sou · GVB339 · 2008-01-01 00:00:00 — De frågor som ingick i undersökningen handlade bl.a. om arbets- miljö, trivsel, ledarskap, arbetskrav, påverkan, information och lön. De sammanvägda svaren gav ett medelvärde på 5,7 på en tio- gradig skala. Utifrån svaren har , som an- svarade för sammanställning och bearbetning av enkätsvaren, räknat ut ett indextal som för polisen totalt är 52 på en 100-gradig skala. Undersökningen visar att de polisanställda är mest nöjda med egenkontroll, arbetskrav, stöd och fysisk arbetsmiljö. Minst nöjda är de med möjligheten att påverka samt med lön och annan ersättning. Som ett exempel på de polisanställdas egen syn på verksamheten och de framtida kraven kan nämnas det arbete som har genomförts vid i kallat Målbild 2010. Drygt 100 anställda vid myndigheten har deltagit i arbetet. Upp- draget har bl.a. varit att presentera en målbild som kan utgöra under- lag för planering och styrning av verksamheten vid polismyndig- heten. Deltagarna enades kring följande huvudinriktning : en ökad synlighet och tillgänglighet, en större professio- nalism och ett bättre omhändertagande av nya kollegor. Efter att ha beskrivit kravställarna och deras krav på polisen tar vi i detta avsnitt upp en rad drivkrafter som, enligt vårt förmenande, har betydelse för bedömningen av den framtida samhällsutveck- lingen. De drivkrafter, som beskrivs nedan är följande. Demografi, ekonomi, integration, teknologi, globalisering och internationali- sering, politik, miljöfrågor, media, sociala faktorer och extraordi- nära händelser. Vårt tidsperspektiv sträcker sig i huvudsak fram men när det gäller demografi och ekonomi måste trenderna ses i ett längre perspektiv. Framtida krav på polisverksamheten Vid bedömningen av hur samhällsutvecklingen kan komma att påverka polisens uppgifter och arbetsvillkor måste den förväntade befolkningsutvecklingen beaktas. Det är nämligen stora skillnader i brottsbenägenhet och brottsmönster mellan olika ålders- grupper. Brottsligheten har en tydlig åldersstruktur så till vida att ungdomar är den mest brottsaktiva åldersgruppen i samhället. Enligt kriminalstatistiken uppvisar de yngsta åldersgrupperna (15–) flest brott per person, medan brottsligheten efter tonåren tydligt avtar. Frågan om befolkningsutvecklingen har därmed en stor bety- delse för polisens arbete Enligt statistik från kommer folkmängd att fortsätta öka. , 2006–2015, förväntas befolkningen växa med drygt 410 000 personer. Befolkningsökningen beror främst på ett ökat barnafödande och ett ökat invandringsöverskott. Enligt prognos kommer folkmängden att öka från 9,1 miljoner år 2005 till 9,5 miljoner år 2015. förväntas folkmängden uppgå till 10,5 miljoner. Antalet personer i åldrarna 0–och 20–beräknas öka med 170 000 respektive 370 000 personer. Det innebär en ökning med . Gruppen 65–beräknas öka och gruppen fram . Totalt förväntas det finnas drygt 900 000 fler personer som är jämfört med . SOU 2007:39 Framtida krav på polisverksamheten Antalet personer i olika åldersgrupper , prognos 2006–2050, tusental 0–19 år 20–64 år 65–79 år Källa: framtida befolkning 2006–2050, SCB Demografiska rapporter 2006:2 Även befolkningsutvecklingen på regional nivå är en viktig faktor i sammanhanget. En regional befolkningsframskrivning gjord på Insti- tutet för framtidsstudier visar att regioner centrerade kring stor- städer och en handfull universitetsstäder växer mest åren 2005–2025. Ytterligare ett antal regioner får viss del av den väntade befolknings- tillväxten, medan befolkningen minskar i ungefär hälften av dem. De tio regioner som minskade mest –2004 för- lorade en femtedel av befolkningen. Samma regioner kommer –2025 att förlora en tredjedel av befolkningen. Framtida krav på polisverksamheten Källa: Framtider, nr 3/2006, Sammanfattningsvis kan konstateras, vilket även Ansvarskommit- tén anför, att den demografiska utvecklingstendensen är en åldran- de befolkning där antalet unga inte kommer att förändras i någon större utsträckning men andelen minskar. Det blir därtill en glesare glesbygd och en befolkningskoncentration kring storstäderna. Framtida krav på polisverksamheten Polisens verksamhet bestäms självklart även av vilka resurser som ställs till dess förfogande. Således är ekonomin också en viktig faktor för hur den framtida polisverksamheten kommer att se ut. Att göra långsiktiga prognoser för anspråk på och resurser för offentligt finansierade välfärdstjänster är av förklarliga skäl ytterligt vanskligt. För det första förutsätter det att antaganden görs i fråga om befolkningsutveckling, tillväxt m.m., där även marginella skill- nader i antagandena får stort genomslag i utfallet. För det andra förändras anspråken inte endast med demografin utan också med värderingsförändringar och de nya möjligheter tekniska och vetenskapliga genombrott erbjuder. är en statlig utredning, vars syfte är att ut- göra ett underlag för den ekonomiska politiken. En central uppgift är att analysera utmaningar och möjligheter för den svenska ekono- min på och studera vad de betyder för den ekonomiska politiken. Utvecklingen av antalet arbetade timmar, produktivitet, investeringar, hushållens konsumtionsmöjligheter och de offentliga finanserna står i fokus för dessa bedömningar. Enligt den senaste bedömningen av (Lång- tidsutredningen /04, SOU 2004:19) kommer den skattefinan- sierade produktionen av välfärdstjänster (vård, skola och omsorg) under förutsägbar framtid att utsättas för en ökande press där möj- ligheterna att öka produktionen i linje med medborgarnas förvänt- ningar att bli allt mindre (beträffande medborgarnas krav och för- väntningar, se avsnitt 3.2.1). Kombinationen av ökande reala hus- hållsinkomster, en åldrande befolkning, redan höga skatter och en låg produktivitetstillväxt i produktionen av välfärdstjänster gör att utbudet av offentligt tillhandahållna tjänster inte kan växa i takt med efterfrågan. Således menar att det skattevägen kommer finnas begränsade möjligheter att finansiera morgondagens välfärdssystem. Även slår i sitt betänkande Hållbar samhälls- utveckling med utvecklingskraft (SOU 2007:10) fast att spänningen mellan medborgarnas ökade efterfrågan på välfärdstjänster och i historisk jämförelse synnerligen begränsade ekonomiska ramar blir en av de närmaste decenniernas svåraste politiska utmaningar. Väx- ande förväntningar hos medborgarna betyder att det demokratiska uppdraget kommer att kräva svårare prioriteringar än , inte Framtida krav på polisverksamheten minst om de ekonomiska ramar som skall finansiera det offentliga åtagandet blir alltmer ansträngda. En annan viktig faktor för polisens arbete är frågor rörande integra- tion och segregation. är ett invandringsland. Av befolkning är 12,2 pro- cent födda i ett annat land. har igenom- snitt haft en invandring på över 50 000 personer . Andelen utrikes födda i den svenska befolkningen beräknas öka. kommer, enligt , vara födda utomlands och . Till detta kommer den ökade inrikes födda befolkningen med utländsk bakgrund, dvs. personer med en eller två föräldrar som är födda utomlands. I Rapport 2005 görs fördjupa- de analyser inom olika samhällsområden, bl.a. arbetsmarknad, bo- ende och utbildning, ur ett integrationsperspektiv. Enligt rapporten var av den inrikes födda befolkningen i åldern 20–sysselsatt, mot av dem som är födda utomlands. I rapporten uppmärksammas särskilt utrikes födda akademiker. Dessa har mera sällan arbete i nivå med sin utbildning än inrikes födda. För dem som därför väljer att börja med ett lågstatusjobb, är riskerna mycket stora att fastna i den typen av arbete. Rapporten visar också att ungdomar med högst gymnasieutbildning och som är födda utomlands, eller har föräldrar som är det, har en sämre situation på arbetsmarknaden. Det gäller särskilt unga män med utomeuropeisk bakgrund. Oavsett hur konjunkturen skiftat har, enligt , överrepresentationen av utrikes födda ökat i utsatta områden. Boendesegregationens etniska dimen- sion blir allt tydligare. Detta trots att utrikes födda i högre grad än inrikes födda fick arbete –2000. Bostadsbristen har gjort att fastighetsbolagen kan ställa höga krav på vilka de vill hyra ut till. Det finns också, enligt rapporten, andra diskriminerande strukturer på bostadsmarknaden som gör det svårt för utrikes födda att göra boendekarriär. Av rapporten framgår vidare att andelen grundskoleelever med utländsk bakgrund som är behöriga till gymnasieskolans nationella program har minskat. Framtida krav på polisverksamheten behöriga , till . har de behöriga höjt sina betyg. Hur länge eleven bott i spelar en stor roll för resultatet. Då allt färre är behöriga till gym- nasiets nationella program, ökar antalet som går på det individuella programmet. Här utgör unga med utländsk bakgrund cirka 30 pro- cent av elevgruppen. av gruppen har fullföljt stu- dierna . På övriga gymnasieprogram fullföljer 52 pro- cent av elever med utländsk bakgrund sina studier mot av dem som har svensk bakgrund. Analyser visar att studieresul- taten har starka samband med föräldrarnas villkor i samhället, vilket skolan inte förmått uppväga. Enligt är boende- segregationen en av källorna till de ojämlika utbildningsvillkoren i . Elevernas betyg påverkas negativt när mer än 70 pro- cent av skolans elever har utländsk bakgrund. Att omsättningen på elever är stor i s.k. utsatta bostadsområden påverkar också undervis- ningen. De största förlorarna är nyanlända barn i skolor med många utrikes födda elever. I Social rapport bekräftas att utrikesfödda har en sämre arbetsmarknadssituation än svenskfödda. av dem som invandrat från Öst- och och inte ens av dem som invandrat från och Nord- kunde försörja sig genom arbete . Detta kan jämföras när det gäller den svenskfödda befolkningen. Vidare konstaterar i rapporten att den etniska segregatio- nen ökade markant –2002. Detta innebär att det skett betydande förändringar med avseende på var någonstans de infödda och olika utrikesfödda grupper bor. Befolkningen i de ekonomiskt mycket resurssvaga områdena har alltmer kommit att utgöras av fattiga synliga invandrargrupper, dvs. de med ursprung i , , eller . Den ekonomiska segregationen sammanfaller mer och mer med den etniska segrega- tionen, vilket betyder att skillnaderna i bosättningsmönster mellan fattiga och rika har kommit att alltmer motsvara skillnader mellan dessa fattiga synliga invandrare och mer välbeställda infödda svenskar och de övriga icke-synliga invandrargrupperna. När det gäller segregationsproblematiken anges det i Rikskrimi- nalpolisens Problembild 2007 att polisen i samtliga storstäder rapporterat att det utvecklats en allmänt hårdare miljö bland ung- domsgängen och att situationen i många förorter, och i vissa fall städer, är bekymmersam. Det finns inget , enligt Rikskriminal- Framtida krav på polisverksamheten polisen, som tyder på att problemen kommer att minska utan snarare kommer dessa problem att öka. De senaste årtiondenas tekniska utveckling kan betecknas som explosionsartad. Fenomen som mobil telefoni och Internet är exempel på teknologi som för ett tiotal år sedan var tillgängliga för ett fåtal men som är vanligt förekommande. Utvecklingen av nya och allt mer avancerade digitala hjälpmedel går så fort att många produkter är omoderna . Den tekniska utvecklingen är mycket viktig för polisens arbete, t.ex. både när det gäller att förebygga och utreda brott. Vi kommer nedan att närmare redogöra för bekämpningen av IT-brottslig- heten. Utvecklingen innebär emellertid också utmaningar i polisens brottsbekämpande verksamhet. Den tekniska utvecklingen gynnar de kriminella, såväl beträffande olika brottsmetoder som olika till- vägagångssätt för att undgå lagföring. I polisverksamheten kan den nya teknologin innebära ökade möjligheter i form av bättre IT-stöd, vilket i sig kan bidra till att effektivisera handläggningen av ärenden, hantera och analysera en betydligt större mängd material samt förbättra kommunikationen med och servicen till allmänheten. Den öppnar även nya vägar i arbetet med att förebygga och utreda brott. Utöver den ovan nämnda utvecklingen kan sannolikt även ut- vecklingen inom vardagsteknologin få betydelse för polisens arbete genom att t.ex. vittnen har möjlighet att fotografera gärnings- mannen med mobiltelefon. Även denna utveckling har stor bety- delse för polisens möjligheter att klara upp brott. Särskilt om bekämpning av IT-brottslighet Den informationsteknologiska utvecklingen har i olika avseenden påverkat de brottsbekämpande myndigheternas verksamhet . Förutom ett fortlöpande förbättrat utrednings- och spaningsstöd genom datorisering, har även brottslingars användning Framtida krav på polisverksamheten av IT på olika sätt påverkat polisens spanings- och utredningsverk- samhet. Det är dock som denna utveckling har medfört en tydlig förändring av polisens kompe- tensbehov. kan tre huvudsakliga effekter av IT-utvecklingen identifieras. IT-brott och IT-relaterade brott, företeelser som inte kan upp- träda utan tillgång till eller användning av datorer och elektro- nisk kommunikation. Användning av IT-utrustning i samband med traditionella brott, t.ex. mobiltelefoner. Brott som i grunden inte behöver vara IT-relaterade men där masspridningsmöjligheter och tillgänglighet via Internet medfört en explosionsartad ökning. I den första kategorin återfinns typiska IT-brott som dataintrång och datorbedrägerier. Det gjordes totalt knappt niohundra polis- anmälningar om dataintrång . Flertalet är utrednings- mässigt av relativt enkel karaktär, andra är inte ens möjliga att ut- reda medan några kräver stora resursinsatser och hög kompetens hos utredarna. När det gäller Internetbedrägerier finns det ännu inga säkra upp- gifter om antalet brott av den karaktären. Det är dock ställt utom all diskussion att antalet bedrägeriförsök via Internet är extremt stort. Ett mycket litet antal försöksbrott anmäls och ännu färre utreds. Phishing-försök (olika åtgärder för att försöka förmå kort- innehavaren att utge kortinformation) ses mer som en IT-säkerhetsfråga än ett brott. Det finns flera andra typer av brott än de redan nämnda, vilka förskjutits från den ursprungliga miljön till den elektroniska. Ett mycket tydligt exempel på detta förhållande är barnpornografi- brott. Tillgänglighet, överföringskapacitet och allmän datorisering har inneburit att barnpornografibrotten nästan uteslutande är av digital karaktär. är det inte ovanligt att ett enda ärende kan innehålla över en miljon bilder och filmsekvenser. Överbelastningsattacker mot webbplatser är ett annat fenomen som används som ett verktyg för missnöje eller opinionsyttring. Sådana attacker kan genomföras efter ett upprop eller aktivering av fjärrstyrda kapade datorer. Framtida krav på polisverksamheten I den andra kategorin återfinns många typer av brott; våldsbrott, narkotikabrott, sexualbrott m.fl. Genomgående för dessa brott är att det väldigt ofta krävs IT-forensisk expertkompetens för att säkra bevis, identifiera gärningsmän eller klarlägga andra omstän- digheter kring brottet. I utredningar rörande förmögenhets- och ekobrott genomförs forensiska datorundersökningar så gott som regelmässigt. I mord- utredningar med okänd gärningsman är offrens mobiltelefoner och datormiljöer ofta en källa till ny information som kan föra utred- ningen i riktning mot en misstänkt person. Den tredje kategorin omfattar bl.a. hot, trakasserier, hatbrott, förtal, immaterialrättsbrott och uppvigling. Internet ger goda möj- ligheter för gärningsmän med intentioner att få spridning av sin information eller för att de skall kunna nå en stor publik. Immaterialrättsbrotten, särskilt brott mot upphovsrättslagen, kan numera sägas inta en särställning i denna kategori inte minst för den stora uppmärksamhet som företeelser som bl.a. fildelning får. Brotten är dessutom speciella från legal synpunkt då en rättig- hetshavare kan välja straffrättslig eller civilrättslig hantering av intrånget i sin upphovsrätt. Särskilt om otillbörlig åtkomst av kortinformation Skimming är en del av ett område som kan benämnas som otillbör- lig åtkomst av kortinformation. Gärningsmännen är ute efter kort- informationen för att kunna genomföra bedrägerier. Åtkomsten av kortinformation kan ske genom skimming (olovlig avläsning av magnetremsan när kortinnehavaren genomför en betalning eller ut- tag t.ex. vid bankomat, betalning för inköp av varor, restaurangnota och taxiresa), phishing (olika åtgärder för att förmå kortinnehav- aren att utge kortinformation sker t.ex. genom mail via Internet om erbjudande att köpa något eller felaktiga varningar om tekniska problem), förfalskade kortansökningar (kortansökan för existerande personer där gärningsmännen kommer åt försändelserna innan den ansökande), hacking av databaser med kortinformation (t.ex. data- baser som innehas av hotell och resebyråer) och insiderbrott där någon har lovlig tillgång till databaser med kortinformation (kort- företag, banker, hotell och resebyråer). Problematiken följer som nämnts av den tekniska utvecklingen. Denna utveckling bevakas alltid av personer som försöker ut- Framtida krav på polisverksamheten nyttja möjligheter som den erbjuder eller hitta svagheter som följer av den. Till en början var brottsligheten begränsad. I började skimmingen att öka och ökningen har hållit i sig . kan en ökning av antalet bedrägerier med falska kortansökningar noteras. () är som nationell forensisk myndighet en väsentlig del av polisens brottsbekämpning. SKL är en del av polisväsendet men en självständig myndighet och skall som ett opartiskt expertorgan utföra kriminaltekniska under- sökningar i brottmål åt rättsväsendets myndigheter. När det gäller utvecklingen inom kriminaltekniken framgår det av SKL:s års- berättelse för att DNA-verksamheten fortsätter att öka i omfattning. Ökningen, som var , avser främst prover från spår från brottsplatser i samband med s.k. mängd- brott. DNA som tekniskt bevis har inneburit ökade möjligheter till uppklarning av dessa brott och DNA-spåren kan också ge en mycket god bild av seriebrott då flera brottsplatser kan bindas till varandra. Beträffande den IT-forensiska verksamheten anges att IT-verksamheten i högre grad har inriktats mot metodutveckling där flera projekt har påbörjats. Vidare har utvecklingen inom fingeravtrycksidentifieringen fortsatt. ansvarar för frågor inom rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk utredningsverksamhet. Av RMV:s årsredovisning för framgår att lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott har inneburit avsevärda föränd- ringar dels vad gäller antalet genomförda kroppsundersökningar som ökat med men framför allt antalet utfärdade ytt- randen som mer än fördubblats. Av RMV:s årsredovisning framgår vidare att ett kontinuerligt utvecklingsarbete har bedrivits för att få till stånd ännu mer ratio- nella metoder rörande analyser av drograttfylleri och ringa narkoti- kabrott. Såväl drograttfylleriärenden som ärenden gällande vålds- brott kan vara mycket komplicerade och kräva specialanalyser. För polisens del innebär utvecklingen på det forensiska området ökade möjligheter att klara upp brott. Detta avser främst brott som kan upp med hjälp av DNA-tekniken. Det är högst sannolikt Framtida krav på polisverksamheten att den forensiska utvecklingen, liksom den tekniska utvecklingen i övrigt, kommer att fortsätta. 3.3.6Globalisering, internationalisering och en ökad rörlighet Under det senaste årtiondet har vi gått mot en ökande globalisering och internationalisering. Med globalisering avses ett upphävande av nationsgränserna medan internationalisering avser ett samarbete över dem. Denna utveckling har bl.a. inneburit ökad rörlighet. Populärt uttryckt så har världen blivit mindre. Globaliseringen och internationaliseringen som övergripande trend kommer med mycket stor sannolikhet att fortsätta framöver och även fortsätta att vara av betydelse för alla samhällen, både på det nationella och internationella planet. En bidragande orsak till internationaliseringen i är den allt större invandringen. Enligt statistik från invandrade cirka 78 700 personer till och 19 500 personer utvandrade. kom 24 300 asylsökande till . Detta var fler än , då 17 530 personer sökte asyl. fick 86 436 personer uppehållstillstånd, en ökning jämfört med , då motsvarande siffra var 62 463. För polisens del har den ökade globaliseringen och internationa- liseringen inneburit såväl nya fördelar som nya krav. Fördelarna för polisens del innebär större möjligheter att samarbeta med andra länders polismyndigheter över gränserna. Utvecklingen har emel- lertid även fört med sig en ny, gränsöverskridande brottslighet. När det gäller den framtida utvecklingen på området har vi i utrednings- arbetet mött en samstämmig uppfattning om att denna utveckling kommer att fortsätta. Detta gäller inte minst den organiserade brottsligheten med kriminella nätverk. har Rikskrimi- nalpolisen kunnat konstatera att de kriminella nätverken är större och mer globala än vad man tidigare förmodat. I Problembild 2007 anger att den organiserade brottsligheten i kännetecknas av multikriminalitet och att strukturen på samarbetet bland kriminella – det framväxande globala nätverket – kommer att utgöra en stor utmaning för polisen framöver. För att kunna slå ut dessa kommer det internationella samarbetet, enligt , att bli allt viktigare. Utvecklingen märks även inom den s.k. IT-brottsligheten. Vi har i avsnitt 3.3.4 närmare redogjort för denna typ av brottslighet. Framtida krav på polisverksamheten kan emellertid konstateras att begås kontokortsbedrä- gerier på Internet i av personer, som befinner sig utom- lands. Enligt bedömning kommer denna typ av bedrägerier att öka. Vidare ger Internet upphov till en rad nya brott, såsom hawala (stöld av identitet) och olika former av cracking. Denna typ av brottslighet riktar sig via nätet mot nätanslutna system i syfte att förstöra eller förändra information. Dessa crackers etablerar kontakt via Internet och samarbetar via nätet oberoende av var de bor i världen. En utveckling som i viss mån hänger samman med globaliseringen och internationaliseringen är att rörligheten stadigt ökar. Ökningen kan framför allt förklaras genom bilismen men även genom trafik- flygets och kollektivtrafikens utbyggnad. färdades Medel- eller , en fyrdubbling jämfört med . tionsanalys beräknar att vår rörlighet kommer att fortsätta att öka med fram , för att under det följande decenniet plana ut något. Den ökade rörligheten har naturligtvis medfört att även brotts- lingarnas rörlighet har ökat. Vi har ovan beskrivit utvecklingen avseende brottslighetens rörlighet över gränserna. Den ökade rör- ligheten har emellertid även betydelse på nationell nivå. Om ett brott begås i är det ofta inte tillräckligt att endast polisen i eller arbetar med ärendet utan måste även polis i andra delar av landet delta i arbetet då fallet också har kopplingar dit. Med hänsyn till den allmänna utvecklingen på om- rådet kommer sannolikt även denna utveckling att fortsätta. Frågor på den politiska agendan har givetvis också inverkan på polisverksamheten. Politiskt fokus kan oväntat på grund av den allmänna opinionen, enskilda händelser eller av någon annan anled- ning riktas på en fråga som i större eller mindre utsträckning på- verkar polisens arbete. fattas politiska beslut i dessa frågor. Någon större möjlighet att förutse dessa politiska beslut finns inte men polisen måste ändå ha sådan beredskap och flexibilitet i sin organisation att man har möjlighet att möta de politiska kraven. Vi har ovan i avsnitt 3.2.1 om medborgarna beskrivit att med- borgarna kommer att besitta allt större kunskaper och Framtida krav på polisverksamheten därmed kunna utöva ett allt större inflytande på de offentliga verk- samheterna. En annan uppfattning vi mött i vårt arbete är att med- borgarna tenderar att bli allt mer intoleranta mot störningar i sin omgivning. Med störningar menar vi beteenden som inte är brotts- liga i sig utan endast på ett eller annat sätt stör människor.