade i sin tur också uppgifterna till SPV. Enligt SPV kan merparten av den information som myndigheten efterfrågar från fås genom att beträffande berörda personer elektroniskt överför uppgifter från inkomst- deklaration avseende vissa inkomster av tjänst, nämligen uppgifter om inkomster i form av lön, förmåner, sjukpenning m.m. Där- utöver har SPV förklarat att myndigheten har behov av att få upp- gift om överskott av aktiv och passiv näringsverksamhet. Av nämnda uppgifter kan inte utläsas varifrån en inkomst härrör. SPV har anfört att myndigheten i vissa fall kan komma att behöva kontrollera specifikationen till Inkomstdeklaration 1, där det fram- går vem som är löneutbetalare. Enligt SPV torde detta endast bli aktuellt i ett mindre antal ärenden. SPV har angett att det inte är nödvändigt att överför ifrågavarande uppgift elektro- niskt. Sammanfattningsvis har SPV angett att myndigheten efterfrågar följande uppgifter från : sammanlagda intäktsposter i inkomstslaget tjänst i enlighet med 2 kap. 3–5 §§ lagen om inkomstgrundad ålderspension kontrolluppgifter avseende inkomstslaget tjänst. Enligt SPV bör ett elektroniskt informationsutbyte med Skatte- verket ske via filöverföring. SPV har vidare angett att om utökade möjligheter till elektro- niskt informationsutbyte införs kommer SPV att i förväg infor- mera alla som kan komma att beröras av kontrollen mot Skatte- verkets inkomstuppgifter om att sådan kontroll kommer att äga rum. Utökat elektroniskt informationsutbyte med 13.4.1Uppgifter som bör komma i fråga för ett elektroniskt informationsutbyte Sammanlagda intäktsposter i inkomstslaget tjänst Som framgår av avsnitt 13.1.2–13.1.6 följer SPV:s behov av upp- gifter om inkomster av anställning av materiella bestämmelser i författning, det statliga trygghetsavtalet eller motsvarande avtal. Detta talar för att sådana uppgifter bör kunna ingå i ett eventuellt elektroniskt informationsutbyte mellan och . De inkomster av anställning som är av betydelse för SPV vid hanteringen av de aktuella pensionsförmånerna är sådana inkomster som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension (se t.ex. 13 kap. 13 § ersättningslagen). Vid sidan av inkomster av anställning skall de aktuella pensions- förmånerna även samordnas med vissa andra inkomster. I enlighet med vad vi tidigare redovisat gäller således beträffande såväl inkomstgarantin för f.d. riksdagsledamöter och f.d. före- trädare i som inkomstgarantin för vissa statliga chefer och för statsråd att samordning skall ske med bl.a. in- komster av annat förvärvsarbete som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. Till inkomst av annat förvärvsarbete som är pensionsgrundande hör bl.a. inkomst av en sådan näringsverksamhet som enligt 2 kap. 23 § inkomst- skattelagen (1999:1229) utgör aktiv näringsverksamhet. Däremot räknas inte inkomster från passiv näringsverksamhet till dessa inkomster. När det gäller pensionsersättning och särskild pensionsersätt- ning enligt TA samt särskild pension till officerare enligt avtalet SP anknyter dessa avtal inte direkt till inkomster som är pensions- grundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. Som vi tidigare redovisat följer av avtalen i stället att dessa pen- sionsförmåner i viss omfattning skall minskas med arbetsinkomst som arbetstagaren har. Enligt protokollsanteckning till TA kan arbetsinkomst erhållas genom anställning eller genom arbete i annan form. Även när det gäller dessa fall bör en eventuell Utökat elektroniskt informationsutbyte med uppgiftsskyldighet avse uppgifter som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. Kontrolluppgifter avseende inkomstslaget tjänst I fråga om SPV:s önskemål att få tillgång till kontrolluppgifter från hänvisar vi till våra bedömningar i avsnitt 12.5.2 beträffande arbetslöshetskassornas motsvarande begäran. Därut- över skall tilläggas att såvitt framkommit är det enbart i ett begränsat antal fall som SPV har behov av uppgifter från kontroll- uppgifter. De uppgifter som SPV efterfrågar, dvs. uppgifter om löneutbetalare för att klargöra varifrån en viss inkomst härrör, kan inte heller – på samma sätt som uppgifter om arbetsinkomst – vara av central betydelse för SPV:s kontroll av aktuella pensions- förmåner. I den mån SPV kan ha behov av att kontrollera varifrån en förmånstagare har fått en viss inkomst torde myndigheten i första hand kunna begära in uppgifter om detta från den enskilde. Sammantaget anser vi att övervägande skäl talar mot att införa en uppgiftsskyldighet för gentemot SPV avseende kontrolluppgifterna. När det gäller behovet av det av SPV efterfrågade elektroniska informationsutbyte mellan och samt möjlig- heterna att förena ett sådant utbyte med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten hänvisar vi till de överväganden vi redovisat i avsnitt 6 och 7. Därutöver vill vi framhålla följande. SPV får uppgifter om arbetsinkomst huvudsakligen från de enskilda förmånstagarna. Utan medverkan av förmånstagarna har SPV små möjligheter att kontrollera att de inkomstuppgifter som lämnas är fullständiga och korrekta. SPV:s behov av uppgifter om arbetsinkomst kan uppenbarligen inte tillgodoses på annat sätt än genom att uppgifterna hämtas från . Det är inte möjligt Utökat elektroniskt informationsutbyte med för SPV att få uppgifterna direkt från berörda arbetsgivare, eftersom SPV normalt saknar kännedom om vilka arbetsgivarna är. De offentliga inkomstuppgifterna hos täcker inte SPV:s behov. Genom att inhämta den offentliga uppgiften om nettoinkomst av tjänst sedan har fastställt inkomst- taxeringen för förmånstagaren kan SPV i förekommande fall få en indikation om att de inkomstuppgifter som dittills förekommit i ärendet är felaktiga. Uppgiften tillgodoser dock inte SPV:s behov av uppgifter om inkomster som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. I de fall den offentliga uppgiften om nettoinkomst väcker misstanke om felaktigheter skulle SPV således ändå behöva uppgifter om arbetsinkomst från för att kunna kontrollera de uppgifter som den enskilde har lämnat. Det uppgiftsinhämtande från som förekommer är manuellt. På grund av tillämpliga sekretessbestämmelser är det vanligtvis enbart de inkomstuppgifter som är offentliga som SPV ges tillgång till. De närmare inkomstuppgifter som SPV efterfrågar omfattas i allmänhet av absolut sekretess enligt 9 kap. 1 § SekrL hos . Frågan om uppgifterna ändå får lämnas ut till SPV får därför avgöras med stöd av den s.k. generalklausulen, 14 kap. 3 § SekrL. I praktiken är det svårt för SPV att med åberopande av generalklausulen få tillgång till de efterfrågade upp- gifterna direkt från . Sammantaget är vår bedömning att ett elektroniskt informa- tionsutbyte väsentligt skulle främja en effektivare och säkrare handläggning hos SPV. Bättre kontroll av statliga medel Vi har inte kunnat få fram uppgifter om omfattningen av felaktiga utbetalningar specificerat till de nu aktuella pensionsförmånerna. Att felaktiga utbetalningar förekommer även beträffande dessa förmåner är dock klarlagt. SPV har vidare till utredningen angett att verket befarar att mörkertalet är stort när det gäller felaktiga utbetalningar avseende pensionsersättningar. Dessutom kan konstateras att även om det är ett begränsat antal personer som omfattas av de nu aktuella pensionsförmånerna (ungefär 6 000 personer ) så är det sammanlagda belopp som SPV utbetalar för dessa förmåner omfattande. Utökat elektroniskt informationsutbyte med kontrollmöjligheter kan därför förväntas leda till en minskning av SPV:s utbetalningar av statliga medel som i vart fall inte är obetydlig. Med hänsyn till det som framkommit om hur SPV får till- gång till uppgifter om pensionsgrundande inkomst och SPV:s möjligheter att kontrollera lämnade uppgifter måste den slutsatsen kunna dras att ett elektroniskt informationsutbyte mellan SPV och kan leda till en bättre kontroll av utbetalningen av aktuella pensionsförmåner. För legitimiteten hos ett välfärdssystemen som ytterst finan- sieras av allmänna medel är det vidare alltid angeläget att utbetal- ningar sker med rätt belopp och enbart till personer som är berättigade till aktuell ersättning. Som SPV har framhållit tillhör de personer som kan komma i fråga för de aktuella pensionsför- månerna sådana kategorier där det är viktigt för allmänhetens förtroende att man gör rätt för sig. Det är även vår bedömning att det för allmänhetens förtroende för de aktuella förmåns- systemen är av stor betydelse att den utbetalande myndigheten har möjligheter att på ett ändamålsenligt sätt kontrollera de uppgifter som förmånstagarna lämnar. När det gäller möjligheterna att förena det nu aktuella elektroniska informationsutbytet med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten måste beaktas att SPV:s behov av upp- gifter om inkomster som är pensionsgrundande är en följd av utformningen av de bestämmelser i författning eller avtal som reglerar de aktuella förmånerna. Beträffande integritetsaspekten kan även konstateras att det är ett ytterst begränsat antal uppgifter som berörs av det elektroniska informationsutbyte som övervägs. Vidare torde uppgifterna som regel vara av mindre känslig karaktär. Hos en offentlig arbetsgivare eller uppdragsgivare är således uppgifter om inkomster som är pensionsgrundande vanligen offentliga. Sammantaget anser vi att ett elektroniskt informationsutbyte mellan och går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Som vi angett i avsnitt 7.2 förutsätter dock detta bl.a. att det gäller ett tillfredsställande sekretesskydd för uppgifterna även efter infor- Utökat elektroniskt informationsutbyte med mationsöverföringen samt att informationsutbytet bygger på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet, där de uppgifter som omfattas av denna skyldighet är preciserade. Vårt förslag: En bestämmelse införs i sekretesslagen om att sekretess gäller hos SPV i ärende om pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt avtal om trygghetsfrågor, om pension enligt avtal om särskild pension för yrkesofficerare samt om inkomstgaranti eller motsvarande förmåner för statsråd och för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Sekretessen skall gälla för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen skall inte gälla för uppgifter i beslut i dessa ärenden. Omfattas uppgifterna av sekretess hos ? En förutsättning för att skall kunna lämna ut upp- gifter elektroniskt till SPV är att det gäller ett tillfredsställande sekretesskydd för uppgifterna även efter informationsöverföringen. Vi har i avsnitt 3.7 och 3.10 närmare redogjort för vilka sekre- tessbestämmelser som är tillämpliga hos och och som är av intresse för vår utredning. De uppgifter som är aktuella för ett uppgiftsutlämnande från till SPV är uppgifter om inkomster som är pensions- grundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. Hos omfattas uppgifterna av absolut sekretess enligt 9 kap. 1 § SekrL. Uppgifter om inkomster som är pensionsgrundande som Skatte- verket lämnar till SPV i ärende om inkomstgaranti avseende den som har varit riksdagsledamot eller företrädare i Europa- parlamentet omfattas hos SPV av bestämmelserna i 9 kap. 28 § SekrL. Vid sekretessprövning enligt bestämmelsen gäller ett rakt skaderekvisit, dvs. en presumtion för offentlighet. Motsvarande uppgifter som lämnar till SPV i ären- den om pensionsersättning och särskild pensionsersättning, Utökat elektroniskt informationsutbyte med särskild pension till officerare respektive inkomstgaranti m.m. för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning och för statsråd torde omfattas av en sekretessreglering hos SPV enbart om de förekommer i verksamhet som avser SPV:s pensionsregister. I sådant fall tillämpas 7 kap. 15 § SekrL jämförd med 1 b § sekretess- förordningen. Om uppgifterna däremot förekommer hos SPV i verksamhet som avser annat än pensionsregistret saknas såvitt vi kan bedöma sekretessbestämmelser för uppgifterna hos denna myndighet. SPV har ifrågasatt om inte möjligen 7 kap. 11 § tredje och femte styckena SekrL i vissa fall är tillämpliga i SPV:s verksamhet. Vi har i förarbeten eller praxis inte funnit stöd för att detta lagrum är tillämpligt i SPV:s verksamhet med administrationen av de aktuella pensionsförmånerna. Det framstår i stället, enligt vår uppfattning, som högst osäkert om SPV:s hantering av de aktuella förmånerna kan jämställas med att SPV utför personaladministrativ verksamhet för annan myndighet och därmed att bestämmelserna i 7 kap. 11 § tredje och femte styckena SekrL är tillämpliga i denna verk- samhet. Enligt vår mening ligger det närmast till hands att de aktuella uppgifterna vid utlämnande till SPV blir offentliga eller möjligen omfattas av ett tämligen svagt och begränsat sekre- tesskydd (sekretess enligt 7 kap. 15 § SekrL jämförd med 1 b § sekretessförordningen, dvs. sekretess i verksamhet som avser personregister hos SPV). Sekretesskyddet bör stärkas hos Som framgår av avsnitt 3.7 anses intresset av skydd för den per- sonliga integriteten väga tungt i skattesammanhang. Ett av de grundläggande skälen för detta är att skattskyldiga har en långt- gående plikt att lämna uppgifter om egna förhållanden (prop. 1979/80:2 Del A s. 256 f.). Ur ett integritetsperspektiv är det olämpligt att uppgifter som hos omfattas av absolut sekretess efter ett utlämnande helt saknar sekretesskydd. Det fram- står vidare som omotiverat att de uppgifter som är aktuella för ett utlämnande, dvs. uppgifter om inkomster som är pensions- grundande, kan skyddas av sekretess hos SPV om de förekommer i ett ärende om inkomstgaranti för f.d. riksdagsmän eller f.d. leda- möter i men däremot inte om de förekommer i ärenden om de övriga här behandlade pensionsförmånerna. Utökat elektroniskt informationsutbyte med bakgrund av vad vi i föregående avsnitt angett om den osäkerhet som råder kring vilket sekretesskydd uppgifterna skulle få hos SPV anser vi att det finns skäl att införa bestämmelser som tydligt anger vilken sekretess som gäller för uppgifterna hos SPV och därmed garanterar att uppgifterna har ett sekretesskydd även hos mot- tagande myndighet. SPV har framfört att det finns ett stort behov av tydligare sekretesskydd för SPV:s verksamhet. Myndigheten har i skrivelser till regeringen och hemställt om kompletteringar av SekrL. Skrivelserna har dock inte lett till författningsändringar. SPV har förordat att vi föreslår ett generellt stärkt sekretesskydd i SPV:s verksamhet, även om detta ligger utanför vårt uppdrag. Det är inte möjligt att inom ramen för vårt uppdrag överblicka konsekvenserna av att införa sekretessbestämmelser som generellt omfattar SPV:s verksamhet.