sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — Det är upp till den enskilde att ansöka om medlemskap i en av 29 arbetslöshetskassor. Ersättning kan endast betalas ut till den som är medlem i en a-kassa. Löntagare kan välja att försäkra sig för heltid eller deltid. Den som arbetar heltid ska dock vara försäkrad . Självs- tändiga näringsidkare kan endast vara heltidsförsäkrade. 4.2.4.1Arbetslöshetsförsäkring för självständig näringsidkare För medlemskap i en a-kassa för självständiga näringsidkare krävs enligt huvudregeln att man är bosatt i , är samt bedriver självständig näringsverksamhet. Bedömningen av vem som är självständig näringsidkare kan vara olika mellan den danska skattelagstiftningen och den danska arbetslöshetslagstiftningen. I arbetslöshetslagstiftningens mening bedrivs självständig närings- verksamhet när någon för egen räkning och på egen risk arbetar i en verksamhet med syfte att uppnå ekonomiskt utbyte. Därvid beaktas bl.a. om det finns anställd arbetskraft, verksamheten är 3 Aps = Anpartsselskab (motsvarar privat AB). A/S = Aktiesepskab (motsvarar publika AB). momsregistrerad samt om skattereglerna för självständiga närings- idkare tillämpas. Bedömningen av om någon är uppdragstagare eller anställd, görs med utgångspunkt från hur personen betraktas i den danska skattelagen. Den som arbetar i ett bolag, i vilket han eller närstående har avgörande inflytande betraktas i regel som självständig närings- idkare. Den som arbetar i sin makes verksamhet anses som självständig näringsidkare om det är färre än 20 anställda i verksamheten, han är anställd i överordnad ställning eller han inte är anställd på normala löne- och arbetsvillkor. För rätt till dagpenning krävs att företagaren varit medlem i en a- kassa , att företagaren uppfyller arbetskravet, att företagaren upphört med verksamheten och att företagaren står till arbetsmark- nadens förfogande. Dagpenning kan utges först från den dag den sökande anmält sig som arbetslös och står till arbetsmarknadens förfogande. Själv- ständiga näringsidkare har emellertid inte rätt till a-kassa efter det att verksamheten upphört. Detta gäller dock inte om orsaken till att verksamheten upphört t.ex. är kon- kurs. I sådant fall kan ersättning utges . Dagpenningen utbetalas med ett belopp som är av tidigare arbetsförtjänst. Högsta dagpenning är dock DKK 667 (2008). Lägsta dagpenning är av den högsta dagpen- ningen, dvs. Beräkning av dagpenning baseras på det skattepliktiga resultatet för de två bästa av de senaste fem hela räkenskapsåren. Det är endast räkenskapsår då företagaren varit medlem i a-kassa som räknas med. Medlemskap vid slutet av ett räkenskapsår innebär att hela räkenskapsåret ska beaktas. För den som bedrivit självständig näringsverksamhet än används tidigare beräkningsunderlag, t.ex. från lönearbete eller tidigare självständig näringsverksamhet. Arbetskravet är uppfyllt om självständig näringsverksamhet drivits i väsentlig omfattning i sammanlagt . Det är företagaren som ska visa att han/hon bedrivit verksamheten i väsentlig omfattning, dvs. företagaren ska visa att hans/hennes personliga verksamhet kan jämställas med lönearbete om minst . För att bedöma om företagaren uppfyllt villkoret på väsentlig omfattning görs en samlad bedöm- ning. Det är endast arbete under tid som företagaren varit medlem i a-kassan som beaktas. Vid bedömning av om arbetskravet är uppfyllt görs en jäm- förelse med verksamhetens omsättning. 4.2.4.4När har en verksamhet upphört? För att anses som arbetslös ska det personliga arbetet i verk- samheten upphört mer än tillfälligt. Tillfälliga uppehåll kan därför normalt inte föranleda att dagpenning utges. Det kan dock godtas i vissa force majeure situationer. Det personliga arbetet anses ha upphört när företagaren sålt eller avslutat verksamheten. Det personliga arbetet kan även anses upphört om företagaren av andra skäl inte kan bedriva verksam- heten och detta inte endast är tillfälligt. Företagaren ska i så fall ha avregistrerat sig för mervärdesskatt samt inte längre ha tillgång till verksamhetens lokaler eller inneha inventarier. Andelarna i aktie- bolag ska ha avyttrats. Vid uthyrning ska det finnas skriftliga avtal som ska omfatta utan rätt till uppsägning. Innehav av förmögenhetstillgångar som den sökande själv för- valtar, hindrar inte att den sökande anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Bisyssla föreligger när sysslan inte utgör det huvudsakliga arbetet. Dagpenning kan betalas ut med bisyssla, om företagaren kan tydliggöra att bisysslan alltid kan utföras utanför normal arbetstid. Normal arbetstid är den tid som man ska stå till för- fogande för det arbete som man är utbildad för (fackliga arbete). Dessutom är det ett krav att man står till arbetsmarkna- dens förfogande. Detta innebär i praktiken att man inte kan ha en bisyssla i vilken man arbetar under bestämda tider eller inte har möjlighet att avböja erbjudande om arbete. Dagpenning betalas ut under längst med drift av bisyssla. För de timmar som arbetas i bisysslan, sker avdrag från dag- penningen. Den som är löntagare samt självständig näringsidkare och vars sam- lade arbetsinsats motsvarar ett heltidsarbete kan bli kombina- tionsförsäkrad. Ordningen infördes för att det skulle vara möjligt för kombinatörer att ansluta sig till någon a-kassa. Reglerna upp- levs som komplicerade. av samtliga a-kasse- medlemmar har en sådan försäkring. 4.3.1Sjukpenning vid kortvarig sjukdom Enligt sjukförsäkringslagen ges ersättning, dagpenning, för inkomst- bortfall till följd av sjukdom eller arbetsoförmåga som varar upp till . Om sjukdomen eller arbetsoförmågan varar än , ersätts inkomstbortfallet med invalidpension enligt förvärvspen- sionslagen och folkpensionslagen. Sjukförsäkringen kan komplet- teras med tilläggsförmåner som beviljas av sjukkassorna eller genom frivillig försäkring i ett försäkringsbolag. Dagpenning utbetalas för vardagar inklusive , men inte för helgdagar. En förutsättning för dagpenning är att den för- säkrade har arbetat som föregår arbets- oförmågan. Insjuknandedagen och är själv- risktid. För företagare, som är försäkrade enligt lagen om pension för företagare, är självrisktiden insjuknandedagen och de därpå föl- jande . För lantbrukare gäller särskilda regler. Dagpenning utbetalas under maximalt . Om den för- säkrade drabbas av en helt annan sjukdom kan en ny dagpen- ningperiod börja löpa. Grunden för vilken dagpenning som betalas ut är den arbets- inkomst som fastställts enligt lagen om pension för företagare (). Arbetsinkomsten fastställs genom att företagaren i sin försäkringsansökan själv ger förslag till FöPL-arbetsinkomstens belopp och uppger bl.a. bransch, omsättning, arbetstid och antal anställda. Arbetsinkomsten ska motsvara den lön som skäligen skulle betalas om en annan person med motsvarande yrkesskicklig- het avlönades i företagarens ställe. lönsamhet eller den lön företagaren faktiskt tagit ut är således inte avgörande för FöPL- arbetsinkomsten. Tillfälliga växlingar i de faktiska inkomsterna inverkar inte på FöPL-arbetsinkomstens belopp. FöPL-arbets- inkomsten justeras per automatik motsvarande höjningen av lönekoefficienten. Om lönen har varit väsentligt högre () än den i beskattningen konsta- terade inkomsten kan uppräkning av FöPL-arbetsinkomsten ske efter ansökan av företagaren. Detta gäller även moderskaps-, fader- skaps- och föräldrapenning, m.fl. På inkomstdelar ges ersättning . För lönedelar ovanför denna nivå trappas kompen- sationen ned till . Minimibeloppet för moderskaps-, faderskaps- och föräldrapenning, sjukdagpenning och rehabiliteringspenning är (2007). En heltidsarbetande kan också få partiell sjukdagpenning när sjukdagpenning utbetalats och den försäkrade delvis kan återgå i arbete. Enligt lagen om arbetsavtal är arbetsgivaren skyldig att betala full lön när sjukdagpenning inte utges. I många kollektivavtal har överenskommits om lön under de första en à två månaderna. Arbetsgivaren får uppbära den sjuk- dagpenning som arbetstagaren är berättigad till. Om en försäkrad är arbetstagare och företagare delas sjukdagpenningen i proportion till utbetald lön. Om arbetsoförmågan kvarstår efter tiden med sjukdagpenning kan den försäkrade få invalidpension från arbets- och företagarpensio- nen och folkpensionen. har ändringar gjorts i systemen med avsikt att stimulera de försäkrade till deltagande i arbetslivet. Arbetspensionen beräknas på vad den försäkrade har haft i inkomst. Folkpensionen kompletterar arbetspensionen om inkomsten har varit låg. Syftet med folkpensionen är att den ska garantera en miniminivå vid arbetsoförmåga. Om arbetspensionen når upp till miniminivån utbetalas ingen folkpension. Arbetsgivare inom den privata och den offentliga sektorn är skyldiga att teckna pensionsförsäkringar för sina anställda. Före- tagare måste själva ordna sitt pensionsskydd enligt lagen om pension för företagare. Invalidpension uppbärs av cirka 260 000 personer. Arbetspensionerna finansieras med avgifter från arbets- givarna och från de anställda. Närmare tre fjärdedelar av premien används för att betala löpande pensioner; en dryg fjärdedel fonderas. Arbetslösa kan få grunddagpenning och inkomstrelaterad dag- penning. Rätt till grunddagpenning har arbetslösa personer som anmält sig hos arbetskraftsbyrån och söker heltidsarbete samt uppfyller arbetsvillkoret. Personen måste vara arbetsför och stå till arbetsmarknadens förfogande. Grunddagpenning utbetalas till arbets- lösa arbetssökande som inte är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Dagpenning betalas efter sju dagars karenstid , för maximalt . Grunddagpenningen är per dag. Till grund för den inkomstrelaterade arbetslöshetspenningens storlek ligger den försäkrades tidigare inkomst. Dagpenningen består av en grunddel, som är lika stor som grunddagpenningen, och en inkomstrelaterad del. Den inkomstrelaterade delen är av skillnaden mellan daglönen och grunddelen. Inkomst- relaterad dagpenning kan betalas för . Arbetslöshetsförsäkringen handläggs av 36 olika arbetslöshets- kassor. Två av dessa är arbetslöshetskassor för företagare, nämligen Företagarnas Arbetslöshetskassa i (SYT-kassan) och Yrkes- utövarnas och företagarnas arbetslöshetskassa (AYT-kassan). Enligt lagen om inkomstskydd för arbetslösa betraktas en per- son som företagare om han eller hon för sin huvudsyssla är skyldig att teckna pensionsförsäkring för företagare. Som företagare betraktas även en i företaget arbetande delägare till företaget som omfattas av annan lagstadgad pensionsförsäkring, om personen arbetar i ledande ställning och själv äger eller om personens familj eller personen tillsammans med familjemedlem- mar äger av bolaget. En person i icke ledande ställning kan betraktas som företagare om personen, dennes familj eller de tillsammans äger av företaget. En företagare som har en årsarbetsinkomst på kan ansluta sig till en arbetslöshetskassa. Företagaren kan välja vilken arbetsinkomst som ska försäkras. Den måste vara minst minimi- nivån för medlemskap och får inte vara högre än den fastställda inkomsten enligt pensionsförsäkringen. Den valda inkomstnivån ligger till grund för medlemsavgiftens storlek. Medlemsavgiften är av den valda inkomsten som överstiger och upp till en årsinkomst på , och av den överstigande delen. En företagare räknas som arbetslös när arbetskraftsbyrån har konstaterat, att företagaren har helt avslutat företagsverksamheten eller avbrutit företagsverksamheten för av minst fyra måna- der. Företagaren bör anmäla sig som arbetssökande hos arbets- kraftsbyrån på sin hemort. Arbetskraftsbyrån undersöker sedan företagarens situation och ger ett utlåtande direkt till kassan, om företagaren är arbetslös eller inte. Kassan är bunden av utlåtandet. En företagare har rätt till inkomstrelaterad dagpenning när medlemskapet i kassan har varat 24 månader. Om företagaren som arbetstagare har varit medlem i en annan arbetslöshetskassa tidi- gare, får räknas tillgodo. finns ett efterskydd , vilket innebär att företagaren får lägga sin tidigare inkomst som anställd till grund för en dagpenning om arbetslöshet skulle inträffa. Det finns 243 000 företag i (enligt uppgift från SYT- kassan). Av dem är småföretag och privat- företag. De två arbetslöshetskassorna för företagare har 9 000 respektive 9 500 anslutna företag som medlemmar. 4.3.4Föräldrapenning vid vård av sjukt barn Vid barns akuta sjukdom har föräldern rätt till tillfällig vårdledighet från arbetet under . Under ledigheten är det meningen att föräldern ska kunna sköta sitt sjuka barn och vid behov ha tid att ordna vården på annat sätt. Arbets- givaren är inte skyldig att betala lön under ledigheten, såvida det inte finns överenskommelse om det i avtal. Vid långvarig sjukdom kan kommunen betala stöd för närståendevård. Kostnaderna för de lagstadgade försäkringarna täcks genom avgif- ter som arbetsgivarna och arbetstagarna betalar. Avgifterna utgörs av folkpensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, arbetslöshetsförsäk- ringspremie och arbetspensionsavgift. Folkpensionsavgiften för privata arbetsgivare och är 0,801, 3,001 eller 3,901 beroende på avgiftsklass. För andra arbetsgivare är folkpensions- avgiften av lönen. Sjukförsäkringsavgiften är för alla arbetsgivare 1,97. Sjukförsäkringspremien för löntagare är 1,91. Till arbetslöshetsförsäkringen betalar arbetsgivarna på löne- summan , och på lönesumma därutöver. Löntagarna betalar och företagarna 0,12 pro- cent. Avgifter till arbetspensionsförsäkringen redovisas inte här. 4.4.1Sjukpenning för arbetstagare och företagare Reglerna för sjukpenning skiljer sig mellan arbetstagare, egen- företagare och frilansare. Med självständig näringsidkare avses envar som för egen räkning och risk driver varaktig verksamhet som är ägnad att ge netto- inkomst. Definitionen omfattar såväl den som har enskild firma som de som har sin verksamhet organiserad som ansvarleg sellskap. En person som startar egen verksamhet i aktiebolagsform anses anställd i bolaget. Som anställd räknas man som arbetstagare och åtnjuter därmed rätt till arbetstagarförmånerna inom trygg- hetssystemet. Med frilansare avses envar som utan anställning utför arbete eller uppdrag mot lön eller annan ersättning, men utan att uppfylla kraven för självständig näringsidkare. För rätt till sjukpenning gäller att den sökande ska vara arbets- oförmögen till följd av funktionsnedsättning som klart kan hän- föras till sjukdom eller skada. Den sökande måste också ha arbetat före arbetsoförmågans inträde. Arbetstagare erhåller sjukpenning från första sjukdagen. Arbets- givaren betalar sjukpenningen , därefter betalas sjukpenning av statliga medel. Företagare och frilansare erhåller ingen ersättning . 16-dagarsperioden börjar löpa då den sökande uppsöker läkare eller när trygdekontoret mottagit anmälan om arbetsoförmågan. För företagare och frilansare utbetalas sjukpenning således fr.o.m. den sjuttonde sjukdagen. De har dock en möjlighet att teckna en frivillig kompletterande försäkring . Sjukpenningens storlek beräknas på olika sätt för arbetstagare, företagare och frilansare. För arbetstagare beräknas ersättningen . För den som har perioder med skiftande arbetstider eller inkomster kan läggas till grund för beräkningen av veckoinkomsten. Under resterande del av sjukperioden räknas denna veckoinkomst om till årsinkomst. Om den beräknade års- inkomsten skiljer sig med från den pensions- grundande årsinkomsten ska föregående inkomst ligga till grund för beräkningen av sjukpenning. Sjukpenningen lämnas av den sjukpenninggrundande inkomsten, som dock ej får överskrida sex gånger folketrygdens grundbelopp.4 För självständiga näringsidkare uppgår sjukpenningen till 65 pro- cent av den sjukpenningsgrundande inkomsten. För frilansare är sjukpenningen av den sjukpenningsgrundande inkom- sten. Den sjukpenningsgrundande inkomsten är densamma som den pensionsgrundande inkomsten. Samma övre gräns för ersätt- 4 Grundbeloppet fastställt till . ning gäller för självständiga näringsidkare och frilansare som för arbetstagare, dvs. Sjukpenning utbetalas under högst , oavsett om den sökande varit sjukskriven på hel- eller deltid. Om arbetsoförmågan består kan den sökande ha rätt till andra förmåner, såsom rehabili- teringsbidrag. Vid deltidssjukskrivning har den sökande rätt till sjukpenning som motsvarar graden av arbetsoförmåga. Sjukpen- ningen kan graderas från . 4.4.2Möjlighet för företagare att teckna frivillig försäkring Självständiga näringsidkare, jordbrukare och arbetsgivare kan välja att teckna kompletterande försäkringar genom folketrygden. De olika försäkringsalternativen är följande: 1.Självständiga näringsidkare kan teckna försäkring för tillägg på sjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenning vid födsel.5 Inkomsttaket på sex grundbelopp gäller även om försäkring tecknas. De tre alternativen som finns är av den sjukpenningsgrundande inkomsten fr.o.m. första sjuk- dagen, av den sjukpenningsgrundande inkomsten fr.o.m. 17:de sjukdagen eller av den sjukpennings- grundande inkomsten fr.o.m. första sjukdagen. Under en fjärde- del av de självständiga näringsidkarna tecknar sådan tilläggsför- säkring.6 2.Jordbrukare kan teckna en kollektiv försäkring för sjukpen- ningstillägg. Försäkringen ger rätt till av den sjukpenningsgrundande inkomsten fr.o.m. 17:de sjukdagen. För att räknas som jordbrukare ska näringsintäkten från jord- bruket föregående år ha uppgått till och ha utgjort av den sökandes samlade netto- inkomst. 3.Arbetsgivare i små företag kan försäkra sig mot sjukpennings- ansvaret som annars gäller för de anställdas första 16 från- varodagar. Förutsättningen är att de sammanlagda löneutbetal- ningarna under föregående år inte överstiger 40 grundbelopp. 5Försäkringen för föräldrapenningstillägg måste tecknas före födseln. Fr.o.m. har dock även företagare rätt till 100 procents täckning av sitt inkomst- bortfall i föräldrapenning utan att teckna tilläggsförsäkring. 6Uppgift från Bedriftsforbundets brev till daterat 05.11.2007. Omsorgspenning är ersättning för vård av sjukt barn . Ersättningen kan utgå även i fall när förälder måste stanna hemma från arbetet då ordinarie vårdnadshavare är sjuk. Endast arbetstagare är berättigade till omsorgspenning, som beräk- nas på samma sätt som sjukpenningen. Omsorgspenning betalas av arbetsgivaren eller av folketrygden. Arbetsgivaren betalar om arbets- förhållandet varat (intjänandeperioden). Om sökanden inte uppfyllt intjänandeperioden men ändå haft arbete eller likställd situation före från- varon står trygden för ersättningen. Omsorgspenningen utbetalas per kalenderår. Om arbets- tagaren är vårdnadshavare för mer än två barn kan ersättning er- hållas under . Om arbetstagaren är ensam vårdnads- havare utökas antalet ersättningsdagar ytterligare. Dagpenningen är en ersättning för förlorad arbetsinkomst men ska även motivera den enskilde att söka och behålla arbete. Ersätt- ningen är skattepliktig och uppgår till av den sökandes ordinarie inkomst före skatt. Dagpenningen baseras på bästa resultat av antingen den arbetsinkomst som utbetalats under det senaste kalenderåret eller genomsnittet av de tre senaste årens arbetsinkomster. Perioder med exempelvis sjukpenning eller dag- penning räknas in. Per dag innebär detta att den sökande får 2,4 pro- mille av den dagpenningsgrundande inkomsten, vilken betalas ut . Sökande med barn får ett tillägg på NOK 17 . Dagpenningen inklusive barntillägg får ej utgöra av underlaget för dagpenningen. Lön från arbetsmarknadsåtgärd eller bidrag utgör ej dagpenningsgrundande inkomst. Inte heller inkomst från självständig näringsverksamhet räknas som dagpen- ningsgrundande inkomst, med undantag för personer som under vissa förutsättningar kan få sådan inkomst inräknad. Detta innebär att självständiga näringsidkare i princip saknar rätt till dagpenning vid arbetslöshet. Ersättningsperiodens längd begränsas av den tidigare arbets- inkomsten. Har den sökande tjänat 624 eller i genomsnitt beviljas ersättning för en period av . Är arbetsinkomsten lägre beviljas ersättning . den sökande är berättigad till dagpenning utgör karensdagar. Dagpenningen kan reduceras till följd av att den sökande är delvis arbetslös eller sjukskriven, får pension eller är berättigad till andra sociala förmåner. För att ha rätt till dagpenning ska den sökande uppfylla vissa krav. 4.4.4.1Dagpenning vid etablering av egen verksamhet Den som är arbetslös och som önskar starta egen verksamhet kan beviljas ersättning under sammanlagt . utgör uppbyggnadsskede och därefter kan man beviljas dagpenning efter att man kommit igång. Etableringen av den egna verksamheten måste kunna antas leda till att den sökande blir självförsörjande. Vidare måste verksamheten vara ny och drivas för egen räkning i eget namn. Den ska registreras och bedrivas i . Det norska trygghetssystemet består av två delar, en obligatorisk och en frivillig del. Den obligatoriska försäkringen betalas genom inkomstrelaterade och avgifter till folketrygden7, och av staten som bidrar med av kostnaderna. fick 2006 in drygt MNOK 170 000 i försäkringspremier och avgifter, som utgifterna för trygghetssystemet låg över MNOK 240 000 . Av dessa utgifter utgjordes drygt MNOK 190 000 av pensioner och sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsersättning. Arbetsgivaravgiften är av hela den utbetalda lönen, men procentsatsen är lägre om företaget är beläget i norra delen av avgifter till socialförsäkringssystemet är helt avdragsgilla. Arbetsgivaren bär ytterligare ansvar genom att svara för ersättning till arbetstagarna av sjukfrånvaro, samt för ersättning vid vård av barn /år. Arbetstagaren betalar av löneinkomsten i s.k. trygde- avgift, vilket ej är en avdragsgill kostnad. Samma procentsats gäller för näringsinkomst inom jordbruk, skogsbruk och fiske. 7Folketrygden är benämningen på det norska allmänna trygghetssystemet. 8www.skatteetaten.no/Templates/TabellerOgSatser.aspx?id=62403&epslanguage=NO Utländska trygghetssystem SOU 2008:89 näringsinkomst är motsvarande avgift av inkomsten. För pensionärer är trygdeavgiften av pensionsinkomsten. Den nedre inkomstgränsen för att betala dessa avgifter är NOK 39 600 per år.9 Den andra delen är den frivilliga och självfinansierade försäk- ringen. Det frivilliga försäkringssystemet, som omfattar självs- tändiga näringsidkare, jordbrukare och arbetsgivare, infördes vid sjukpenningsreformen 1978. Införandet av den frivilliga försäk- ringen motiverades med att behovet av täckning för sjukpenning varierar mellan företagarna, och genom att införa frivillig försäk- ring ville man uppnå ökad flexibilitet och minskade kostnader. Premien fastställs i procent av den pensionsgrundande inkomsten upp till sex grundbelopp, och kostnaden är avdragsgill. För anställda med årsinkomst under socialförsäkringstaket () råder obligatorisk anslutning till sjukförsäkringen. Högre inkomsttagare kan lämna den allmänna socialförsäkringen och välja en privat försäkringsgivare. Oavsett vilket alternativ som väljs måste arbetsgivaren stå för av kostnaden, som skulle ha betalats för den obligatoriska delen till sjukkassan. Anställda om- fattas av sjukförsäkringen efter anslutning, utan krav på nationalitet eller bosättning. Familjemedlemmar omfattas av den anställdes försäkring. Arbetslösa med familj omfattas utan avgifter. Finansieringen administreras av lokala försäkringskassor (Allge- meine Ortskrankenkassen, Betriebskrankenkassen och Innungs- krankenkassen). har kravet för att få lämna den allmänna sjukför- säkringen skärpts, så att årsinkomsten måste överstiga taket under de senaste tre på varandra följande åren. Genom att höja kravet på en hög årsinkomst från ett till vill man förhindra högin- komsttagare från att lämna den allmänna försäkringen. Vid sjukdomsfall betalar arbetsgivaren ut av lönen . Från och med den sjunde veckan och (inklusive ) per treårs- period betalas sjukpenning från sjukkassan ut. 9 /Templates/TabellerOgSatser.aspx?id=62413&epslanguage=NO då till av månadslönen . Anställda betalar en avgift för sjukpenning. var denna avgift av bruttolönen.