sou · GVB3109 · 2008-01-01 00:00:00 — Fokuserar på frågor som rör den Delvis statlig finansiering, delvis stiftelser, Undersöka problem i europeisk politik och integration, finna lösningar och föreslå nya utvecklingsvägar samt stödja Statlig finansiering, projektfinansiering Zentrum für Europäische Integ- Forskning och politisk rådgivning Forskning med praktisk tillämpning om europeiska och internationella Statlig, företags- och privat finansie- internationella politiska frågor och Offentliga medel, stiftelser och företag plats för beslutsfattare, företagare Stiftelser, fonder, Paneuropeisk tankesmedja, forsk- ningsinstitut, finns i sju europeiska Vurdering av SIEPS statsvitenskapelige forskning Utført av , . . 1.Mandat og avgrensning: På oppdrag av SIEPS utredningen er jeg blitt bedt om å komme med en faglig vurdering av SIEPS aktivitet. Mitt mandat for vurde- ringen har vært begrenset. Jeg ble bedt om å: Analysere aktiviteten i perioden mellom 2005-2007. Aktivitet forut for dette omfattes således ikke. Vurdere SIEPS rapportserie. Det betyr at andre publiserings- kanaler, som de såkalte occasional papers og working papers ikke omfattes av vurderingen. Annen faglig aktivitet ved SIEPS er heller ikke vurdert. Vurdere de statsvitenskapelige arbeidene i denne perioden. Stats- vitenskapelige arbeider er her definert som arbeider skrevet av forfattere som arbeider ved statsvitenskapelige institusjoner. Mye av aktiviteten ved SIEPS skjer nettopp i skjæringsflaten og i møtene mellom jus, økonomi og statsvitenskap. Man kan således hevde at de aller fleste av arbeidene tar opp ulike statsvitenskapelige emner i en bred forstand. I studiet av europeisk integrasjon og europeiske endringsprosesser er det også mange gode grunner til å ha en slik bred og mer tverrfaglig tilnærming. På bakgrunn av sam- taler med SIEPS utredningen, ved , og på grunn av begrenset tid for denne vurderingen, har denne strenge defini- sjonen til grunn. Vurdere rapportene ut fra blant annet følgende kriterier: Rapportenes vitenskapelig kvalitet, originalitet og relevans. Metodebruk og forskningsteknikker. Totalt sett har SIEPS i perioden til publisert 57 rapporter. Det betyr at det gjennomsnittlig er produsert ca. 11 rapporter årlig. Figur 1 viser antall rapporter fra SIEPS i perioden til . Figur 1: Antall rapporter fra SIEPS i perioden til . (Kilde: SIEPS), totalt og etter disiplin i . 2007 (1. nov) Med unntak av det første året hvor produksjonen var noe høyere har det vært en nokså stabil produksjon av rapporter. I er det publisert totalt 29 rapporter, eller i snitt 9,6 rap- porter . 14 er statsvitenskapelige arbeider, noe som utgjør av produksjonen. Det er disse arbeidene som blir vurdert videre. Siden jeg ikke er bedt om å vurdere effektiviteten ved SIEPS ligger det utenfor mitt mandat til å si noe om produksjonen er stor eller liten. Tabell 1 gir en oversikt over de statsvitenskapelige arbei- dene som er omfattet av vurderingen. Tabell 1: Statsvitenskapelige rapporter fra SIEPS i . EU for the Patients: Developments, Impacts, Challenges The Legal Basis Game and European Governance Budget Allocation in an Expanding EU International agreements in EU neighbourhood policy Freedom of Movement for Workers from Central and Eastern Europe - Experiences in and : The Role of the EU in Candidate Countries' Domestic Policy Processes (No number) , and Union Experiences and The EU Battlegroup Concept and the Nordic Leader or Foot-Dragger? Perceptions of Union in Is the Commission the Small Member States' Best Friend? From Policy Takers to Policy Makers: Adapting EU Cohesion Policy to the Needs of the New Member States The Enigma of European Added Value: Setting Priorities for the Folkomröstning eller parlamentsratificering - hur besluta om förslaget till konstitutionellt fördrag? (Referendum or Parlia- mentary Ratification: How to Decide on the Proposed Constitu- tional Treaty?) 3.Forfatternes faglige kvalitet og renommé: Det er i alt 19 navn som står oppført som forfattere av publikasjo- nene. (I tillegg kommer at det også er andre bidragsytere i antolo- giene). Det er stor variasjon blant forfatterne, med unntak av , har ingen av medvirket til mer enn en rapport. Samtlige forfatterne er forskere og de har en klar forsknings- messig bakgrunn. Blant forfatterne finnes en fin blanding av eta- blerte erfarne forskere og unge nye forskere. To av arbeidene er utført av stipendiater, mens de aller fleste allerede har solid forske- rutdanning og forskererfaring og besitter ulike stillinger som associate eller full professor. De færreste av forfatterne har noen formell tilknytning til SIEPS. Forfatterne har også en klar internasjonal profil. Omkring halv- parten har tilknytning til svenske universiteter og forskingssteder, mens den andre halvparten kommer fra andre europeiske land eller fra . En rekke av forfatterne er også anerkjente internasjonale kapa- siteter på sine respektive fagområder. Flere har publisert en rekke akademiske arbeider i faglige tidsskrift og internasjonale forlag. Fire av arbeidene har kvinnelige forfattere eller medforfattere, noe som bidrar til å gi en kjønnsmessig balanse. Samlet sett er det derfor liten tvil om at SIEPS forfattere fremstår med en klar forskningsmessigprofil, i motsetning til for eksempel en think tank der ofte også praktikere eller ulike for- mer for konsulenter også publiserer. 4.Rapportenes metoder, originalitet og tematikk: Arbeidene benytter i det alt vesentlige kvalitative forsknings- metoder. Dokumentanalyse, prosessporing, intervjuer, sammenlig- nende metoder og case-studier er gjennomgående de foretrukne metoder. Med noen få unntak, for eksempel Jupilles studie av the legal game, er det få som benytter kvantitative metoder. Metodisk fremstår arbeidene som solide og veloverveide. De alle fleste av studiene er deskriptive og analyserende, og de er i langt mindre grad preskriptive eller normative. Dersom forfat- terne går inn på normative analyser eller kommer med anbefalinger, synes de fleste av forfatterne å være varsomme og forsiktige. er også tråd med etablerte faglige normer i statsvitenskapen. forskjell fra mer ordinære akademiske artikler i fagtidsskrifter er SIEPS rapporter også i mindre grad teori styrte og arbeidene synes å ha et litt lavere teoretisk ambisjonsnivå. Arbeidene har derfor en mer anvendt innretting. Arbeidene fremstår også i stor grad som originale arbeider, som legger vekt på å presentere ny tematikk, nye data og nye vinklinger. Samtidig er det klart at flere av arbeidene bygger på forskings- prosjekter som er finansiert av andre kilder, og som vil rapporteres andre steder og gjennom andre kanaler. I for eksempel meget gode og originale analyse i Bargaining of Council fremgår det klart at dette er en del av et større forskningsprosjekt, som ventelig også vil bli publisert andre steder. Kvalitetsmessig er det liten tvil om at de aller fleste av disse arbeidene ville, med litt bearbeidelse, kunne fått en annen form for akademisk publisering. SIEPS rapportserie kan derfor forstås som kombinasjonsserie. På den ene siden er det den endelige publise- ringskanalen for noen av arbeidene. Mens det på den annen side, er en pre eller post publiseringskanal for andre arbeider. I SIEPS serien kan forskerne prøve ut ideer i tidlige faser, eller man kan syntetisere eller gi noen mer fullstendige resonnementer enn det man kan i ordinære akademiske artikler. Selv om de ulike enkeltbidragene hver og en for seg er verdi- fulle, etterlyser jeg en noe tydeligere profil på rapportserien. Tematisk er det liten tvil om at en rekke av arbeidene er knyttet opp til aktuelle policy spørsmål og utviklingstrekk i EU. For eksempel er flere arbeider tematisk knyttet opp til reformer av EUs styringssystem, EUs sikkerhetspolitiske rolle, EU og utvidelsen, EUs forhold til omverden, og likeledes spørsmålet om EUs bud- sjettpolitikk. Alle disse tema har vært, og er fortsatt sentrale, på den europeiske politiske dagsorden. Slik sett fungerer serien godt til å gi en viktig dybde og innsikt slik at man kan sikre en god og bred samfunnsdebatt debatt basert på et godt informasjons- grunnlag om aktuelle tema. Samtidig er det noe uklarhet om hvorfor denne redaksjonelle profilen er valgt. Er det slik at man primært ønsker å tema som er spesielt sentrale for opp til gransking og debatt i ? Altså, at man ønsker å henvende seg til et mer allment europeisk publikum, eller til et internasjonalt forsker kollegium? Noen av de tema som behandles er tett knyttet til svenske interesser i Europapolitikken, for eksempel spørsmålet om Kommisjonens rolle i forhold til små stater eller i rapporten om migrasjon, indikerer dette. Eller, er det slik at man ønsker å aktuelle europeiske tema til gransking og debatt i ? Altså, at man først og fremst ønsker å henvede seg til et svensk publikum. Jeg har ikke noen klar ide om hva som er mest formålstjenelig for SIEPS, men jeg tror det generelt ville kunne gitt SIEPS en kla- rere profil, både nasjonalt og internasjonalt, blant forskerpublikum og det mer allmenne publikum, om SIEPS tydeliggjorde noe mer målsetningen med serien, og at dette dermed også ble gjenspeilt i de tema som ble tatt opp i serien. De aller fleste rapportene er monografier eller studier skrevet av en eller to forfattere. har gjort at alle arbeidene fremstår som helhetlige og konsistente. Et klart mindretall av rapportene er såkalte proceedings fra konferanser og fremstår derfor anner- ledes, men dette er altså ikke den vanlige formen ved rapportene. At man har lagt så stor vekt på å fremme helhetlige og selvstendige arbeider vurderer jeg positivt. Det er også ubetinget positivt at publikasjonene distribueres gratis på internett. Der er de lett tilgjengelige og det fungerer godt å laste de ned. Rapportene er omfangsrike og ligger i gjennomsnitt på ca 75 sider. Noen er lengre mens andre kortere. Denne lengden er rela- tivt sjeldent format i akademisk forstand. Flere av arbeidene er for lange for en akademisk artikkel, men de er samtidig for korte til å være en selvstendig bok. Et slikt mellomformat kan være hensikts- messig dersom man ønsker å presentere et større tema eller man ønsker å gi en god innføring i ulike diskusjoner. Noen av arbeidene har en slik karakter. Men for akademiske institusjoner vil det alltid være en god prøve å forsøke å få arbeidene vurdert og publisert gjennom de ordinære akademiske kanaler og tidsskrifter. Gjennom akademiske peer review prosedyrer sikres innholdet kvalitetsmessig. Etter mitt syn bør SIEPS i større grad også bidra til å formidle sitt arbeid gjennom andre akademiske kanaler, for eksempel gjennom tids- skrifter. Dersom man velger ønsker å gå i denne retningen av mer ordinær akademisk publisering bør man derfor vurdere å redusere rapportenes omfang noe. Generelt kan man også si at en kortere og mer presis utlegning av stoffet kan bidra til å øke den allmenne tilgjengeligheten til inn- holdet i rapportene. Dersom man ikke ønsker å endre formatet på selve rapportene, vil jeg anbefale at man i tillegg til å ha et godt Executive summary også sørget for å utarbeide et godt sammendrag på svensk. Tematisk har rapportene tatt opp vesentlige og sentrale tema på den europeiske dagsorden. Arbeidene i rapportserien er skrevet av forskere som benytter anerkjente metoder og som holder høy fag- lig kvalitet. SIEPS rapporter har således forskningsmessig verdi og bidrar til å øke kunnskapsgrunnlaget for europapolitikken. Det er en klar styrke og et kvalitetstegn at man har lyktes med å rekruttere anerkjente internasjonale og svenske forfattere til å bidra til serien. Siden mange av forfatterne er eksterne er det likevel noe uklart hva som er forholdet mellom SIEPS egen stab og SIEPS forskningsdagsorden og innholdet i rapportserien. Etter mitt syn burde man også formidle tydeligere i rapportene, og på internett, hvilke kvalitetssikringsmekanismer og utvalgs- ordninger SIEPS benytter for rapportserien, og hvilke mål- grupper man ønsker å nå ut til. Det ville etter mitt syn også være en styrke for SIEPS dersom man la større vekt på at disse arbeidene ble kvalitetssikret og distri- buert gjennom ordinære akademiske formidlingskanaler. av arbeidene er originale og har høy kvalitet, og de ville derfor kunne ved bearbeiding lett blitt publisert gjennom andre akademiske kanaler. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. + engelsk översättning. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. 74.Upplåtelse av den egna bostaden. 75.Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. 76.Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. 77.En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 78.Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . 79.Tre nya skolmyndigheter. 80.Reach – genomförande och sanktioner. 81.Resurser för kvalitet. 82.Samordnad och tydlig tillsyn av social- tjänsten. + Lättläst + daisy. 83.Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. 84.Värdet av valdeltagande. 85.Olika former av normkontroll. 86.Bättre djurskydd – mindre krångel. 87.Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. 88.Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. 89.Rovdjuren och deras förvaltning. 90.Straffskalan för mord. 91.Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning. – en straffrättslig anpassning. 93.Den kommunala självstyrelsens grund- lagsskydd. Rättslig reglering och förekomst av folk- omröstningar i 32 europeiska stater. 95.Tjänster utan gränser? Internationalisering av offentliga sektorns tjänster. 98.Karriär för kvalitet. 99.Förhandsprövning av nättariffer m.m. N. 100.Id-kort för folkbokförda i . 101.Tydlig och öppen. Förslag till en stärkt skolinspektion. 102.Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i . 103.Bo för att leva – seniorbostäder och trygghetsbostäder. 104.Samverkan för lokal utveckling. 105.Territoriellt samarbete inom EU. 107.Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. 108.Kön, makt och statistik. 109.Vägval för Sieps. En översyn av för Europapolitiska studier. Vägval för Sieps. En översyn av för Europapolitiska studier. Föräldraskap vid assisterad befruktning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Erfarenheter och utfall. Bestämmelser om domstolarna i regerings- formen. En starkare företagsinteckning. Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. Värdet av valdeltagande. Olika former av normkontroll. Straffskalan för mord. – en straffrättslig anpassning [92] Den kommunala självstyrelsens grundlags- skydd. Rättslig reglering och förekomst av folk- omröstningar i 32 europeiska stater. Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i . Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. Samordnad och tydlig tillsyn av . + Lättläst + daisy. Att lära nära. Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning [91] Bo för att leva – seniorbostäder och trygghets- bostäder. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] finansiella oberoende. Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag. [62] kompetens i utveckling. [72] Upplåtelse av den egna bostaden. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Tjänster utan gränser? Internationalisering av offentliga sektorns tjänster. Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Tre nya skolmyndigheter. [79] Resurser för kvalitet. Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. Karriär för kvalitet. Tydlig och öppen. Förslag till en stärkt skol- inspektion. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Etiskt godkännande av djurförsök – nya former för överprövning. En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. Bättre djurskydd – mindre krångel. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. + engelsk översättning. Reach – genomförande och sanktioner. Rovdjuren och deras förvaltning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Organisationsform för VTI och . [49] Betalningstider i näringslivet. Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. Strategiska godsnoder i det svenska transport- systemet – ett framtidsperspektiv. Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i och . Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. [97] Förhandsprövning av nättariffer m.m. [99] Territoriellt samarbete inom EU. [105] Lotsa rätt! Kön, makt och statistik. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Rörelser i tiden. för folkbokförda i . [100] Samverkan för lokal utveckling. Mångfald är framtiden. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]