sou · GVB39 · 2008-01-01 00:00:00 — Dessa medel har kunnat användas till allt som kan betraktas som undervisningsrelaterat, dvs. inte bara böcker utan även datorutrustning, studiebesök, gäst- föreläsare eller annat som kommit undervisningen till del. SI utser till Årets svenskinstitution en institution som på ett exceptionellt sätt förmått stimulera intresset för eller verkat för synliggörandet av , svensk kultur och det svenska språket. Utmärkelsen, som förenas med ett bidrag, har gått till institutioner i och Brno 2003, 2004, 2005 och 2006. Vid utländska universitet finns cirka 50 svenska lektorer som utsetts efter förslag av SI. Efter begäran av respektive universitet utannonserar institutet på webben och i dagspress ett 15-tal lektorstjänster. Universiteten kan också själva annonsera på SI:s webbplats. De flesta lektorer har en bakgrund som gymnasielärare, bara ett fåtal är universitetslärare. Några lektorer i , och , där ryskkunskaperna måste tillmätas särskild vikt, saknar lärarutbildning. De lektorer som förmedlas av SI får ett rese- och expensbidrag, dock under högst . De nya lektorerna förbereds för sina uppgifter då de informeras om institutets olika stödformer och det ambassadörskap som väntar samt auskulterar på en kurs för svenskstudenter. Uttalsmetodik samt orientering om nyare litteratur och om tendenser i svenska språket står också på programmet. Vid dessa utbildningstillfällen deltar även svensklärare med icke-svensk bakgrund. SI bistår dessutom de lektorer som institutet förmedlar till universitet i med ansökningar om multipelvisum, en process som är både besvärlig och tidskrävande. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser SI har byggt upp ett alumnnätverk för f.d. stipendiater, både svenska och utländska, som är registrerade i en öppen databas. Svensklektorer förmedlade av institutet ingår också i detta nätverk. Efter beslut av återupprättades en professur i svenska vid i . Professuren finansierades till en början helt med svenska medel genom SI, men tar nu successivt över kostnaderna och institutets bidrag avses upphöra med utgången av /08. SI kan efter ansökan ge bidrag till institutioner för att täcka kostnader för resa, uppehälle och arvode i samband med gästföre- läsar- eller författarbesök. är också en utlandsmyndighet engagerad, exempelvis vid författarbesök för att marknadsföra en nyöversatt bok. avsatte SI särskilda medel för gästföreläsar- eller författarbesök och ansökningar togs in . Av budgetskäl beviljas nu bara enstaka bidrag. Särskilda satsningar på länder eller regioner görs när SI bedömer en sådan satsning som särskilt angelägen. Institutioner kan också få bidrag för svenska föredragshållare vid konferenser. Med tanke på att målgruppen för framträdanden på svenska är begränsad har SI övervägt att initiera föreläsningar på engelska och andra större språk om Sverigerelaterade teman. SI stöder undervisningen i svenska vid samtliga berörda universitet med läromedels- och litteraturservice, bokgåvor samt utlåning av AV-material. Vid lärarkonferenser informerar institutet också om litteratur och läromedel. Alla institutioner får en prenumeration på Tidningen . Stöd i form av prenumerationer på dagstidningar har upphört på grund av de höga portokostnaderna. Vid de flesta institutioner läser man de större dagstidningarnas nätupplagor men saknar en papperstidning. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser SI publicerar läromedlet Svenska utifrån, ett nybör- jarmaterial i svenska som främmande språk, samt erbjuder en lärarledd webbkurs Lingua 2: svenska till självkostnadspris. Webbkursen är resultatet av ett projekt inom EU-programmet , som SI koordinerat, och utnyttjas inte minst av yrkes- verksamma i andra länder. SI har slutit ett avtal med som ger utlandsinstitutionerna rabatt vid inköp av böcker. Från institutet kan institutionerna låna nyare svenska filmer och AV- material. SI tar fram svenska versioner av en del av det material om som institutet ger ut på andra språk. Exempelvis finns svensk- språkiga versioner av publikationerna och svenskarna, Det ska vi fira och Ny svensk prosa samt av några faktablad. SI har också tagit fram antologin du aldrig sett, resultat av en uppsats- tävling bland svenskstudenter, och skriften Bland och gossar – om språksituationen i . SI anordnar i sommarkurser i svenska språket och kulturen för utländska studenter och andra med intresse för svenska. Kurserna arrangeras vanligen i samarbete med folkhög- skolor och har svenska utlandslektorer som lärare. SI erbjuder ett antal friplatser till kurserna, framför allt för studenter från . En lång kurs kostar per person inkl. undervisning, helpension, litteratur och utflykter. Syftet med sommarkurserna är att ge deltagarna möjlighet att värdera hur deras språkkunskaper bär, hur de förstår den svenska som talas av svenskar och hur de kan göra sig förstådda. Dessutom ska kurserna vara ett möte med av och förmedla sådana bilder av landet och dess människor som det inte går att läsa sig till. Det innebär att stor vikt läggs vid kommunikation, studiebesök och utflykter. Av ekonomiska skäl anordnas kurser också i utlandet. hölls t.ex. en intensivkurs för ryska svenskstuderande i Novgorod. Stöd har tidigare getts även till initiativ från lektorer i , och , som tillsammans ordnat en kortkurs om och det svenska för studerande vid sina institutioner samt berörd institution i . Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser SI förmedlar cirka 130 platser för terminsstudier vid svensk folkhögskola. Detta görs i samarbete med folkhögskolor som erbjuder gratis logi och i större eller mindre utsträckning även kost. SI ger vissa kontantbidrag samt tecknar en sjuk- och olycks- fallsförsäkring. Inom ramen för olika stipendieordningar kan SI ge stipendier för studier i svenska i . Stipendiaten förutsätts normalt ha slut- fört de studier i svenska på akademisk nivå som kan genomföras i hemlandet. En naturlig progression i fråga om Sverigevistelser är: en sommarkurs under studieåren 1–3, en termin vid folkhögskola under studieåren 3–5 samt en termin eller ett läsår vid ett univer- sitet efter avlagd examen. Vid många universitet saknas möjlighet till studier i svenska på avancerad nivå och forskarnivå. För studenter vid dessa universitet som vill fortsätta med sådana studier kan det vara naturligt att söka sig till . Även för den som har möjligheter att fortsätta i hemlandet kan det vara naturligt att söka kontakt med svenska institutioner och forskarmiljöer för examens- eller forskningsarbeten, inte minst när det gäller tillgång till biblio- tek eller möjlighet till autentiska språkmiljöer. SI stöder som ovan nämnts svensklärare genom möjligheter till kursvistelser i och ordnar fortbildningsdagar. Med varierande ansvarsfördelning mellan SI och berörd utlands- myndighet anordnas konferenser för svensklärarna i olika regioner eller länder. Ofta sköts det praktiska arrangemanget av utlands- myndigheten eller av en svensklektor. Länder/regioner får som regel stöd till en konferens . anordnas en konferens för lärare i de baltiska länderna i samarbete med . Att stödja kompetensutvecklingen för svensklärare med icke- svensk bakgrund blir en allt viktigare uppgift i takt med att en inhemsk lärarkår växer fram i olika länder. SI har t.ex. ordnat en lärarfortbildning i för 20-talet vitryska svensklärare. Ett nätverk för undervisningen i de nordiska språken i andra länder hålls i Nordiska regi samman av för Nordenundervisning i utlandet, där SI företräder . Genom nämnden ordnas konferenser för de nordiska lektorerna i olika regioner. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Generellt stöd och synliggörande av svenskan arrangerar med stöd av SI testledarutbildningar i Swedex – en examen i svenska som främmande språk på nivåerna A2 och B1 enligt skala – som tagits fram inom ett EU-Lingua-projekt med SI som partner. Syftet är att öka intresset för att lära sig svenska hos personer som vill arbeta eller studera i . Både svenska lektorer och svensklärare i vuxenundervis- ning i utlandet har deltagit i testledarutbildningarna. SI har deltagit i Lingu@net , en språkportal som främst utnyttjats av språklärare men är tillgänglig för alla intresserade. Antalet länkar som rör inlärning av de mindre utbredda språken i har utökats, varvid bl.a. svenska har tillkommit. Nämnda webbkurs och projekt ska ses i ljuset av SI:s över- gripande ansvar för stöd till svenskundervisning i utlandet. De bidrar alla till synlighet för svenskan och möjligheter till svensk- studier oavsett studieinriktning eller sysselsättning. SI:s stöd till svenskundervisning vid utländska universitet uppgick till sammanlagt 10,7 mnkr och fördelades enligt följande: Rese- och expensbidrag till lektorer Sommarkurser (exkl. intäkter) Stödet omfattade 199 institutioner i 41 länder med sammanlagt cirka 62 000 studenter (varav 50 000 i ). Det största antalet universitet med svenskundervisning utanför finns i (30). På andra plats kommer (28) och på tredje (19). Flest studenter fanns i (4 030), (3 116), (838), (702) och (550). Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Det största sammanlagda stödet inom svenskundervisningen gick till (2 386 tkr), det näst största till (933 tkr) och det tredje största till (656 tkr). Därefter följde (594 tkr, av vilka huvuddelen avser professuren i Tartu), (547 tkr) och (366 tkr). 47 svenska lektorer fick rese- och expensbidrag och 14 inhemska lektorer expensbidrag från SI. Vid SI:s sommarkurser i svenska och om deltog 236 studenter från 33 länder. Flest deltagare kom från (62), (35) och (21). 147 deltagare kunde erbjudas stipendium. Flest stipendier gick till (55), (20), (11) och (10). Det totala antalet stipendier för terminsplats vid folkhögskola uppgick till 127. Stipendiaterna kom från 23 länder, de flesta från (28), (20) och (11). SI stödde sex svensklärarkonferenser utanför : i för lektorerna i , i för de centraleuropeiska lekto- rerna, i för lektorerna i , , , och (samnordisk konferens), i för lektorerna i , , och (också samnor- disk), i för och samt i för och . I anordnade SI en utbildningsvecka för nya lektorer och inhemska svensklärare i utlandet samt en svensklärarkonferens med 58 deltagare från 22 länder. En testledarutbildning inom Swedex hölls i samarbete med i för 26 svensklärare från 16 länder, både universitets- och vuxenlärare. Engångsbidrag gavs till ett tjugotal institutioner för marknads- föring av svenskstudier, jubileer, uppmärksammanden av svenska språket eller , gästföreläsar- och författarbesök samt svenska föreläsares medverkan vid konferenser och Sverigedagar. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser SI har enligt uppdrag i regleringsbrev det övergripande ansvaret för stöd till svenskundervisning i utlandet. Enligt överenskommelse mellan institutet och svarar föreningen för stödet till skolor och till icke-akademisk vuxenundervisning. För detta utgår ett mindre statsbidrag – f.n. 630 tkr – som förmedlas av SI. Antalet vuxenlärare på Sverigekontakts kontaktlista är omkring 600. Dessa lärare får böcker och pedagogiska råd från föreningen. ordnas en sommarkurs i med fyrtiotalet svensklärare, de flesta från . Kurser, seminarier och före- läsningar hålls framför allt i , och – ibland med finansiering från för i utlandet. Stipendier ges till personer från östra för studier vid svensk folkhögskola (14 stipendiater ) men även för deltagande i den årliga sommarkursen i svenska (åtta stipendier ). Stöd till skolutbyte och andra bidrag ges till skolor med svenskundervisning framför allt i , , och . Konferenser för nätverk av svensklärare stöds genom föreläsare eller ekonomiska bidrag. En av de donationer som Sverigekontakt disponerar har som främsta ändamål att stödja svenskundervisningen i . har ett nära samarbete med den finska svensklärar- föreningen och ordnar regelbundet kurser tillsammans med denna. Sverigekontakt deltar också i seminarier samt medverkar med föreläsningar vid skolor och högskolor i . Samordningen mellan SI och Sverigekontakt tar sig uttryck i gemensamma konferenser för att utveckla kompetensen hos lärare i svenska inom de båda organisationernas ansvarsområden. Genom Sverigekontakts inriktning kan också de svenska utlandsskolorna och deras lärare beröras i detta sammanhang. Konferenserna innebär ett effektivare utnyttjande av tillgängliga medel och stimu- lerar till nätverksbildningar och samarbeten inom och mellan akademiska och icke-akademiska miljöer. I och men även i de baltiska länderna, och har detta bidragit till att stödet för svenskan blivit mer synligt. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser har skickat exemplar av sin samlade utgivning utländska universitet med svensk- undervisning. stöder också vetenskapliga projekt och konferenser inom berörda institutioners områden. I avvaktan på den kartläggning som vi föreslår i det följande (4.1) avstår vi från att försöka ge en bild av den icke-akademiska svenskundervisningen i utlandet. I det följande redovisar vi den svenskundervisning som, så långt vi kunnat utröna, f.n. förekom- mer vid universitet och högskolor i andra länder. Exempel ges också på utåtriktade insatser i Sverigefrämjandet. Med SI-lektor avser vi en lektor med rese- och expensbidrag från institutet. Vid många institutioner finns det andra svenska lärare: dels lektorer vars med bidrag från SI gått ut, dels personer som rekryterats utan institutets medverkan. Vi uppskattar att det utöver de lektorer som har bidrag från SI finns cirka 1 000 lärare i svenska vid utländska universitet, av vilka 200 har svenska som sitt modersmål. Svenskundervisning finns vid () vid . Svenska är både examens- och extraämne. Svenska är examensämne vid och kan läsas på alla nivåer. Man kan ha svenska som huvud- eller biämne i en BA. Man kan också ta en DML (Diploma in Modern Langua- ges) i svenska. Svenska studeras av studenter vid humanistisk fakultet och av studenter i juridik, natur- och ingenjörsvetenskap, musik samt arkitektur. De flesta studenter vid humanistisk fakultet läser svenska som ett av fyra ämnen och kombinerar det med lingvistik, historia eller ytterligare språk. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Man kan även läsa kurser med inriktning på svensk historia/kultur eller fornisländska. Institutionen erbjuder också en webbkurs i svenska på medelnivå för studenter som inte kan komma till . Svenskundervisningen stöds f.n. av och . Utan denna och annan extern finansiering från bl.a. företag skulle verksamheten inte kunna bedrivas med nuvarande omfattning och nivå. Vid studeras svenska, övriga nordiska språk, finska samt Nordenkunskap. Svenska läses som huvudämne på alla nivåer. Svenskan kombineras med andra språk, litteraturvetenskap eller lingvistik. ger också kurser i svenska för bibliotekarier och på företag. Institutionens lärare föreläser om svensk/nordisk kultur i bredare sammanhang. Vid Katholieke te erbjuds språkundervisning för studenter inom alla fakulteter. Svenska kan läsas som tillvals- ämne i examen eller som fristående kurs. Svenska är exempelvis tillvalsämne inom utbildningen Språk och företag. Svenska finns som biämne vid École dInterprètes Internationaux (Översättar- och tolkhögskolan). Tolkskolan har en femårig utbildning där svenska kan ingå från tredje året. Forskning bedrivs inom det skandinaviska området, men ingen forskarutbildning finns. Vid de finns svenska som huvudämne i ett fortsättningsprogram på avancerad nivå. Här kan man avlägga en DES/(påbyggnad efter en fyraårig grundexamen) i tolk- ning/översättning eller skandinaviska språk och litteratur. En examen i skandinaviska språk och litteratur innehåller en fördjup- ning i minst två skandinaviska språk med fokusering på litteratur, historia och samhälle. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid kan svenska läsas till BA och MA. Undervisning ges även i övriga nordiska språk samt finska. Forskarutbildning och SI-lektor finns. Vetenskapliga konferenser på svenska teman och med internatio- nellt deltagande hålls cirka en gång . Svenska (och norska) ingår som obligatorisk del av grund- utbildningen i danska. Sådan utbildning finns vid , Syddansk (), , Aalborg och . Efter BA kan studenterna välja språklig eller litterär inriktning som påbyggnad. Här kan svenska (eller norska) ingå. Svenska kan studeras till BA och MA vid Tartu Ülikool. För- kunskaper i ett nordiskt språk krävs. Svenska kombineras med kurser som ger utbildningen en skandinavisk inriktning eller med andra ämnen. Alla svenskstudenter läser någon danska och norska. Dessutom finns kurser i skandinavisk historia, litteratur och kultur. Forskarutbildning och SI-lektor finns samt svensk professor (jfr s. 23). Vid språkcentrum finns studenter från alla fakulte- ter, varav flera redan har en examen. Svenska läses som tillvalsämne i en examen eller som hobbyämne. Syftet är ofta vidare studier i . Minst 50 000 studenter läser svenska på akademisk nivå i någon form. Det andra nationella språket (svenska eller finska) ingår i alla universitetsexamina som en obligatorisk del. Undervisning i svenska som huvud- eller biämne anordnas vid elva universitetsinstitutioner. Därutöver finns språkcentra vid alla Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser universitet och högskolor. Undervisningen vid dessa skräddarsys för tekniker, ekonomer, jurister, samhällsvetare och medicinare. Obligatorisk undervisning i svenska ges också vid alla yrkeshög- skolor. Studiernas omfattning varierar, men fyra–är vanligt. Svenska läses som huvud- eller biämne vid universitet i Helsing- fors, Joensuu, , , , och Åbo. Vid dessa finns också forskarutbildning i svenska. finns i , och Åbo. Vid de senare anpas- sas ofta svenskundervisningen efter studenternas olika skolspråk: svenska, finska eller annat språk (utländska studerande). De flesta huvud- och biämnesstudenter kombinerar svenskan med ett annat språk. Universitetsinstitutioner med tolk- och/eller översättar- utbildning i svenska finns i Nyslott (tillhörande Joensuu univer- sitet), Kouvola (tillhörande ), och . Vid handelshögskolor läggs ofta särskild vikt vid kunska- per i svenska. Språkcentra erbjuder allmän språkträning för studenter från alla fakulteter. Engelska och svenska är obligatoriska språk och läses för minst 3 ECTS-poäng, ofta i större omfattning av ekonomi- och journaliststuderande. Dessutom ges valfria yrkesrelaterade eller fackspråksbetonade kurser, ofta också kurser i konferenssvenska eller vetenskapligt skrivande. Vid språkcentra uppmärksammas studenterna generellt på behoven av svenska i arbetslivet. Svenskundervisning bedrivs vid universitet i , , , , , , , och . Vid flera av universiteten finns undervisning i ett eller ett par andra skandina- viska språk. Vid de – III, läses svenska som biämne eller fristående kurs. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid de kan svenska studeras på alla nivåer. I grundexamen läses svenska som huvud- eller tillvalsämne. Studenter med finska som huvudspråk läser också svenska. Forskarutbildning och SI-lektor finns. Ett återkommande evenemang är den nordiska kultur- de , som 2007 har som tema. Svenska kan läsas vid – III som huvudämne i kombination med andra språk eller som ett av två huvudspråk i kombination med ekonomi, juridik eller marknads- föring. Svenska kan också vara tillvalsämne och studeras på avance- rad nivå. Forskarutbildning och SI-lektor finns. Svenska erbjuds vid Lumière 2 som obligatoriskt främmande språk och som biämne under andra och tredje året. Lektorn undervisar även vid högskolan École Normale Supérieure för Erasmusstudenter som ska studera natur- vetenskap och teknik i . Lektorn ordnar i samarbete med andra aktörer litterära och kulturella evenemang med svenska artister och författare. Vid 2 kan svenska studeras som huvudämne eller som tillvalsämne i högst . Forskning i svensk litteratur bedrivs. Svenska studeras på alla nivåer vid – . Svenska kan också vara huvud- eller bispråk i en LEA- examen (Langues Etrangères Appliquées) där även ekonomi och juridik ingår. Forskarutbildning och SI-lektor finns. Konferens om översättning har ordnats. Institutionen samarbe- tar med Svenska (CCS) om temadagar och författar- besök. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid 2 Haute kan svenska ingå i BA eller MA eller läsas som fristående kurs. Intensivkurs i svenska ges för Erasmusstudenter. Forskning i svenska bedrivs. Svenska läses vid som examensämne på grundnivå i kombination med engelska och tyska, eller som fristående kurs. Svenska kan också studeras på avancerad nivå. SI- lektor finns. En serie forskningsseminarier om nordisk kultur har hållits. Institutionen är aktiv i ett skandinavistnätverk med institutionerna i , och . Vid de II Le Mirail finns nordisk filologi med språk och litteratur. Nordiska studier med svenska som huvud- språk erbjuds på avancerad nivå. Kursen Civilisation Scandinave ges av lärare i historievetenskap. Svenska läses också som valfritt ämne av studerande med engelska, tyska, historia, psykologi eller sociologi som huvudämne. Vid studeras svenska som frivilligt ämne i kombination med allt från matematik till filologi. Offentliga presentationer av och svensk kultur ordnas i samarbete med honorärkonsulatet. Vid , Didaskaleio xenon glosson (språk), läser studenter från olika högskolor svenska som frivilligt ämne. De flesta är litteratur-, medicin-, ekonomi- eller juridikstuderande. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser många läkare sökt sig till och förberett sig genom att läsa svenska. Vid ingår svenska i en fyraårig utbildning där huvudämnet är tyska. Studenterna börjar läsa svenska under sitt andra år och följer då även kursen Scandinavian Studies på engelska. Studenter från andra utbildningar kan läsa svenska . Tyska och belgiska Erasmusstudenter läser ofta svenska vid . Vid Háskóli Íslands () kan svenska läsas som huvudämne (studier) eller biämne (studier) inom grundexamen. Förkunskaper i svenska krävs. Studenterna har ofta anknytning till genom föräldrar som studerat eller varit bosatta i . En annan kategori är utbytesstudenter som läst svenska vid sitt hemuniversitet. De flesta läser svenska som extraämne, vanligen i kombination med litteratur eller ett annat språk. En ny kategori studerande är personer som i sitt arbete har kontakter med . Undervisningen bedrivs i hus, där också övriga nordiska lektorat finns. Ett brett utbud av distanskurser i svenska har medfört att antalet studenter ökat avsevärt. Svenskundervisning bedrivs i , , , , och . Svenska kan som regel läsas som huvud-, bi- eller extraämne , i och dock . I läses svenska som valfritt ämne. Det finns f.n. ingen forskarutbildning i skandinavistik/nordistik i . Däremot bedrivs forskning i Nordenrelaterade ämnen vid flera av universiteten. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid degli Studi di kan svenska läsas som huvudämne inom främmande språk och litteratur eller inom interkulturella studier. Den senare studiegången kan inriktas mot översättning. Vid di kan svenska studeras som huvudämne med ett främmande språk som biämne eller extraämne. Studie- inriktningarna är språkforskning och uttolkning av litterära texter, turism, språkexpertis inom näringslivet, interkulturell kommunika- tion samt utbildning av tolkar och översättare. Vid degli Studi di finns största institu- tion för nordiska språk. Svenska är det största ämnet och kan läsas som ett av två huvudämnen på avancerad nivå. Vid degli Studi di LOrientale läses svenska som huvud-, bi- eller extraämne. Huvudämnesstudenterna läser svenska . Vid degli Studi di La Sapienza och di läses svenska som huvud-, bi- eller extraäme. Huvudämnesstudenterna läser svenska . Vid degli Studi di kan svenska läsas som valfritt ämne av studenter från alla fakulteter. Vid dansk-svenska avdelningen vid Gaikokugo Daigaku () studeras språkvetenskap, litteraturvetenskap, sociologi och historia med inriktning på