sou · GWB3124 · 2008-12-15 00:00:00 — Spel om pengar har det grundläggande draget att man kan samla in stora summor pengar som blir föremål för spel och som sedan kan betalas ut som vinster dels till vinnarna i spelet, dels till arran- gören av spelet. Den mycket speciella karaktären av spel om pengar innebär att spel lätt kan bli föremål för brottslighet, att spel kan skapa ekono- miska och sociala problem både för den enskilde och för samhället i stort, att spel kan skapa hälsoproblem och att spel kan generera stora överskott. Oreglerat spel om pengar har i sin karaktär grund för flera typer av brottslighet. För det första brottlighet i själva spelet, exempelvis bedrägerier och förskingring. För det andra brottslighet av spelare, dvs. att spelare börjar begå brott för att finansiera sitt spelande. Vidare kan den organiserade brottsligheten komma in i spelet och styra verksamheten. För svensk del kan nämnas de senaste årens brottslighet med illegala spelautomater, som torde omsätta miljardbelopp, och i vilken den organiserade brottsligheten är inblandad. Ekonomiska och sociala problem kan uppkomma då människor spelar över sin ekonomiska förmåga, vilket drabbar både den enskilde och dennes anhöriga. Nyssnämnda problem kan även leda till framför allt psykisk ohälsa för de drabbade. I slutänden kan överdrivet spelande bli ett problem för hela samhället. Spel om pengar omsätter stora belopp och skapar stora ekono- miska överskott. För svensk del har det inneburit att spel om pengar är en reglerad verksamhet vars överskott i allt väsentligt går till allmänna och allmännyttiga ändamål. Att spel om pengar har en så speciell karaktär har lett till att de flesta länder har reglering av spel. Det som skiljer staterna åt är hur dessa regleringar är utformade. Inom EU har alla medlemsstater regleringar av spel. De nordiska länderna har i huvudsak liknande spelregleringar med bl.a. statsägda företag som bedriver spel på en reglerad marknad där näringslivet i princip inte tillåts. Övriga stater inom EU har i princip som de nordiska länderna en ordning som innebär att spel endast säljs till den egna statens medborgare. Två stater inom EU har en annan princip för spel och det är och . Dessa två stater skiljer sig åt i så måtto att de tillåter näringslivet att bedriva vissa spelformer som de tillåts att sälja över nations- gränserna. I och med Internets genombrott ändrades i viss mån förutsättningarna för de nationellt reglerade spelmarknaderna. Det är spelets mycket speciella karaktär som gör att EG-dom- stolen tillåter EU:s medlemsstater att ha särregleringar kring spel och därmed rätt att inom vissa ramar begränsa så grundläggande områden inom gemenskapsrätten som den fria rörligheten för tjänster och etableringsfriheten (artikel 43 och 49 i EG-fördraget). En aspekt som gör att reglering av spel är föremål för mycket diskussion är att många intressen gör sig gällande på området. Därmed uppkommer också många intressekonflikter. Exempelvis följande intressekonflikter kan nämnas: monopol – konkurrens, nationell reglering – globalisering (Internet), spelberoende – spelintäkter, och staten som reglerare – staten som spelaktör. Den svenska lotterilagstiftningen har sedan gammalt varit en förbudslagstiftning. Det har alltså varit förbjudet att anordna lotterier utan tillstånd och tillstånd har under vissa förutsättningar kunnat erhållas för särskilda – i huvudsak välgörande – ändamål. Lotterilagstiftningens historik har behandlats i kapitel 2 i slutbetänkande Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11, s. 49 ff.). I redovisningen hänvisar utredning till slutbetänkandet Från tombola till Internet (SOU 2000:50), vari lämnas en utförlig redogörelse för den svenska lotterilagstiftningens utveckling samt innehållet i den nu gällande lotterilagen . hänvisar till dessa tidigare utredningar. Sammanfattningsvis kan sägas att staten historisk sett har haft ett starkt inflytande på den svenska spelmarknaden som lagstiftare, spelreglerare (tillstånd och tillsyn) och ägare av spelbolag. Statens inflytande på spelmarknaden har gällt att tillgodose allmänhetens spelintresse genom att erbjuda spel i ordnade och kontrollerade former. På spel- och lotteriområdet har ett stort antal utred- ningar genomförts. Utredningarna kan förenklat delas in i dels utredningar gällande ny lagstiftning, dels utredningar gällande förutsättningarna för spel för de svenska aktörerna. Den första gruppen gäller främst utredningarna som ledde års lotterilag och lotterilag, vilka är huvudbetänkande Lotterier och spel (SOU 1979:29) och Lotteri- utredningens slutbetänkande Vinna eller försvinna – folkrörelsernas lotterier och spel (SOU 1992:130). De två senaste utred- ningarna, betänkande Från tombola till Internet – översyn av lotterilagstiftningen (SOU 2000:50) och slutbetänkande Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11), ingår givetvis också i denna kategori. I övrigt finns det en rik flora av utredningar som särskilt gällt förutsättningarna för spel för de svenska aktörerna. ningar har behandlat skattefrågor1, frågor om ägande och styrning av statliga spelbolag2, frågor om hästsporten3, samt frågor om folk- rörelsernas spel4. Den rättsliga ramen för svensk spelreglering utgörs av lotterilagen (1994:1000) och kasinolagen (1999:355). Förarbetena till lotteri- lagen är slutbetänkandet av eller försvinna – folkrörelsernas lotterier och spel (SOU 1992:130) och prop. 1993/94:182 Ny lotterilag. Förarbetena till kasinolagen är prop. 1998/99:80 Kasinospel i m.m. Lotterilagen är en förbudslagstiftning som bygger på principen att alla lotterier kräver tillstånd och att alla tillstånd står under offentlig kontroll. Lagens syften är att förhindra kriminalitet, mot- verka sociala och ekonomiska skadeverkningar, skydda konsu- menterna och att styra överskottet. Lagen bygger på att i princip endast tre aktörer kan få lotteritillstånd och detta är staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten äger , hästsporten äger ATG och folkrörelserna driver sina egna lotterier. Av detta följer att näringslivet i princip är utestängt från lotterimarknaden. Endast i den del som gäller restaurangkasinon (32–34 §§ lotterilagen) tillåts näringslivet bedriva lotterier. Dessa lotterier är dock mest av förströelse- karaktär med små insatser och små vinster. Marknaden är fördelad mellan dagens aktörer på följande sätt. ATG har ensamrätt för vadhållning på hästar. i lotterilagen, dels av ett avtal mellan staten och hästsporten och dels av ett regeringstillstånd för spelet på hästar. Spelet på hästar är totalisatorspel, vilket innebär att en viss del av omsättning av spelet är garanterat hästsporten. har ensamrätt för värdeautomatspel, kasinon (enligt kasinolagen), vadhållning på sportspel i mer än en kommun 1 Exempelvis betänkandet från , Skatt på lotterier och spel (SOU 1990:56). 2 Rapport från arbetsgrupp inom , De statligt styrda spelbolagens koncessioner och organisation m.m. (Ds 1995:61). 3Trav- och galoppsportutredningen, Trav- och galoppsport i (Ds Jo 1972:8) samt utredning om trav- och galoppsporten, Sportslig och ekonomisk utveckling inom trav- och galoppsporten (SOU 1991:7). 4Exempelvis betänkandet års Lotteriutredning, Folkrörelsernas lotterier och spel (SOU 1987:52). bedriver även lotterier, nummer- spel och Internetspel. Folkrörelserna har ensamrätt på bingospel och bedriver även lotterier. Att anordna lotteri utan tillstånd är kriminaliserat. Även främ- jande av utom landet anordnat lotteri är förbjudet (38 § och 54 § andra stycket lotterilagen). Straffbestämmelser finns även i brotts- balken (dobbleri och grovt dobbleri, 16 kap. 14 och 14 a §§ BrB). Tillståndsmyndigheter enligt lotterilagen är regeringen, Lotteri- inspektionen, länsstyrelserna och kommunerna. Regeringen ger tillstånd till ATG och . Lotteriinspektionen ger till- stånd till värdeautomater samt till lotterier och bingo i fler än ett län. Länsstyrelserna ger tillstånd till lotteri i fler än en kommun och bingo i respektive län. Kommunerna ger tillstånd till lotterier i respektive kommun. Central tillsynsmyndighet över lotterilagen är Lotteriinspektio- nen. Tillsynsmyndigheter enligt lotterilagen är oftast desamma som tillståndsmyndigheterna. Principen är att den myndighet som lämnat tillstånd till ett lotteri även utövar tillsynen över detta. I de fall regeringen lämnat tillståndet utövar dock Lotteriinspektionen tillsynen. I regelverket finns även bestämmelser om åldersgränser, kredit- förbud m.m. har utförligt redovisat spel och spelformer, de svenska spelanordnarna, den internationella spelmarknaden och den svenska spelmarknadens utveckling.5 Nedanstående redovis- ning kompletterar bilden. Omsättningen på den svenska spelmarkanden Nedan redovisade uppgifter om den svenska spelmarknadens omsättning m.m. är hämtade från Svenska Spels och ATG:s års- redovisningar för samt från Lotteriinspek- tionens rapport om utvecklingen på spelmarknaden6 och Lotteri- 5Lotteriutredningens slutbetänkande Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11), kapitel 3. 6Spelmarknadens utveckling i och internationellt 2007, LI dnr 762/2007. inspektionens statistiktabeller.7 Andra uppgifter än omsättning finns inte i Lotteriinspektionens statistik för folkrörelsernas lotterier 2007. Den svenska reglerade spelmarknaden omsatte brutto , varav (exklusive Casino Cosmopol och nätpoker) , Casino Cosmopol (avser netto efter utbetalda vinster), Svenska Spels nätpoker (avser netto, dvs. avgif- ten på spelet, Sok. Omräknat till nettobelopp, dvs. insatser minus utbetalda vinster, uppgick nettoomsättningen i miljoner kr hos och till (sportspel nummerspel och lotterier) 8 061 Casino Cosmopol 1 153 Svenska Spels vinst uppgick till . ATG:s vinst före fördelning till hästsporten var . Folkrörelsernas nettoöverskott av spel 2006 var och vinsten . vinst på spel för uppgick således till ca . Uppgifter om omsättning och till och med tredje kvartalet 2008 visar en fortsatt ökning av omsättningen för , en måttlig ökning för ATG och delar av folkrörelserna, men en fortsatt tydlig minskning för Folk- spel (Bingolotto). Slutlig behållning av spel i relation till marknadens brutto- omsättning uppgår till (8,/37,1 miljar- der kr). 7 Samtliga Lotteriinspektionens statistiktabeller tillgängliga via . Svenskens spelande har de senaste tio lagt av disponibel inkomst på spel och efter vinster har svenskens kostnad för spel (förluster) legat mellan 1–1,av disponibel inkomst. Hur fördelas pengarna? Av vinsten på går ca till staten, till folkrörelserna och till hästsporten enligt följande. Av Svenska spels vinst på erhåller folk- och idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet (via , (RF), och ), varav RF erhåller och . Resterande belopp om tillfaller staten. ATG: s vinst var . Av detta belopp tillföll hästsporten och staten i form av skatt. Av folkrörelsernas totala inkomster av spel på kommer från (se ovan), och från Folkspel, från bingo och från övriga föreningslotterier. Statens anslag till idrotten Statens anslag till idrotten för var 445 miljoner kr.8 Från Svenska Spels vinst erhöll enligt vinstfördelningssystemet, enligt den särskilda satsningen idrottslyftet och som sär- skilda medel till , dvs. totalt 1 394 miljo- ner kr. Av de pengar som tillförs idrotten från staten kommer alltså ca 3/4 från och ca 1/4 från statskassan. 2006/07:1 Utgiftsområde 17, avsnitt 7.10.1. Bruttoomsättningen på var fördelad på spelformer enligt följande. Tabell 2.1 Bruttoomsättning per spelform i Kasino (netto) Omräknat till nettoomsättning uppgick den till ca med i huvudsak följande fördelning. Tabell 2.2 Nettoomsättning per spelform i Av den totala omsättningen på uppgick Internetspelet (utom nätpoker) till , dvs. Av dessa svarade ATG för och för . Netto- omsättningen uppgick till ca , varav ATG svarade för ca och . Här- utöver omsatte Svenska Spels nätpoker , varav utgör bolagets nettobehållning. Utöver de svenska aktörernas bruttoomsättning på Internetspel om förekommer spel på från utlandet erbjudna spel. Några officiella uppgifter om omsättningen på detta spelet finns inte. Vid en sammanvägning av uppgifter som Spelutred- ningen inhämtat kan spel från på utländska webbsidor bedömas omsätta mångmiljardbelopp. uppskattade9 antalet spelare som 2007 spelade bara hos till 55 000, 50 000 spelade både hos och utländska anordnare och 95 000 spelade bara hos annan nätpokeranordnare. Hur säljs spel i ATG hade 1 990 spelombud, varav 10 ATG-live ombud (spel kan här ske på hästlopp i realtid). Härutöver säljs vissa av produkter i cirka 500 . hade 6 385 ombud, varav 2 200 on-line- ombud . Övriga ombud säljer endast lotter. Cirka 1 400 ombud är ombud för både och . Det finns alltså totalt 6 975 ombud i . erbjuder spel på värdeautomater genom avtal med 2 327 restauranger och 85 bingohallar (). Folkrörelsen säljer sina lotterier via lottförsäljningsombud, föreningsverksamhet och Internet. Det finns 36 trav- eller galoppbanor i där spel erbjuds. Bruttoomsättningen på Internetspel uppgick till för ATG och . Av den totala omsättningen på den reglerade marknaden uppgår Internetspelet till . Det finns ca 100 bingohallar i . 9 Svenskas Spels nätpoker (SOU 2008:36), sid. 92. Det finns fyra kasinon i med internationella spelregler. Dessa är placerade i , , och . Hästsporten har starka kopplingar till spel i . Hästsporten äger sitt eget bolag och har ensamrätt att i bedriva vadhållning på hästar. Det finns ca 300 000 hästar i . och ca 2 700 heltidsanställda tränare, skötare och banarbetare. Enligt ATG ger hästnäringen totalt ca 20 000 helårstjänster och 500 000 personer beräknas vara aktiva inom hästnäringen. Hur mycket spel finns det? fanns det 2 069 webbsidor för spel. Dessa ägdes av 436 olika företag. Av spelwebbsidorna erbjöd 793 kasinospel, 466 poker, 420 vadslagning på sport, hästar eller hundar, 258 bingo, 53 skicklighetspel, 31 lotterier, 22 vadslagningsbörser, samt 16 back- gammon. Verksamheten bedrivs i 45 olika jurisdiktioner.10 Den sammanlagda omsättningen av Internetspel i världen kan uppskattas till 2007 och till 2010.11 10Europaparlamentet, Online gambling P/A/IMCO/FWC/2006–186/C1/SC2. 11Christiansen Capital Advisors, i.com/Primary%20Navigation/Online%20Data%20Store/internet_gambling_data.htm. Enligt direktiven till utredningen ska samtliga förslag som Spel- utredningen redovisar åtföljas av bedömningar av förslagens överens- stämmelse med EG-rätten. Vidare framgår av direktiven att för- slagen ska vara så utformade att efterlevnad när det gäller EG-rätten inte ska kunna ifrågasättas. Vidare ska enligt direktiven utredningen bedöma om det av EG- rättsliga skäl, tekniska eller andra skäl inte är möjligt att inom alla spelformer strama upp det nuvarande regelverket och i så fall före- slå ett delvis nytt system som också inbegriper andra aktörer än befintliga, med en inriktning på att de sociala skyddsaspekterna genomgående ges hög prioritet. Den genomgång av EG-rätten som är nödvändig i detta avsnitt kan sammanfattas med att svar ska ges om nuvarande reglering är i överensstämmelse med EG-rätten, om komplettering är nödvändiga i spelreglering för att vara i överensstämmelse med EG-rätten och om EG-rätten ställer kvar på förändringar i den svenska spel- regleringen. blev medlem i Europeiska unionen (EU) . trädde även lotterilagen (1994:1000) i kraft. Frågan om den svenska lotterilagens överensstämmelse med EG- rätten är behandlad i två tidigare utredningar, dels slutbetänkandet av tombola till Internet – översyn av lotterilagstiftningen (SOU 2000:50), dels slutbetänkandet av Lotteri- utredningen i en föränderlig värld (SOU 2006:11). I utredningarna har genomgångar gjorts av samtliga bestämm- elser i EG-fördraget som kan anses ha beröring med reglering av spel (artiklarna 3, 12, 28, 30, 31, 43, 49, 50, 55, 81–89 och 295). Vidare har i de tidigare utredningarna genomgångar gjorts av sekun- därrätten samt praxis på området. I slutbetänkandet av tombola till Internet – översyn av lotterilagstiftningen (SOU 2000:50) gjordes en genomgång av motiven till den svenska regleringen varvid en genomgång gjordes av lotterilagens 15 §, 27 §, 38 § samt av till- stånden till och med stöd av 45 §. Lotteri- lagsutredningen konstaterade i sin bedömning att de ensamrätter som lotterilagen ger ideella föreningar och statliga och statsstyrda spelbolag (och ) är i överensstämmelse med EG- rätten. I slutbetänkandet av i en föränderlig värld (SOU 2006:11) konstaterade utredningen att lotterilagen syften och uppbyggnad med ensamrätter i sig kunde vara i överens- stämmelse med EG-rätten. Utredningen gick sedan in på tillämp- ningen av den svenska regleringen och pekade på Svenska Spels marknadsföring och avsaknaden av objektiva kriterier i 45 § lotteri- lagen och gjorde därvid bedömningen att det inte är möjligt att slå fast huruvida den svenska lagstiftningen är förenlig med EG-rätten. Vidare gjordes bedömningen att det kan befaras att den svenska lagstiftningen numera inte kan anses förenlig med EG-rätten. Regeringsrätten har i dom RÅ 2004 ref. 95 prövat den svenska spelregleringens överensstämmelse med EG-rätten och funnit att regleringen är i överensstämmelse med EG-rätten. Regeringsrätten har i dom (mål nr 4048-06 ./. staten) ånyo prövat frågan om lotterilagens överens- stämmelse med EG-rätten. Regeringsrätten konstaterade också i denna dom att den svenska lotteriregleringen var i överensstämmelse med EG-rätten. Sammanfattningsvis har de tidigare utredningarna gått igenom samtliga bestämmelser i som kan ha betydelse för spel. Utredningarna har vidare prövat både lagens syften och lagens uppbyggnad med ensamrätten och funnit att detta är i överens- tämmelse med EG-rätten. har dock funnit att den praktiska tillämpningen av lagen gör att det kan befara att den svenska lotterilagen numera inte kan anses vara förenlig med EG- rätten. Regeringsrätten har som sagts i två domar funnit att den svenska lotteriregleringen är i överensstämmelse med EG-rätten. Här ska särskilt framhållas att regeringsrättens nämnda dom är efter att i en föränderlig värld (SOU 2006:11)lämnat sitt betänkande, varvid regeringsrätten således inte delar den bedömning som gjorde om den svenska lotterilagen och dess överensstämmelse med EG- rätten. Det ska också redan inledningsvis konstateras att prövning av frågor om lotterier och spel och EG-rätten gällt artikel 43 och 49. Vad gäller EG-fördragets uppbyggnad och sekundärrätten är detta redovisat i nämnda utredningar. Några ändringar i EG-fördraget eller sekundärrätten som berör lotterier har inte skett sedan nämna genomgångar gjorts, varför i dessa delar hänvisar till vad där är anfört. 3.3Allmänt om en fri tjänstemarknad1 Gemenskapsrätten har som utgångspunkt att det ska råda en fri rörlighet inom EU för tjänster. I enlighet med EG-fördraget och praxis finns vissa grundläggande principer som tillämpas för alla tjänster. Dess principer är bl.a. principen om lika- behandling, dvs. förbud mot all diskriminering på grund av national- itet, principen om ömsesidigt erkännande, dvs. en vara eller tjänst som lagligen produceras eller utförs i en medlemsstat får inte vägras tillträde till en annan medlemsstats marknader om inte tvingande samhällshänsyn föreligger. Härtill kommer proportionalitetsprincipen som avser att tillförsäkra att de inskränkningar av den inre mark- naden som medlemsstaterna inför med hänsyn till tvingande allmän- intresse verkligen är ägnade att tillgodose de angivna ändamålen, samt inte sträcker sig längre än vad som kan anses nödvändigt för att tillgodose syftet med de föreliggande skyddsintressena. Det finns stöd för medlemsstaterna att upprätthålla undantag från den fria rörligheten för tjänster både i fördraget och genom praxis. I artiklarna 45 och 46 EG-frödraget ges medlemsstaterna således möjlighet att göra avsteg från de grund- läggande friheterna med hänsyn till offentlig makt respektive all- män ordning, säkerhet och hälsa. Förutom de fördragsbaserade undantagen har erkänt vissa andra tvingande allmän- intressen som legitima undantag som medlemsstaterna kan grunda sina skyddsregler på. 1 Avsnittet bygger på SIEPS (för europeiska studier) rapport 2005:6 EU och svenska monopol – teori, verklighet och framtid har i sin rättspraxis utvecklat en doktrin för om inskränkningen ska anses legitim. Av betydelse är härvid det s.k. Gebhard-testet. Gebhard-testet ställer upp flera villkor för när en inskränkning av den fria rörligheten för tjänster ska anses som förenlig med artikel För det första ska restriktionen tillämpas på ett icke-diskri- Den måste tillämpas lika för alla personer inom landet såväl i formell mening (lagstiftningen) som i praktiken. För det andra ska inskränkningen vara motiverad av hänsyn till ett trängande allmänintresse (även kallat tvingande hänsyn). För det tredje ska åtgärden vara lämplig för att säkerställa för- verkligandet av den målsättning som eftersträvas med restriktionen. Slutligen ska åtgärden även stå i proportion till vad som är nöd- vändigt för att uppnå den målsättning som eftersträvas. Dessa två villkor, lämplighet och proportionalitet, ingår båda i den proportional- itetsbedömning som utför bl.a. i samband med Gebhard-testet. I EG-fördragets artikel 5 tredje stycket uttrycks principen i all- männa termer. Enligt artikeln ska gemenskapen inte vidta någon åtgärd som går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i detta fördrag. En proportionalitetsbedömning kan sägas bygga på tre kriterier: 1.Lämpligheten av åtgärden för att uppnå dess syfte. 2.Nödvändigheten, dvs. finns det ingen mindre inskränkande åtgärd. 3.Proportionaliteten av åtgärden i relation till den begränsning av handeln som orsakas. Traditionellt tillämpas principen bl.a. för att reglera att offentliga ingrepp inte går längre än vad som verkligen behövs för att uppfylla det bakomliggande syftet. Trots sin viktiga roll inom gemenskapsrätten har innebörden av proportionalitetsprincipen inte fullt ut klarlagts av varken EG- domstolen eller den EG-rättsliga doktrinen. avgjorde tidigare proportionalitetsfrågan själv i stor utsträckning. har dock ofta valt att överlämna proportionalitetsbedömningen till den nationella domstol som begärt förhandsavgörandet. 3.4Allmänt om lotterier och EU:s medlemsstater Som utgångspunkt gäller att lotterier inte är harmoniserade inom EG-rätten. Detta innebär att det inte finns något gemensamt regel- verk inom EU om spel om pengar och spel över nationsgränserna. Det finns således inga direktiv, förordningar eller beslut på EU- nivå som reglerar spel. Spel om pengar är en fråga för nationell lagstiftning och därvid har samtliga 27 EU-stater nationella reg- leringar av spel. Dessa nationella regleringar är helt beroende av vilket synsätt varje stat haft på företeelsen spel om pengar och därmed vilken spelpolitik som varje stat historiskt sett fört. Varje medlemsstat har särskilda politiska mål för sin reglering och metod- erna för reglering av spel skiftar mellan staterna och är alltifrån total- förbud, monopol, oligopol till mer öppna licensgivningar för spel. Inom en stats spelreglering kan också olika metoder för olika spel- former förekomma, exempelvis den svenska spelregleringen inne- håller både totalförbud för vissa spel, monopol för vissa spel och oligopol för vissa spel. Vidare kan nämnas att i exempelvis är spel om pengar en delstatsfråga. Medlemsstaterna inom EU har olika syften med sina spelregleringar och olika metoder i sina regleringar för att uppnå dessa syften. Det ska också nämnas att det är vanligt förekommande bland medlemsstaterna att överskott från lotterier är förbehållet allmännyttiga ändamål. I avsaknad av ett gemensamt regelverk inom EU är alltså lotterier enlighet med EG-rättens subsidiaritetsprincip föremål för nationella regleringar. Att framhålla inledningsvis är också att i avsaknad av ett gemen- samt regelverk om spel om pengar inom EU finns det inte heller några gemensamma definitioner om varken spel eller olika spel- former. Det ska framhållas att olika spelformer ofta behandlas olika i spelregleringarna.