sou · GVB355 · 2008-01-01 00:00:00 — Troligen beror detta på att följderna i form av räntekostnader och risk för indrivningsåtgärder vanligtvis är allvarligare vid sena skatte- betalningar än vid sena betalningar till underleverantörer. Vid sena skattebetalningar finns dessutom en risk att företaget mister sin F- skattsedel. Det är mycket ovanligt att räntebetalningar eller amorteringar till banker eller finansinstitut drabbas när kunder betalat . Sannolikt beror även detta på att sena betalningar i dessa fall får allvarligare konsekvenser än förseningar till underleverantörer. 5Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar I vårt uppdrag ligger att analysera problemen med sena betalningar. I kapitel 4 analyseras hur företagen upplever effekter av sena betalningar och långa betalningstider. I detta avsnitt diskuterar vi de samhällsekonomiska konsekvenserna av sena betalningar. Vi vet att sena och uteblivna betalningar drabbar enskilda företag hårt. Enligt en undersökning av Intrum utgjorde avskrivna kundfordringar av företagens omsättning i , dvs. nästan 60 miljarder kronor.TPF1FPT Detta visar att problemet med utebliva betalningar är mycket omfattande i , även om förluster på kundfordringar är betydligt vanligare i många andra europeiska länder. Den samhällsekonomiska effekten av uteblivna betalningar är emellertid inte lika stor. Detta beror på att sena och uteblivna betalningar i stor utsträckning är ett nollsummespel ur ett samhällsperspektiv. Det ena företagets förlust (borgenärens) motsvaras av en vinst i ett annat företag (gäldenären). Långa betalningstider, sena betalningar och utebliva betalningar utgör en samhällsekonomisk kostnad först när de leder till att produktionen av varor och tjänster minskar. Att företag inte får betalt behöver inte leda till att produktionen påverkas. Även om en sen betalning leder till likviditetsproblem och minskad produktion i det drabbade företaget kan detta motverkas helt eller delvis av ökad produktion i det företag som inte betalar . Detta eftersom gäldenärsföretaget gör en kreditvinst som kan investeras i ökad produktion. Minskad produktion i det förlorande företaget kan även motverkas av att konkurrenter tar marknadsandelar och därmed tar över produktion från det drabbade företaget. 1TP PT Intrum , European Payment Index, . Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar Sena och uteblivna betalningar leder emellertid ofta till effektivitetsförluster och därmed samhällsekonomiska kostnader. Ett skäl är att dålig betalningsmoral skapar chocker i ekonomin som leder till att konkurrenskraftiga och produktiva företag tappar marknadsandelar till företag som är mindre produktiva. Detta problem diskuteras i avsnitt 5.2 nedan. I avsnitt 5.3 diskuteras den samhällsekonomiska kostnad som finns till följd av den finansiella osäkerhet som uppstår när det är vanligt förekommande att företag inte betalar . Därefter diskuteras hur långa betalningstider påverkar konkurrenskraften. Den mest uppenbara samhälls- ekonomiska kostnaden är de administrativa kostnader som sena och uteblivna betalningar för med sig. De resurser som läggs på påminnelser, fakturering av dröjsmålsränta, indrivning m.m. kunde i stället användas till att producera nyttigheter. De administrativa kostnaderna för att hantera sena och uteblivna betalningar behandlas i avsnitt 5.5. 5.2Utslagning av konkurrenskraftiga företag Ett företags handelskrediter är mindre diversifierade än institutionella krediter. Kunderna är ofta koncentrerade till en enskild bransch vilket för med sig att företagen blir känsliga för marknadsspecifika chocker. Handelskrediterna har stor betydelse som finansieringskälla. I kombination med bristande diversifiering leder detta till att företag kan få stora finansiella problem om deras kunder inte kan betala. Om det är en betydelsefull kund som inte kan betala kan leverantörsföretaget också hamna i finansiella svårigheter. Detta kan i sin tur medföra att företaget inte kan betala sina leverantörsskulder. Att ett enskilt företag ställer in sina betalningar kan på detta sätt leda till en kedja av betalnings- förseningar och inställda betalningar. Vår enkätundersökning visar att av de små och medelstora företagen i har betalat för sent till en leverantör till följd av sena betalningar från egna kunder. Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar Att företag tappar marknadsandelar eller läggs ned till följd av att de inte är konkurrenskraftiga utgör i sig inte ett samhälls- ekonomiskt problem. Den österrikiska nationalekonomen har visat att s.k. kreativ förstörelse – dvs. att icke konkurrenskraftiga företag lägger ned verksamheten och lämnar marknadsutrymme för nya företag att etablera sig samt för etablerade konkurrenskraftiga företag att växa – är en viktig förut- sättning för god ekonomisk tillväxt. När företag drabbas av sena eller uteblivna betalningar finns det risk att de tvingas minska sin produktion eller, i värsta fall, tvingas ställa in sina betalningar och lämna in en konkursansökan. Om detta drabbar sunda konkurrens- kraftiga företag och därmed ger utrymme för att mindre produktiva företag expanderar är detta en samhällsekonomisk förlust. Det beror på att den sammantagna produktiviteten i samhället för- sämras. Mindre produceras med befintliga resurser. Flera forskningsrapporter visar att dålig eller slarvig hantering av kassaflöden är ett av de vanligaste skälen till företagsnedläggningar. Inte minst drabbar detta små, snabbväxande företag, i vilka brist på likvida medel är vanligt. I samband med en forskningsstudie till- frågades 131 småföretag i som gått i konkurs om orsaker till konkursen.TPF2FPT Forskarna fann att så många som av företagen ansåg att uteblivna betalningar av kundfordringar var den viktigaste orsaken till konkursen. En lägre andel företag – – angav dålig försäljning som den viktigaste orsaken. Av detta kan man emellertid inte dra slutsatsen att nästan en tredjedel av småföretagen i går i konkurs på grund av uteblivna betalningar. En del av de företag som angav uteblivna betalningar som den viktigaste orsaken till konkursen hade troligen så dålig lönsamhet och så bristande kredithantering att de hade gått i konkurs även om deras kunder hade betalt sina fakturor . I en forskningsrapport från upp- skattas i en simuleringsmodell sannolikheten att ett sunt företag går i konkurs om det hamnar på ekonomiskt obestånd till följd av att företaget kunder inte betalar sina fakturor.TPF3FPT Ett företag definieras som sunt om det kan betala sina skulder så fort det fått 2TP PT D. och M. Rubach (2002), Trade Credit and Small Businesses: A Cause of Business Failures?, paper, (). 3TP PT F. Boissay (2006), and the Propagation og Financial Distress, Working paper series no. Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar betalt för sina kundfordringar. Simuleringen bygger på data för företag i –2004. Resultaten visar att till följd av obetalda kundfordringar är andelen sunda företag bland det totala antalet företag som går i konkurs mellan . Andelen varierar med konjunkturcykeln och vilka antaganden som görs i modellen, bl.a. angående graden av diversi- fiering. Även om detta resultat inte direkt går att överföra till svenska förhållanden, så indikerar denna studie att uteblivna betalningar av handelskrediter får svåra konsekvenser. I har nära 77 000 företag med totalt 200 000 anställda begärts i konkurs . Om antalet onödiga konkurser till följd av obetalda kundfordringar ligger på samma nivå i som simuleringen antyder för skulle mellan 3 000 och 10 000 företagskonkurser kunnat undvikas om företag hade fått betalt från sina företagskunder. Om vi vidare antar att dessa företag i genom- snitt har lika många anställda som övriga företag som går i konkurs, så har uteblivna betalningar orsakat att mellan 8 000 och 26 000 personer mist jobbet i konkursdrabbade företag under tioårs- perioden. Vi vill vara tydliga med att detta är antaganden som vi inte närmare kan verifiera. Företagskonkurser till följd av sena och uteblivna betalningar är bara toppen på ett . Långt fler företag drabbas av likviditets- problem till följd av långa avtalade betalningstider samt sena eller uteblivna betalningar. Likviditetsbrist till följd av avtalade betalningstider uppkommer när företag har längre betalningstider för kunder än de själva får från sina leverantörer. Om t.ex. leverantörer måste betalas och kunder medges en betalningstid uppstår en obalans som blir en extra kostnad för att göra affärer. Ett positivt kassaflöde innebär en ökad tillgång på likvida medel och ökade möjligheter för företaget att finansiera sin verksamhet med internt genererade medel. Därmed minskar behovet av att finansiera företagets verksamhet genom främmande kapital eller tillskjutet eget kapital. Detta är positivt dels för att möjligheterna till intern finansiering av investeringarna ökar, dels eftersom extern finansiering medför explicita kostnader i form av ränta på skulder Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar eller implicita kostnader i form av utebliven avkastning på eget kapital. Ett positivt kassaflöde ger också ökade möjligheter till finansiering med riskvilligt och räntebärande kapital eftersom kassaflödet påverkar kapitalmarknadens bedömning av företaget.TPF4FPT Kassaflödet avgörs av företagens förmåga att minimera sitt rörelsekapital. Rörelsekapitalet påverkas av den tid det tar från det att företaget betalar för insatsvarorna till dess de får betalt för den färdiga produkten. Ju kortare är desto mer effektivt är företaget på att frigöra kassaflöde genom minskad kapitalbindning. Omsättningshastigheten kan kortas genom att öka leverantörs- krediten, minska den tid varan ligger i lager eller minska kund- krediten. Långa betalningstider och uteblivna betalningar kan således belasta företagen med kostnader eftersom behovet av rörelsekapital ökar. Detta utgör en extra kostnad för att göra affärer. Ökat behov av rörelsekapital minskar tillgången till kapital för investeringar som leder till ökad och mer kostnadseffektiv produktion. Men ett ökat rörelsekapital i ett företag behöver därmed inte nödvändigtvis också innebära en aggregerad samhällsekonomisk kostnad. Precis som vid resonemanget om konkurser är kostnader för ökat rörelse- kapital som en följd av långa betalningstider från kunder i stor utsträckning ett nollsummespel. Det ena företagets vinst motsvaras av det andra företagets förlust. Den samhällsekonomiska kostnaden uppkommer först när fel företag förlorar. Företag som betalar för sent tenderar att vara företag med låga vinster och likviditetsbrist. Ofta har dessa företag också låg produktivitet. Detta medför att de företag som betalar för sent ofta har en låg avkastning på investerat kapital. Resurser förs över från produktiva till improduktiva företag genom sena och uteblivna betalningar. Av allt att döma drabbas små företag med tillväxtambitioner hårdast av ökad kapitalbindning till följd av långa betalningstider. Detta beror på att tillväxt kräver investeringar och därmed en hög kapitalbindningsgrad. En minskning av kapitalbindningen i kund- fordringar frigör kapital för tillväxtgenererande investeringar. Små företag har svårt att få låna och är därför beroende av det egna kapitalet. Om små tillväxtföretag drabbas mer eller lika mycket av långa betalningstider som andra företag innebär detta en samhälls- 4TP PT T. och C. (2004), Ökat kassaflöde genom minskad kapitalbindning: En undersökning av svenska tillverkande företag, magisteruppsats i företagsekonomi, Handels- högskolan vid . Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar Det är naturligtvis mycket svårt att beräkna hur stor en sådan kostnad kan vara. Med tanke på vilken betydelse tillväxt i minde företag långsiktigt har för samhällsekonomin talar emellertid mycket för att detta kan vara en betydande kostnad för samhället. Finansiell osäkerhet medför att företagen behöver mer rörelse- kapital. Detta för att klara sig i händelse av att en kund betalar för sent eller uteblir helt med en betalning. Kapitalet kunde i stället användas till tillväxtskapande investeringar. I vissa fall kan rädslan för att inte få betalt helt stoppa en affärsuppgörelse. Enligt Intrum Index ser Europeiska företagsledare osäkerhet kring betalningar som ett av de största hindren för utlandshandel. Betalningsosäkerhet anses vara ett större hinder för utlandshandel än krånglig adminis- tration och tullar och skatter. Hotet om att inte få betalt är följaktligen ett allvarligt hinder för tillväxt genom export. Intrum undersökning bekräftas av en undersökning av . Enligt denna undersökning skulle av företagen exportera mer om betalningsförseningarna minskades.TPF5FPT Ett näringsliv som präglas av innovation och förnyelse är en förutsättning för ökad konkurrenskraft. Om sena betalningar påverkar företagens förmåga och vilja att investera i ny teknologi och innovationer påverkas även konkurrenskraften. En under- sökning som genomfördes i samband med uppföljningen av EU- direktivet visar att av de medverkande företagen anser att sena betalningar har en mycket stor påverkan på forskning och utveckling. Kostnader som sena betalningar för med sig innebär att företag blir mindre konkurrenskraftiga i den globaliserade ekonomin. Samma undersökning visar att av de svarande företagen har höjt priset på sina produkter som en följd av sena betalningar. Detta medför att även om företag har konkurrenskraftiga 5TP PT Se (). Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar produkter kommer dessa produkter att bli dyrare än produkter från konkurrenter som inte drabbas av långa betalningstider och sena betalningar i samma utsträckning. Det är emellertid inte nödvändigtvis så att ett ensidigt införandet av kortare betalningstider i ett litet land med mycket utrikeshandel som leder till ökad konkurrenskraft. Tvärtom kan exportföretagens konkurrenskraft försämras så länge betalningstiden är längre hos våra viktigaste handelspartners. Detta beror på att differensen i betalningstid mellan inhemska under- leverantörer (leverantörsskulder) och utländska kunder (kund- fordringar) ökar behovet av rörelsekapital. Detta leder till ökade kostnader och försämrad konkurrenskraft. Den mest uppenbara samhällsekonomiska kostnaden för sena betalningar är de administrativa kostnader som uppstår i samband med påminnelser, debitering av dröjsmålsränta, inkasso och indrivning. Detta är resurser som i stället skulle kunna användas till produktion av varor och tjänster. Vi har inte ambitionen att kvantifiera dessa kostnader. Med exempel ges emellertid en viss uppfattning om på vilka nivåer dessa kostnader kan tänkas hamna. Enligt en uppgift från inkassobranschen skickas cirka 600 miljoner fakturor mellan företag i . Enligt vår kartläggning betalas ungefär hälften av dessa . Många sent betalda fakturor föranleder ingen åtgärd från borgenären. Men i de fall borgenären skickar påminnelser och/eller vidtar indrivnings- åtgärder medför detta administrativa kostnader. En första åtgärd när en faktura inte betalats kan vara att ringa eller skicka en betalningspåminnelse. En undersökning av Företagarna visar att det är vanligare att företagen skickar en påminnelse än att de ringer.TPF6FPT Enligt uppgift från inkassobranschen leder av fakturorna till en påminnelse. 6TP PT Maktrabatten: Småföretagarna lånar från sin privata ekonomi för att klara likviditeten, . Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar inte vara representativ för samtliga företag, och är därför behäftad med stor osäkerhet. Låt oss anta att av fakturorna följs av en betalnings- påminnelse. Under förutsättning att 600 miljoner fakturor skickas ut så motsvarar detta 60 miljoner betalnings- påminnelser. Detta förutsätter att endast en betalnings- påminnelse skickas per faktura. Företagens kostnader för att hantera betalningspåminnelser kan uppskattas utifrån tidsåtgången att skriva en påminnelse. En holländsk mätning av företagens administrativa börda visar att det i genomsnitt tar att skriva en utgående faktura.TPF7FPT Beräkningar som används vid Nuteks mätningar av företagens administrativa kostnader, och som baseras på lönestatistik från , visar att en redovisningsekonom kostar inklusive overhead-kostnader.TPF8FPT Låt oss anta att det tar lika att skriva en betalningspåminnelse som en faktura. Arbets- kostnaden för en betalningspåminnelse blir då . Till detta kommer kostnaden för att distribuera brevet som vi uppskattar till . Med en kostnad på per betalningspåminnelse blir den totala administrativa kostnaden . Vår kartläggning visar att fakturering av dröjsmålsränta är mycket ovanligt. av fakturorna från små och medelstora företag följs av ett krav på dröjsmålsränta. Detta tyder på att hanteringen av krav på dröjsmålsränta representerar en relativt blygsam samhällsekonomisk kostnad. 7TP PT Se (2004), Mätning av företagens administrativa börda, Underlagsrapport: Metodutveckling och pilotmätning av mervärdesskattelagen med StandardKostnadsModellen, infonr 036-2004. 8TP PT (2007), Näringslivets administrativa kostnader på livsmedelsområdet, R 2007:03. Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar Räkneexempel – fakturering av dröjsmålsränta Givet att 600 miljoner fakturor skickas från företag till andra företag och offentlig sektor, och att föranleder krav på dröjsmålsränta, skickas 7,8 miljoner fakturor ut med dröjsmålsränta. Kostnaden för att skriva och skicka en faktura antas vara samma som för betalningspåminnelser, dvs. Till detta kommer kostnaden att hantera en inkom- mande faktura. Enligt den holländska undersökningen tar detta i genomsnitt . Med en arbetskraftskostnad inklusive overhead-kostnader på blir kostnaden för företaget som tar emot dröjsmålsfakturan. Den totala kostnaden blir alltså per faktura. Med 7,8 miljoner fakturor blir den samhällsekonomiska kostnaden . Den vanligaste inkassoåtgärden är ett krav som innehåller ett hot om betalningsföreläggande. En inkassoåtgärd kan även vara ett hot om rättsliga åtgärder, konkursansökan eller ansökan om hand- räckning. Med inkassobyråer eller inkassoombud avses den som driver inkassoverksamhet som är tillståndspliktig enligt 2 § inkassolagen (1974:182) eller som åtar sig att driva in fordringar för en annans räkning. Enligt omsatte denna bransch, Inkasso- och kreditkontrollbyråer, . Det går inte att separera omsättning för inkassobyråer från kredit- kontrollbyråer eftersom många ägnar sig åt båda verksamheterna. Även om vi hade kunnat uppskatta branschens omsättning för inkassouppdrag hade detta inte varit tillräckligt för en uppskattning av de samhällsekonomiska kostnaderna för inkasso. Detta beror på att en stor del av inkassoverksamheten hanteras internt inom företag och organisationer. Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar Enligt en uppskattning från Intrum leder av fakturavolymen till inkasso. Detta innebär att med 600 miljoner fakturor går mellan sex och tolv miljoner fakturor till inkasso. Vid ett inkassoärende krävs gäldenären i normalfallet på i inkassoavgift, vilket är den högsta tillåtna avgiften för inkasso. Detta är också vanligen den ersättning som en inkassobyrå får för ett inkassoärende. Vi antar att denna avgift motsvarar de faktiska administrativa kostnaderna i samband med ett inkassoärende. I detta räkne- exempel kostar hanteringen av inkasso samhället mellan en och . För att juridiskt fastställa gäldenärens betalningsskyldighet kan en ansökan om betalningsföreläggande göras hos Kronofogde- myndigheten. Enligt god inkassosed bör inte en sådan ansökan skickas tidigare än från det att ett inkassokrav har skickats. fick in 867 000 ansökningar om betalningsförelägganden. I 96 500 av ansökningarna var gäldenären en juridisk person. Enligt statistik kostade varje ärende myndigheten . Detta ligger nära avgift på för ansökningar av betalningsförelägganden. Till detta kommer kostnader för den sökandes egna arbete. Den sökande kan begära en ersättning på från gäldenären i mål om betalningsföreläggande. Om vi antar att denna summa speglar den sökandes faktiska kostnader, blir de totala administrativa kostnaderna per ärende . Givet dessa uppgifter var den samhälleliga kostnaden för betalningsförelägganden . Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar Sena betalningar slår ut konkurrenskraftiga företag Ett dynamiskt näringsliv präglas av en ständig strukturomvandling där företag läggs ned och nya tillkommer. För att denna dynamik skall bidra till den ekonomiska tillväxten är det angeläget att det är de improduktiva företagen som lämnar marknaden och att de produktiva överlever. Sena och uteblivna betalningar kan ses som en chock som slumpmässigt drabbar alla typer av företag. Detta innebär att produktiva företag som drabbas kan tvingas i konkurs och ge utrymme för mindre produktiva företag att expandera. Att fel företag går i konkurs ger följaktligen upphov till en samhälls- ekonomisk förlust. Även om det inte går så långt att produktiva företag går i konkurs kan dessa drabbas av likviditetsproblem som hämmar företagens tillväxt. Även i detta fall lämnas utrymme för mindre produktiva företag att vinna marknadsandelar. Ensidiga åtgärder för kortare betalningstider kan försämra den nationella konkurrenskraften Kostnader som sena betalningar för med sig försämrar företagens konkurrenskraft. Undersökningar visar att sena betalningar leder till högre priser och lägre investeringar. Avtalade betalningstider drabbar företag hårdast när de har längre betalningstider för kunder än de själva får från sina leverantörer. Detta gör att ensidiga åtgärder för kortare avtalade betalningstider i ett land riskerar att försämra exportföretagens konkurrenskraft. Om den brukliga betalningstiden är längre bland viktiga handelspartners kan differensen i betalningstid mellan inhemska underleverantörer och utländska kundföretag medverka till högre kostnader för de inhemska exportföretagen än för konkurrenterna i utlandet. Sena betalningar orsakar höga administrativa kostnader Den mest uppenbara samhällsekonomiska kostnaden för sena betalningar är den administrativa kostnad som uppstår i samband med påminnelser, debitering av dröjsmålsränta, inkasso och indrivning. Vi har inte ambitionen att på ett vederhäftigt sätt Samhällsekonomiska kostnader till följd av sena betalningar kvantifiera dessa kostnader. En mycket grov uppskattning tyder emellertid på att företagen lägger ned belopp som måste anges i miljarder kronor på att hantera sena och uteblivna betalningar från andra företag och offentlig sektor. Detta är naturligtvis ett samhällsekonomiskt problem. I kapitel 4 har vi redovisat de undersökningar som gjorts när det gäller förekomsten av långa avtalade betalningstider respektive sena betalningar. Vi har där dragit de slutsatser som vi anser kan dras när det gäller de problem sena betalningar och långa avtalade betalningstider skapar för företagen. Vi har också diskuterat vad som är orsaken eller snarare orsakerna till sena betalningar och långa handelskrediter. I kapitel 5 har vi redovisat de slutsatser vi anser kan dras av forskningen när det gäller vilka kostnader för samhället och samhällsproblem i övrigt som uppstår vid framför allt sena betalningar. I detta kapitel diskuterar vi vad som skulle kunna göras för att lösa de problem som finns eller i vart fall för att förbättra situationen för de företag som drabbas av sena betalningar eller långa handelskrediter. De förslag som vi närmare diskuterar gäller framför allt åtgärder mot sena betalningar. Innan vi övergår till att redovisa våra överväganden finns det anledning att säga något om utgångspunkten för och bakgrunden till våra bedömningar. 6.1.2Kort beskrivning av problemen Utgångspunkten för våra bedömningar är naturligtvis de slutsatser man kan dra av våra och andras undersökningar av långa handels- krediter och sena betalningar. Dessa har redovisats tidigare.