sou · GWB326 · 2008-03-20 00:00:00 — – förslag till språklag SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom beslut uppdrog regeringen åt en särskild utredare att utarbeta ett förslag till språklag. Till särskild utredare förordnades f.d. regeringsrådet . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen. Att som experter biträda utredningen förordnades departementssekreteraren , kansli- rådet , kanslirådet , numera ämnes- rådet , kanslirådet , departements- sekreteraren och språkexperten samt ämnesrådet och kanslirådet . Bilge Tekin entledigades och departementssekreteraren förordnades som expert . , och entledigades och språkexperten , departementssekreteraren och kansli- rådet förordnades som experter . entledigades och departements- sekreteraren förordnades som expert . Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare i utredningen . Härmed överlämnas utredningens betänkande språken – förslag till språklag (SOU 2008:26). Uppdraget är med detta avslutat. Sammanfattning på nationellt minoritetsspråk ...................... Förslag till språklag ........................................................................... Utredningens uppdrag och arbete ........................................ Det svenska språkets ställning ..................................... 1.1.1 Är svenskans ställning självklar?.................................. 1.1.2 Behövs lagstiftning om språk?..................................... Svenskans ställning och dess framtida utveckling......... 1.2.1 Globaliseringens effekter på språk .............................. Några begrepp som rör språkförhållanden............................. Lånord och kodväxling................................................. Domän och domänförlust............................................ 2.1.1 Målen för en nationell kulturpolitik ............................ 2.2.1 Svenska språknämndens förslag till förslag om en parlamentarisk utredning 2.4Kommittén för svenska språket och betänkandet Mål i mun .................................................................................. Förslaget till handlingsprogram ................................... 2.4.4 Förslaget till lag om svenska språket ........................... Bästa språket – en samlad svensk språkpolitik ....................... 2.5.1 Målet att svenskan ska vara huvudspråk 2.5.2 Målet att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk ........................................... 2.5.3 Målet att den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig........................................... 2.5.4 Målet att alla ska ha rätt till språk ................................ 2.5.5 beslut att anta de språkpolitiska Språklagstiftning i några andra länder........................... Författningar med reglering om språk ........................... Ytterligare författningar med bestämmelser om språk.......... 4.6.1 Språkkrav inom EU för reglerade yrken ..................... 4.6.3 Förordningen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ............................................... Radio- och TV- lagen ................................................... 5.1.4 Ramkonventionen om skydd för nationella 5.1.5 Den europeiska stadgan om landsdels- eller Den nordiska språkkonventionen ............................... 5.1.7 om socialt bistånd och sociala tjänster........................................................ 5.1.8 Deklarationen om nordisk språkpolitik ...................... Genomförandet av mänskliga rättigheter i .............. Språket i den offentliga förvaltningen ......................... Vad ryms i begreppet offentlig förvaltning? förslag om myndighetsspråkvården ....... Klarspråk – språkvård för offentlig sektor ........................... 6.5.1 Språkvårdande organ................................................... 7.1Hur många personer i har behov av 7.1.1 Antalet döva och hörselskadade personer Tecknade språk i jämförelse med talade språk...................... 7.4Teckenspråk som modersmål, förstaspråk, andraspråk och främmande språk............................................................. Tvåspråkighet hos teckenspråkiga ............................. Barn med kokleaimplantat.......................................... 7.4.3 Definition av språklig hemvist ................................... Internationella överenskommelser om teckenspråk ............ Den rättsliga ställningen för teckenspråk i olika länder ...... 7.7Det svenska teckenspråkets ställning i internationell Det svenska teckenspråkets nationella status....................... Döva och hörselskadade barn och ungdomar ........... Föräldrar, syskon och barn till döva .......................... Reglering om rätt till teckenspråkstolkning ......................... Behovet av en lagreglering enligt 7.11.1 Teckenspråket i förhållande till konventioner om skydd för minoriteter ....... 8.1.1 Ramkonventionen om skydd för nationella Närmare om innehållet i minoritetsspråkskonventionen.... 8.2.1 Minoritetsspråken med historisk geografisk 8.2.2 De territoriellt obundna minoritetsspråken.............. Åtagandena enligt minoritetsspråkskonventionen... 8.2.4 Förslag om utökning av förvaltningsområden.......... De fem nationella minoritetsspråken i .................... Effekter av erkännandet......................................................... Synpunkter från minoritetsspråksorganisationer ................ Invandrarspråk, modersmålsundervisning och svenska Det språkpolitiska målet om allas rätt till språk .................. Modersmål, andraspråk och främmande språk .................... 9.3.1 Betydelsen av både modersmålet och andraspråket för språkutvecklingen .......................... Det offentliga skolväsendet................................................... 9.6 Svenska som andraspråk i ................................. 9.6.1 Svenska som andraspråk i gymnasiet ......................... 9.7Hur många deltar i undervisningen i modersmål och svenska som andraspråk? Svenska som andraspråk ............................................. 9.8 Språkundervisning för vuxna invandrare .............................. 9.8.1 Svenska för invandrare – sfi........................................ 9.8.2 vuxenutbildning – komvux ..................... 9.9Synpunkter från och Myndigheten för Myndigheten för skolutveckling................................ Engelskans användning inom olika områden................ 10.1.1 Attityder till användningen av engelska .................... 10.1.2 förslag på utbildningsområdet..... 10.1.3 Internationaliseringen på utbildningsområdet.......... 10.1.4 Vad händer med ämnesinlärningen när undervisningsspråket blir engelska?........................... Engelskspråkig undervisning i grund- och Universitet och högskola....................................................... 10.3.1 Den internationella rörligheten.................................. 10.3.2 Internationaliseringen av den högre utbildningen .... 10.3.4 Kvalitetsutvärdering av internationaliseringen.......... 10.3.5 Nationell strategi för internationaliseringen av den högre utbildningen............................................... Svenskan i internationella sammanhang ..................... 11.2.1 Utlandsmyndigheternas uppgifter............................. 11.2.2 Språkhanteringen i det praktiska arbetet................... 11.2.3 Språkhanteringen inom FN ....................................... 11.2.4 Val av avtalsspråk........................................................ EU – en flerspråkig union ..................................................... 11.3.1 Tanken bakom systemet med flerspråkighet ............ 11.3.2 Reglerna om medlemsstaternas officiella språk ........ Synen på språk inom EU .............................................. 11.4.1 Handlingsprogram inför utvidgningen av EU 2004.................................................................. 11.4.2 Den politiska dagordningen för flerspråkighet......... 11.4.3 Flerspråkighet – ett eget politikområde.................... Svenskan som officiellt EU-språk......................................... Riktlinjer för svenska språkets användning 11.6.1 Grundläggande språkprinciper................................... 11.6.2 Riktlinjerna för tolkning ............................................ 11.6.3 Närmare om tolkningssystemet ................................ 11.6.4 I vilken utsträckning används tolk?........................... 11.6.5 När och hur tolkas det till och från svenska? 11.6.6 Anpassning inför ordförandeskap 2009...... 11.6.7 Riktlinjerna för översättning...................................... 11.6.9 Kvalitetsansvar för tolkning och översättning.......... Synpunkter från den svenska språkavdelningen vid generaldirektorat för översättning...... 11.8Synpunkter från den svenska tolkenheten, DG SCIC, generaldirektoratet för konferenstolkning vid 11.8.1 Synpunkter från tolkar verksamma i Överväganden och förslag .......................................... Uppdragets omfattning och inriktning................................. 12.1.1 Grundlag eller vanlig lag? 12.1.2 Rättighetslag eller skyldighetslag? 12.1.3 Lagstiftning utan sanktioner ...................................... I vilken utsträckning ska vi lagstifta om 12.2.1 Språklagstiftningens inriktning och omfattning ....... 12.2.2 Förväntningar på en språklag ..................................... Sammanfattande bedömning om en språklags utformning och innehåll ........................................................ Språklagens förhållande till andra författningar ................... 12.5.1 Möjlighet för regeringen att medge undantag i 12.5.2 Särskilt om diskrimineringsförbud ............................ Svenskan som huvudspråk ..................................................... 12.6.1 Innebörden av svenskans ställning som huvudspråk – samhällets gemensamma språk ........... 12.6.2 Svenskans samhällsbärande funktion......................... 12.6.3 Ett komplett språk ...................................................... Ett särskilt ansvar hos det allmänna ...................................... 12.7.1 Definition av det allmänna...................................... 12.7.2 Ett gemensamt intresse............................................... 12.7.3 Omfattningen av det allmännas ansvar...................... 12.7.4 Effekter av att arbeta på ett annat språk än 12.7.5 Åtgärder som kan vara aktuella.................................. De nationella minoritetsspråken ........................................... 12.8.1 Reglering av de nationella minoritetsspråken ........... 12.8.2 Det allmännas ansvar för de nationella Det svenska teckenspråket .................................................... 12.10 Språkanvändningen i offentlig verksamhet.......................... 12.10.1 Vad avses med offentlig verksamhet? 12.10.3 Offentlig verksamhet hos andra än 12.10.4 Nationella minoritetsspråk i offentlig 12.10.5 Särskilt om tolkning och översättning....................... 12.11 Klarspråk i offentlig verksamhet.......................................... 12.12 Termer i svenskan ................................................................. 12.13 Svenskan i internationella sammanhang .............................. 12.14 Språkanvändningen i EU-arbetet .............................................. 12.14.1 Tänkbara effekter av en minskad användning av medlemsstaternas officiella EU-språk..................... 12.14.2 Särskilt om tolkning och översättning......................... 12.14.3 Behovet av lagreglering.................................................. 12.15 Det allmännas ansvar för den enskildes tillgång 12.15.1 Möjlighet att lära sig, utveckla och använda 12.15.2 Förutsättningarna för den enskildes tillgång till språk enligt språklagen............................................. 12.16 Uppföljning av lagens tillämpning ......................................... Kostnads- och konsekvensanalys................................ Förslaget till språklag...................................................................... Språket är av grundläggande betydelse för den enskilda individens möjligheter till social gemenskap. Tillgången till språk är också en förutsättning för den enskildes möjligheter att utbilda sig, infor- mera sig och skaffa sig kunskap. Möjligheten att delta i samhälls- livet förutsätter dessutom tillgång till ett språk som är gemensamt för samhället och som alla som är bosatta i landet förstår och kan använda. Svenskan är ett stabilt språk. Språksituationen i har emellertid, liksom i många andra länder, förändrats . Därmed har språksituationen blivit mer mångfasetterad och svenskans ställning är inte längre lika självklar som den tidigare varit. Det som haft den största inverkan på svenskans ställning i är den tilltagande internationaliseringen. Denna har bl.a. lett till att det inom flera områden används engelska i allt större ut- sträckning i stället för eller vid sidan av svenska. Även det för- hållandet att det talas åtminstone 150 olika modersmål i sätter fokus på frågor om svenskans, och andra språks, ställ- ning. har fem språk officiell ställning som nationella minoritetsspråk i . De nu beskrivna förhållandena gör det motiverat att slå fast vilken ställning svenskan och andra språk har och hur språken bäst kan värnas för att bevara en språklig mång- fald. Det är mot denna bakgrund man ska se uppdrag. Utredningens uppdrag har varit att utarbeta ett förslag till språklag, där det svenska språkets ställning regleras. I uppdraget har vidare ingått att överväga om det bör införas bestämmelser om de natio- nella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket i en språk- Att belysa frågan om svenska språket i internationella samman- hang har också ingått i uppdraget. Enligt direktiven ska lagen ge en tydlig signal om den vikt som svenska språket har. Däremot ska lagen inte behandla språkriktig- hetsfrågor eller språks användning inom olika områden, utöver den offentliga förvaltningen. Inte heller bör sanktioner knytas till lagen. De mål som har angett för den nationella språkpolitiken har varit en utgångspunkt för utredningen. Dessa mål är: Svenska språket ska vara huvudspråk i . Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och natio- nella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främ- mande språk. Till grund för förslag har också legat bl.a. det handlingsprogram och förslag till språklag som språket lade fram 2002 i betänkandet Mål i mun (SOU 2002:27). Även remissinstansernas synpunkter på lagförslaget i be- tänkandet har beaktats. Härutöver har i stor utsträckning tidigare utredningsarbeten, bl.a. de som rör de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket, legat till grund för utredningens arbete. Utredningen har också haft omfattande kontakter med myndig- heter och företrädare för organisationer och intressegrupper. I lagen anges svenskans och andra språks ställning och användning i det svenska samhället. Bestämmelserna är utformade med sikte på att lagen ska värna både det svenska språket och den språkliga mång- falden i . I en inledande bestämmelse anges lagens syfte. Därefter följer be- stämmelser om det svenska språkets ställning och dess användning i offentlig förvaltning och i internationella sammanhang. Lagen innehåller också bestämmelser om de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. Vidare innehåller lagen bestämmel- ser om det allmännas ansvar för den enskildes tillgång till språk. I lagen slås fast att svenska är huvudspråk i . Detta innebär att svenska är samhällets gemensamma språk, som alla som är bo- satta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden. Det allmänna ska enligt lagen ha ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. De nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket Genom konventionsanslutningar är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch nationella minoritetsspråk i . En- ligt utredningens förslag ska dessa språks ställning lagfästas i språk- lagen. Det föreslås också att det allmänna ska ha ett särskilt ansvar för att skydda och främja minoritetsspråken. Genom lagen får det allmänna ett särskilt ansvar för att skydda och främja även det svenska teckenspråket. Språkanvändningen i offentlig verksamhet Enligt förslaget ska det i lagen anges att språket i domstolar, för- valtningsmyndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet är svenska. Nationella minoritetsspråk får an- vändas när det är lämpligt. Bestämmelsen innehåller också en hän- visning till den lagfästa rätten för enskilda att i vissa fall använda nationella minoritetsspråk och till bestämmelser om rätt att i använda ett annat nordiskt språk. Språket i offentlig verksamhet ska enligt förslaget vara vårdat, enkelt och begripligt. Domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra offentliga organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet ska, med andra ord, vara skyldiga att använda klarspråk i sina kontakter med allmänheten. En särskild bestämmelse föreslås i fråga om utvecklingen av svensk terminologi. Den innebär att myndigheter ska ha ett särskilt ansvar för att svenska termer finns tillgängliga, används och utveck- las inom respektive myndighets fackområde. Svenskan i internationella sammanhang En bestämmelse om att officiella språk i internationella sammanhang är svenska föreslås i lagen. Vidare förslås bestämmelser om att svenskans ställning som officiellt språk i Europeiska unionen ska värnas och att den som företräder i EU ska använda svenska där tolkning kan fås, om det inte av särskilda skäl är lämpligare att använda ett annat språk. Det allmännas ansvar för den enskildes tillgång till språk Enligt förslaget ska det allmänna ha ansvar för den enskildes till- gång till språk. Var och en som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Den som tillhör en nationell minoritet och den som har behov av teckenspråk ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket respektive det svenska teckenspråket. Vidare ska den som har ett annat modersmål än de nu nämnda ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. Language is of fundamental importance for the individuals ability to take part in the life of the community. Access to language is also essential for the individual to be able to study, to become informed and acquire knowledge. Being able to participate in the life of the community also requires access to a language that is common to the society and that everyone living in the country understands and can use. Swedish has long been a stable language. However, as in many other countries, the language situation in has changed in recent years. It has become more multifaceted and the position of Swedish is no longer as self-evident as it was in the past. Growing internationalisation is the factor that has had the greatest impact on the status of Swedish in . This has led, for example, to the increasing use of English in many areas, either replacing Swedish entirely or alongside Swedish. The fact that at least 150 different mother tongues are now spoken in also places the focus on issues involving the status of Swedish and other languages. Since 2000, five languages have been officially classified as national minority languages in . The circumstances described above give cause for establishing the status of Swedish and other languages and determining how these languages can best be safeguarded so as to preserve language diversity. The remit of the Language Act Inquiry should be seen in this light. Remit of the Inquiry The remit of the Inquiry has been to draft a Language Act regulating the position of the Swedish language. The remit has also included examining whether provisions on the national minority languages and Swedish sign language should be incorporated into a Language Shedding light on the issue of the Swedish language in inter- national contexts has also been part of the remit. According to our terms of reference, the Act should give a clear signal of the importance of the Swedish language. On the other hand, the Act should not deal with issues related to linguistic correctness or the use of language in various fields, apart from in public admi- nistration. should sanctions be linked with the Act. Basis for the proposal The objectives given by the Riksdag for national language policy have formed a basis for the Inquiry. These objectives are: The Swedish language is to be the main language in . Swedish is to be a complete language, serving and uniting society. Public Swedish is to be cultivated, simple and comprehensible. Everyone is to have a right to language: to develop and learn Swedish, to develop and use their own mother tongue or national minority language and to have the opportunity to learn foreign languages. The Language Act Inquiry proposals are also based on the action programme and proposal for a Language Act that presented in 2002 in the report Mål i mun (Being able to express oneself) (SOU 2002:27). Account has also been taken in the report of the views of those to whom the legisla- tive proposal was circulated for comment. In addition to this, the work of previous inquiries, including those concerning the national minority languages and Swedish sign language have largely formed the basis for the work of this Inquiry. The Inquiry has also had extensive contacts with agencies and representatives of organisations and interest groups. The purpose of the Language Act The Act will prescribe the status and use in and other languages. Its provisions are designed with a view to the need for the Act to safeguard both the Swedish language and language diversity in . Contents of the Language Act The purpose of the Act is given in an introductory provision. This is followed by provisions on the status of the Swedish language and its use in public administration and international contexts. The Act also contains provisions on the national minority languages and Swedish sign language. In addition, the Act contains provisions on the responsibility of public authorities for the individuals access to language. The Act establishes that Swedish is the principle language in . This means that Swedish is the common language in society, which everyone living in must have access to and be able to use in all sectors of society. According to the Act, public authorities are to have particular responsibility for Swedish being used and developed. The national minority languages and Swedish sign language Through accession to conventions, , Finnish, Meänkieli (Tornedal Finnish), chib and Yiddish are national mino- rity languages in . According to the Inquirys proposal, the status of these languages will be incorporated into the Language Act. It is also proposed that public authorities be particularly re- sponsible for protecting and promoting the minority languages. The Act will also give public authorities particular responsibility for protecting and promoting Swedish sign language. The use of language in public administration According to the proposal, the Act is to stipulate that the language of courts of law, administrative agencies and other bodies carrying out tasks in public services be Swedish. National minority languages may be used when appropriate.