sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Konjunkturella frågeställningar faller dock utanför ramen för denna studie. Strukturproblem innebär att det krävs en omställningsperiod innan individen kan hitta ett nytt arbete. Detta innebär kostnader för individen, som i en del fall kan finna att en sådan investering i arbetssökande inte lönar sig, särskilt om hon får bära hela kostnaden själv. Detta antyder flera politikområden berörs av omställningar – arbetsmarknadspolitik för effektiv matchning av arbetstillfällen och arbetssökande i syfte att få snabba omställ- ningar, utbildningspolitik för att ge tillgång till utbildningssystemet och livslångt lärande, liksom studiefinansiering, eftersom ett flexibelt system för studiefinansiering, som är anpassningsbart till olika stadier i livscykeln, kan vara viktig för att motivera till och möjliggöra fortsatt utbildning. Politikområden som berör arbetskraftens geografiska rörlighet är också av intresse i detta sammanhang.TPF20FPT 20TP PT SOU 2007:35, Bilaga 3 till , diskuterar den geografiska rörligheten i . Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 ekonomiska utveckling, från en jordbruksekonomi till en industri- och tjänsteekonomi , har i stor utsträckning berott på förändringar i omvärlden. Inflödet av idéer, produktiva kunskaper och kvalificerad arbetskraft samt tekniska innovationer är bara några exempel på vad historisk forskning har lyft fram för att visa hur omvärlden inverkat på ekonomiska utveckling. I en mening har den svenska ekonomin alltid varit öppen: rikliga svenska naturtillgångar som skog och malm är branscher som varit utsatta för internationell konkurrens och exportefterfrågan har varit av avgörande betydelse för branschens utveckling. Denna öppenhet har allteftersom omfattat fler branscher och allt större delar av ekonomin. och rörde den ökade internationella utbytet främst de primära näringarna – jord- och skogsbruk samt gruvindustrin. har främst tillverkningsindustrin varit utrikeshandelsorienterad. börjar även utrikeshandeln i tjänstesektorn att öka i volym. Den tidigare hemmamarknads- orienterade tjänstesektorn har således börjat bli mer delaktig i utbytet med omvärlden. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Diagram 2.3 Handelskvot 1950–2005 Exporten och importen som andel av BNP Källa: Nationalräkenskaperna, SCB. Omfattningen på den svenska utrikeshandeln illustreras i Diagram 2.3. Utrikeshandelns omfattning har växt från en historiskt låg nivå vid slut. Utrikeshandeln expanderade särskilt kraftigt under framförallt perioderna 1972-1984 och 1992-2005. Genomgripande tekniska förändringar inom transport och kommunikation, i kombination med ett internationellt engagemang för friare internationell handel inom ramen för olika handelsavtal har skapat globalisering på en historiskt hög nivå. Dagens handelskvot är den högsta som uppmätts sedan mätningarna startade , och är högre än under föregående frihandelsperiod och början av 1900-talet.TPF21FPT Det finns således en gradskillnad mellan dagens situation och de historiska erfarenheterna även om än globalisering i sig inte kan sägas vara ett nytt fenomen. Globaliseringen har stora effekter på enskilda länders ekonomier. En ökad rörlighet av varor, tjänster, kapital och arbetskraft kan bidra till att de nationella ekonomierna förändras i snabbare takt. I en liten och öppen ekonomi som den svenska blir 21TP PT , O. & , L. [2007]. Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 de ekonomiska villkoren för de inhemska företagen i hög grad beroende av vad som händer på världsmarknaden. Ökad handel leder till en allt mer utvecklad specialisering i företag och i branscher. Utifrån teorin om komparativa fördelar kommer vissa företag och branscher att växa som andra minskar sin andel av produktion och sysselsättning. Importen kan ersätta inhemska arbetstillfällen som exporten skapar nya jobb i andra delar av näringslivet. Ökad globalisering kan mot den bakgrunden leda till snabbare strukturomvandling i ekonomin. En ökad globalisering kan också leda till att tillfälliga variationer i efterfrågan och utbud kan motverkas genom en ökad internationell handel snarare än genom ändringar i produktionsstrukturen inom landet, dvs. att handeln skapar stabilare arbetsmarknader.TPF22FPT Handel påverkar sysselsättningsfördelningen mellan branscher men också inom branscher då lönsamma företag vinner marknads- andelar och mindre lönsamma företag förlorar marknadsandelar. Inom aggregerade branscher som tillverkningsindustrin före- kommer strukturomvandling på en mer detaljerad nivå. Denna typ av strukturomvandling märks inte alltid om man studerar sysselsättningsstrukturen på en aggregerad nivå. Den typ av flöden som ger upphov till strukturomvandling även inom branscher, sysselsättningsdynamiken, är det centrala studieobjektet i denna bilaga. Mycket av den moderna handelsteorin handlar om utvecklingen av handeln inom branscher, och betonar att export och import är faktorer som verkar på företags- eller arbets- ställenivå. En ökad export leder till att mer produktiva företag växer snabbare än mindre produktiva företag, genom tillgången till nya marknader.TPF23FPT En ökad export och import kan därför leda till en ökad sysselsättningsdynamik inom branscher, genom att öka omflyttningar av arbetskraft mellan produktiva och mindre produktiva företag.TPF24FPT Ökad öppenhet för internationell konkurrens är dock inte den enda faktorn som påverkar omställningstrycket. Även hushållens och individernas preferenser, teknisk utveckling, konkurrens från andra företag inom landet och utformningen av samhälleliga 22TP PT , L. [2001] innehåller en bra teoretisk genomgång på svenska av teorier för handel och industristruktur. Däremot behöver den andra av globaliseringens dimensioner som vi studerar, dvs. förändringen i ägandet genom direktinvesteringar inte nödvändigtvis ha några struktureffekter. Däremot kan beteendemönster hos internationella företag leda till att sysselsättningsdynamiken påverkas i branscher med högt inslag av internationella företag. 23TP PT , P. m.fl. [2007] och , P. & , N. [2004]. 24TP PT , P. m.fl. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i institutioner har en inverkan på omställningstrycket. En ökad möjlighet att bedriva internationell handel med varor och tjänster, orsakade av teknisk utveckling, fallande transportkostnader och minskade handelshinder har inverkan på strukturomvandlingen och sysselsättningsdynamiken. Ett ökat utbyte med omvärlden skapar möjligheter till att specialisera produktionen, utnyttja skalfördelar och utnyttja landets komparativa fördelar. För att utveckla den diskussionen beskrivs i kapitel 3 hur man kan mäta och beskriva globalisering på branschnivå. Detta kapitel har behandlat sysselsättningsstrukturen och strukturomvandlingen på den svenska arbetsmarknaden, både i ett längre perspektiv och mer detaljerat i ett kortare perspektiv. har sysselsättningen ökat i tjänstesektorn medan de primära näringarna och tillverkningsindustrin har minskat i relativ betydelse för sysselsättningen. Inom industrin har utvecklingen gått mot en minskad betydelse för råvarubaserad industri och en ökad betydelse för högteknologisk industri. har förskjutits från varuproducerande branscher – jord- och skogsbruk, mineralutvinning samt tillverkningsindustri, till tjänsteproducerande näringar. Inom tillverkningsindustrin har den relativa betydelse av basindustrier som trä-, massa- och pappersindustri, metallindustri samt textilindustri minskat, medan kemisk industri och transportmedelsindustri ökat i relativ betydelse. I kapitlet diskuterades även olika faktorer som inverkar på strukturomvandlingen, och särskilt hur globaliseringen kan tänkas påverka strukturomvandlingen, både mellan och inom branscher. Detta kommer vi att återkomma till i kapitel 4, som berör syssel- sättningsdynamik på branschnivå. 3Globalisering – omfattning och innebörd Om en ökad globalisering leder till snabbare, fler och större förändringar i arbetskraftsbehovet i företagen, kan detta leda till högre omställningskostnader i ekonomin. För att kunna studera eventuella sysselsättningseffekter av företagens ökade globalisering måste vi definiera begreppet och försöka mäta globaliseringens omfattning. Det är syftet med detta kapitel. Kapitlet är disponerat på följande sätt: först diskuteras begreppet globalisering. Därefter presenteras två vedertagna metoder att mäta globaliseringens omfattning. Avslutningsvis används dessa metoder för att visa hur företagens globalisering i olika branscher förändrats . Den ekonomiska utvecklingen i en liten öppen ekonomi som har blivit allt mer beroende av utvecklingen i världsekonomin. Det utökade EU-samarbetet, samt att vissa inhemska marknader har öppnats upp för konkurrens har bidragit till denna utveckling. Världshandeln har också gynnats av ett successivt undanröjande av handelshinder under efterkrigs- tiden. Detta har lett till en kraftig ökning i världshandeln, i synnerhet inom EU15 och . Den kraftiga tillväxten i nya tillväxtländer, såsom de som blev medlemmar i 2004 samt i och , har ytterligare bidragit till en ökad ekonomisk integration genom handel och direktinvesteringar. har exempelvis nästan fördubblat sin andel av världshandeln med varor mellan 2000 och 2005.TPF25FPT 25TP PT WTO [2006]. Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 Teknologiska förändringar och ökade direktinvesteringar har också bidragit till en ökad globalisering gällande produktion av varor och tjänster. Hur ökade möjligheter till internationell arbetsfördelning har påverkat sysselsättning och löner i höglöneländer har varit föremål för en intensiv debatt. Prognoser och analyser av omfattningen av flytt av produktion från höglöneländer till låg- löneländer har skapat oro, då omfattningen av minskad sysselsättning inte har ställts i relation till den totala syssel- sättningsdynamiken, vilket kan innebära att förekomsten retoriskt får större betydelse än den faktiska betydelsen.TPF26FPT Förekomst av omfattande minskningar av antal sysselsatta i höglöneländer på grund av flytt av verksamhet till låglöneländer har inte kunnat bekräftas av forskningen.TPF27FPT Enligt de analyser som gjorts i , övriga EU och finns inga belägg för att omlokalisering till utlandet är en viktig orsak till varsel respektive uppsägning av personal i företagen.TPF28FPT Företagens interna omstruktureringar för att höja produktiviteten är vanligare orsak till minskning av antalet jobb, både i och EU.TPF29FPT I är däremot säsongberoende arbeten vanligaste orsaken till varsel.TPF30FPT Fokus i den svenska och europeiska debatten gäller framför allt takten i de omstruktureringar som leder till förändringar i sysselsättningen. Globalisering är ett begrepp som har många dimensioner. Vi begränsar oss till att behandla de aspekter av globaliseringen som har att göra med internationell handel med varor och tjänster samt förekomsten av internationellt ägande i näringslivet, oavsett sambanden mellan dessa aktiviteter. Immigration är en annan aspekt på globalisering; inflödet av utländsk arbetskraft som tar med sig utländska erfarenheter, kultur och kunskaper in i landet. Eftersom immigrationen till av arbetsmarknadsskäl är begränsad och i princip endast avser medborgare i EU-länder, anses inte denna aspekt vara relevant i detta sammanhang.TPF31FPT Vi beaktar 26TP PT Se t.ex. Forrester [2004]. 27TP PT , J. [2004], [2005], IMF [2007]. 28TP PT , L. & Strandell, A.C. [2006], . [2005] och , J. [2004]. 29TP PT [2005], , L. & Strandell, A.C. [2006] och Jansen, M. & , E. [2007]. 30TP PT , J. [2004]. 31TP PT Strandell, A.C. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd inte heller global spridning av konsumtionsmönster och utelämnar även betydelsen av internationella flöden av finansiellt kapital.TPF32FPT I denna bilaga till använder vi oss av begreppet globalisering, och menar då graden av internationell handel med varor och tjänster samt omfattningen av internationellt företagande i näringslivet. Termerna internationalisering och globalisering används ofta synonymt. I denna bilaga används globalisering som samlings- begrepp för det ökade internationella beroendet i båda dimensionerna, och de konkreta begreppen utrikeshandelskvot och sysselsatta i internationella företag för de dimensioner av globalisering vi fokuserar på.TPF33FPT Globalisering innebär också, förutom en ökad handel med varor och tjänster, att företagens möjligheter till omlokalisering av produktionen i andra länder ökar. Beslutet att överlåta verksamhet till en extern leverantör motiveras vanligtvis av att företagen eftersträvar fokus på sin kärnverksamhet. Resonemanget bygger på ett antagande att specialisering medför sänkta kostnader, ökad strategisk flexibilitet, samt minskat finansiellt risktagande. Detta är något som i vardagligt bruk kallas för outsourcing. I används ofta uttrycket flytt av produktion för både omlokalisering inom ett företag och outsourcing till en extern leverantör, oavsett om det avser produktion som flyttar inom landet eller utomlands. På engelska används begreppet offshoring för omlokalisering och outsourcing som sker från ett land till ett annat. Se definitioner i Figur 3.1. 32TP PT Analyser av finansiella marknader publiceras i bilaga 5 till . 33TP PT används termen (företagens) internationalisering för att beskriva företagens (ökade) internationella arbetsdelning, medan globalisering avser andra aspekter, vanligen mer komplexa samband mellan handel och direktinvesteringar. Här gör vi ingen åtskillnad på dessa begrepp, i den mån internationalisering används. Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 Fyra exempel på flytt av produktion Till ett annat land (offshoring) inom egen organisation inom inom egen organisation till ett Flytt av produktion till extern Flytt av produktion till extern leverantör inom samma land leverantör i ett annat land Anm.: Till ett annat land avser både omlokalisering och outsourcing till från utlandet och från till utlandet. Eftersom data saknas över omlokalisering och outsourcing från utlandet till , har det bara varit möjligt att studera riktningen från hemlandet till utlandet. Källa: [2005], bearbetad av ITPS, , L. & Strandell, A.C. [2006]. Omlokalisering och outsourcing av produktion från till utlandet utgör endast en mindre del av alla varsel som läggs på grund av omstruktureringar.TPF34FPT Som redan nämnts i kapitel 2 innebär merparten av företagens expansion i utlandet en förutsättning för att bedriva en lönsam verksamhet i och har inte inneburit några negativa effekter på den totala sysselsättningen nationellt sett. Det finns således en mängd olika faktorer som tillsammans eller var för sig leder till omstruktureringar och omställning av verk- samheter. Detta kan påverka individer genom varsel, uppsägningar, nyrekryteringar och utbildning. Framförallt har debatten handlat om lokalisering till låglöneländer på grund av kostnadsmotiv. har exempelvis konstaterat att importen av insatsvaror ökat i många OECD- länder, särskilt i och men även i . Detta kan vara en naturlig följd av ökad export, men kan också bero på out- sourcing där inköp från inhemska leverantörer ersätts med inköp från andra länder. saknas tillförlitlig statistik för att mäta omfattningen av vertikala respektive horisontella investeringar. Därför baseras sådana analyser vanligen på ett antal antaganden.TPF35FPT har företagens expansion internationellt berott mest på marknadsmotiv, s.k. horisontella investeringar. Detta framgår av att handeln med och direktinvesteringarna varit störst i höglöneländer såsom EU15 och USA.TPF36FPT 34TP PT För mer information se , L. & Strandell, A.C. [2006]. 35TP PT [2007]. 36TP PT Jansen, M. & , E. [2007]. Merparten av all handel i världen sker mellan industrialiserade länder. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd av alla anställda i svenska dotterbolag utomlands finns exempelvis i EU15 och USA.TPF37FPT 3.3Olika indikatorer för att mäta globalisering I denna rapport avser vi att belysa sambanden mellan branschens globaliseringsgrad och sysselsättningsdynamiken på bransch- och arbetsställenivå, dvs. hur omsättningen av arbetskraft samvarierar med utvecklingen av import och export av varor och tjänster samt utvecklingen av andelen sysselsatta i internationella företag på branschnivå. Det har förekommit en omfattande debatt om globaliseringens tänkbara effekter på neddragningar och minskad sysselsättning, varför vi anser att det är viktigt att försöka mäta sådana samband. För att mäta globaliseringens omfattning fokuseras här på två aspekter: utrikeshandel och omfattningen av internationella ägandet i näringslivet. Utrikeshandeln för de olika branscherna beräknas som det genomsnittliga värdet på export och import av varor och tjänster som andel av förädlingsvärdet i respektive bransch. Denna indikator kallas utrikeshandelskvoten. Omfattningen av internationellt ägande beräknas som andelen sysselsatta i utländska och svenska internationella företag i av alla anställda i respektive bransch. Denna indikator kallas för andelen sysselsatta i internationella företag. Det går inte att entydigt besvara frågan om sysselsättnings- dynamik eller neddragningar beror på en enskild orsak såsom att ökad konkurrens tvingar företag att lägga ned sin verksamhet eller att konkurrensen medför behov av att öka produktiviteten för att därigenom upprätthålla lönsamhet. Teknisk utveckling har bidragit till ökade rationaliseringsmöjligheter som i sin tur påverkat karaktären och omfattningen av jobben.TPF38FPT Omreglering av exempelvis telekommunikationer, elförsörjning och brev- distribution har bidragit till ökad globalisering (främst direkt- investeringar), omstruktureringar och förändrade behov av personal respektive kompetens. Oavsett orsak förekommer ned- dragningar av personal och nedläggningar av verksamheter som nya jobb skapas. 38TP PT Se även IMF [2007] som framhåller att teknisk utveckling påverkat sysselsättningen mer än globaliseringen (mätt som ökad import), särskilt för lägre utbildade. Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 Ett sätt bland forskare att mäta globaliseringens effekter på sysselsättningen är att analysera inom- respektive mellanbransch- handeln och dess effekter på arbetskraftsefterfrågan. Forskningen har fokuserat på varuhandeln inom tillverkningsindustrin.TPF39FPT studier visar att inombranschhandeln vuxit snabbare än handeln mellan olika branscher i de industrialiserade länderna. Detta innebär att en stor del av strukturomvandlingen sker inom branscher, dvs. att det inom samma bransch skapas nya syssel- sättningstillfällen i internationellt konkurrenskraftiga företag som andra jobb slås ut i företag som inte klarar konkurrensen. Detta stämmer inte med traditionell handelsteori som utgick från att ökad handel främst skulle avse mellanbransch- handel och dess effekter på sysselsättningen.TPF40FPT Det finns en trend som vi önskar fånga i studien: hur en ökad globalisering påverkar sysselsättningsdynamiken. Dels har den tekniska utvecklingen ökat möjligheten att bedriva internationell handel och dels har antalet anställda i internationella företag verksamma ökat både i och utomlands. De indikatorer vi använder, avser fånga båda dessa aspekter på globalisering. Enligt statistiken över internationella företag är det ökningen av antalet anställda i tjänstesektorn som förklarat merparten av expansionen både i svenska internationella företag utomlands och utländska företag i sedan mitten av 1990-talet.TPF41FPT Även tjänstehandeln har ökat kraftigt. Våra indikatorer ska också mäta globaliseringens omfattning i olika branscher. Uppdelningen av utrikeshandeln på produktnivå är därmed av mindre intresse för våra syften, utan vårt mått avser mäta utrikeshandeln i alla branscher i näringslivet inklusive tjänstesektorn.. Genom att definiera globaliseringen på detta sätt, finns möjligheten att studera även tjänstesektorns globalisering. Andra mått på globaliseringen, särskilt avseende utrikeshandeln, bygger i stor utsträckning på uppgifter om handel med varor, eftersom statistiken över tjänstehandeln är relativt ny och relativt grovt uppdelad. Det finns svårigheter att använda existerande statistik över tjänstehandeln för analyser, vilket framgår av den granskning som bl.a. (2004) och (2005) gjort. Svårigheterna handlar främst om att dessa undersökningar baseras på ett 39TP PT Brülhart, M. [1993] och Salvanes, K. [1997]. 40TP PT , P. m.fl. [2007] och Jansen, M. & , E. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd begränsat urval av företag och därmed inte är representativa för samtliga företag som bedriver tjänstehandel. Dessutom är under- sökningarna produktbaserade, vilket innebär problem att redovisa tjänstehandeln på branscher. Jämförelser av tjänstehandelsstatistik mellan exempelvis och visar helt olika resultat, vilket bland annat beror på att statistik inte är jämförbar med . Exempelvis ökar indisk export av tjänster kraftigt till enligt indisk statistik, men enligt amerikansk statistik har importen av tjänster från minskat.TPF42FPT Litteraturen på området identifierar flera olika sätt att mäta det internationella beroendet.TPF43FPT De vanligaste indikatorerna som används i för att mäta omfattningen av företagens globalisering i form av handel är: –Den totala exportens andel av bruttonationalprodukten (exportandel) –Nettoexportens (export – import) andel av bruttonationalprodukten (andel exportinkomst) –Importens andel av förbrukningen (produktion+import– export) (importpenetration) –Export och import som andel av bruttonationalprodukten (utrikeshandelskvot).TPF44FPT Ovanstående indikatorer är avsedda för att mäta omfattningen av globaliseringen, men de reflekterar också andra faktorer såsom landets storlek, geografiskt läge i förhållande till handelspartners och transportkostnader.TPF45FPT Mått som exportandel och export och import som andel av produktionen har även tidigare använts inom analyser av svensk tillverkningsindustri för att analysera den internationella öppenheten i olika branscher.TPF46FPT Med total export och import menas företagens handel med både varor och tjänster i olika branscher. Utrikeshandelskvoten som mått innebär dock 42TP PT [2005]. 43TP PT Se t.ex. , L. [1995] och , H. m.fl. [1998]) 44TP PT Här används det genomsnittliga värdet av export och import av förädlingsvärdet i stället för bruttonationalprodukten, eftersom beräkningarna görs på branschnivå. 45TP PT [2005]. 46TP PT , J. m.fl. [2003] och , L. [2001]. Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 Import av insatsvaror ingår i måttet på handelskvoten, vilket i och för sig inte är en nackdel för vår analys, eftersom måttet skall mäta nivån på det internationella beroendet i branschen och inte handelns omfattning. En del av importen kan exempelvis vara avsedd för vidare export till andra länder, s.k. reexport. Detta kan exempelvis gälla små företag som importerar varor från och för att exportera vidare till med flera länder.TPF47FPT En stor del av varuhandeln mellan industriföretag utgörs av handel mellan företag i samma koncern, s.k. internhandel. Både värdet på reexport och internprissättning på internhandeln kan påverka marknadsvärdet på import och export. Det är vanligt att mäta utrikeshandelns omfattning på nationell nivå som export och import av varor och tjänster som andel av bruttonationalprodukten. Eftersom beräkningarna här görs på branschnivå beräknas värdet istället som andel av förädlingsvärdet i branschen. Ett högt värde på detta mått visar att ett lands respektive en branschs internationella beroende är högt. har konkurrens både en internationell och en nationell dimension, som bör ställas mot varandra. De mått på graden av inhemsk konkurrens som används diskuteras i kapitel 4. 3.3.2Andelen sysselsatta i internationella företag