sou · GVB327 · 2008-01-01 00:00:00 — However, the Inquirys proposed defini- tion of the concept matters of patent law in the new act on au- thorisation of patent attorneys does not include measures that may come into conflict with the provisions of the Competition Act or Articles 81–82 of the . The Inquiry has also concluded that the prohibition of ques- tioning and restriction of the obligation to provide documents ap- plying to authorised patent attorneys will not impinge on the au- diting activities of the , as the documents that are protected in court proceedings under the Inquirys proposals are documents that relate to matters of patent law. Such documents are not normally examined in an audit. lag (----:--) om auktorisation av patentombud 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om auktorisation av patent- ombud, tillsyn och disciplinära åtgärder. 2 § I denna lag avses med 1.patentombud: en fysisk person vars yrkesutövning innefattar att biträda i patenträttsliga angelägenheter, 2.auktoriserat patentombud: ett patentombud som auktoriserats av , samt 3.patenträttsliga angelägenheter: angelägenheter som rör a.bedömningen av en uppfinnings patenterbarhet, b.förberedelser inför och ansökan om patent samt andra förfa- randen rörande patent inför en myndighet eller organisation, c.bedömningen av ett patents giltighet, ett patents eller en pa- tentansökans skyddsomfång, intrång i patent och äganderätt till ett patent eller en patentansökan, d.förberedelser och uppträdande inför domstol i patenträtts- liga mål och ärenden, och e.andra liknande angelägenheter. 1.pröva ansökningar om auktorisation av patentombud, 2.föra register över auktoriserade patentombud, 3.utöva tillsyn över auktoriserade patentombud, 4.pröva frågor om disciplinära åtgärder mot auktoriserade pa- tentombud, 5.verka för att god patentombudssed utvecklas och följs, och 6.pröva övriga frågor enligt denna lag. Regeringen utser ledamöter i . Ordfö- randen skall vara lagfaren. Närmare bestämmelser om och dess verksamhet meddelas av regeringen. 4 § För auktorisation krävs att en sökande 1.inte är underårig, försatt i konkurs eller underkastad närings- förbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 2.har lämplig teoretisk examen och yrkeserfarenhet, 3.hos har avlagt godkänt kunskapsprov, 4.i sin yrkesutövning bedriver verksamhet som rör patent- rättsliga angelägenheter, och 5.är redbar och i övrigt lämplig att verka som patentombud. Om det finns särskilda skäl, får bevilja undantag från kraven i första stycket 2–4. Närmare bestämmelser om villkoren för auktorisation av patent- ombud meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. God sed och tystnadsplikt 5 § Ett auktoriserat patentombud skall agera enligt god sed i bran- schen och får inte utan laglig skyldighet eller samtycke från upp- dragsgivaren röja eller använda vad ombudet har fått kännedom om i sin yrkesutövning. Patentombudet skall se till att ombudets biträ- den iakttar motsvarande tystnadsplikt. 6 § Ett auktoriserat patentombud skall omfattas av en försäkring eller hos ställa säkerhet för den ersätt- ningsskyldighet som patentombudet i sin yrkesutövning kan ådra sig gentemot annan än sin arbetsgivare. Om det finns särskilda skäl, får bevilja undantag från kravet på försäkring eller säkerhet. 7 § Ett auktoriserat patentombud skall lämna de uppgifter som nämnden behöver för att utöva sin verksamhet. Om det för ett auktoriserat patentombud inträffar någon omständighet som innebär att kraven för auktorisation är uppfyllda, skall patentombudet genast meddela det till . Upphävande av auktorisation på egen begäran 8 § skall upphäva auktorisationen för ett patentombud som begär det. 9 § skall upphäva auktorisationen för ett patentombud som 1.inte längre uppfyller kraven för auktorisation, 2.inte betalar föreskrivna avgifter, eller 3.handlar i strid med sina skyldigheter enligt denna lag. Föreligger förmildrande omständigheter får Patentombuds- nämnden i stället meddela varning eller, om det är tillräckligt, en erinran. får helt underlåta åtgärd om det finns särskilda skäl. Ett beslut om upphävande av auktorisation gäller . 10 § Ett slutligt beslut som meddelats av enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 11 § Den som obehörigen utger sig för att vara auktoriserat pa- tentombud döms till böter. 12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter till . 1.Denna lag träder i kraft den 2.Den som vid ikraftträdandet bedriver yrkes- verksamhet i som till huvudsak bestått i biträde i patent- rättsliga angelägenheter och som för ikraftträdandet finns upptagen på Europeiska patentverkets lista över behöriga ombud, får auktoriseras trots att kraven i 4 § första stycket 2 och 3 inte är uppfyllda. Detta gäller dock endast om ansökan om auktori- sation lämnas in till från det att lagen har trätt i kraft. lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § skall ha föl- jande lydelse. Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 §, 3 kap. 1 § eller 5 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken det hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om uppgiften utan att den myndighet, i vars verk- samhet uppgiften har inhämtats, har gett sitt tillstånd. Advokater, läkare, tandläkare, Advokater, läkare, tandläkare, tjänstlagen (2001:453) och deras tjänstlagen (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yr- såvitt avser patenträttsliga ange- eller som de i samband därmed lägenheter enligt lagen (----:--) erfarit, endast om det är medgi- om auktorisation av patent- vet i lag eller den, till vars för- ombud, får höras som vittnen om något som i denna deras yr- samtycker till det. följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen eller som de i samband därmed inte får lämna uppgifter som erfarit, endast om det är medgi- avses där får höras som vittne vet i lag eller den, till vars för- om dem endast om det är med- givet i lag eller den till vars för- samtycker till det. mån sekretessen gäller sam- följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen tycker till det. inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem endast om det är med- givet i lag eller den till vars för- mån sekretessen gäller sam- tycker till det. 1TP PT Senaste lydelse 2006:859. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket förelig- ger skyldighet att vittna för 1. andra än försvarare i mål angående brott som avses i 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) och 2. den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänst- lagen (2001:453) i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett så- dant samfund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild sjä- lavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförord- ningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Denna lag träder i kraft den lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om någons inträde i , om disciplinärt ingripande mot advokat eller om advokats uteslut- ning ur samfundet för uppgift om hans ekonomiska ställning eller om annans personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller i Motsvarande sekretess gäller i ärende a) om godkännande eller om disciplinärt ingripande mot om disciplinärt ingripande mot godkänd eller auktoriserad revi- godkänd eller auktoriserad revi- sor eller registrerat revisions- sor eller registrerat revisions- bolag eller om upphävande av bolag eller om upphävande av godkännande, auktorisation el- ler registrering, och b) om auk- 14 kap. 1–3 §§ om denna sekretess tillämpas i disciplinärt ingripande mot auk- strid med avtal som ingåtts med utländsk myndighet eller ut- 14 kap. 1–3 §§ ligt detta stycke gäller inte be- får inte i fråga om denna sekre- slut i ärendet. tess tillämpas i strid med avtal som ingåtts med utländsk myn- gäller inte beslut i ärendet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Lag (2000:443). Denna lag träder i kraft den 1TP PT Senaste lydelse 2000:443. Patenträtten, och andra immaterialrätter, är av stor betydelse för företagande och tillväxt, inte minst för svenska företags möjlighe- ter att dra nytta av den globaliserade ekonomin. Det skydd för uppfinningar som finns verkar därför tillväxtfrämjande. Att upprätta en patentansökan, bevaka registrerade patent, ifrå- gasätta beviljade patent och bedriva licensförhandlingar m.m. kan vara komplicerat och företag behöver ofta sakkunnig hjälp. Vid bl.a. patentbyråer finns konsulter som kan hjälpa till med allt från att ansöka om patent, bevaka och upprätthålla patent till rådgivning i licensärenden. Även hos vissa företag, främst vid industri- företagen, finns anställda personer som sysslar med liknande pa- tenträttslig verksamhet. Uppdraget är enligt direktiven att utreda frågan om förstärkt tystnadsplikt för dem som yrkesmässigt ger patenträttsligt biträde. Behovet av en lagfäst tystnadsplikt för patenträttsliga rådgivare är också en fråga som skall utredas. Utredningen skall vidare utreda frågan om hur utbildning, auktorisation och tillsyn av sådana råd- givare skall regleras. I det följande kommer termen patentombud att användas som gemensam beteckning för de rådgivare som yrkesmässigt sysslar med patenträttsliga frågor (jfr SOU 2003:66 s. 206). Med patent- ombud avses både fristående patentkonsulter och företagsinterna rådgivare i patentfrågor, vilka kan vara civilingenjörer, advokater och andra jurister. Det är en vid personkrets som avses, om det inte av sammanhanget framgår att en snävare innebörd av begreppet patentombud är åsyftad. Utredningen har uppmärksammat att patentombud ofta arbetar med andra immaterialrätter, exempelvis varumärken. Utredningen har dock inte inom ramen för sitt uppdrag haft att föreslå ändringar i vad som gäller för dem som ger biträde i andra immaterialrättsliga Utredningen bedömer emellertid att det är angeläget att frågan utreds närmare. I har länge diskuterats vilken betydelse professionell sak- kunskap och hög etisk standard hos patentombuden har för före- tagsutveckling och ekonomisk tillväxt. () grundades i syfte att höja patentingenjörers och andra immaterialrättskonsulters anseende. Målsättningen var att upprätthålla en skicklig och pålitlig kår till allmänhetens förfogande. För att nå målet anger förening- ens stadgar och vägledande regler om etik och god yrkessed vad föreningens medlemmar har att följa. Enligt dessa får ett patent- ombud inte utan laglig skyldighet eller samtycke från huvud- mannen yppa något som anförtrotts ombudet i dess yrkesutövning. Patentombudet är även skyldigt att ålägga sin personal tystnads- plikt i samma utsträckning. bildades () som har att verka för en god kåranda och gott uppträdande i yrkesangelägenheter på det immaterialrättsliga området. Branschen såg ett stort behov av utbildning för patentombud och därför bildades () av SPOF och SIPF. har PS ombildats till som enligt sina stadgar har till syfte att upprätthålla en yrkesskicklig och rättrådig immaterialrättsombudskår. Civilingen- jörer och jurister kan, efter att ha genomgått en särskild utbildning och avlagt kunskapsprov, söka inträde i IP-ombuds Sam- fund och få . Titeln är dock oskyddad och i princip får vem som helst kalla sig auktoriserat IP-ombud. I svensk lagstiftning finns inte någon särskild ord- ning för auktorisation av patentombud. Inte heller finns för sådana konsulter någon lagfäst tystnadsplikt motsvarande vad som gäller för advokater. SPOF, SIPF och har ingen lagreglerad behörighet och rätt att auktorisera patentombud, utan den utbildning och diplomering som dessa branschorganisa- tioner står bakom har sin grund i privaträttsliga arrangemang. En grundprincip i svensk processrätt är att en person är skyldig att inställa sig som vittne vid domstol och där avlägga vittnesmål. Vittnesplikten regleras i 36 kap. 1 § och har i princip företräde framför en avtalad eller lagfäst tystnadsplikt som kan åvila ett vittne. Personer som tillhör vissa yrkesgrupper, bl.a. advokater, får dock inte höras om något som de i sin yrkesutövning har blivit anförtrodda eller som de i samband därmed har fått veta, ett s.k. frågeförbud (36 kap. 5 § andra stycket ). Av 38 kap. 2 § följer vidare en motsvarande be- gränsning i skyldigheten att tillhandahålla handlingar (edition). Patentombud finns inte med bland de yrkeskategorier som omfat- tas av frågeförbud och begränsningar i editionsplikten. Ett sekretesskydd som ofta aktualiseras i patentintrångsmål i , men också i andra länder, är attorney-client privilege. Syftet med detta sekretesskydd är att säkerställa att en fullständig och öp- pen kommunikation mellan juridiska ombud och deras klienter kan ske. Det amerikanska sekretesskyddet ger en advokat (attorney) möjlighet att inför eller i samband med en rättegång vägra att lämna ut viss information som en klient har gett ombudet i förtroende. Sekretesskyddet aktualiseras om det har funnits ett syfte hos kli- enten att söka rättsligt råd eller rättslig hjälp. Således skall advoka- ten ha fått informationen i egenskap av juridisk rådgivare och det är den information som har ett samband med en rådgivning som om- fattas av sekretesskyddet. Amerikanska domstolar accepterar nu- mera att kommunikation med amerikanska patentombud som är patent attorneys omfattas av sekretesskyddet. Det har även före- kommit att amerikanska domstolar utvidgat attorney-client privilege till att omfatta förtrolig kommunikation med andra amerikanska patentombud, även sådana som inte är jurister (patent agents). Vissa domstolar har vidare accepterat att kommunikation med utländska patentombud (både jurister och icke-jurister) omfattas av sekre- tesskyddet. Vid revisionen av den europeiska patentkonventionen (European Patent Convention, EPC) uppmärksammades de problem som uppkommit för europeiska patentombud, s.k. epi-ombud, i sam- band med rättegångar i . Mot den bakgrunden har artikel 134 a.1 d tagits in i den reviderade konventionen, EPC 2000, där det skapas möjlighet för den europeiska patentorganisationens förvalt- ningsråd att besluta om tystnadsplikt för patentombud som är be- höriga vid det europeiska patentverket (EPO) och om rätt för dem att vägra röja information i förfaranden hos verket. Med stöd av artikeln har i tillämpningsföreskrifterna till EPC 2000 det också tagits in en sekretessbestämmelse som ger patentombud ett skydd mot att behöva avslöja information som förekommit i kontakten mellan patentombudet och ombudets klient (se regel 101 a, regel 153 enligt beslutad omnumrering som träder i kraft senast i decem- ber 2007). Väsentligt är att sekretessbestämmelsen gäller endast vid förfaranden hos EPO. Nationella domstolar behöver inte iaktta sekretessprivilegiet. Sekretesskyddet vid EPO ger alltså ett mer långtgående skydd för förtrolig information än motsvarande regler i svensk rätt. Behovet av en utredning Det har i skilda sammanhang anförts att det finns ett behov av en ändring av dagens ordning. Bland annat har SPOF i skrivelser till och respektive till Näringsdepartement (dnr N2005/8756/NL) samt tillsammans med () till samma departement (dnr N2005/6162/NL) pekat på behovet av en auktorisationsordning, en lagfäst tystnadsplikt och ett frågeförbud i rättegång för patent- ombud. Frågan har övervägts av i SOU 2003:66 (se avsnitt 1.2) och efter beslut av överlämnades den del av betänkandet som avser skydd för patentombuds tystnadsplikt till Näringsdeparte- mentet (Ju2003/6130/L3). SPOF har gjort gällande att ett frågeförbud i rättegång i prakti- ken är en förutsättning för att svenska patentombud på lika villkor skall kunna konkurrera med patentombud i andra länder eftersom en hög grad av hemlighållande krävs i patentärenden. En sådan re- glering är enligt föreningen också nödvändig för att undanröja den ojämlikhet i sekretesskyddet vid patenträttsliga tvister utomlands (bl.a. i ) som kan finnas för de företag som anlitar ut- ländska patentombud och svenska advokater i förhållande till de företag som använder sig av svenska patentombud. Detta kan verka närings- och konkurrenshämmande för de svenska patentombuden. Föreningen har framhållit att skillnader i vittnesreglerna mellan olika länder också utgör en omständighet som kan påverka ett företags beslut att lokalisera sina jurist- och immaterialrättsavdelningar utanför . Föreningen menar att detta är något som i takt med internationaliseringen av patenträtts- lig lagstiftning skulle kunna få samhällsekonomiskt negativa kon- sekvenser. Återväxten av patenträttslig kompetens i skulle efterhand hotas. Förespråkarna av en svensk auktorisationsordning för patent- ombud menar att en sådan skulle garantera en viss kunskapsnivå och kvalitet. Detta skulle i sin tur skapa en ökad tilltro till och en förhöjd status för den svenska patentombudsnäringen. Det har gjorts gällande att en sådan ordning skulle underlätta för branschen att behålla kompetens och att rekrytera lämpliga personer till yrket, vilket i sin tur skulle vara till nytta för svenskt näringsliv. Det har vidare framförts att en auktorisationsordning skulle göra det möjligt för svenska patentombud att konkurrera på den gemen- samma europeiska marknaden i större utsträckning än vad som är möjligt , eftersom reglerna om ömsesidigt godkännande av yrkeskvalifikationer skulle bli tillämpliga (se direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer). Även detta skulle vara till fördel för den svenska patentombudsnäringen och, i ett vidare per- spektiv, för innovationsverksamhet och industriell utveckling i . hade i uppdrag att bl.a. överväga om ett tillträde till den reviderade versionen av EPC aktualiserade frågan om skydd för tystnadsplikt och skydd mot krav på edition av handlingar såvitt gäller patentombud och bolagsjurister som sysslar med immaterialrättslig rådgivning (se dir. 2002:32). Utredningen lämnade sitt betänkande, Harmoniserad patenträtt (SOU 2003:66), till . föreslog ett förstärkt sekretesskydd för patenträttsrådgivare, varmed avsågs både fristående patent- konsulter (dock ej advokater) och företagsinterna rådgivare i pa- tentfrågor, jurister såväl som tekniker. Förslaget innebar att sådana rådgivare under vissa förutsättningar skulle befrias från skyldighe- ten att i rättegång vittna eller på annat sätt röja vad de fått känne- dom om i en patenträttslig angelägenhet och således omfattas av frågeförbudet i 36 kap. 5 § . en korresponderande inskränkning i editionsplikten genom ett tillägg i 38 kap. 8 § . Utredningens uppfattning var att ett frågeförbud skulle förut- sätta att patentombudet hade auktoriserats hos ett offentligrättsligt organ. Utredningen lämnade också ett utkast till en lag om auktori- serade patentombud (2003:66, bilaga 11). Däremot framhölls att frågan om de närmare förutsättningarna för auktorisationen låg utanför utredningens uppdrag och att frågan därför borde bli före- mål för ytterligare överväganden i särskild ordning. överväganden i nämnda delar och förslag om ändringar i framgår av bilaga 3 till detta betänkande. 1.3Utredningens uppdrag och dess genomförande Regeringen bemyndigade vid ett regeringssammanträde den 17 no- vember 2005 chefen för att tillkalla en sär- skild utredare för att se över möjligheten till förstärkt skydd för tystnadsplikt för de yrkesgrupper som yrkesmässigt sysslar med patenträttslig rådgivning. Överväganden om behovet av och for- men för utbildning, auktorisation och tillsyn omfattas också av uppdraget. Utredaren har särskilt att överväga vilken inverkan ett förstärkt skydd för tystnadsplikten kan få för bl.a. Konkurrens- verkets möjligheter att effektivt ingripa mot överträdelser av kon- kurrensreglerna. För en närmare redogörelse av de allmänna ut- gångspunkterna för arbetet hänvisas till avsnitt 1.1. Direktiven för utredningen och senare beslutat tilläggsdirektiv återges i sin helhet i bilaga 1 och 2. Utredningen inledde sitt arbete . 2007 har utredningen haft elva sammanträden. Utredningen har utnyttjat den särskilda kunskap som exper- terna besitter och som finns hos de myndigheter och organisatio- ner som dessa företrätt. Dessutom har ett möte hållits med före- trädare för . Utredaren och sekreterarna har därutöver haft ett antal arbetsmöten samt även företagit en resa till i syfte att inhämta upplysningar rörande rättsläget enligt amerikansk rätt. Jur. kand. och jur. kand. har även författat var sin rapport om förhållan- dena i respektive . Utredningen har vidare samman- träffat med advokat , professor Dessa har inför utredningen re- dogjort för relevant lagstiftning i , respektive . Betänkandet är indelat i två huvuddelar: avsnitten 2–7 ger en allmän bakgrund, och avsnitten 8–10 innehåller utredningens överväganden. Under avsnitt 11 ges dessutom en beskrivning av vilka ekonomiska och andra konsekvenser utredningens förslag bedöms få. I avsnitt 12 finns utredningens författningskommentarer. Den allmänna bakgrunden är disponerad på följande sätt. I av- snitt 2 redovisas patentsystemet, dvs. patenträtten, patent- samarbetet, patentombuds verksamhet och branschorganisationer. Avsnitt 3 innehåller en redogörelse för gällande rätt avseende ad- vokaters och patentombuds tystnadsplikt respektive begränsning- arna i vittnes- och editionsplikten i domstolsprocesser. I avsnitt 4 redogörs för auktorisation och tillsyn av advokater respektive pa- tentombud. Skyddet för företagshemligheter behandlas i avsnitt 5. I avsnitt 6 behandlas lagstiftning om tystnadsplikt, begränsningar i vittnesplikten, edition, auktorisation och tillsyn i vissa andra län- der. För den tystnadsplikt och det sekretesskydd som gäller enligt EPC finns en redogörelse i avsnitt 7. I övervägandeavsnitten redovisas först, i avsnitt 8, utredningens föreslag om begränsningar i möjligheten att höra ett auktoriserat patentombud som vittne såvitt avser patenträttsliga angelägenheter. I det följande avsnittet 9 redogörs för utredningens förslag till en ny lag om auktorisation av patentombud. I avsnittet redovisas ut- redningens överväganden i frågor om tystnadsplikt, prövning och tillsyn av auktoriserade patentombud. I avsnitt 10 behandlas vissa följdfrågor, som behovet av regler om sekretess för den nya till- synsmyndigheten och att den av utredningen föreslagna ändringen i inte inverkar på tillsyns- möjligheter samt revisionsverksamhet. 2 Patentsystemet i huvuddrag Den för uppdraget centrala ensamrätten är patent. Som bakgrund för uppdraget ges därför i avsnitten 2.2–2.4 en översiktlig redogö- relse för det patenträttsliga systemet, nationellt och internationellt. I avsnitt 2.5 beskrivs vidare verksamheten för dem som ger patent- rättslig rådgivning. I avsnitt 2.6 berörs de sammanslutningar som svenska patentombud och patentbyråer kan tillhöra. Patenträtten, som ger ett skydd för (tekniska) uppfinningar, hör till den del av civilrätten som brukar benämnas immaterialrätt. Pa- tentskyddet är en registrerad rättighet som är territoriellt begrän- sad. Det innebär att skyddet som fås i ett visst land bara gäller inom det landets territorium.