sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — De största pollenproducenterna är ängskavle, timotej och hundäxing. Ängskavle, som är en av de gräsarter som först kommer i blom är ett av vanligaste gräs och förekommer i hela landet. Hundäxing och timotej är införda som vallgräs. De är mycket vanliga i nästan hela landet utom i inlandet i norr. De påträffas på snart sagt alla typer av ängsmarker och kulturmark, Eftersom de gynnas av igenväxning och ansamling av kväve, har den blivit allt vanligare . Som tidigare nämnts, har ett flertal andra vanliga arter, t.ex. inom svingel- och gröesläktena, också stor betydelse för pollenallergier. Dessa och andra gräs förekommer i gräsfröblandningar för t.ex. gräsmattor av skilda slag och kan vålla gräsallergiker bekymmer i samband med slåtter, även om de ej tillåts gå i blom. är allmän upp till och saknas helt endast i fjällen. Pollenhalternas koppling till dagligt väder Pollenhalterna i luften varierar från dag till dag, men även mellan olika år. Det finns mest pollen i luften när det är klart väder, låg luftfuktighet och blåser svaga vindar, och när temperaturen och lufttrycket stiger, medan pollenhalterna sjunker vid mulet väder, regn och när vindhastigheten och turbulensen ökar. Lätt regn kan dock leda till att pollenkornen spricker eller urlakas och att pollenallergen frigörs och sprids som fria allergena partiklar (Schäppi et al. SOU 2007:60 Bilaga B 34 63 Stadsmiljö jämfört med landsbygd Ett flertal studier har visat att barn som växer upp på landet har en minskad risk att som vuxna utveckla allergi i form av rhinit, konjunktivit samt astmasymtom jämfört med barn som växer upp i städer (Kilpelainen et al. Speciellt tydligt har detta samband visats för allergi mot gräspollen och katt (Leynaert et al. Luftföroreningar och pollen Luftföroreningar som kvävedioxider, svaveldioxider, marknära ozon och luftburna partiklar från t.ex. trafik kan förvärra luftvägsbesvär generellt. Luftföroreningar har visats kunna fastna på pollen (Knox et al. 1997, Namork et al ). Ett flertal experimentella humanstudier har visat att luftföroreningar (som marknära ozon och kväveoxider) ökar effekten av allergen hos personer med astma och rhinit. Dessa samband har inte setts i samma grad i epidemiologiska studier. Nya intressanta fynd pekar på att trafikrelaterade luftföroreningar kan trigga frisläppandet av allergen-innehållande granula från gräspollen och därmed öka biotillgängligheten för luftburna pollenallergener (Motta et al. Dock förväntas inte en klimatförändring i påverka halten av marknära ozon och partiklar nämnvärt, se avsnitt 3.1.1. En måttlig ökning kan eventuellt inträffa vår och sommar i . Redan iakttagna effekter av klimatvariationer Ett flertal rapporter från och har visat att pollensäsongen startar allt tidigare (IPCC 2007, Menzel et al. En studie från för perioden –2002 visar att björkpollen uppträdde och askpollen en månad tidigare –2001 jämfört med (Schneiter et al. har under börjat att blomma redan före nyår i södra (2007). Bilaga B 34 SOU 2007:60 64 Relation till ökade koldioxidhalter Laboratorieförsök har visat att en ökad halt av koldioxid i luften ökar såväl biomassan som mängden pollen hos ambrosiaarter, främst artemisiifolia L. (malörtsambrosia eller ragweed), som i är en av de mest allergiframkallande av de pollenproducerande växterna (et al. artemisiifolia har kommit till via förorenat utsäde och har med början från respektive i spridits kraftigt , framför allt i Öst- och . Överallt där den fått fäste, bidrar den till sensibilisering. Det finns en viss korsreaktivitet med gråbo (Hirschweer et al. Till kommer malörtsambrosia som inblandning med fågelfrö och i foderpellets allt . Den finns registrerad från många olika platser i och upp längs . Malörtsambrosia börjar blomma och fortsätter tills den första nattfrosten inträffar. Den har vid ett flertal tillfällen iakttagits kunna sätta mogna frön som gror påföljande vår. har höga pollenhalter främst inträffat i samband med fjärrtransport från kontinenten. och (et al. Snabbväxande perenna växter, som vissa svenska gräsarter och gråbo, skulle kunna påverkas också av ökade koldioxidhalter i luften, och bilda mer pollen. Förväntade effekter av en klimatförändring Förändrade årstider och en förlängd växtsäsong kan komma att ge en förändring i utbredningen av pollenproducerande arter och i pollensäsongens start och längd. I de södra och framförallt mellersta delarna av landet kommer lövträd att bli alltmer konkurrenskraftiga gentemot barrträden, vilket kan resultera i en större förekomst av lövträd (se figurerna 3.3–3.4). Teoretiskt finns det anledning att befara att snabbväxande pionjärträd kommer att gynnas särskilt mycket av de höjda koldioxidkoncentrationerna i atmosfären. De flesta av de trädslag som särskilt förknippas med pollenallergibesvär i ingår i denna funktionella grupp trädslag (dvs. björk, al, Salix spp., bok, ek). Dessa träd kommer också att gynnas av att man kan förvänta sig nyöppnade marker genom störningar orsakade av stormar, nya växtpatogener etc. Därmed ökar risken för pollenallergier. Dock bestäms naturligtvis rela SOU 2007:60 Bilaga B 34 65 tionen lövträd-barrträd i ett område även av andra faktorer som lokal markanvändning, skogsskötsel m.m. Figur 3.3 Förändring i potentiell vegetation under RCA3-ECHAM4/OPYC3B2 Figuren visar möjlig förändring i växtlighet. Hänsyn har ej tagits till lokal markanvändning, skogsskötsel, almsjuka, m.m. Källa: , Hickler & (opublicerat). Bilaga B 34 SOU 2007:60 66 Figur 3.4 Utveckling i potentiell vegetation under RCA3-ECHAM4/OPYC3B2 Figuren visar möjlig förändring i växtlighet. Hänsyn har ej tagits till lokal markanvändning, skogsskötsel, m.m. Källa: , Hickler & (opublicerat). En klimatförändring kommer att påverka pollensäsongen, artsammansättningen och öka risken för högre pollenhalter från framförallt gräs i hela landet medan framförallt kan få högre pollenhalter från träd som björk (Beggs & Bambrick 2005, et al. Svenska modeller som visar förändring i biomassa pekar på att lövträden kommer att gynnas i förhållande till barrträd i blandbestånd, se figurerna 3.3 och 3.4 (Koca et al. Dock noteras i dessa modeller en tillbakagång av björk och gräs i fjällen, där man kunde förvänta sig en ökning. SOU 2007:60 Bilaga B 34 67 Tabell 3.1 Möjliga relationer mellan pollenallergier och en klimatförändring i Förändring i start och längd av pollensäsongen Förändrat säsongsinsjuknande i pollenallergier Mängden pollen kan komma att påverkas dels av ett ändrat klimat, dels (för vissa arter) p.g.a. en ökad mängd CO2 i luften Pollenhalter sjunker vid större regnmängder. En förväntad ökad nederbörd kan lokalt komma att minska risken för pollenexponering. Lätt regn kan däremot frigöra allergener och öka risken för allergiutbrott. Ändrad latitud och altitud utbredning av inhemska arter. Nya artkombinationer Nya pollenproducerande arter kan komma att etablera sig i landet 3.2 Inomhusluft 3.2.1 Inomhustemperaturer Ett inomhusklimat som är eller upplevs som kallt, varmt eller dragit kan ge direkta eller indirekta effekter på människors hälsa. Vid bedömning av olägenhet för människors hälsa bör man bl.a. ta hänsyn till rummets termiska klimat och folks aktivitet i rummet (2005b), se tabell 3.2. Temperaturen påverkar också en rad faktorer som är av betydelse för inomhusrelaterade hälsoeffekter, som luftens relativa fuktighet, med effekter på fukt och mögel. Ökade inomhustemperaturer – ofta i kombination med ökad luftfuktighet – har visats öka risken för emissioner från vissa material, exempelvis vissa typer av byggnads- och heminredningsmaterial samt kemiska produkter, inklusive rengöringsmedel. Materialanvändningen i bostäder och arbetsplatser i kan därmed eventuellt komma att behöva ses över framöver. kan ta lärdom från länder i norra och centrala som har ett klimat som kommer att uppleva senare under detta sekel. Se också rapport från Klimat- och sårbarhetsutredningens arbetsgrupp 1. Bilaga B 34 SOU 2007:60 68 Tabell 3.2 Inomhustemperatur: värden för bedömning av olägenhet för människors hälsa Riktvärden Riktvärden för känsliga grupper Rekommenderade värden Rekommenderade värden för känsliga grupper Operativ temperatur Under Under * 20–22–Yttemperatur golv Under Under * 20–Operativ temperatur varaktigt Över Operativ temperatur Högst Operativ temperatur kortvarigt Över Operativ temperatur Högst * Personer med sjukdomar och funktionsnedsättningar som påverkar rörlighet, ämnesomsättning och förmågan till temperaturreglering t.ex. reumatism och vissa muskelsjukdomar. Källa: allmänna råd om temperaturer inomhus SOSFS 2005:15 Vid ökad inomhustemperatur måste ventilationen ökas i djurstallar p.g.a. risk för värmestress hos besättningarna, se också avsnitt 1.1.2. 3.2.2 Fukt, mögel och kvalster Med ökande utomhustemperatur och ökad nederbörd ökar risken för fukt inomhus beroende på byggnadsmaterial och ventilation. Fler översvämningar ökar också risken för fuktskadade byggnader. Ett sätt att förebygga/minska dessa effekter är luftkonditionering som minskar risken för mögel i inomhusluft (Kidon et al. 2004) och som nämnts ovan, användande av andra typer av material. Det har rapporterats samband mellan inomhusfuktighet och allergiska besvär som astma (Kilpeläinen et al. 2001, et al. Mögelsporer kan både direkt ge andningsbesvär och framkalla allergiska reaktioner. Småbarn är känsligare för mögelexponering än tonåringar (et al. En intressant teori är att förhöjda inomhuskoncentrationer av mögel skulle kunna öka ris SOU 2007:60 Bilaga B 34 69 ken för allergisk sensibilisering inte bara för mögel utan också för andra vanliga, inandningsbara allergen (et al. Husdammskvalsterallergi blir allt vanligare i . Kvalster, som är mikroskopiska spindeldjur, finns främst i sängar, men även i stoppade möbler och mattor och frodas vid ökad värme och fuktighet. De är mycket känsliga för uttorkning och brukar på svenska breddgrader i stort dö ut så snart bostäderna värms upp . Flera studier har visat att fuktiga hus ökar risk för kvalsterallergi i tempererade zoner (et al. 2005), liksom att fuktighet är viktigare än inomhustemperatur för kvalsterinfestation (2005). Mildare och kortare vintersäsonger skulle eventuellt kunna bidra till en förlängd exponering för kvalsterallergen i och med att perioden med behov av uppvärmning förkortas. Fuktigare vår–höst säsonger skulle kunna bidra till att såväl förekomsten av kvalster som deras utbredningsområde och aktivitetsperiod kan komma att utökas. I djurstallar kan djurens hälsa, liksom lagringen av torra fodermedel, påverkas negativt av ökade fukt- och mögelhalter. 4 Hälsoeffekter av översvämningar, stormar och ändrade vattenflöden Extrema väderrelaterade händelser som stormar, översvämningar, ras och skred kan både i ett akut skede och i efterförloppet påverka människors och framförallt djurs väl och ve. Även mer långsamt ökande vattenflöden kan, direkt eller indirekt, bidra till hälsoeffekter. Mildare vintrar i framöver kommer att minska risken för översvämningar kopplade till snösmältning genom att snösäsongen blir kortare som snögränsen drar sig norrut. Enligt klimatscenarierna för 2000-talet (Rossbycentret, ) kommer hela landet förutom de sydöstra delarna att få fler nederbördsdagar och häftigare regn med risk för översvämning. , vinter och vårsäsongerna kommer nederbördsmängderna totalt att öka och skyfallen bli kraftigare. minskar totala nederbördsmängden något, framförallt i , men när regnen Bilaga B 34 SOU 2007:60 70 väl kommer är de intensivare . Risken ökar därmed för översvämningar och skapar problem bl.a. för system som är kopplade till dagvattenhantering och avledning av regnvatten. Ökad risk för översvämning från sjöar och vattendrag beräknas främst drabba de västra fjälltrakterna, och västra . För och gäller en ökad risk för svårare översvämningar medan situationen för och är bättre. Här kommer dock mer måttliga översvämningar att bli betydligt vanligare . 4.1 Direkta effekter av extrema väderrelaterade händelser Större översvämningar kan ge såväl strukturella som funktionella skador med konsekvenser för många av samhällets viktiga servicefunktioner och ge påverkan på el- och vattenförsörjningen, avlopp, trafik, och sjukvårdssektorn (figur 4.2). Stopp i transportsektorn påverkar även områden som kan få mer direkta hälsokonsekvenser, till exempel minskad framkomlighet för ambulans, hemtjänstpersonal, och livsmedelstransporter. Strömavbrott påverkar många funktioner med effekter på allt från livsmedelsförvaring, inomhusvärme, till driften av vatten- och reningsverk. Stormen 2005, stormar kan skapa stora elavbrott och problem för vattenförsörjningen Stormen skapade förutom stor skada med fällda träd ett stort elavbrott i södra och . Många konsumenter var utan vatten eller fick hämta vatten från vattentankar . Sättet att lösa vattenförsörjningen i kommunerna varierade beroende på tillgång till reservel, nödvattentankar och personal. I ett 30-tal kommuner tappade man kontakt med vattenverk (för styrning och övervakning), vilket också innebar att larm om feldoseringar inte gått fram, med risk för att konsumenterna kunde erhålla ett otjänligt vatten. beräknade merkostnaderna för kommunerna som inte täcktes av försäkringar till 30–60 miljoner vid detta elavbrott. (Hela kostnaden för stormen beräknades till varav 9,5 miljarder var försäkrade). Ett annat problem när elen fallerar är att avloppsrenings SOU 2007:60 Bilaga B 34 71 verken inte fungerar och bräddning av helt obehandlat avloppsvatten kommer att ske. Då vattenförsörjningen inte fungerar kan undertryck i ledningar uppstå med risk för inträngning av förorenat vatten. Ett exempel på detta är att drabbades av det då största elavbrottet . De kommuner som inte hade reservaggregat eller inte startade dem direkt fick problem med undertyck i ledningarna och tomma ledningsnät. Vid undertryck skedde inläckage av annat vatten, några kommuner drabbades. Denna risk ökar om obehandlat avloppsvatten måste bräddas . Risk för vattenburen smitta kan uppstå. Djur är utsatta för de akuta konsekvenserna i samband med stormar och översvämningar vilka kan orsaka kroppsskador och dödsfall genom att djuret träffas av föremål, drunknar, etc. Skadade elledningar och liknande ger en ökad risk för exponering för oskyddad elektricitet. Brandrisken kan öka. Risken för trafikolyckor ökar genom nedfallna träd, översvämmade vägar med vattenplaningsrisk, etc. Stängsel som förstörs av kullblåsta träd m.m. gör att djur kan smita ut och komma till skada, t.ex. gå ner sig i kärr, eller orsaka skada i trafiken, etc. Vid en akut situation kan djur också snabbt behöva flyttas från utsatta lägen, vilket ytterligare kan kompliceras av rådande kaotiska förhållanden, se också avsnitt 1.1.2. Vid en katastrof som innebär bortfall av till exempel elektricitet eller andra situationer som förändrar möjligheterna för en djurägare att sköta sina djur på ett normalt vis kan djuren snabbt börja fara illa. Hur väl detta tolereras varierar mellan djurslag, besättningstyp, djurens ålder, årstid etc. (se också avsnitt 1.1.2). Som exempel kan nämnas att i en fjäderfäbesättning kan djuren börja dö om ventilationen slutar att fungera och i mjölkkobesättningar uppstår snabbt djurskyddsproblem om mjölkningen ej kan genomföras. Bilaga B 34 SOU 2007:60 72 4.2 Långsiktiga konsekvenser samt effekter av läckage Psykologiska besvär I efterförloppet av en katastrofsituation uppkommer ofta psykologiska besvär hos befolkningen i området. Detta noterades bl.a. efter stormen i . Personer som bor i katastrofbenägna områden uppvisar ofta olika grad av tecken på oro och stress. Detta har bl.a. rapporterats från översvämningshotade områden i . Ytvatten Efter översvämningar föreligger ofta problem med ytvattenkvalitet. Ytvatten kan bli kontaminerat av ex. avloppsvatten, dagvatten liksom av kemiskt-toxiska produkter. Om människor och djur tvingas att vada genom förorenat vatten kan hudinfektioner och andra problem uppstå. Djur kan också bli sjuka av att dricka sådant vatten. Kontaminerat vatten kan också läcka in i byggnader. Fuktskador Ökade flöden kan skapa problem med fukt och mögel, se avsnitt 3.2.1. Kontaminerat dricksvatten Utbrott av diarrésjukdomar hos människa i samband med översvämningar rapporteras återkommande från en del europeiska länder. Efter de svåra översvämningarna i rapporterades utbrott av shigellainfektion (Tuffs & 2002). Utbrott av infektioner med calicivirus, rotavirus och Campylobacter har rapporterats upprepade gånger efter översvämningar i (Kukkula et al , Miettinen et al. I har utbrott av diarrésjukdomar och hepatit A inträffat i samband med ett flertal översvämningar (et al. SOU 2007:60 Bilaga B 34 73 Översvämning i Svåra översvämningar i samband med snösmältning orsakade ett vattenburet utbrott i . I steg vattnet under översvämningen i två bäckar till sina högsta observerade nivåer och stora landarealer ställdes under vatten. Den ena bäcken genombröt en skyddsvall norr om vattenverket. Risk fanns att vatten och avloppsledningarna skulle skadas. bevakades så att inte smältvatten skulle tränga in i verket. Ofullständiga ritningar gjorde att man inte kände till att bräddavloppet från vattenverkets lågvattenreservoar gick till en av bäckarna. På grund av den höga vattennivån rann smältvatten in i lågvattenreservoaren och förorenat vatten kom ut på ledningsnätet. Cirka 20 000 av 25 000 () personer insjuknade vid detta utbrott. Vilka exakta sjukdomsagens som orsakade detta epidemiska utbrott är okänt. Många kända mag-tarminfektionspatogener var ännu ej identifierade . Vid en översvämning kan man få back-flush i avloppsledningar och därmed inläckage av förorenat vatten i vattenledningar. Privata vattentäkter kan också kontamineras vid en översvämning. Ökande flöden kan på öka grundvattennivåerna så att dricksvattenledningarna ligger i vatten. Är då detta förorenat med smittsamma mikroorganismer kan de vid undertyck i ledningarna komma in och ge smärre sjukdomsutbrott. Läckage av mikroorganismer från mark, gamla deponier, nedgrävt avfall, betesmark och djurhållning (drabbar endast djur) smittar via sporer som överlever i marken. Förändringar i markytans beskaffenhet och fukthalt som t.ex. ses vid både översvämningar och torka kan föra upp begravda sporer till markytan. Frasbrand hos nötkreatur är ett problem i sydöstra . Bilaga B 34 SOU 2007:60 74 Nedgrävda kadaver Mjältbrand (antrax) som kan orsaka sjukdom hos både människa och djur förekommer inte i . Mjältbrand skulle eventuellt kunna frigöras ifall landskred orsakade av översvämningar skulle öppna gamla gravar med antraxsmittade kadaver. Uppgifter om var dessa är lokaliserade finns hos respektive Länsstyrelse. Risken (se också figur 4.1) torde vara större i de södra och mellersta delarna av landet eftersom djurbesättningarna där är mer frekvent förekommande. I andra länder, som där antraxsmitta förkommer kan en ytkontamination av markerna föreligga. Detta kan ha varit orsaken till rapporterade ryska utbrott av antrax hos människa efter översvämningar (Buravtseva et al. Figur 4.1 Förändrade ras och skredrisker i samband med klimatförändringar. Rött – ökad skredrisk, gult – oförändrad risk, grönt – minskad risk. Källa: Klimat- och sårbarhetsutredningen , underlagsrapport från SGI. SOU 2007:60 Bilaga B 34 75 Betesmark Djur kan dricka av ytvatten ute på bete. Översvämningar och ökade flöden kan leda till att djuren får i sig såväl förorenat dricksvatten som att beten förorenas. Även om vattnet inte skulle vara hälsovådligt i sig kan det ändå ge hälsokonsekvenser genom att smak och luktförändringar som kan göra att djuren dricker för lite. Utdikning och dränering av våta områden minskar buffertkapaciteten vid höga flöden. Beten kan medvetet användas som buffert för vattenlagring och översvämmas vid stora flöden och hög vattennivå, då avrinning är begränsad. Invallning uppströms kan ge risk för översvämning nedströms. Bräddning av orenat avlopp sker vid kraftig nederbörd. Om detta sker i ökande omfattning så kan risken för smitta från avlopp till djur öka. Gödsel och slam kan flyta ut över beten vid översvämning. Gödsel kan t.ex. innehålla bakterier som VTEC/EHEC medan slam t.ex. kan innehålla Salmonella. Även betesparasiter, som gastrointestinala helminter och koccidier, kan spridas över större områden med hjälp av vatten. Det behövs ytterligare kunskap om när det ur smittskyddssynpunkt kan anses säkert att släppa ut djur igen på betesmark som kontaminerats. Utbrott av VTEC/EHEC i Walkerton, Under senare hälften av maj månad beräknades att mer än 2 300 av samhället 4 800 invånare () insjuknade med mag- och tarmsymtom efter att ha druckit förorenat dricksvatten. Det rörde sig om en dubbelinfektion med Escherichia coli VTEC/EHEC och Campylobacter jejuni, 65 personer sjukhusvårdades varav 27 personer utvecklade HUS (allvarlig njurpåverkan) och sju personer avled. En av grundvattentäkterna (c:a 15m djup i sprickig kalksten) förorenades efter kraftiga regn med djuravföring från en närbelägen bondgård. Mellan regnade det , varav det mesta () föll den , (et al. Kostnaderna för kommunen och länet () har beräknats till . Bara rengöring och desinfektion av systemet kostade . Intressant i detta sammanhang är att ansvarsförsäkringen för kommunerna därefter steg i hela . Bilaga B 34 SOU 2007:60 76 Cryptosporidiosutbrott i , insjuknade omkring 403 000 personer (av befolkningen) i staden , av förorenat dricksvatten. Av dessa krävde 4 400 sjukhusvård och omkring 50 till 70 avled, av vilka flertalet var AIDS patienter. Parasiten Cryptosporidium parvum var orsaken till utbrottet. har två vattenverk som båda tar sitt råvatten från sjön . Råvattnet renades med konventionell vattenbehandling bestående av fällning, filtrering och klorering. Vid tiden för utbrottet hade hög turbiditet (grumlighet) konstaterats både i sjön och i råvatten till flera vattenverk i området. Hög turbiditet påverkar vattenreningen (effekten av fällning och filtrering) och parasiten C. parvum är inte känslig ens för hög klorering vilket innebär att parasiten i större mängder kunde komma ut i dricksvattnet. före utbrottet förekom kraftiga vårstormar med snösmältning och regn (et al. Det finns två teorier varifrån föroreningen med C. parvum kom. Parasiten kan finnas i avföring hos både djur och människor. Det fanns nötkreatur längs två floder som rinner ut i sjön samt även ett slakteri som kunnat påverka råvattenkvaliteten 2. Ökat utsläpp av både renat avloppsvatten från avloppsreningsverket och breddning (orenat avloppsvatten) p.g.a. av snösmältning och vårflod. utredning och undersökning av olika C. parvum stammar gör det troligt att det var framförallt avloppspåverkan som var orsak till utbrottet. Kostnaderna var varav 31,7 miljoner USD för medicinsk vård samt 64,6 milj USD för produktionsbortfall. Direkta kostnader under och i direkt anslutning till utbrottet för olika myndigheter (hälsosektorn, smittskydd och vattenverk) har beräknats till mer än (Corso et al ). SOU 2007:60 Bilaga B 34 77 Läckage av kemiskt-toxiska ämnen Ökade flöden, akut eller , kan leda till läckage och förflyttning av i marken förekommande kemikalier/toxiska ämnen. Detta gäller mark med olika industri- och serviceanläggningar (som bensinstationer), gamla deponier (t.ex. gamla gruvor), upplag av miljöskadliga ämnen, avloppsrening, jordbruks- och industrimark, samt förorenad mark (se utredningsrapport från SGI). Förorenad mark kan vara områden för soptippar, deponier, gruvavfall, gamla bensinstationer, impregneringsanläggningar, föroreningar avsatta i sediment i sjöar och vattendrag m.m. Läckage med efterföljande förorening av yt- och grundvatten, jordbruksmark, jordbruksprodukter, etc. kan ge olika hälsokonsekvenser beroende på vilken exponeringsfaktor det är frågan om (ex. tungmetaller som kadmium, pesticider, gödningsmedel, andra kem/ toxiska ämnen).