sou · GVB313 · 2008-01-01 00:00:00 — Dessutom är man förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet för ERUF:s program i och bygger för detta ändamål upp åtta regionala kontor i olika delar av landet. På sin hemsida anger att man arbetar inom kärnområdena: Inom ramen för dessa kärnområden fokuserar man på tio insatsområden, bland annat regelförändringar, kapitalförsörjning, stödsystem, attityder till entreprenörskap, nationell klusterpolitik, regionala tillväxtprogram och företagsstöd. Vid sidan av handläggning består således en betydande del av verksamheten av analyser, utredningar, utvecklingsinsatser, processtöd och uppföljningar. får även ansvar för turismfrågor. Nuteks verksamhet finansieras genom anslag inom statsbud- getens utgiftsområde 19 Regional utveckling och 24 Näringsliv. Inom det senare ryms bland annat anslag till Nuteks förvaltningskostnader. Därutöver disponerar verket anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m., som är 2005 samt mer än ur anslagen till den regionala utvecklingspolitiken. Uppgifter med anknytning till regional utveckling Verket för innovationssystem () är en annan resursstark statlig myndighet, vars anslag ökar med . bildades med uppgift att främja utvecklingen av effektiva svenska innovationssystem inom verksamhetsområdena teknik, transport, kommunikation och arbetsliv. Myndigheten föreslås 2007 få fördela mellan sex prioriterade insatsområden: starka forsknings- och innovationsmiljöer, inkubatorer och såddfinansiering, FoU-program för småföretag, grundfinansiering av forskningsinstitut, samt Under rubriken innovationssystem ryms bland annat programmen: Vinnväxt som ska främja hållbar tillväxt och internationell kon- kurrensförmåga i funktionella regioner; programmet fördelar under , Visanu, ett stöd- och utvecklingsprogram för innova- tionssystem och kluster i samarbete med och och fördelat på sex tillväxtområden och fem kunskapsområden, VinnVinn, ett initiativ för kompetensrörlighet i funktionella regioner. Verksamheten finansieras med anslag inom Forskningspolitiken (1,till verksamheten samt för förvaltningskostnader) samt genom samspel med andra aktörer som , , med flera. Invest in () är en myndighet under Utrikes- departementet med uppgift att främja utländska direktinvesteringar i . internationell marknadsföring av strategiska branscher, regionalt investeringsfrämjande, samt rapportering till regeringen. Uppgifter med anknytning till regional utveckling tillhandahåller tjänster och informationsmaterial kostnadsfritt och besvarar frågor från utländska företag som planerar att etablera sig eller expandera i . Man hjälper också till med att etablera kontakter med myndigheter, kommunala organ och privata aktörer och samarbetar med kommuner och regioner. har sitt huvudkontor i och egna kontor i , , och samt representationskontor på ett tiotal andra platser. I budgetpropositionen avsattes till inom utgiftsområde 24 Näringsliv, politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Därutöver finansieras verksamheten med regionalpolitiska medel och genom medfinansiering av lokala och regionala partners.TPF13FPT () är en statlig myndighet som främjar svensk export genom att ge garantier som skyddar mot förluster vid affärer utomlands. För det betalar det exporterande företaget en marknadsmässig premie, varför EKN inte har något löpande anslag i statsbudgeten. EKN gjorde 2003 utfästelser för och gav garantier för . De totala utfästelserna låg vid slutet av året på , väl inom den ram på som beslutat om. Premieintäkterna uppgick till , och resultatet var . EKN har ca 100 anställda vid kontoret i är ansvarigt för genomförandet av arbets- marknadspolitiken och består av (), som är chefsmyndighet och 20 länsarbetsnämnderTPF15FPT, som också är självständiga myndigheter. Dessutom finns ca 325 arbetsförmed- lingar runt om i landet. Totalt arbetar drygt 10 000 människor inom . hade det ett förvaltnings- anslag på . Därutöver disponerade verket: i bidrag till arbetslöshetsersättning, till köpa av arbetsmarknadsutbildning, samt 13TP PT ISA:s hemsida . 14TP PT EKN:s hemsida . 15TP PT På ansvarar för länsarbetsnämndens uppgifter, inom ramen för en försöksverksamhet som pågår . Uppgifter med anknytning till regional utveckling till särskilda insatser för arbetshandi- kappade.TPF16FPT Svenska är en statlig myndighet som förvaltar och informerar om Europeiska Socialfondens (ESF) program i . (jfr avsnitt 2.1.4). Myndigheten har huvudkontor i och och 20 regionkontor med sammanlagt ca 140 anställda. Inför programperioden –2013 ska verksamheten anpassas till en struktur med åtta regionala kontor. är regeringens expertmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området och har ett samlat sektorsansvar för jordbruk, trädgård och rennäring. Administrationen av EU:s jordbrukspolitik är en av verkets huvud- uppgifter. Det innebär att verket förvaltar såväl landsbygds- politiken som huvuddelen av livsmedelspolitiken, politikområden som tillsammans omsluter (jfr avsnitt 2.1.5). Verket har ca 1 050 anställda, varav drygt hälften på huvud- kontoret i och ett 80-tal regionalt placerade i södra och . Resterande ca 400 personer är verksamma inom distriktsveterinärorganisationen.TPF17FPT () är en statlig myndig- het med ansvar för omvärldsanalyser, utvärderingar och delar av den offentliga statistiken. Syftet är att ge det politiska beslutssystemet underlag som klargör villkoren för tillväxtpolitik. Analyserna speglar utvecklingen både internationellt och i . Myndigheten har sitt säte i och har ca 70 anställda. Den fördelar inga anslag och har inga särskilda beslutsbefogenheter utanför sin egen verksamhet. är en statlig myndighet som har i uppdrag att verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för gles- och landsbygdsbefolkningen genom påverkan på olika samhällssektorer. Myndigheten har sitt säte i och har ca 40 anställda. Den fördelar inga anslag och har inga särskilda beslutsbefogenheter utanför sin egen verksamhet. 16TP PT Regleringsbrev för avseende . Uppgifter med anknytning till regional utveckling Andra nationella näringspolitiska aktörer Vid sidan av ovanstående myndigheter finns det ett stort andra nationella organ – bolag, stiftelser och andra konstruktioner – som helt eller delvis finansieras med statliga medel och därmed är att betrakta som näringspolitiska aktörer. ägs av staten och är dess huvudsakliga organ för företagsutveckling. Den operativa verksamheten bedrivs i 21 regionala dotterbolag, som till ägs av moderbolaget. Resterande aktier ägs av respektive landsting, i några fall av länets kommunala samverkansorgan. Hälften av ledamöterna i dotterbolagens styrelser nomineras av den regionala partnern och den andra hälften av staten, varav en ska vara ordförande. Verksamheten regleras av en bolagsordning, ägardirektiv från moderbolaget samt ett samverkansavtal mellan ägarna. Verksamheten består av information, rådgivning och utlåning. Lånebesluten fattas i de regionala bolagen. Grunden för utlåningen är den lånefond på som staten har anslagit. Låneverksamheten styrs inte minst av kravet att lånefonden ska hållas nominellt intakt, vilket uppfyllts. Därutöver fick de regionala bolagen 2003 i anslag sammanlagt från moderbolaget och från de regionala delägarna. Moderbolaget fick i sin tur (2005) i anslag av staten. Stiftelsen Industrifonden verkar för lönsam tillväxt och förnyelse av svenskt näringsliv genom att erbjuda tillväxtkapital, kompetens och nätverk till utvecklingsföretag i hela . Finansiellt engagemang, i form av lån och ägarkapital, riktas främst till små och medelstora företag. Vid sidan av egna direktinvesteringar investerar fonden via elva regionala riskkapitalbolag, där man är delägare. Finansieringen kompletteras alltid med rådgivning och är indelad i fem affärsområden: IT, Industri, Life Science, Venture och Stora engagemang. Investeringarna tar sikte på start- och expansionsfaser; målet är att aktieinnehavet ska säljas inom 5–. Stiftelsen har sedan starten tillskjutits medel på sammanlagt , men har inga löpande anslag. Den är därmed självfinansierad och placerar runt . Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) bildades och ska främja och bedriva forskning och utveckling inom designområdet. SVID tillhandahåller rådgivning, kompetensutveckling, design i Uppgifter med anknytning till regional utveckling affärsutveckling, seminarier och konferenser, tävlingar, stipendier, projektledning samt forskning och utveckling. Målgrupper är såväl enskilda designers som företag, högskolor och offentliga organ. Stiftelsen verkar i hela landet genom sex regionkontor och huvudkontoret i . SVID:s projektverksamhet förutsätter medverkan från privata och offentliga aktörer; det är sällan SVID svarar för av finansieringen i enskilda projekt. Stiftelsen finansieras av årliga anslag från via . erhöll SVID från staten. är ett statligt bolag som bygger vidare på de nu avvecklade Teknikbrostiftelsernas och arbete med tillväxtkapital och inkubatorer, företrädesvis i anslutning till universitet och högskolor. Det trädde i verksamhet och kommer att ha regionala dotterbolag i , , , , , och . Bolaget ges ett grundkapital på ca från Teknikbrostiftelserna och därutöver 500 miljoner fördelade från samt fördelade från Industrifonden. Däremot är föresatsen att kapitalet ska växlas upp genom samverkan med andra aktörer som , kommunala organ, högskolor, forskningsinstitut och privata investerare. kommer att användas, hälften till såddfinansiering och hälften till inkubatorverksamhet och andra samverkansprojekt. Bolaget för- väntas också överta oavslutade engagemang från Teknikbro- stiftelserna. Exportråd ägs gemensamt av staten och näringslivet och är det viktigaste nationella organet för exportfrämjande, men saknar icke desto mindre legal status. Rådets verksamhet är indelad i tre delar: exportinformation om affärsmöjligheter, tullar och andra exportregler samt hjälp att etablera sig på andra marknader och överbrygga skillnader i affärskultur; verksamheten är avgiftsfri och omsatte 2004, exportprogram för grupper av små och medelstora företag, enskilda branscher och samverkansgrupper för att genom nätverksbyggande underlätta export; verksamheten omsatte 2004 och finansierades med offentliga medel, samt Uppgifter med anknytning till regional utveckling exportkonsulting som på marknadsmässiga villkor bedrivs av ska även planera och leda handelssekreterarnas verksamhet inom utrikesförvaltningen. Det omsatte 2004 och hade ca 360 anställda, varav 110 i , företrädesvis i , och 250 i drygt 40 andra länder. Förutom intäkter för exportkonsulting finansieras verksamheten med ett statligt anslag på runt inom utgiftsområde 24 Näringspolitik. ägs till hälften vardera av staten och turistnäringen genom . Rådet har i uppdrag att marknadsföra som turistmål, framför allt utomlands, men även i , och har drygt 50 anställda. Staten anslog 2004 ; därtill hade rådet 20 miljoner i intäkter för utfört arbete. Andra lokala och regionala aktörer Som ovan antytts är flertalet av de nationella aktörerna aktiva på regional nivå och har i flera fall också egna regionala organisationer. Vid sidan av dessa och de regionala myndigheter som tidigare beskrivits finns ytterligare ett stort antal fristående lokala och regionala aktörer, som helt eller delvis finansieras med offentliga medel. Norrlandsfonden erbjuder lån för nyetablering, utveckling och expansion till främst små och medelstora tillverkande och tjänsteproducerande företag i de fem Norrlandslänen. Finansieringen förutsätter medverkan från låntagaren själv, dennes bank och annan finansiering, där Norrlandsfondens andel vanligen är . Fonden etablerades 1961 och har huvudkontor i med filialkontor i . Vid utgången av 2003 hade Norrlandsfonden 318 kunder och ett totalt finansiellt engagemang i dessa på . Det egna kapitalet uppgick till ca . Sedan starten har fonden lånat ut totalt ca till det norrländska näringslivet. Norrlandsfonden är också delägare i riskkapitalbolagen och utvecklingsbolaget och medverkar i projekt som North (bland annat Brysselkontor för SOU 2007:13 Uppgifter med anknytning till regional utveckling och ) och ().TPF18FPT Industriella UtvecklingsCentra (IUC) är ett nätverk av 19 själv- ständiga bolag som söker bidra till tillväxt genom att få till stånd samarbeten företag emellan samt mellan företag och offentlig sektor. Ägarkretsen är bred, sammanlagt drygt 550 ägare, varav är privata bolag och resterande främst kommunala organ och fackföreningar. Bolagen arbetar såväl enskilt med uppdrag från ägarkretsen som tillsammans med nationella uppdrag. En särställning bland de senare intar det statliga UPA-uppdraget (Uppsöka produktidéer, Produktutveckling samt förstudier för Avknoppning), som tillförts runt . utgjorde det ca en tredjedel av IUC-bolagens sammanlagda omsättning på runt 180 miljoner. Vid sidan av de nationella uppdragen arbetar IUC med kontaktförmedling, utbild- ning, organisations-, affärs- och produktutveckling, möjlighets- analys, riskkapital och FoU-projekt samt annan projektverksamhet och konsultverksamhet.TPF19FPT Lokala Kooperativa Utvecklingscentra (LKU) finns på runt 25 platser i landet. De stödjer utvecklingen av små, kooperativa företag och – – andra former av företagande inom den sociala ekonomin. Vissa av dem är aktiebolag, medan andra är eko- nomiska eller ideella föreningar. fick LKU ett sammanlagt statligt grundbidrag på , som fördelas av . Därutöver lämnas särskilda bidrag för kompetensutveckling och gemensamma projekt. Det förutsätter dock lokal och regional medfinansiering av av kostnaden. hade landets LKU sammanlagt ca 55 fast anställda. Samtliga LKU är medlemmar i nätverksorganisationen i (FKU). Innovation är samlingsbeteckningen på de regionala innovationscentra som byggts upp i varje län för att stödja innovatörer och innovativ verksamhet redan på idéstadiet. Förutom att ge råd och information och förmedla kontakter kan man bidra till finansieringen genom innovationscheckar och villkorslån. Verksamheten var ursprungligen ett samarbete mellan och den statliga Stiftelsen . Den drivs dock under respektive länsbeteckning – Innovation 18TP PT Norrlandsfondens hemsida . 19TP PT IUC:s gemensamma hemsida . Uppgifter med anknytning till regional utveckling , Innovation etcetera – och finansieras ofta även av landsting, länsstyrelser med flera.TPF20FPT Innovation Relay Centers (IRC) är ett europeiskt nätverk med ett 70-tal regionkontor (därav tre i ) i ett 30-tal länder som bistår såväl företag som universitet, högskolor och forsk- ningsinstitut med teknikexport och (i det förstnämnda fallet) teknikimport. Målet är att sluta samarbetsavtal mellan flera parter i olika länder. IRC finansieras till av , till vardera av och och till resterande del av berörda länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan/kommunala samverkansorgan.TPF21FPT EuroInfoCenter är ett europeiskt nätverk av informationscentra som hjälper små och medelstora företag att utnyttja EU- medlemskapet och den inre marknaden. EuroInfoCenters finns på ett 15-tal orter runt om i . De finansieras huvudsakligen med EU-medel, men har alltid en eller flera lokala/regionala partners. Uppdragsgivare är direktorat för näringslivsfrågor.TPF22FPT startade i under namnet . Syftet är att öka företagandet bland invandrare och stärka kompetensen hos enskilda invandrarföretagare. 1999 ombildades den ursprungliga ideella föreningen till en insamlingsstiftelse och är representerad på 19 platser och har drygt 30 anställda. Ett statligt anslag (6,2005) täcker av kostnaderna. Övriga finansiärer är länsarbetsnämnder, länsstyrel- ser, landsting, kommuner och . NyföretagarCentrum and Society erbjuder kostnadsfri rådgivning till nyföretagare genom lokala nätverk av rådgivare. Det första NyföretagarCentrum startades i efter engelsk förebild. finns ett drygt 80-tal NyföretagarCentrum utspridda på ca 100 orter. Verksamheten finansieras av såväl nationella som lokala sponsorer, sammanlagt ca 2 000 stycken. Det stora flertalet av dessa hör hemma i det lokala näringslivet, men också offentliga aktörer bidrar till finansieringen, såväl nationellt som lokalt.TPF23FPT 20TP PT Innovation och Innovation hemsidor . 21TP PT IRC:s gemensamma hemsida . 22TP EuroInfoCentersPT gemensamma hemsida . 23TP PT and Society:s hemsida . Uppgifter med anknytning till regional utveckling Aktörer i det svenska innovationssystemet I en från 2004TPF24FPT görs ett försök att kartlägga aktörerna i det svenska innovationssystemet. Trots att man vare sig räknat in nationella statliga aktörer eller kommuner, landsting, kommunala samverkansorgan, länsstyrelser och länsarbetsnämnder landar man på den aktningsvärda summan av 405 aktörer. Dessa fördelar sig mellan: centra (IUC) I fokus för den regionala utvecklingspolitiken och näringspolitiken står begreppet tillväxt. Dess innehåll är inte självklart. I grunden tycks det dock handla om att skapa ytterligare ekonomiska resurser. Tillväxtbegreppet har visserligen vidgats genom att tillfoga adjektiv som hållbar – som även innehåller en miljömässig och social dimension – och jämställd. Snarare än att i grunden förändra synsättet har dock dessa kvalificeringar av till- växtbegreppet fungerat som restriktioner för tillväxtpolitiken. I gengäld kan man fråga sig om tillväxt är politikens huvudmål. Snarare framstår den som ett medel att realisera mer grundläggande mål som välfärd, sysselsättning, regional balans, jämställdhet etcetera. Endast inom näringspolitiken utgör den ett huvudmål. 24TP PT ITPS, (A2004:020) Kartläggning av aktörer i det svenska innovationssystemet. 25TP PT Utvecklingsbolag, centrumbildningar, teknikparker, , Drivhuset m.m. Uppgifter med anknytning till regional utveckling Den regionala utvecklingspolitiken utgör i denna mening en regionaliserad näringspolitik.TPF26FPT Hur skapas tillväxt? Frågan är då hur man skapar tillväxt. Det saknas en oomstridd teoretisk förklaring till eller en riktigt entydig empirisk kunskap om de faktorer som avgör den ekonomiska tillväxten i ett land eller en region. Faktorer som var relevanta i går är av mindre betydelse för dagens tillväxt, och satsningar som leder till utveckling och tillväxt i en region ger få eller inga mätbara effekter i en annan region.TPF27FPT Att förklara ekonomisk tillväxt är med andra ord svårt. Orsaken är egentligen rätt självklar. De tillväxtresurser som var av kritisk betydelse, och därför i ekonomisk mening knappa, kan nämligen genom de omstruktureringar i ekonomin som tillväxten så ofta innebär omvandlas till rena överskottsfaktorer utan någon större betydelse för framtidens tillväxtförutsättningar. Tillväxten medför med andra ord i sig en omstrukturering av produktion och samhällsekonomi, som i sin tur fortlöpande skapar nya utgångspunkter för den framtida ekonomiska utvecklingen – och därmed också för den politik som har ökad tillväxt som mål.TPF28FPT Tillväxtpolitiken handlar med andra ord om att skjuta på ett rörligt mål, men det är inte allt: Fram växer bilden av en svårfångad dynamik med ett otal samverkande faktorer av varierande betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Politiken blir därmed ofta väldigt komplex och fylld av olika delmål- sättningar med betydande risker för överlappningar och potentiella målkonflikter.TPF29FPT 26TP PT Jfr bland annat ITPS (2005:011), s. 27TP PT Ibid, s. 31. 28TP PT Ibid, s. 32. 29TP PT Ibid, s. 32. Uppgifter med anknytning till regional utveckling Den selektiva politikens resultat är omstritt Därtill ifrågasätts det till och från om politiska organ över huvud taget kan skapa tillväxt, annat än genom att sörja för ett till- växtbefrämjande institutionellt ramverk och viss grundläggande infrastruktur. Särskilt ifrågasätts resultatet av selektiva insatser, så som olika typer av stöd till enskilda företag. Deras effekter ifrågasätts i ett stort antal utvärderingar och akademiska studier. Som en följd av detta används en allt mindre del av tillväxt- politikens resurser till företagsstöd. Fokus har i stället satts på samverkan mellan företag i kluster och innovationssystem. Denna utveckling har dock till stor del skett utanför den regionala utvecklingspolitiken, inom näringspolitiken och – framför allt – forskningspolitiken, men har i gengäld knappast alls berört jordbruks- och landsbygdspolitiken. Den hindrar heller inte att det fortfarande råder stor tvekan om vilka medel och organisations- former som är mest verkningsfulla.TPF30FPT Från nationell till regional tillväxt? har det skett en förskjutning i tillväxtpolitikens perspektiv. lokaliseringspolitik, som fokuserade den nationella ekonomin, har perspektivet gradvis förskjutits i regional riktning, åtminstone i politikens verbala överbyggnad. Denna omorientering kan knappast sägas ha vägletts av någon medveten ambition att omfördela maktinstrument från nationell till regional nivå, utan bygger snarare på en växande insikt om att ett stort antal faktorer av betydelse för tillväxt och utveckling har en regional snarare än nationell logik. Det hindrar inte att konsekvensen av ett sådant synsätt kan bli en regionalisering av nationella och sektorsbundna tillväxtin- strument. Denna problematik utvecklas närmare i avsnitt 3.1. Långvarigt experimenterande har skapat ett lappverk av aktörer Som ett resultat av denna komplexitet och tvehågsenhet kännetecknas tillväxtpolitiken av av experimenterande med återkommande kursändringar och där 30TP PT Jfr bland annat Gorpe (2004), s. Uppgifter med anknytning till regional utveckling initiativ lagts till initiativ, utan att gamla strukturer rensats undan eller anpassats till nya tankegångar. Det är denna överlagring av ständigt nya initiativ som givit upphov till den brokiga flora av näringspolitiska aktörer som skisseras i avsnitt 2.1.7 och den fragmenterade uppsättning av ofta överlappande utvecklingsin- strument som de disponerar. 2.2Kompetensförsörjning och dynamiska arbetsmarknader De viktigaste politiska instrumenten för att befrämja kompetensförsörjning, innovationsförmåga och dynamiska arbetsmarknader ryms inom utbildnings-, forsknings- och arbets- marknadspolitiken. Också kulturpolitiken har avgörande betydelse för arbetsmarknadsregioners dynamik och attraktivitet. Ett flertal verksamheter inom dessa fyra politikområden ryms inom begreppet uppgifter med anknytning till regional utveckling. Statsbudgetens utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning omfattar politikområdena Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Av Utbildningspolitikens alla skolformer koncentrerar vi oss på dem som främst antas ha en regional logik – gymnasieskola, gymnasial vuxenutbildning, kvalificerad yrkesut- bildning, folkhögskolor och högskoleutbildning. Forsknings- politiken rymmer även insatser inom andra utgiftsområden, varav de viktigaste är anslagen till inom utgiftsområde 24 och anslagen till de olika forskningsråden inom utgiftsområde 9, 20 och 23. Målet för utbildningspolitiken är att ska vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Målet för forsknings- politiken är att ska vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Uppgifter med anknytning till regional utveckling avgjordes elevers gymnasieort av var de bodde. Eftersom statsbidraget gick direkt till den kommun som anordnade utbildningen förekom inga egentliga diskussioner om betalningsansvar. ska dock hemkommunen erbjuda ett allsidigt urval av nationella program till alla ungdomar i kommunen. Det finns 17 nationella program. Med ett allsidigt urval brukar man mena att eleven ska kunna välja mellan mer än hälften av de nationella programmen. Elever har rätt att söka var som helst i landet. I praktiken har dock de som bor i kommunen eller inom dess samverkansområde för gymnasieutbildning företräde. Ännu avgör också den enskilda kommunen om den vill betala för elever som går i en annan kommuns skola, trots att utbildningen finns i den egna kommunen. Här tillämpar kommunerna olika principer.