sou · GWB312 · 2008-02-28 00:00:00 — Utformningen av de regleringar som styr den finansiella sektorn är viktigt för ett finansiellt centrum. Stödet från starka institutioner, dvs. de som ansvarar för utformningen och upprätthållandet av regleringar, är av betydelse för hur marknaden utvecklas. Information spelar en betydande roll för finansiell aktivitet. En konkurrenskraftig och transparent miljö med tydliga regelverk kan mildra informationsasymmetrier och leda till ökad aktivitet i den finansiella sektorn som en följd av att osäkerheten minskar. När ett land har växt till en viss nivå följer inte längre den finansiella marknaden den realekonomiska utvecklingen utan beror på hur t.ex. marknadsfriktioner hanteras, dvs. betydelsen av en väl fungerande reglering av den finansiella sektorn ökar. 179TP PT Porteous, D. [1999]. Bilaga 5 till LU 2008 När det gäller skattenivån varierar effekten den har på ett finansiellt centrums konkurrenskraft beroende på vad det är för land. Ett s.k. offshore centrum konkurrerar med skattenivån som främsta faktor. Skattenivån i ett lands viktigaste handelspartners påverkar också betydelsen av skattenivån. Den faktiska skattenivån har effekt när det gäller kostnaden för utländska banker och andra finansiella företag att etablera sig. Skattenivån påverkar också kostnaderna för de tjänster som ett finansiellt centrum tillhandahåller. En stor del av de finansiella tjänster som utförs i ett finansiellt centrum är en följd av handel. Om en stor del av handeln sker med länder med liknande skattenivå spelar nivån i sig inte lika stor roll.TPF180FPT Undersökningar där aktörer i den finansiella sektorn får ge sin syn på vad som är viktigast för ett finansiellt centrum visar en liktydig bild av vilka faktorer som anses ha störst betydelse. I en studie av företaget Y/Zen intervjuas närmare 400 personer i den finansiella sektorn i om vad som kännetecknar ett finansiellt centrum och vilken betydelse olika faktorer har.TPF181FPT Studien analyserar vilka nyckelfaktorer som gör ett finansiellt centrum konkurrenskraftigt. De viktigaste faktorerna, och rangordningen, visas i tabell 4.1. Tillgången på kvalificerad personal och en konkurrenskraftig reglering bedöms vara de två viktigaste faktorerna. 180TP PT Sagaram, J.P.A. & Wickramanayake, J. [2005]. 181TP PT Y/Zen [2005]. Finansiella centra Bilaga 5 till LU 2008 Tillgång till kvalificerad personal Tillgång till internationella finansiella marknader Tillgång till leverantörer av tjänster Kvalitet och tillgång till kommersiella fastigheter Skatteregim (inkomstskatt m.m.) Anm.: Genomsnittlig poäng är genomsnittet i en sexgradig poängskala. En faktor utan betydelse ger ett poäng och kritisk betydelse ger sex poäng. Källa: Y/Zen [2005} Det har förekommit en debatt om att finansiella centra kommer att försvagas av den tekniska utvecklingen, outsourcing, och uppkomsten av offshore centra. I rapporten av Y/Zen görs be- dömningen att även om en del tjänster av standardkaraktär kan försvinna till områden med lägre kostnader, kommer de viktiga delarna av den finansiella sektorn, företagens huvudkontor och den bästa personalen, att fortsätta finnas i finansiella centra. Bedömningen i rapporten är att det enbart finns två globala finansiella centra, definierat som en plats där affärer sker mellan organisationer från hela världen med hjälp av finansiella instrument från hela världen; och . Enkäten visar att om det tillkommer ytterligare ett globalt finansiellt centrum blir det sannolikt i . Bilaga 5 till LU 2008 och är de två största globala (internationella) finansiella centra.TPF182FPT har varit i nivå med och men har tappat något i betydelse. Det har också skett en utveckling av finansiella centra som t.ex. , och . Att finansiella centra stödjer den globala ekonomins funktioner är konstaterat i studier av lokaliseringen av banker.TPF183FPT En studie av utvecklingen av bankers etablering i finansiella centra till och med visar att efter att banketableringen under har ökat, minskar antalet banker i olika finansiella centra. Förklaringen är sammanslagningar mellan banker, men även avmattningen i den japanska ekonomin har bidragit till konsolideringen. rankades som det främsta finansiella centrumet baserat på banketableringen. var tvåa med och på tredje och fjärde plats. var rankad femma (ner från plats tre 1990). Studien visar att har en lägre koncentration av banker 2000 än 1990, som en följd av införandet av euron. och bedöms som finansiella centra av första graden, medan , och räknas som andra graden, och några städer i (, , ) räknas som tredje graden. Att och andra europeiska städer tappar efter införandet av euron bedöms vara en effekt av att utomeuropeiska banker bara behöver ett kontor i i och med den gemensamma valutan. Sammanfattningsvis visar studien att antalet banker i ett finansiellt centrum fortsatt är en betydande indikator på hur attraktiv en stad är som finansiellt centrum.TPF184FPT En studie av betydelsen av kapitalmarknaderna för finansiella centra visar att inget finansiellt centrum är komplett utan en betydande aktiemarknad. I studien jämförs 45 städer i syfte att bedöma om ojämlikheten inom den finansiella hierarkin ökat eller minskat över tiden. Studien visar att det sker en konvergens och att många internationella finansiella centra växer i förhållande till och . Städer som , , och har tagit en större del av den internationella 182TP PT Se översikt i Sassen, S. [1999]. 183TP PT , S.-R., Tschoegl, A. & Yu, C.-M. [1986]. 184TP PT , S.-R., Tschoegl, A. & Yu, C.-M. [2002]. Bilaga 5 till LU 2008 och är stora p.g.a. en stor inhemsk aktiemarknad.TPF185FPT Historiskt har mycket kapital koncentrerats till de största världsstäderna, som , och . Men dominansen kan brytas upp och det sker en decentralisering till flera internationella finansiella centra.TPF186FPT En ökad grad av finansiell integration har bidragit till att fler finansiella centra har etablerats. En ökad globalisering med ökad handel och utvecklingen i tillväxtekonomierna bidrar till den utvecklingen. 4.3.2Kan vara svårt att behålla marknadsandelar har tappat marknadsandelar, i den mening att aktörer väljer något annat finansiellt centrum för sina affärer, och förändringen är i fokus för omfattande analyser. Att förlorar marknadsandelar på de globala marknaderna beror på flera faktorer;TPF187FPT många andra marknader har samma teknologi, likviditet, och investerarförtroende som amerikanska marknader vilket tidigare var en konkurrensfördel för ; det finns betydande mängder kapital samlat utanför ; och möjligheten för investerare att investera globalt har ökat. Den främsta anledningen till att förlorar marknadsandelar är dock ökade kostnader för att uppfylla de krav som ställs av den amerikanska regleringen av de finansiella marknaderna.TPF188FPT har företag som behövt skaffa kapital utomlands valt att komma till därför att det var enklast. Skillnaden är att företag har betydligt fler alternativ att välja på, det finns en enda självklar marknad.TPF189FPT Teknologiförbättringar medför att det är lättare att investera i andra länder. Många marknader har blivit mer likvida vilket medför att det är lättare att skaffa kapital. Ökat förtroende för allt fler finansiella marknader innebär att investerare vågar investera. Den här utvecklingen går det inte att påverka för ett land som vill 185TP PT Poon, J., Eldredge, B. & Yeung, D. [2004]. 186TP PT Poon, J., Eldredge, B. & Yeung, D. [2004]. 187TP PT Se t.ex. [2006]. 188TP PT Denna bedömning delas med andra officiella amerikanska rapporter: Sustaining and the Leadership (2007) och Commission on the Regulation of U.S. Capital Markets in the 21st Century (2007). Regelförändringar som t.ex. implementeringen av Sarbanes-Oxley Act 2002 har bidragit till att kostnaden för att skaffa kapital har ökat i . 189TP [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 konkurrera som finansiellt centrum. En av de viktigaste faktorerna som går att påverka är regleringen av de finansiella marknaderna. Att förbättra och bibehålla konkurrensfördelar på marknaden för finansiella tjänster genom att ha en reglering av den finansiella sektorn som innebär små kostnader och pålagor för aktörerna som man bibehåller investerarnas förtroende är en av de viktigaste policyfrågorna för de länder som vill ha konkurrenskraftiga finansiella centra.TPF190FPT som finansiellt centrum har flyttat fram sina positioner. En viktig förklaring är en reglering som medför investerarskydd med välutformade, effektiva lagar som upprätthålls utan onödiga kostnader. Enkäter visar att tillgången till kvalificerad personal är en av de viktigaste faktorerna för ett finansiellt centrum. har varit ledande när det gäller tillgång på kvalificerad personal men ändrade immigrationsregler som gör det svårare för utländska medborgare att studera och arbeta i är en faktor som bedöms vara en nackdel för som finansiellt centrum.TPF191FPT Utvecklingen när det gäller kvalificerad personal i är den omvända där det blivit lättare att flytta mellan länder inom EU. Finansiella sektorn är koncentrerad på ett fåtal platser. Detta beror på att olika delar av den finansiella sektorn har fördelar av att finnas på samma plats, men även andra branscher som levererar tjänster till den finansiella sektorn vinner på en koncentration. Koncentration av finansiell verksamhet leder till ökad konkurrens, bidrar till en högre innovationsgrad i sektorn och stärker konkurrenskraften i förhållande till andra finansiella centra. En närvaro av utländska banker förstärker den inhemska konkurrensen och ökar innovationsgraden i finansiella tjänster, dvs. de utländska bankerna bidrar till att effektivisera värdlandets finansiella system. Det bidrar i sin tur till den ekonomiska tillväxten. Några av de faktorer som bidrar till att ett finansiellt centrum bildas på en specifik plats är graden av ekonomisk utveckling, graden av internationell handel, mängden finansiella tjänster och kvaliteten på regleringen av den finansiella sektorn. 190TP [2006]. 191TP PT Sustaining and the Leadership [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 för att ett finansiellt centrum ska kunna etableras är också en hög grad av finansiell öppenhet och tillgång på kvalificerad arbetskraft. Regleringar som i sin utformning försämrar den finansiella sektorns funktionssätt leder till ökade informationsasymmetrier vilket hämmar aktiviteten i ett finansiellt centrum. En reglering av den finansiella sektorn som innebär små kostnader för aktörerna som man bibehåller investerarnas förtroende är en av de viktigaste policyfrågorna för de länder som vill ha konkurrens- kraftiga finansiella centra. Rationella och transparanta marknadsregleringar, i kombination med ett kompetent finansiellt system och finansiell öppenhet, är det som bedöms bidra till att ett finansiellt centrum kan växa. 5 Den svenska finansiella sektorn I det här kapitlet beskrivs den svenska finansiella sektorn. Den jämförs också med den finansiella sektorn i andra relevanta länder avseende storlek, antal sysselsatta, effektivitet och produktivitet. Kapitlet behandlar också kort utbudet av kapital och konkurrensförhållandena i den svenska finansiella sektorn. Vidare beskrivs hur hushållen använder de tjänster som den finansiella sektorn tillhandahåller. 5.1Sysselsättningen i finansiell sektor När den svenska finansiella sektorn studeras bör det göras skillnad på bankverksamhet riktad till hushåll och småföretag (retail banking) och försäljning av finansiella tjänster till andra företag, finansiella och icke-finansiella samt andra mer avancerade tjänster.TPF192FPT till totalt antal anställda i den finansiella sektorn dominerar antalet anställda i bankerna. Som statistiken produceras är det svårt att skilja ut olika delar av den finansiella sektorn, särskilt om en jämförelse med andra länder ska kunna ske. Trots det breda angreppssätt som blir resultatet här, är det ändå av intresse att se hur den svenska finansiella sektorn förhåller sig till sektorn i andra länder. 192TP PT Retail banking är tjänster i form av bl.a. inlåning, utlåning, rådgivning, betaltjänster, kontanthantering, förmedling och försäljning av sparprodukter. Exempel på tjänster riktade till företag är rådgivning vid fusioner och förvärv, privatiseringar, värdepapperiseringar, emissioner, börsintroduktioner, garantigivning i samband med företagsfinansiering och förvärv, kapitalanskaffning, riskkapital, exportfinansiering, projektfinansiering, factoring, och leasing. Andra mer avancerade tjänster är t.ex. betalningsförmedling, clearing och avveckling, förvaltning av värdepapper, diskretionär kapitalförvaltning, fondförvaltning, mäkleri och rådgivning av fondpapper och finansiella instrument. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Faktaruta 5.1 Svensk näringsgrensindelning (SNI) Svensk Näringsgrensindelning (SNI) är en branschindelning som används vid beräkning av nationalräkenskaperna. Indelningen bygger på EU:s standard NACE (Classification of Economic Activities in Community). Den svenska finansiella sektorn består av ett antal företag och institutioner. Enligt SNI 2002, SCB:s standard för svensk näringsgrensindelning, är grupp J, finansiell verksamhet, indelad i tre huvudgrupper, 65, 66 och 67. I dessa grupper ingår i grupp 65. I övrigt består SNI 65–67 av finansiella företag. Grupp 65 är Finansförmedling utom försäkring och pensionsverksamhet, grupp 66 Försäkring och pensionsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkringsverksamhet, och grupp 67 Stödtjänster till finansiell verksamhet. Dessa grupper består i sin tur av undergrupper där de företag och institutioner som utgör den svenska finansiella sektorn placeras: Grupp 65: Centralbanksverksamhet, Bankverksamhet utom centralbanksverksamhet, Finansiell leasing, Annan kreditgivning, Handel med och förvaltning av värdepapper för egen räkning, Aktiefonds-, räntefonds- och valutafondsverksamhet Grupp 66: Fondanknuten livförsäkring, Livförsäkring utom fondanknuten livförsäkring, Pensionsfonders och understödsföreningars verksamhet, Skadeförsäkring Grupp 67: Administrativa tjänster till finansiella marknader, Handel med och förvaltning av värdepapper för annans räkning, Andra stödtjänster till finansförmedling, Försäkringsmäklarverksamhet, Övriga stödtjänster till försäkring och pensionsfondsverksamhet. Källa: SCB. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Företagen i den finansiella sektorn kan delas in i tre huvudgrupper baserat på SNI 2002 (se faktaruta 5.1). Dessa grupper kan samman- fattas som banker (grupp 65), försäkringsbolag (grupp 66), och övriga finansiella företag (grupp 67).TPF193FPT Den första gruppen, banker, består av bl.a. , affärsbanker, sparbanker, finansiella bolag, investmentbolag och värdepappersfonder.TPF194FPT Av dessa sysselsatte affärs- och sparbanker flest personer. var 42 142 personer anställda i 133 företag. Finansiella bolag sysselsatte 6 293 personer (231 företag), och investmentbolag 2 005 personer (419 företag). Gruppen försäkringsbolag består av fond- försäkringsbolag, livförsäkringsbolag, pensionsfonder, och skade- försäkringsbolag. Av dessa sysselsatte skadeförsäkringsbolagen 14 113 personer (247 företag) 2006. Gruppen övriga finansiella företag består av bl.a. fondkommissionärer, försäkringsmäklare, och serviceföretag. När det gäller antal företag 2006 fanns det i gruppen banker 1 517 värdepappersfonder och 419 investmentbolag. Den andra gruppen, försäkringsbolag, dominerades av pensionsfonderna (505 företag). Den tredje gruppen, övriga finansiella företag, bestod av 1 396 fondkommissionärer och 1 101 försäkringsmäklare. Övriga i den gruppen var olika serviceföretag. Antalet anställda inom banker och försäkringsbolag har minskat något –2006. I övriga finansiella företag har en betydande ökning skett. När det gäller antalet anställda är det en tydlig skillnad mellan utvecklingen i banksektorn och i övriga företag. Banksektorn har konsoliderats och effektiviserats och antalet bankkontor har minskat. Eftersom de bankanställda dominerar gruppen banker styr utvecklingen för affärs-, spar-, och föreningsbanker den sammanlagda utvecklingen när det gäller antalet anställda. För övriga finansiella företag har det skett en ökning i antalet företag, och också i antalet anställda. 193TP PT Dvs. indelningen enligt SNI. Benämningarna är samma som i SOU 2000:11b. 194TP PT Antalet anställda i varierar i hög grad mellan olika länder. har få anställda i ett internationellt perspektiv. Centralbankers anställda ingår i det här breda måttet, SNI 65 banker, vilket kan påverka vid jämförelser mellan antalet anställda i olika länder eftersom centralbanker i några länder har ett mycket stort antal anställda. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Diagram 5.1 Anställda i finansiell sektor i –2006 Anm.: Staplarna visar antal anställda i banker, försäkringsbolag och övriga finansiella företag. Gruppen banker, SNI 65, består av bl.a. , affärsbanker, sparbanker, finansiella bolag, investmentbolag och värdepappersfonder. Gruppen försäkringsbolag, SNI 66; består av fondförsäkringsbolag, livförsäkringsbolag, pensionsfonder, och skadeförsäkringsbolag. Gruppen övriga finansiella företag, SNI 67, består av bl.a. fondkommissionärer, försäkringsmäklare, och serviceföretag. Källa: SCB Basfakta, olika årgångar. Antalet företag inom alla tre kategorier har ökat kraftigt –2006. Den största ökningen har skett bland övriga finansiella företag. Sammantaget fanns det mer än dubbelt så många finansiella företag 2006 i jämförelse med 1993. Utvecklingen speglar den allmänt expansiva utvecklingen i den finansiella sektorn . Att antalet anställda inte ökat i samma omfattning som antalet företag har flera förklaringar. Förutom konsolideringen inom banksektorn, är automatisering av enklare funktioner och teknikutveckling sannolikt några av förklaringarna. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Diagram 5.2 Företag i finansiell sektor i –2006 Anm.: Gruppen banker, SNI 65, består av bl.a. , affärsbanker, sparbanker, finansiella bolag, investmentbolag och värdepappersfonder. Gruppen försäkringsbolag, SNI 66; består av fondförsäkringsbolag, livförsäkringsbolag, pensionsfonder, och skadeförsäkringsbolag. Gruppen övriga finansiella företag, SNI 67, består av bl.a. fondkommissionärer, försäkringsmäklare, och serviceföretag. Källa: SCB Basfakta, olika årgångar. gör i en rapport bedömningen att den snabba utvecklingen av ny teknik, med bland annat IT-baserade banktjänster, har bidragit till en mycket stark effektivisering och produktivitets- tillväxt i den finansiella sektorn.TPF195FPT Samma bedömning görs även i en studie av McKinsey.TPF196FPT Effektiviseringen bör ha bidragit till att antalet anställda i den svenska banksektorn minskat något. Utbildningsnivån bland de anställda i den finansiella sektorn bör ha ökat mot bakgrund av en högre utbildningsnivå i samhället i stort, och mot bakgrund av allt mer avancerade tjänster i sektorn. Att enklare jobb automatiserats i takt med bl.a. teknikutvecklingen medför också att andelen anställda med hög utbildning ökar över tiden. Statistik från banksektorn visar att andelen anställda med akademisk utbildning ökat från 2005, se diagram 5.3.TPF197FPT 195TP PT [2007]. 196TP PT [2006]. 197TP PT Statistik från , B. & , S. [2006]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Diagram 5.3 Totalt antal anställda och andel anställda akademiker i banksektorn 1995–2005 Anm.: Vänster axel visar antal anställda i banksektorn och höger axel visar procentandelen andställda akademiker av totalt antal anställda i sektorn. Källa: , B. & , S. [2006]. har andelen akademiker ökat. Andelen akademiker bland de nyanställda kan förväntas vara ännu högre. För försäkringsföretagen har det varit en liknande utveckling. var andelen akademiker , men andelen bland de nyanställda var 43 procent.TPF198FPT 198TP PT Statistik från , B. & , S. [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn 5.1.2Jämförelse med andra länder I jämförelse med flertalet andra mogna ekonomier är andelen av de sysselsatta som arbetar i den finansiella sektorn relativt låg i . Andelen som är sysselsatta i den svenska finansiella sektorn är , vilket kan jämföras med i genomsnitt i mogna ekonomier (se tabell 5.1). Lokaliseringskoefficienten, dvs. sysselsättningsandel i landet i förhållande till sysselsättningsandel i genomsnitt för alla länder, visar att graden av specialisering mot den finansiella sektorn i är bland de lägsta bland länderna i tabell 5.1. En koefficient som är större än ett indikerar en relativ specialisering för den finansiella sektorn i ett land. Sex av länderna har en koefficient över ett och kan bedömas som specialiserade mot den finansiella sektorn enligt detta mått. har en koefficient på 0,61. En bidragande orsak till att sysselsättningen i banksektorn i är mindre än i flertalet andra mogna ekonomier kan bl.a. vara det svenska systemet där hushållen inte själva behöver spara till utbildning och pensioner, dvs. att svenska banker inte tillhandahåller dessa tjänster i samma omfattning som i andra länder.TPF199FPT En förklaring kan också vara relativt hög produktivitet, dvs. färre personer behövs för att producera tjänster i jämförelse med ett genomsnitt av länder. En jämförelse av den svenska retailmarknaden med andra länder visar att det är en lägre efterfrågan på banktjänster i Sverige.TPF200FPT Detta är särskilt tydligt i jämförelse med . Lägre disponibel inkomst i leder till en lägre efterfrågan på banktjänster och att produktionen av banktjänster är lägre i i jämförelse med . Intäkterna per capita i banksektorn är inte bara lägre än i , utan även i jämförelse med andra europeiska länder. 199TP PT [2006]. 200TP PT [2006]. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 för finansiella sektorn i mogna ekonomier 2003, Anm.: Finansiella sektorns sysselsättningsandel beräknas som antal sysselsatta i finansiella sektorn som andel av totalt antal sysselsatta. Andelen i genomsnitt är 0,0361. Beräknat för SNI 65–67. Källa: GGDC och egna beräkningar. Den finansiella sektorns sysselsättningsandelar ökade i de flesta länder, se tabell 5.2. minskade andelen i en övervägande del av länderna. Till de länder där andelen ökade hör . Detta speglar utvecklingen med en stor ökning av antalet företag inom den finansiella sektorn i . Övriga länder där sysselsättningsandelen ökade –2003 var , , , , , och , dvs. länder, med undantag av , som är specialiserade inom den finansiella sektorn. Bilaga 5 till LU 2008 Den svenska finansiella sektorn Tabell 5.2 Procentuell förändring i den finansiella sektorns sysselsättningsandel *2002 är slutår. Anm.: Beräknat för SNI 65–67. Källa: GGDC och egna beräkningar. Sysselsättningsandelen har ökat i – 2003, se diagram 5.4.TPF201FPT För övriga länder är andelen högre i genomsnitt. ökade andelen i med och med i genom- snitt i övriga länder. Även om andelen i har ökat är den fortfarande att betrakta som låg i en internationell jämförelse. 201TP PT Här är sysselsättningsandelen beräknad exklusive offentlig sektor. Den svenska finansiella sektorn Bilaga 5 till LU 2008 Andel sysselsatta i den finansiella sektorn i Finansiell verksamhet, alla länder Anm.: Sysselsättningsandelen är beräknad exklusive offentlig sektor. Källa: GGDC och egna beräkningar. I jämförelse med flertalet andra mogna ekonomier är andelen av de sysselsatta som arbetar i den finansiella sektorn relativt låg i , i jämförelse med i genomsnitt i mogna ekonomier. I har antalet anställda inom banker och försäkringsbolag minskat något –2006. Det är en tydlig skillnad mellan utvecklingen i banksektorn och i övriga finansiella företag. Banksektorn har konsoliderats och effektiviserats och antalet bankkontor har minskat. För övriga finansiella företag har det skett en ökning i antalet företag, och också i antalet anställda.