sou · GWB384 · 2008-10-10 00:00:00 — dog 88 människor i rattfylleriolyckor, av vilka 63 var berusade förare. I har en försöksverksamhet med alkolås liknande den svenska pågått. Erfarenheterna från verksamheten har enligt uppgift från kommunikationsministeriet varit goda. De förare som deltagit i försöket har i huvudsak ansett att det varit lyckat. Det gäller i synnerhet de som har behov av bil i sitt arbete. Många ansåg dock att försöket var för dyrt. De totala kostnaderna uppgår till 2 000–. Några hade också haft problem med att använda alkolåset. Försöksverksamheten har permanentats . Reglerna innebär att den som gjort sig skyldig till rattfylleri får behålla sin körrätt på villkor att vederbörande låter installera ett alkolås i sin bil och förbinder sig att använda det under en övervakningstid. Sådan alkolåsövervakad körrätt kan begäras av en person som är misstänkt för rattfylleri och som inte har meddelats körförbud av annan orsak. Övervakad körrätt ska begäras hos polisen eller, i samband med behandlingen av rattfyllerimålet, hos domstolen. Övervakningstiden ska bestämmas till mellan ett och . Vid bedömningen av vilken tid som ska bestämmas torde alkoholhalten vid tiden för brottet ha stor betydelse. Beslutet om alkolåsövervakad körrätt träder i stället för ett körförbud. Den övervakade själv ska svara för kostnaderna. Det är dock möjligt att få kommunalt stöd, om tillgången till bil är en förutsättning för att kunna arbeta. Den deltagande ska innan övervakningstiden med alkolås börjar gälla, besöka läkare eller annan yrkesutbildad person inom hälso- eller sjukvården och diskutera användningen av berusningsmedel och dess inverkan på hälsan samt de möjligheter som finns att få vård för missbruk av berusningsmedel. I övrigt ska det inte ske några medicinska kontroller under programmet.TPF3FPT En grupp bestående av fyra ministrar (trafikministern, justitieministern, inrikesministern och omsorgsministern) föreslog 2TP PT Silverans, P., m.fl., Alcolock implementation in Union, 2006. 3TP PT Lag om alkolåsövervakad körrätt, 26.6.2008/439. ett åtgärdspaket för att öka trafiksäkerheten. De föreslagna åtgärderna bestod, förutom av att permanenta den pågående försöksverksamheten, av att alkolås skulle komma att vara en förutsättning för körrätt för en förare som upprepade gånger gjort sig skyldig till rattfylleri. har inlett beredningen av en sådan lag. Den beräknas kunna träda i kraft . Minimitid för villkoret om alkolås som en förutsättning för körrätt kommer troligen att vara . För att villkoret ska upphöra kommer att krävas läkarintyg. Återfallsratt- fyllerister ska genomgå ett alkoholprogram. Till villkoret om alkolås kommer därför inte ett sådant program att vara knutet. Den enskilde kommer troligen att få stå för kostnaderna själv. I omkom 791 personer i vägtrafiken . av olyckorna bedöms vara alkoholrelaterade. Det finns planer på att inom loppet av införa ett alkolåsprogram för personer som dömts för rattfylleri. Programmet kommer att vara tvingande i den bemärkelsen att om deltagande inte sker, eller om programmet inte fullföljs, får körning av motorfordon inte ske . Det ska gälla för både förstagångsrattfyllerister och för de som återfaller i rattfylleribrott. Om fråga är om återfall i brott eller om en övningskörare gjort sig skyldig till rattfylleri, ska reglerna gälla vid en lägre alkoholhalt. Programmet kommer att pågå . ska den enskilde delta i bl.a. enskilda samtal och gruppsamtal i syfte att motverka alkoholmissbruk. Detta stöd kommer till stor del att utformas efter den enskildes behov. Den enskilde kommer att få stå för kostnaderna för deltagande. omkom 4 615 personer i trafiken i , varav 1 241 personer i alkoholrelaterade olyckor. Alkohol i trafiken bedöms vara den främsta orsaken till dödsolyckor. Regeringen uttalade en målsättning om att antalet döda på vägarna ska understiga 3 000 personer från En av åtgärderna som regeringen föreslog var att en förare som återfallit i rattfylleri skulle, som villkor för körrätt, tvingas köra med alkolås. I har vidare en försöksverksamhet med alkolås- program för förstagångsrattfyllerister pågått i bl.a. området Haute- Savoie . Det har rört sig om ett 6-månaders program som har varit ett frivilligt alternativ till en straffrättslig sanktion. Den deltagande har fått stå för kostnaderna själv. Programmet har utvidgats att omfatta även andra regioner. I utgör alkohol- eller drogrelaterade olyckor av samtliga dödsolyckor. har Vegdirektoratet på uppdrag av Samferdselsdepartementet bildat en arbetsgrupp som ska bedöma om alkolås kan vara ett möjligt alternativ till återkallelse av körkort för de som dömts för rattfylleri. Detta skulle eventuellt kunna ske i kombination med ett alkoholprogram. Det föreligger emellertid inte några konkreta planer på ett genomförande av detta. 5 Överväganden och förslag Utredningen ska föreslå hur ett system med alkolås som villkor för körkort för personer som gjort sig skyldiga till rattfylleri på grund av alkoholpåverkan, bör vara utformat. Bakgrunden till utred- ningens uppdrag är att alkolås har visat sig ha positiva effekter sett från trafiksäkerhetssynpunkt, men även från rehabiliterings- synpunkt för den enskilde individen. Ett effektivt alkolås hindrar en berusad person, inte från att köra bil, men åtminstone från att köra den bil som utrustats med alkolås. Även om alkolås bara är en del av lösningen på problemet alkohol i trafiken, är det ett bra verktyg för att minska rattfylleriet och därmed öka trafiksäker- heten. Av naturliga skäl kommer alkolås som villkor för körkort endast att vara aktuellt vid rattfylleri på grund av alkoholpåverkan. Det innebär att regelverket för körkortsingripande vid rattfylleri på grund av användande av andra droger och vid andra trafikbrott kommer att vara oförändrat. Enligt utredningens uppfattning bör de körkortsingripanden som sker till följd av trafikbrott vara någorlunda likartade, sett till konsekvenserna för den enskilde individen. Det kan exempelvis inte sägas vara motiverat med ett mer långtgående ingripande mot den som gjort sig skyldig till rattfylleri på grund av alkoholpåverkan än mot den som begått samma brott men har använt andra droger. De trafiksäkerhetsmässiga fördelarna av alkolås ökar med antalet användare. Det är därför viktigt att så många som möjligt kan inkluderas i ett system med alkolås. Om reglerna är för stränga, kan det leda till att fler väljer att köra utan körkort. En annan utgångspunkt vid utformandet av ett system med alkolås är att reglerna bör vara enkla att tillämpa och tillämpningen vara förutsebar för den enskilde individen. Utredningen har i denna fråga inhämtat synpunkter från bl.a. företrädare för , () och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Inledningsvis bör nämnas att körkortsutredning genom tilläggsdirektiv har fått i uppdrag att behandla frågan om alkolås för de som har alkoholproblem men inte har begått ett trafiknykterhetsbrott och att samordna denna fråga med föreliggande förslag om alkolås för de som gjort sig skyldiga till rattfylleri (Dir. 2008:76). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Ett körkortsingripande utgörs av återkallelse av körkortet eller av varning. Ett ingripande kan ske i en rad olika situationer. Grunderna för ingripande hänför sig till de krav på kompetens som ställs på den som vill få körkort. Ett körkortsingripande sker när körkortshavaren brister i denna kompetens. Kompetensbristen kan vara hänförlig till körkortshavarens personliga eller medicinska förhållanden. Ett beslut om körkortsingripande ansågs ursprungligen motiverat enbart av trafiksäkerhetshänsyn. Ett ingripande till följd av trafikbrott är enligt detta betraktelsesätt inte till någon del att se som en bestraffning. Brottet anses utgöra grund för en prognos om ett framtida trafikfarligt beteende, som återkallelsen eller varningen ska förhindra. Återkallelse av körkort som en reaktion på en överträdelse anses inte som ett straff i vår nationella lagstiftning. har dock i ett avgörande funnit att en körkortsåterkallelse i på grund av en brottslig gärning är att anse som ett straff i den mening som avses i artikel 4.1 i det sjunde tilläggsprotokollet till , där principen att ingen ska bli lagförd eller straffad två gånger för samma sak är stadgad. I avgörandet anförde domstolen att en körkortsåterkallelse sker som en direkt och förutsebar konsekvens av en fällande dom för viss typ av trafik- brott och grundar sig på samma gärning. Vidare yttrade domstolen att återkallelsen har ett bestraffande syfte. Domstolen ansåg dock inte att förfarandet stod i strid med artikel 4.1.TPF1FPT 1TP PT mot , avgörande , jfr RÅ 2000 ref. 65. Syftet med körkortsingripanden behandlades i förarbetena till körkortslag. Regeringen anförde då bl.a. följande. Ett av problemen med det nuvarande systemet är att det inte ger ett klart uttryck för vad som är syftet med körkortsingripande. Att trafiksäkerhetens krav är det centrala kan det inte råda någon tvekan om. Trots detta kan det dock ifrågasättas om de personliga och medicinska förhållanden samt de olämpliga trafikbeteenden som utgör grund för körkortsingripande, helt avspeglar hur allvarliga förseelserna är från trafiksäkerhetssynpunkt. Vidare medför utformningen och tillämpningen av reglerna om körkorts- ingripande, framför allt vad gäller återkallelse av körkort, att ingripandet i betydande grad får karaktären av en straffpåföljd, vilket av enskilda körkortshavare kan uppfattas som ett ytterligare straff vid sidan av själva brottmålsförfarandet.TPF2FPT Regeringen beslutade att låta tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda systemet för körkorts- ingripande. Utredaren överlämnade betänkandet Körkortsingripanden (SOU 2000:26). I betänkandet beskrivs bl.a. för- och nackdelar med en överflyttning av handläggningen av körkortsingripanden till straffprocessen. Betänkandet har inte lett till lagändring, bl.a. mot bakgrund av att den svenska ordningen för körkortsåterkallelse på grund av brott befunnits förenlig med artikel 4.1 i det sjunde tilläggsprotokollet till Europakonven- tionen.TPF3FPT Även om återkallelse av körkort på grund av en brottslig gärning, med spärrtid som följd, är att anse som straff i Europa- konventionens mening är det centrala syftet med ingripandet dock trafiksäkerhetens krav. Alkolås som villkor för körkort för den som gjort sig skyldig till rattfylleri kommer visserligen också att basera sig på ett trafikbrott och som framgår av det följande anser utredningen att brottets svårhetsgrad bör inverka på hur ingripande villkoret blir. Enligt utredningen bör dock någon spärrtid inte meddelas i förening med villkoret om alkolås (avsnitt 5.1.3). I stället kommer körkorts- havaren ges möjlighet att fortsätta köra körkortspliktiga fordon. Det är naturligtvis vanskligt att bedöma om skulle komma att anse att villkor om alkolås, grundat på en brottslig gärning, utgör ett straff. Enligt utredningens uppfattning bör ett sådant villkor dock ses som en rent trafiksäkerhetsmässig 2TP PT Prop. 1997/98:124, s. 42 f. 3TP PT Vissa ändrade regler för körkort och alkolås (Ds 2002:17), s. 19 ff. Ett trafiknykterhetsbrott utgör en fara för trafiksäkerheten och indikerar att körkortshavaren inte är lämplig för körkorts- innehav. En villkorstid med alkolås är enligt utredningen att uppfatta som en form av lämplighetsprövning för ett framtida körkortsinnehav utan villkor om alkolås. 5.1.2Alkolås i förhållande till varning Enligt utredningens direktiv ska systemet med alkolås i princip innefatta samtliga som dömts för rattfylleri. Fråga uppstår om regleringen även ska omfatta personer som får en varning i stället för att få sitt körkort återkallat. Varning ska meddelas om körkortshavaren gjort sig skyldig till rattfylleri och alkoholkoncentrationen under eller efter färden inte uppgått till i blodet eller per liter i utandningsluften och om varning av särskilda skäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd. Vidare kan varning meddelas i stället för en återkallelse även i andra fall, om det föreligger synnerliga skäl och om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten (avsnitt 2.4.1). Det görs en individuell bedömning i varje enskilt fall om varning bedöms vara en tillräcklig åtgärd. Om en ny trafikförseelse sker i nära tidsmässigt samband med en tidigare varning, återkallas normalt körkortet. Gränsen för straffbar alkoholpåverkan sänktes från i blodet till med motsvarande sänkning för alkoholhalten i utandningsluften, dvs. från 0,25 till per liter utandningsluft. Departementschefen gjorde i samband härmed vissa uttalanden om hur pass stränga reglerna borde vara inom det nykriminaliserade området. Hon anförde då bl.a. att inom detta område bör större möjligheter öppnas för att meddela varning i stället för att återkalla körkortet, särskilt vad gäller lägre halter av alkoholkoncentration i blodet eller utandningsluften, förutsatt att föraren inte genom andra överträdelser av trafikföreskrifter eller på annat sätt visat bristande vilja eller förmåga att rätta sig efter vad som krävs i trafiken. Av väsentlig betydelse uppgavs också vara under vilka omständigheter som överträdelsen skett och med vilket slags fordon.TPF4FPT Enligt praxis meddelas varning som regel endast vid alkohol- koncentrationer om eller lägre i blodet eller om 4TP PT Prop. 1989/90:2, s. 44 f. eller lägre per liter utandningsluft. Detta bekräftas av statistik som utredningen har inhämtat från i . meddelade 434 stycken varningsbeslut på grund av trafiknykterhetsbrott till följd av alkoholpåverkan . I inget fall var alkoholkoncen- trationen högre än de gränser som angetts ovan. har föreslagit att det inte längre ska vara möjligt att meddela varning vid rattfylleri. Verket menar nämligen att alkohol- problem är vanliga även hos de rattfyllerister som har en låg alkoholhalt vid brottet och att en högre preventiv effekt skulle uppnås, om återkallelse var obligatoriskt vid rattfylleri. menar att det inte finns något vetenskapligt belägg för att personer med lägre promilletal vid trafiknykterhetsbrott ska bli föremål för andra åtgärder än personer med högre promilletal. I linje med denna uppfattning förordar krav på alkolås för alla som döms för rattfylleri.TPF5FPT Utredningen återkommer i avsnitt 5.1.4 till förslag. Utredningen vill dock redan här som sin uppfattning förklara att det inte finns tillräckliga skäl för att föreslå att varningssystemet vid rattfylleri slopas. Varning bör finnas kvar som alternativ till körkortsåterkallelse för de fall där alkoholhalten har varit låg och överträdelsen inte kan sägas ha medfört några konkreta trafikrisker. Något ytterligare körkortsingripande kan för dessa fall inte anses motiverat. Körkortsinnehav villkorat av alkolås bör därför endast aktualiseras när en återkallelse av körkortet ska ske. Om varning bedöms vara tillräckligt, ska någon ytterligare åtgärd således inte vidtas. 5.1.3Alkolås i förhållande till spärrtid Enligt uppgifter från leder de spärrtider som bestäms vid körkortsåterkallelse efter rattfylleribrott till att de som döms för detta brott lär sig att de utan större risk kan köra utan körkort. Statistik från utvisar att av de som –2006 lagfördes för olovlig körning lagfördes för rattfylleri. Det kan antas att en majoritet av dessa inte har haft något körkort vid tiden för rattfylleribrottet. Vidare har enligt endast hälften av de som dömts för grovt rattfylleri återfått körkortet efter brottet. 5TP PT , förslag för ökad trafiknykterhet, 2007, TR65A 2007:26002, s. 29. fortsätter alltså att köra utan körkort, eftersom upptäcktsrisken är förhållandevis liten. Den tidigare alkolåsutredningen föreslog att spärrtiderna vid körkortsåterkallelse efter rattfylleribrott skulle förlängas och att alkolås som villkor för körkortsinnehav skulle föreskrivas först efter att spärrtiden hade löpt ut (avsnitt 3.4). Mot bakgrund av uppgifter om spärrtidernas negativa effekt och med hänsyn till att ett regelverk om alkolås inte bör slå för hårt mot den enskilde, bör enligt utredningens mening systemet med spärrtider inte gälla för den som omfattas av villkoret om alkolås. Ett körkortsinnehav villkorat av alkolås ska därmed träda i stället för en körkortsåterkallelse förenad med spärrtid. En ansökan om utfärdande av nytt körkort utan villkor om alkolås bör i de fallen inte få prövas innan villkorstiden har löpt ut. Spärrtidernas längd enligt praxis kan tjäna som jämförelse när villkorstiden i systemet med alkolås ska bestämmas (avsnitt 5.2.3). Detta i syfte att uppnå en reglering som är jämförbar med den som gäller vid andra typer av trafikbrott. När en sådan jämförelse görs, måste emellertid hänsyn tas till den stora fördel det innebär för körkortshavaren att med ett alkolås kunna fortsätta köra motorfordon efter brottet. Många är beroende av en bil för såväl sitt arbete som för sitt privatliv. Det gör att en förlust av körkortet kan medföra ett flertal negativa konsekvenser i form av förlorat arbete, familjeproblem m.m. och även verka försvårande för en framgångsrik rehabilitering. I nuvarande försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse kan körkortshavaren välja mellan att delta i alkolåsprogrammet eller att få sitt körkort återkallat med spärrtid som följd. Vid deltagande i alkolåsprogrammet gäller dock samma villkor för alla. Utredningens direktiv klargör att alkolås som villkor för körkort inte ska vara frivilligt utan i princip obligatoriskt. Den tidigare alkolåsutredningen föreslog dels att försöksverksamheten skulle förlängas, dels att alkolås skulle vara obligatoriskt för alla som gjort sig skyldiga till rattfylleri men som inte deltar i försöksverksamheten. Utredningen anser att ett sådant etablerande av två likartade parallella system, det ena frivilligt och det andra obligatoriskt, inte skulle uppfylla det krav på enkelhet och förutsebarhet som bör gälla för nya regelsystem. Utgångspunkten är därför att det nya systemet med alkolås ska tillämpas för samtliga vilkas körkort ska återkallas på grund av rattfylleri till följd av alkoholpåverkan. En annan sak är att reglerna i systemet kan göras mer eller mindre ingripande med hänsyn till bl.a. brottets svårhetsgrad. Detta gäller vid återkallelse av körkort till följd av rattfylleri. Spärrtiden ska i dessa fall bestämmas till lägst en månad och högst . Vid grovt rattfylleri ska den emellertid bestämmas till lägst . Frågan om en liknande differentiering bör göras i systemet med alkolås diskuteras nedan. lämnade ett förslag till alkolås- program.TPF6FPT För den som har gjort sig skyldig till trafiknykterhets- brott på grund av alkoholförtäring ska enligt förslaget körkort med villkor om alkolåsprogram vara obligatoriskt till dess att personen har lyckats verifiera nykterhet. Detta ska gälla oavsett promillehalt och oavsett om brottet bedömts som rattfylleri eller grovt rattfylleri. Spärrtiden vid återkallelse av körkort till följd av detta brott slopas. Enligt uppfattning ska någon differentiering således inte göras utifrån brottets svårhetsgrad. I stället görs en differentiering med hänsyn till personens alkoholproblem. Om denne inte lyckas verifiera nykterhet under programmet, förlängs villkorstiden. Alkolåsprogrammet ska enligt förslaget ersätta den utvidgade lämplighetsprövning som sker enligt 3 kap. 1 § körkorts- förordningen (1998:980), KKF (avsnitt 2.4.3). I alkolåsprogrammet ska den som gjort sig skyldig till trafiknykterhetsbrott genomgå en särskild läkarundersökning som underlag för bedömningen av lämpligheten att ha körkort utan villkor om alkolås. Kravet på en sådan lämplighetsprövning ska dock gälla endast den som har gjort sig skyldig till trafiknykterhetsbrott . Den särskilda lämplighetsprövningen omfattar en observationstid om . Det är enligt verkets mening nödvändigt med återkommande läkarkontakter och provtagning för att med tillräcklig grad av säkerhet kunna avgöra om ett missbruk eller ett beroende föreligger. Läkarintyg ska ges in 6TP PT , förslag för ökad trafiknykterhet, 2007, TR65A 2007:26002. utvisande normala prover och det får inte heller registreras någon alkohol i alkolåsets minne . Om detta inte uppfylls, förlängs tiden med alkolås till dess att ett invändningsfritt år kan redovisas. Alkolåset ska kontrolleras . Vid kontrollerna ska alkolåsets minne tömmas och uppgifterna skickas till den myndighet som har meddelat beslutet. Om ansökan om utträde ur programmet inte görs, fortsätter villkoret om alkolås att gälla obegränsat . Någon tidsgräns för deltagande i alkolås- programmet för de personer som inte klarar kraven för utträde finns därför inte. Den som ansöker om alkolåsprogram från brottet ska inte behöva avlägga förarprov för att återfå körkortet. bygger, som tidigare nämnts, sitt förslag på att det inte finns något vetenskapligt belägg för att personer med lägre promilletal vid trafiknykterhetsbrott bör bli föremål för andra åtgärder än personer med högre promilletal. Verket hänvisar till de studier som genomförts inom ramen för projektet (avsnitt 2.2) samt vissa andra undersökningar som enligt verket visar att de som kör rattfulla har mer eller mindre allvarliga alkoholproblem och att de i hög grad återfaller i nya rattfylleri- brott. Verket menar också att de förare som misstänks ha alkoholproblem oftast upptäcks . Troligast är då att den konstaterade alkoholförekomsten är en rest av en stor konsumtion . Eftersom den genomsnittliga förbränningen av alkohol motsvarar kan beräknas att en person som ertappas med måste ha haft en blodalkoholkoncentration i närheten av , vilket i sig tyder på alkoholproblem. Enligt verket är vidare sambandet mellan ett rattfylleribrott och alkoholproblem hos föraren starkare i jämfört med andra länder. Verket har till utredningen anfört följande till stöd för detta resonemang. I finns en utbredd uppfattning att alkohol och bilkörning är oförenligt, vilket innebär att om en person ändå kör rattfull indikerar detta alkoholproblem. Den låga gränsen för rattfylleri innebär att de allra flesta väljer att helt avstå från alkoholintag i samband med bilkörning. Av en trafiksäkerhetsenkät framgår att hade kört bil efter att ha druckit mer än en lättöl, vilket exempelvis kan jämföras med motsvarande siffra i som uppgår till . menar visserligen att inte alla som döms för rattfylleri har alkoholproblem, men anser att ett ingripande program ändå bör gälla för samtliga i syfte att identifiera de som har sådana problem. Utredningens direktiv anger att systemet med alkolås ska gälla för personer som dömts för rattfylleri. Ett villkor om alkolås ska således grunda sig på den straffrättsliga bedömningen av trafik- nykterhetsbrottet. Ett sådant brott utgör en fara för trafik- säkerheten och indikerar att körkortshavaren inte är lämplig för körkortsinnehav. En villkorstid med alkolås är enligt utredningen att uppfatta som en form av lämplighetsprövning för ett kommande körkortsinnehav utan villkor om alkolås. Fråga uppstår om det i vissa fall finns skäl att, från trafiksäkerhetsmässiga aspekter, tillämpa mer ingripande regler för körkortshavaren . Det skulle i så fall innebära att en mer omfattande lämplighetsprövning sker i dessa fall. Om en sådan differentiering ska göras, bör den ske utifrån en bedömning av det trafikfarliga i körkortshavarens beteende. Inledningsvis tar utredningen ställning till om det finns skäl att, som föreslagits av , tillämpa samma regler för alla som döms för rattfylleri, utifrån resonemanget att samtliga dessa i princip har mer eller mindre allvarliga alkoholproblem. Det är känt att en stor andel av de som döms för trafiknykterhetsbrott är alkoholberoende eller i vart fall har mycket avancerade alkoholvanor. Resultaten inom ramen för projektet utvisar att ungefär hälften av de personer som var misstänkta för trafiknykterhetsbrott hade alkoholproblem i form av skadliga eller riskabla alkoholvanor som de också kunde antas vara i behov av behandling eller vård för. Bland de som var misstänkta för grovt rattfylleri hade sådana problem.