sou · GWB320 · 2008-03-14 00:00:00 — Enligt den amerikanska kommittén måste man försäkra sig om en så stor öppenhet som möjligt inom den biomedicinska forsk- ningen för att skapa förutsättningar för en effektiv och framgångs- rik utveckling av nya läkemedel som kan komma samhället till godo. Det finns därför all anledning att uppmuntra initiativ som syftar till att göra information om gener och proteiner allmänt till- gänglig för forskare inom såväl den akademiska världen som läke- medelsindustrin. Som exempel kan nämnas , EST- projektet, SNP-konsortiet och proteindatabanken (PDB). Att på detta sätt samla information har flera fördelar. För det första kan forskningsarbetet bedrivas mer effektivt, eftersom all basinforma- tion finns på ett begränsat antal ställen. För det andra förebygger man att någon skaffar sig produktpatent på en gensekvens eller ett protein, eftersom offentliggörandet av en substans omintetgör möj- ligheten att få sådana patent. I vart fall när det gäller forsknings- projekt som erhåller statligt stöd bör det krävas av forskarna att forskningsresultaten görs offentliga inom rimlig tid och att even- tuella uppfinningar inte licensieras på exklusiv basis. Vidare bör universitet och andra organisationer som erhåller statligt finansi- ering avhålla sig från att patentera företeelser som enbart har värde för forskningen, t.ex. forskningsverktyg och ESTs (Expressed Sequence Tags), dvs. delar av en DNA-sekvens som kodar för ett protein. publicerade en rapport om biotekniken i , A Strategy for Europe. I rapporten framhålls att bioteknik av EU betraktas som ett av de mest lovande områdena för forsk- ning och utveckling under de kommande decennierna. Mot bak- grund härav framhålls vikten av att satsa ekonomiska medel på forskning kring och utveckling av bl.a. läkemedel och att upprätt- hålla EU-ländernas konkurrenskraft inom biotekniken. Liksom i känner man emellertid inom EU en viss oro för utvecklingen på läkemedelsområdet. har kon- staterat att kostnaderna för läkemedelsforskning har ökat kraftigt som uppnådda forskningsresultat inte omsätts i nya läkemedel i den utsträckning som man har förväntat sig. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården EU har identifierat området innovativa läkemedel som ett av de sex teknikområden där ett gemensamt teknikinitiativ skulle kunna vara av betydelse. För att effektivisera bl.a. den biomedicinska forskningen har med anledning härav föreslagit att kommissionen tillsammans med European , , skapar organi- sationen Innovative Medicines Initiative, , som ska utgöra en samarbetsplattform mellan allmänna och privata intressen. Det gemensamma teknikinitiativet för innovativa läkemedel kommer härvid att utgöra ett unikt samarbete inom den farmaceutiska sektorn där den offentliga och den privata sektorn kommer att slå ihop sina kompetenser och resurser i ett offentligt-privat partner- skap, se förslag av om upp- rättande av det gemensamma företaget för Initiativet för innovativa läkemedel, KOM(2007) 241 slutlig. I ett uttalande , Europes Innovative Medicines Initiative Moves Forward, framhåller EFPIA att dagens biomedicinska forskning är alltför komplex för att enstaka aktörer ska klara av alla de utmaningar som ett biomedicinskt projekt kan innebära. Risken är att värdefulla forskningsresultat aldrig omsätts i något praktiskt användbart läkemedel, eftersom man inte lyckas lösa visa kritiska frågor. EFPIA har i en rapport , Innovative Medicines for Europe – Creating Biomedical R&D Leadership for Europe to Benefit Patients and Society, kartlagt huvudorsakerna till att biomedicinska projekt misslyckas. I av de misslyckade projekten är orsaken att det projekterade läkemedlet inte är ändamålsenligt, t.ex. har läkemedlet inte den effekt man ursprungligen tänkt sig eller i vart fall inte tillräckligt stor effekt på det sjukdomstillstånd man vill behandla eller förebygga. En annan viktig orsak är att den till- tänkta substansen inte klarar de toxikologiska testerna i de prekli- niska utvärderingarna. Detta utgör i av fallen orsaken till att ett projekt läggs ner. I av fallen beror misslyck- andet på att man nekas tillstånd till att kliniskt testa en ny substans, eftersom patientsäkerheten inte anses tillfredsställande. I EFPIA:s nämns inte något om patenträttens betydelse för ut- vecklingen av innovativa läkemedel. Det framgår således inte om förekomsten av biotekniska patent har medfört att läkemedels- projekt har lagts ner eller försvårats. Vid of Patented Inventions i den 18–konstaterades att det Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården inte finns några empiriska fakta som tyder på att patenträttigheter hindrar forskning kring och utvecklingen av nya läkemedel. Där- emot finns det en utbredd oro för att aktörer som innehar patent på bl.a. forskningsverktyg i större utsträckning än ska göra dessa patent gällande mot universitet där viktig grundforskning sker. Detta kan avskräcka universiteten från att bedriva sådan forskning som är viktig för utvecklingen av nya läkemedel. När det gäller den faktiska tillgången till biologiskt material tyder empiriska studier i på ett ökat konkurrenstänkande mellan olika univer- sitet, vilket har fått effekter på villigheten att dela med sig av sitt materialet. Huruvida detta är ett problem också i är en öppen fråga som fordrar ytterligare undersökningar. anordnade , , ett symposium i , Current Issues in Intellectual Property and Public Health, vid vilket det konstaterades att patentsystemet utgör en grundläggande förutsättning för en privat finansierad läkemedelsforskning och läkemedelstillverkning. Vidare konstaterades att den moderna biomedicinens komplexitet har inneburit att gränssnittet mellan immaterialrätt och hälso- och sjukvård har blivit allt viktigare. Det handlar här dels om sam- arbetet mellan läkemedelsföretagen och hälso- och sjukvården vid forskning kring och utveckling av läkemedel, dels om samhällets möjligheter att under vissa förhållanden genom tvångslicenser få tillgång till patenterade läkemedel, t.ex. i krissituationer eller för att kunna tillgodose grundläggande behov av viktiga läkemedel i utvecklingsländer där avancerade produktionsresurser saknas. När det gäller forskning kring och utveckling av moderna biotekniska läkemedel konstaterar liksom man har gjort i och EU att det är viktigt att såväl ekonomiska som personella resurser används på ett optimalt sätt för att nå framgång. I detta sammanhang måste man ställa sig frågan vilka uppfinnarstrukturer som bäst gynnar samhället. En ytterlighet är att all forskning i ett visst projekt bedrivs av en enda aktör som behåller informationen för sig själv, dvs. Den andra ytterligheten är att forskningen bedrivs av flera olika aktörer där man fritt delar med sig av sina resultat. Däremellan finns olika lösningar som t.ex. sam- arbete mellan allmänna och privata intressen. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården bör väljas beror på det enskilda projektet. Traditionellt har läke- medelsföretagen möjligen strävat efter exklusivitet i så stor utsträck- ning som möjligt. Det är dock angeläget att företagen i en föränder- lig värld är öppna för samarbete i situationer där ett läkemedels- projekt fordrar att flera aktörer arbetar parallellt med varandra. Ett öppnare klimat i fråga om utbyte av genetisk information? Som har framgått ovan har läkemedelsföretag traditionellt ansetts ovilliga att dela med sig av de forskningsresultat som företagens forskning ger upphov till. har emellertid en rad s.k. open sources, dvs. fria databaser med bl.a. genetisk information, vuxit fram på det biotekniska och biomedicinska området. Ett exempel är SNP-konsortiet. Det har härvid hävdats att ett skäl till att dessa databaser har gjorts allmänt tillgängliga är att läkemedels- företagen därmed kan motverka att gener och gensekvenser som är av allmänt intresse för läkemedelsföretagens verksamhet inte paten- teras av enskilda aktörer, dvs. en defensiv åtgärd från läkemedels- företagens sida. I detta hänseende kan man alltså tala om en gene- tisk allmänning där alla aktörer har fri tillgång till information om SNPs (Single Nucleotide Polymorphisms). Emellertid finns det också andra orsaker till att läkemedelsföretagen ser mer positivt på att göra genetisk information allmänt tillgänglig. Dagens biotekniska forskning innebär ett omfattande informa- tionsflöde, inte minst när det gäller genetisk information av be- tydelse för utvecklingen av nya och förbättrade läkemedel. Som har framhållits ovan är ibland situationen så komplicerad att ingen en- skild läkemedelstillverkare klarar av att ensam undersöka alla de uppslag som t.ex. en kartläggning av genomet hos en viss patient- grupp ger upphov till. Orsaken är att många genetiskt betingade sjukdomar beror på förändringar i flera olika gener. Att reda ut vilka dessa gener är och vilken betydelse de olika genetiska föränd- ringarna har är ett arbete som kräver mycket tid och resurser. Detta förhållande i kombination med att de universitet som samarbetar med läkemedelsföretagen, t.ex. vid genetiska kartläggningar, ställer krav på att forskningsresultaten ska göras allmänt tillgängliga har lett till ett begynnande öppnare klimat när det gäller utbytet av genetisk information. En del bedömare ser också konkreta tecken på en omsvängning hos läkemedelsföretagen när det gäller tillgängligheten av genomisk Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården information av betydelse för läkemedelsindustrin. Från att ha hållit hårt i genetisk information i förhoppningen om att själv göra ett stort genombrott beträffande någon viss sjukdom finns det ett intresse att göra denna information allmänt tillgänglig. Man kan se utvecklingen som en reaktion på de stora utmaningar som den moderna biotekniken innebär för läkemedelsföretagen. Det behövs helt enkelt fler forskare som arbetar med olika uppslag och söker kopplingar mellan dessa uppslag. Utvecklingen kan därmed också ses som en sorts riskspridning där flera olika aktörer satsar resurser i ett omfattande och kostsamt projekt. gjorde läkemedelsföretaget resultaten från en genomisk analys av personer med typ-2 diabetes allmänt tillgängliga. Detta var ett krav från universiteten i och med vilka samarbetade för att utröna vilka genetiska varianter som har betydelse för uppkomsten av den aktuella sjuk- domen. å sin sida såg emellertid också fördelar med denna lösning. Företaget saknade egna resurser att följa upp alla intres- santa uppslag från projektet och såg därför en fördel i att låta andra forskare ta del av informationen i förhoppning om att dessa forskare ska kunna utföra parallella studier med och, om de kommer fram till något, söka samarbete med för att omsätta resultaten i ett läkemedel, se artikel Pharma goes open access – shares diabetes genomic data, and experts say more to come, The Scientist . I har en rad läkemedelsföretag, bl.a. , Affymetrix, Perlegen Sciences och , inlett ett samarbete med , . Genetic , , syftar till att öka möjligheterna att komma till insikt om vilka genetiska faktorer som har betydelse för komplexa genetiska sjukdomar, dvs. sjukdomar som beror på avvikelser i flera olika gener. Förhoppningen är att metoder för att förebygga, upptäcka och behandla dessa sjukdomar lättare ska kunna utvecklas. Informationen i GAIN:s databas är allmänt tillgänglig, vilket gör det möjligt för forskare vid såväl uni- versitet som företag att komma åt informationen. Styrelsen för GAIN beslutade att databasen inledningsvis ska koncentrera sig på fem sjukdomar, nämligen schizofreni, bipolär sjukdom (en psykiatrisk sjukdom), diabetesnefropati (en njur- sjukdom), ADHD och svår depression. Också inom EU diskuteras åtgärder för att styra utvecklingen mot ett öppnare informationsklimat när det gäller forskningsresultat. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården , , är EU-kommis- sionens rådgivande organ i forskningsfrågor. I en publikation benämnd Policy on Open Access rekommenderar EURAB att bör överväga att ta initiativ till bestämmelser som innebär att alla forskningsprojekt som erhåller ekonomiskt stöd från EU:s ramprogram åläggs att göra forsknings- resultaten allmänt tillgängliga och senast från det att ett visst projekt har avslutats. När det gäller proteiner av medicinsk relevans bör nämnas , , som är ett samarbete mellan forskare i , och . Syftet med sam- arbetet är att utröna strukturen hos de proteiner som kan vara av betydelse för den framtida medicinska forskningen och läkemedels- utvecklingen. SGC, som grundades , har inte några vinst- intressen och forskningsresultaten görs allmänt tillgängliga utan några restriktioner i den världsomfattande proteindatabanken, PDB. Totalt bedömer SGC att det finns ca 2 400 proteiner som är av relevans för människans hälsa, däribland proteiner som antas ha betydelse för uppkomsten av genetiskt betingade sjukdomar som cancer och diabetes. Även proteiner relaterade till infektionssjuk- domar som t.ex. malaria finns bland dessa 2 400 proteiner. () har SGC publicerat drygt 500 proteiner av medicinsk relevans i PDB som innehöll drygt 47 000 proteinstrukturer. Forskningsarbetet inom SGC finansieras dels med statliga medel, dels med bidrag från privata finansiärer som t.ex. läkemedelsföretagen . 11.3Tillgången till biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården När det gäller tillgången till patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården gör kommittén för överskådlighetens skull en uppdelning mellan genetiska tester och biotekniska läke- medel. Med biotekniska läkemedel avses främst proteinbaserade läkemedel som antikroppsläkemedel och olika hormoner. Enligt en uppskattning av organisationen fanns i världen ca 230 godkända biotekniska läkemedel på marknaden. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården befann sig ca 400 biotekniska läkemedel under klinisk prövning. Debatten när det gäller biotekniska, särskilt genetiska, uppfin- ningars betydelse för hälso- och sjukvården har kommit att fokuseras på genetiska tester. Med genetiska tester kan man utifrån ett blodprov ställa diagnoser, dvs. påvisa en sjukdom, (diagnostiska tester) eller, då någon sjukdom inte har brutit ut, med ledning av förekomsten av mutationer hos patienten uttala sig om risken för att patienten kommer att insjukna i en viss sjukdom (gentester). En tidigt upp- täckt genetisk disposition för en viss sjukdom kan vara av stor be- tydelse för möjligheten att förebygga att patienten drabbas av sjuk- domen eller att lindra en sjukdom som har brutit ut. Vid svenska sjukhus används mer än 100 olika genetiska tester för att upptäcka de mutationer som har betydelse för gene- tiskt betingade sjukdomar. Vissa genetiskt betingade sjukdomar är starkt knutna till vissa populationer inom befolkningen. I där många olika populationer är representerade i befolkningen används ca 600 genetiska tester inom hälso- och sjukvården. Tillgången till genetiska tester inom hälso- och sjukvården är av betydelse inte enbart för den enskilde patienten utan också för samhället i övrigt. En upptäckt disposition för en viss gene- tiskt betingad sjukdom medför att förebyggande åtgärder kan vid- tas till en lägre kostnad än vad behandlingen av sjukdomen skulle kosta. Dessutom är det möjligt att undvika långa sjukskrivningar eller förtidspensionering av patienten och de samhällsekonomiska konsekvenser som detta kan ha. finns det en oro hos såväl allmänheten som läkare och forskare för vad patentering av genetiska uppfin- ningar kan få för konsekvenser för hälso- och sjukvården och där- med även för enskilda patienter. Oron rör dels kostnad och till- gänglighet, dels kvalitetskontrollen av de genetiska testerna. Här- utöver finns ytterligare etiska betänkligheter förknippade med patenteringen av dessa tester. De etiska frågeställningarna kring genetiska tester behandlas i kapitel 7. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården De genetiska testernas betydelse för hälso- och sjukvården Som har framgått ovan utgör genetiska tester ett viktigt hjälpmedel för hälso- och sjukvården. är det viktigt att inte skapa någon övertro på dessa tester. En sjukdom som beror på muta- tioner i en enda gen är visserligen enklare att diagnostisera med ett genetiskt test än en sjukdom som beror på mutationer i flera olika gener, men även i det förra fallet är det inte givet att genetiska tester alltid kan ge ett entydigt svar. Eftersom träffsäkerheten hos de genetiska tester som används inte alltid är så god, utgör testerna sällan ett förstahandsval när man ska diagnostisera en genetiskt betingad sjukdom. De används i stället för att om möjligt bekräfta en diagnos som har ställts utifrån andra former av under- sökningar och vid fosterdiagnostik. Det finns således risker med att enbart förlita sig på genetiska tester. Ett gentest som ger ett falskt negativt svar på frågan om en patient lider av t.ex. HER-2 positiv bröstcancer skulle kunna leda till att patienten inte erbjuds det effektiva men dyra läkemedlet Herceptin. Omvänt kan ett falskt positivt svar på frågan innebära att patienten till ingen nytta ges det dyrbara läkemedlet. Härtill kommer att vissa läkemedel, däribland Herceptin, kan ha obehag- liga biverkningar för patienten som man inte i onödan bör utsätta denna för. När det gäller komplext nedärvda sjukdomar, dvs. sjukdomar som beror på mutationer i flera olika gener, är det tekniskt kompli- cerat att över huvud taget ta fram ett genetiskt test som är kliniskt användbart. Detta utgör tillsammans med behovet av tester med hög tillförlitlighet två utmaningar för forskningen kring genetiska tester. Allteftersom utvecklingen av genetiska tester går framåt kan man dock tänka sig att dessa uppfinningar kommer att utgöra viktiga redskap för att tidigt upptäcka allvarliga sjukdomar på ett för patienten mindre ingripande sätt än . Ett annat område där genetiska tester bedöms få en ökad bety- delse är inom farmakogenetiken, dvs. läran om hur ett läkemedel påverkar individer av olika genetiskt ursprung, se av- snitt 7.7.2. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården En direkt följd av att ett genetiskt test är patenterat är att patent- havaren kan hindra andra från att använda testet. Patenthavaren bestämmer således om och i så fall under vilka villkor någon ska få använda det. En restriktiv licensieringspolicy eller hög prissättning kan härvid leda till att sjukhus inte får tillgång till ett visst gentest. har emellertid innehavaren av ett patent på ett genetiskt test ofta ett intresse av att omsätta sin uppfinning kommersiellt, dvs. låta intressenter ta del av uppfinningen på marknadsmässiga villkor. Patents betydelse för tillgängligheten av genetiska tester inom hälso- och sjukvården I innehas av de patent som omfattar gene- tiska tester av universitet, medicinska fakulteter, sjukhus och , . Två tredjedelar av dessa patent bygger på forskning som har fått ekonomiskt stöd från NIH, se artikel Storming the Fortress, Biotechnology Healthcare, . En del genetiska tester är förhållandevis enkla för laboratorier att utveckla och det kan räcka med den information som ges i en vetenskaplig artikel för att man ganska omgående ska kunna ta fram ett test för mutationer i en viss gen. Det kan således tänkas att flera laboratorier genast utvecklar och börjar använda genetiska tester med avseende på dessa mutationer. Före publiceringen av den vetenskapliga artikeln kan det emeller- tid ha gjorts en patentansökan på ett genetiskt test involverande den teknik som beskrivs i artikeln. Om nämnda patentansökan sedermera beviljas, finns det en risk för att de laboratorier som har utvecklat ett test utifrån informationen i artikeln gör sig skyldiga till patentintrång, om de fortsätter att använda den patenterade tekniken utan någon licens från patenthavaren. Ett sjukhus som på egen hand har utvecklat ett genetiskt test utifrån information i en vetenskaplig artikel kan således tvingas upphöra med sin användning av testet, om patenthavaren vägrar att bevilja licens eller kräver att testet utförs vid särskilt utvalda labora- torier. Detsamma kan bli följden, om patenthavaren begär licens- avgifter som sjukhuset inte anser sig ha råd att betala. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården I praxis har det utvecklats två huvudsakliga strategier för hur patenterade genetiska tester omsätts kommersiellt. Den ena stra- tegin går ut på att tekniken licensieras till så många användare som möjligt medan den andra strategin innebär att man licensierar testet på exklusiv basis till en enda aktör. I den internationella debatten om genetiska tester kretsar mycket kring företaget patenterade test för att upptäcka vissa mutationer i bröstcancergenen BRCA1. Även om detta patent till följd av inskränkningar i det ursprungliga patentet numera inte anses utgöra något större hinder för t.ex. sjukhus att utföra tester på genen BRCA1, används det ofta som ett varnande exempel på hur ett genpatent kan missbrukas genom exklusiv licensiering och som ett argument för att vidta åtgärder i syfte att säkerställa att sådant missbruk inte upprepas. Den avgjort vanligaste strategin i är emellertid s.k. icke exklusiv licensiering av den teknik som används i genetiska tester, dvs. patenthavaren licensierar sin teknik till flera olika licens- tagare. Anledningen härtill uppges vara att akademiska institutioner, med Myriad Genetics-fallet i färskt minne, inte vill medverka till att skapa ett monopol kring ett gentest med de konsekvenser det kan få för tillgänglighet och pris, se artikel Storming the Fortress, Biotechnology Healthcare, . Genetiska tester kan, liksom annan patenterad bioteknik, komma att få stor betydelse för hälso- och sjukvården och en del bedömare är trots det som sagts oroliga för att nya fall motsvarande det med Myriad Genetics ska inträffa. Med hänsyn härtill har man ställt sig frågan om inte genetiska tester är så värdefulla för samhället att det inte bör vara möjligt att få patent på sådana uppfinningar. Mot detta kan anföras att mycket annan teknik också skulle kunna klassificeras som så central för samhället att det rimliga i att tillåta patent på den kan ifrågasättas. Det kanske viktigaste argumentet mot att inte tillåta sådana patent är att incitamentet att utveckla nya genetiska tester skulle minska. En del bedömare är emellertid tveksamma till att en särreglering av patent på genetiska tester är lämplig eller ens svarar mot något reellt behov för att säkra tillgången till sådana tester. Även om Myriad Genetics inte hade kunnat agera på det sätt som företaget gjorde utan ett patent, måste man, menar dessa bedömare, betona att det var företagets affärsmetoder och inte patentet som sådant som till största delen gav upphov till diskussion. Patenterade biotekniska uppfinningar inom hälso- och sjukvården förhållanden är det viktigt att inte överreagera på enstaka händelser och ingripa i patentsystemet utan goda skäl, se t.ex. artikeln Evidence and Anecdotes: An Analysis of Human av , , F och , Nature Biotechnology, Vol. 24, No 9, 2006, s. 1 091–1 095. I den enkätundersökning som kommittén gjorde ställ- des en rad frågor om genetiska tester inom den svenska hälso- och sjukvården. Enkäten skickades till 16 sjukhuskliniker med för- modad erfarenhet av sådana tester, nämligen genetiska kliniker och onkologiska kliniker. Av dessa svarade åtta på enkäten. Sex av dessa var kliniker vid universitetssjukhus och två vid länssjukhus. En klinik vid ett universitetssjukhus avböjde att svara på frågorna kring gentester. Av svaren framgår att priset för ett genetiskt test varierar från ca för det billigaste testet till ca för det dyraste. Beträffande en del genetiskt betingade sjukdomar fordras det mer än ett test, ibland upp till tio stycken, för att läkaren ska få hela den genetiska bilden klar. En total testkostnad för hälso- och sjukvården om per patient kan härvid förekomma.