sou · GWB3114 · 2008-12-01 00:00:00 — Alla barns hälsa och utveckling påverkas av boendesituationen. Det finns vissa förutsättningar som mamman/pappan inte kan påverka. Att inte anknytningspersonen har arbete och/eller bostad beror ofta på strukturella orsaker som att arbete finns i kommuner med bostadsbrist och bostäder finns i kommuner där det är svårt att få arbete. Därtill kommer de strukturella svårigheterna för nyan- lända att få tillgång till arbetsmarknaden, särskilt svårt om det är lågkonjunktur med stor arbetslöshet. Sjukdom, brist på yrkes- erfarenhet och kort eller ingen skolgång från hemlandet kan också förlänga vägen till arbete. Oro för barn och make/maka i hem- landet/tredje land påverkar också anknytningspersonens introduktion. Om kravet på arbete och bostad inte kan uppfyllas av anknyt- ningspersonen på grund av omständigheter som pappan/mamman inte kan påverka, synes 4-årsregeln för återförening få orimliga konsekvenser, som blir svåra att förstå för ett barn. Därtill kommer att familjer till följd av 4-årsregeln kan splittras. I familjen kan finnas barn som fyller , vilket innebär att bedömningen från avseende återförening görs utifrån ett vuxenperspektiv. Undantagna från försörjningskravet är enligt förslaget svenska medborgare. Många anknytningspersoner kommer sannolikt att upp- fylla kraven för ansökan om svenskt medborgarskap innan personen haft permanent uppehållstillstånd i , eftersom hemvist- tid räknas från den dag då personen lämnade in sin ansökan om uppehållstillstånd. Detta kan innebära att vårdnadshavare som inte haft för avsikt att ansöka om svenskt medborgarskap kommer att göra det för att kunna återförenas med barn och maka/make snabbare. Vid svenskt medborgarskap skall inte krav på försörjning och bostad ställas. Undantagna från försörjningskravet enligt förslaget är också ensamkommande barn med permanenta uppehållstillstånd, vilket är en förändring från den nu gällande huvudregeln där det ensam- kommande barnet skall återförenas med vårdnadshavare där vård- nadshavaren vistas. Endast om barnet beviljas uppehållstillstånd som flykting enligt , vilket är mycket ovanligt, beviljas barnets vårdnadshavare uppehållstillstånd och kan åter- förenas med barnet i . Undantagsvis möjliggörs familjeåter- förening om anknytningsbarnet beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande. Enligt utredningsdirektivet ska utredningen även lämna förslag på vilka kategorier av skyddsbehövande i övrigt som ska undantas från försörjningskravet vilket kan få betydelse för de barn som inte är ensamkommande. Flertalet ensamkommande barn blir kvar i och många exempel finns där det inte varit möjligt för det ensamkommande barnet att återförenas med vårdnads- havare i hemlandet eller i tredje land. För ett statistiskt underlag hänvisas till som har uppgifter på hur många som mottagits till landets kommuner vars anhöriga beviljats uppehållstillstånd, hur många som är barn och hur som gått sedan anknytningspersonen mottogs till en kommun. i flyktingmottagandet – rapport om konsekvenserna av den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd och lagen om mottagande av asylsökande Av Malmös befolkningsökning 2006 på närmare 5 000 personer beräknas 3 000 vara flyktingar och invandrare. Det är främst den tillfälliga asyllagen som påverkat antalet nya malmö- bor, där gruppen flyktingar från är dominerande. Men även en ny våg av asylsökande irakier påverkar befolknings- ökningen. Från att legat på en stabil nivå kring ca 1 100 nyanlända flyktingar minskade antalet kraftigt och 2005 var antalet endast 400. Därtill kom 1 200 nyanlända invandrare. kom den tillfälliga lagen som gav vissa grupper som nekats uppehållstillstånd en ny möjlighet att få stanna i . Fram till var det möjligt för dessa grupper att på nytt söka uppehållstillstånd. Effekterna av den tillfälliga lagen kan nu redovisas och stads- kontoret vill med denna rapport förutom fakta i siffror beskriva de nyanlända flyktingarnas och deras anhörigas situation ur flera aspekter. Dessutom redovisas fakta om asylsökande som bor i i väntan på beslut om uppehållstillstånd, samt de ekonomiska konse- kvenserna för kommunen gällande både mottagna flyktingar och invandrare. Avslutningsvis lämnar stadskontoret förslag på åtgärder och förändringar som är till gagn för såväl kommunerna med stort flyk- tingmottagande som för de enskilda flyktingarnas möjligheter att etablera sig i . Asylsökande som väntar på beslut om uppehållstillstånd Antal asylsökande som bor hos släkt och vänner i har i mycket ringa omfattning minskat, trots att det inte längre utgår bidrag till boendet. personer inskrivna hos i s.k. eget boende, dvs. har lämnat följande aktuella information om de 1 336 asylsökande i s.k. eget boende i : De asylsökande kommer främst från följande länder: De asylsökande fördelas på följande åldrar De flesta asylsökande i s.k. eget boende bor i stadsdelarna . Antalet asylsökande i s.k. eget boende ligger på samma nivå som trots att har tagit emot över 1 371 flyktingar varav 1 089 personer från s.k. eget boende med permanent uppehålls- tillstånd i samband med införandet av den tillfälliga asyllagen. Snarare ökar antalet asylsökande . fick en ny våg av asylsökande irakier och det fortsätter komma flyktingar från . Det är en flyktingström som bara fortsätter och som resulterar i nya positiva beslut. aviserar att 2007 kan man räkna med samma nivåer på mottagningen som . beviljas av alla irakier permanent uppehållstillstånd i jämfört med 7–. Ensamkommande barn och ungdomar Från gäller en lagändring i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) som innebär att ensamkommande barn som söker asyl skall tas emot och beredas boende av en kommun som träffat överenskommelse med . För detta får kommunen ersättning av staten. I samband med ankomsten till skall barnen via anvisas plats i en s.k. anvisningskommun. i de fyra ankomstkommunerna skall endast ordna placering för de barn som kommer eller kvällar/nätter samt i de fallen där inte hinner med sin första utredning under en och . Barn som skall genomgå en åldersutredning skall också stanna i ankomstkommunerna tills åldersbestämningen är klar vilket kan ta en . ersätter anvisnings- kommunerna för kostnaderna i samband med barnens boende. Centrum som ansvar för de tillfälliga place- ringarna i ger följande rapport om den aktuella situationen: På grund av att tillströmningen av ensamkommande barn ökat kraftigt jämfört samt på grund av att endast ett fåtal kommuner har träffat överenskom- melser med om att bli anvisningskommuner för ensamkommande barn har en stor brist på anvisningsplatser uppstått. Detta får till följd att barnen får vänta i ankomst- kommunerna än vad som ursprungligen var planerat. Till har –totalt 121 barn anlänt och var 41 barn och ungdomar placerade under olika boendeformer via på de tio stadsdelarna i . De ensamkommande barnen kommer främst från , , , och . Vid stadsdelsförvaltningens senaste kontakter med Migrations- verket har det klart framkommit att det saknas platser i anvisningskommunerna. Denna situation kommer att bestå minst fram varefter ett antal anvisningsplatser skall öppnas och en viss avlastning i ankomstkommunerna kommer att ske. Denna information har resulterat i att i måste samordna insatser kring mottagandet av ett större antal barn och än vad som ursprungligen var planerat. Även om lyckas sluta avtal om platser i anvisnings- kommuner som täcker behoven kommer behovet av boendeplatser för tillfälligt mottagande av ensamkommande barn i att För att klara boendet framöver har öppnat ett barnhem för 20 asylsökande ungdomar Mottagande av flyktingar och invandrare har tagit emot drygt 33 500 flyktingar och invandrare, varav 2 900 . 2005 tog emot 1 600 flyktingar och invandrare. De största nationaliteterna bland mottagna 2006 är irakier, statslösa palestinier, somalier och flyktingar från . De nyanlända bosätter sig främst i , och , dvs. i de bostadsområden där flyktingarna bott inneboende . Statistik om flyktingmottagandet redovisas i särskilda bilagor. har tagit emot av de flyktingar som erhållit uppehållstillstånd. har av rikets befolkning. Kommunen har således tagit emot drygt så många flyktingar som sin andel av befolkningen i riket. Flyktingmottagandet är mycket ojämnt fördelat mellan kommunerna. Således har 15 av kommuner tagit emot av samtliga flyktingar. Dessa kommuner har av landets befolkning och samtliga har hög invandrartäthet. Den ojämna fördelningen kan illustreras med att kommun ensam tagit emot fler flyktingar än Norrlandslänen tillsammans. spår att antalet asylsökande kommer att vara lika högt som 2006, medan fler personer kommer att söka tillstånd för att förenas med anhöriga i . Handläggning av ansökningar om att förenas med anhöriga i har präglats av långa väntetider. har därför genomfört en rad åtgär- der för att öka effektiviteten i handläggningen vilket har bidragit till att förkorta väntetiderna. Mot bakgrund av prognos gör stadskontoret i samråd med Invandrarservice bedömningen att kommer ha en minskning av antal nyanlända flyktingar, från nuvarande ca 1 400 till ca 1 100. Däremot förväntas antal nyanlända invandrare, inkl. anhöriga till flyktingar, förbli oförändrat ca 1 500. Antal flyktingar och invandrare förväntas bli lika höga . Såvida inte nya oroshärdar uppstår i världen , så Bilaga 4 SOU 2008:114 beräknas de nyanlända flyktingarna komma från främst , , och . Antal hushåll med introduktionsersättning halverades mellan åren 2000–2005, från drygt 1 400 hushåll till drygt 700. Den tillfälliga asyllagen har dock medfört en uppgång av antal hushåll med introduktionsersättning och uppgår antal hushåll till 1 100. Antalet kan förväntas öka ytterligare . Statistik om introduktionsersättning redovisas i särskilda bilagor. som antal ersättningshushåll ökar bör påpekas att av nyanlända personer har någon form av egen försörjning redan vid mottagningstillfället. Merparten av dessa är anknytningar till redan etablerade personer i . Statliga bidrag för mottagande av flyktingar och invandrare Statliga bidrag utgår till kommunens mottagande av flyktingar och invandrare i form av: schablonersättning för nyanlända flyktingar generella bidrag för nyanlända invandrare Statsbidrag i form av schablonersättning för flyktingar har en överenskommelse med Integrations- verket om mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande m.m. Överenskommelsen är ett s.k. noll-avtal och inne- bär att inte tar emot något specificerat antal flyktingar . Däremot får kommunen en grundersättning om för administration m.m. samt schablonersättning för varje flykting som bosätter sig i kommunen efter beslut om uppehålls- tillstånd. Schablonersättningen är per vuxen, per barn och per äldre vuxen (). Schablon- ersättningen avser att täcka kommunens kostnader i . schabloniserade ersättningen till kommunerna kommer att höjas . Den grupp flyktingar, som beviljats uppehållstillstånd och bosatt sig i , tycks till sin sammansättning ha stora likheter med 1999-årskontingent som redovisas i ! – Ett ersättningssystem i obalans (Integrations- verkets rapportserie 2003:5). konstaterar i en kommentar till rapporten att storstäderna i verkligheten inte ens får täckning för sina kostnader för försörjningsstödet, än mindre för övriga kostnader under introduktionen. Den ekonomiska situationen har dock för Malmös del förbättras och f.n. täcker schablonersättningen kommunens kostnader för försörjning och introduktion. Däremot täcker ersätt- ningen fortfarande inte merkostnader inom skola, barnomsorg, social- tjänst, kultur- och fritidsverksamhet samt tolkservice. Ersättningen täcker inte heller fördyrande boendekostnader. Den stora inströmningen av flyktingar gör att stadskontoret bedömer att kommunens kostnader kommer att öka . Bristen på bostäder medför sannolikt att kommunen tvingas accep- tera hyreskostnader utöver normala nivåer. Omkostnadsökningar hos de externa anordnarna av introduktionsinsatser och sfi, som med kort varsel måste utöka sina lokal- och personalresurser, kan få till följd att dessa tjänster fördyras. Ökade väntetider till introduktionsutbildningar kommer att leda till växande kostnader för introduktionsersättning och försörjningsstöd. Liknande effekter uppstår vid väntetider till skola och barnomsorg. Behovet av rehabilitering och övrig hälso- och tandvård kommer troligen att vara större än normalt för de flyktingar som får uppehållstillstånd till följd av den tillfälliga lagen. Kommunens kostnader bedöms också öka med anledning av regeringens aviserade förändringar i kvalificering till arbetslöshets- och sjukförsäkring samt ersättningsnivåer. Dessutom kommer en kraftig minskning av arbetsmarknadsåtgärder även påverka gruppen nyanlända flyktingar. Generella statsbidrag för invandrare har valt att erbjuda nyanlända invandrare introduktion med sfi i likhet med flyktingar som omfattas av flyktingmottagandet. Detta eftersom invandrares behov av introduktion med sfi bedöms som lika stort som flyktingars. Därtill kommer att EU-medborgare erbjuds sfi-utbildning. Till skillnad mot flyktingarna erhåller kom- munen dock inte något riktat statsbidrag för invandrare för att täcka kommunens kostnader för introduktion, försörjning m.m. Kommunens kostnader för de nyanlända invandrarna täcks dock delvis av de generella statsbidrag som utgår. I kostnadsutjämnings- bidraget för kommuner och landsting, som kompletterar det gene- rella bidraget, ingår bl.a. följande verksamheter och de strukturella faktorer som påverkar dessa: Grundskola och förskoleklass: ingår faktorn barn med utländsk bakgrund. Äldreomsorg: ingår faktorn utomnordisk bakgrund. Individ- och familjeomsorg: ingår faktorerna utrikesfödda flyktingar och nära anhöriga, övriga utrikesfödda från länder utanför och EU, samt barn med utländsk bakgrund. Barn med utländsk bakgrund: ingår faktorn barn 0–med utländsk bakgrund. I de fall faktorerna överstiger genomsnittet för riket utgår bidrag enligt kostnadsutjämningsmodellen. Kommunen får dock själv välja hur de generella statsbidragen skall användas. Stadskontoret bedömer att de generella bidragen inte fullt ut täcker kommunens kostnader för nyanlända invandrares intro- duktion med sfi och försörjning under de första tre i kommunen. Även här kommer regeringens aviserade förändringar i kvalificering till arbetslöshets- och sjukförsäkring samt ersättnings- nivåer att påverka kommunens kostnader negativt. Konsekvenser av den tillfälliga lagen om uppehållstillstånd Totalt beräknas 3 000 nyanlända flyktingar och invandrare tas emot i . Mottagningen på Invandrarservice är mycket hårt belastad och väntetiden för nybesök har ökat . Bostadssituationen för nyanlända har enligt Invandrarservice inte blivit bättre och de flesta kommunplacerade flyktingar bor inne- boende. Trångboddheten kommer att öka ytterligare då många återförenas med sina familjer. Stadskontoret har rådfrågat stadsdelarnas socialtjänst och intro- duktionsverksamhet och nedan följer en kortare redovisning av situationen vad gäller boende, hälsa och introduktion. Det största problemet för asylsökande som fått uppehållstillstånd är boendefrågan. Nästan alla flyktingar har icke godkänt andra- handskontrakt eller bor som inneboende. Deras anhöriga söker uppehållstillstånd i hemlandet eller befinner sig i tredje land och väntas komma till . Många oroar sig för sin boende- situation. Utsikten för denna grupp att få egen bostad är ytterst liten med dagens bostadssituation. Situationen för nyanlända invandrare är betydligt bättre, främst beroende på att dessa kom- mer som anknytning till en redan etablerad person. Den senaste hemlöshetsrapporten i som görs visar på att till antalet ökade gruppen som ansågs ha s.k. bristande förankring på bostadsmarknaden från 313 till 398 personer mellan . Totala antalet hemlösa var 849 personer 2006 (694 för ). Det totala antalet hemlösa ökar således, men förändras orsakerna till hemlöshet och den variabel som förändrats mest är bristande förankring. I gruppen hemlösa finns personer som är nyanlända eller nygamla återvändare och här återfinns irakier, statslösa palestinier m.fl. nationaliteter. Från de stora stadsdelarna rapporteras att boendesituationen är ansträngd. , som är den stadsdel som har flest hemlösa, arbetar frenetiskt för att kunna ge människor tak över huvudet. De lägenheter stadsdelarna har att tillgå är inte anpassat till de behov som finns och bostadsmarknaden är mycket begränsad för de som inte har någon förankring och referens från bostadsmarknaden/ bostadsföretagen. Stadsdelsförvaltningarna Centrum, Hyllie och har lämnat mer fylliga redogörelser om boendesituationen. Från stadsdelsförvaltning Centrum rapporteras att arbetar med att finna olika lösningar för de sökande, men har detta år märkt att alternativa boendeformer såsom hotell eller motsvarande behövts användas mer än föregående år. I anslutning till nyanlända med utländsk bakgrund så blir dessa människor kvar längre i de alternativa boendeformerna p g a bristande tillgång till lägenheter för förvaltningen. Vidare innebär även språksvårigheterna att tolkar behövs och härigenom tar dessa ärenden större tid i anspråk att handlägga i olika led hos verksamheten. Vidare krävs fler och mer kontakter med andra myndigheter såsom exempelvis Migrations- verket. Sammantaget är enskilda ärenden av denna art resurs- krävande avseende boendelösning och handläggning. Vidare är situ- ationen för flyktingarna ej tillfredsställande då en förändring av deras situation dröjer allt . Från stadsdelsförvaltning Hyllie rapporteras att har antalet nyanlända flyktingar och invandrare som kontaktar social- tjänsten med anledning av bostadsproblem ökat. har haft kontakt med 13 hushåll som har mer allvarligare bostadsproblem. Av dessa är 10 barnfamiljer. Flera av dessa familjer har bott inneboende hos släktingar eller vänner i stället för det boende som erbjudits genom Migrations- verket. De har då ofta varit mycket trångbodda och i samband med att de får uppehållstillstånd kontaktar de och uppger att de inte kan bo kvar hos släktingarna/ vännerna och därför behöver hjälp med ett annat boende. Familjerna tillhör inte traditionella klienter när det gäller hemlöshetsarbete. De har inga hyresskulder eller stör- ningar. De har inte heller någon annan uttalad social problematik i form av skulder, missbruk eller psykiska funktionshinder, svårig- heter som kan innebära behov av bistånd i form av boende. Deras bostadslöshet beror på bristande boendereferenser samt på bristen på bostäder i . lyckas familjerna hitta en lägenhet efter en period, antingen ett förstahandskontrakt eller ett andrahandskontrakt. MKB:s nya uthyrningspolicy, där de uttalat går efter kötid, har för en del familjer inneburit en ökad möjlighet att få en hyreslägenhet. I de fall då familjerna inte har möjlighet att bo kvar i sitt nuvarande boende kontaktar vanligtvis Mosippan, genomgångs- boende för flyktingfamiljer och andra hemlösa. finns det inga lediga bostäder där, varför familjerna sätts på kö. I en del fall har ordnat annat tillfälligt boende i avvaktan på mer permanent lösning. Den ökade flyktinginvandringen innebär att många barnfamiljer tvingas bo trångbodda under kortare eller . Med tanke på barnens situation är detta förstås mycket otillfredsställande. Från stadsdelsförvaltning rapporteras att den stora delen av de familjer som vänder sig till stadsdelens vuxenenhet med bostadsproblem aldrig har haft egen bostad i . () har 35 hushåll, som beviljats uppehållstillstånd i , vänt sig till vuxenenheten för att de varit bostadslösa. Antalsmässigt omfattar dessa familjer 51 vuxna per- soner och 50 barn. Merparten av dessa människor har varit inne- boende hos någon på , antingen bekanta eller släktingar. Trångboddhet är ett känt problem på och blir inte bättre av att många familjer dessutom har släktingar inneboende. Det finns 600 personer i s.k. eget boende på . Ur ett barnperspektiv kan det vara förödande att efter att ha förflyttats långt ifrån sin välkända miljö hamna i ett trångt inne- boendeförhållande där inget är ens eget, att inte ha en vrå som man kan kalla sin egen och ett beroende av välvilliga släktingar eller bekanta. Det är otryggt eftersom barnen inte vet hur länge de får bo kvar och vart de ska ta vägen sedan. Det förekommer också en svart hyresmarknad där människor hyr ut sina lägenheter, eller delar av lägenheten, i andra hand utan att detta är godkänt av hyresvärden, vilket kan resultera i att både hyresgästen och de boende blir avhysta. Inneboende kan man vara som ansökan om uppehållstillstånd prövas, ibland är det , men sedan förväntar sig människor att de ska få en egen lägenhet. Då vänder man sig till . vuxenenhet har tvingats att använda tillfälliga lös- ningar som hotell, vandrarhem och campingplatser för att lösa situ- ationen för barnfamiljerna. I första hand försöker socialsekreterarna få människor till att stanna i sitt inneboende tills de har hittat en egen lägenhet men då det inte går så måste de erbjudas något annat. Detta är naturligtvis ingen bra lösning men det är den som står till buds. De ställs i kö till Mosippan, men den del av Mosippan som är till för dem som varit i landet än är full, det finns en kö och omsättningen går inte fort. Det uppstår mycket frustration i väntrummet då hela familjer kommer till med sina tillhörigheter och förväntar sig att de ska få en lägenhet. Frustration dels hos klienterna som inser att det inte finns några lägenheter att söka på utan att de måste söka lägenhet själv och dels hos socialsekreterarna som måste handskas med ett problem som inte har lösningen till då det handlar om bristen på bostäder. Många av de flyktingarna som har fått uppehållstillstånd genom den tillfälliga lagen har vistats i kommunen och har haft rätt till endast akutsjukvård. Först efter det att de erhållit uppehållstillstånd kan de söka läkarhjälp på samma villkor som personer bosatta i . En del mår psykiskt dåligt och behöver hjälp. Många har haft behandlings- kontakt med Röda Korset eller psykiatrin och fortsätter nu med behandlingen. Från kommunens utbildningsanordnare av introduktion med sfi rapporteras följande kring introduktionsdeltagarnas psykiska hälso- tillstånd: I IntroRehab (Liber ) deltar totalt 120 personer som har redan fått diagnos posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). Intro Rehab syftar till att tillgodose behovet av sammanhållen insats omfattande psykologbehandling, sfi-undervisning och arbets- förberedande åtgärder. Detta sker i samverkan mellan Röda Korset, , Liber , Arbetsförmedlingen Nya Invandrare och . Hos Liber i övrig introduktion har kurator regel- bunden kontakt med ca 20 deltagare som befinner sig i migrations- relaterade kriser. Depression, bostadsproblem, kontakt med primär- vården, medicinerar, ångestattacker, kontakt med psykakut etc. Hos finns det två specialgrupper på med vardera 18 deltagare (36 personer). Dessa uppvisar symptom på PTSD och har frekventa kontakter med primärvården, medicinerar och har mycket svag progression. har 12 deltagare i specialgrupp som har psykosomatiska bekymmer pga. migrationsrelaterade problem. Det rör sig således om cirka 188 personer som har fått uppehållstillstånd och som introduktionshandläggare och utbildnings- anordnare har identifierat att de har olika svårighetsgrader av PTSD eller andra migrationsrelaterade psykosomatiska besvär. Hälso- problemen som kan relateras till trauma är sannolikt då man får anta att det finns ett okänt mörkertal. Vårdcentral Flyktinghälsan startade fullt ut sin verksamheten . Vårdcentralen utför akutsjukvård och hälsoundersökningar på både barn och vuxna. Det finns också en barnavårdscentral där en barnsjuksköterska ger vaccinationer och följer de små barnens utveckling. har vårdcentralen hjälp av internationella hälsokommunikatörer som informerar om svensk hälso- och sjukvård på olika språk.