sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — Det som var en kortare övergångstid utgör numer en utsträckt och särpräglad fas i livet62. Bakom de data som talar om senare etablering finns stora skillnader inom ungdomsgruppen. som vissa inte förmår att hävda sig i t ex en allt hårdare konkurrens på arbets- marknaden finns det de som klarar sig utmärkt63. Forskningen visar att tillbaka kan olika mönster särskiljas mellan unga med olika socioekonomisk bakgrund eller klassbakgrund. Skillnaderna har inte minskat mellan grupperna även om grupper- nas inbördes storleksförhållanden har förändrats. utgör tjänstemännen en större andel än tidigare och arbetare som inte har yrkesutbildning har minskat sin andel i befolkningen64. Klyftorna mellan grupperna tenderar däremot att öka. De sämst ställda får det svårare. Det finns flera faktorer som kan påverka hur etableringsproces- sen ser ut. Generationsspecifika särdrag påverkar exempelvis om man tillhör en liten eller stor årskull. Individens bakgrund, såsom kön och föräldrarnas socioekonomiska tillhörighet, om man är född utomlands eller i och den egna utbildningsnivån är också viktiga faktorer. Genom att förstå detta är det lätt att också förstå hur olika system som byggs upp i ett samhälle för att under- lätta för unga har svårigheter att fungera tillfredsställande för alla. I våra intervjuer framkommer också motsägelsefulla förväntningar från samhället, som problematiserar och belastar unga. Den oförut- sägbarhet som präglar etableringsperioden med stora och snabba förändringar gör det svårt att leva upp till krav på planering och förutsägbarhet på exempelvis bostadsmarknaden. 62Källa: , M. (2001) Vad innebar för ungdomars livsvillkor? I SOU 2001:54 Ofärd i välfärden, Antologi, Kommittén Välfärdsbokslut. , Fritzes.Källa: (2003) , T. Ungas ekonomi och etablering – En studie om förändrade villkor från 1970 till 2000-talets inledning. Källa: Furlong, A., Cartmel, F. (1997). people and social change: individualization and risk in late modernity. 63Källa: , (1996) Ungdomsrapporten . Krokig väg till vuxen. 64Källa: SOU 2001:79, Välfärdsbokslut för 1990-talet. unga med den traditionella bilden av vuxenblivande skola/utbildning, arbete, bostad, sambo och familj. Denna bild bekräftas i våra möten med unga personer men också av aktörer på bostadsmarknaden, som intygar att det finns vissa förväntningar på 25–30 åringar som man inte har på 20–25 åringar till exempel boendereferenser eller tills vidareanställning. Trots att livssituationen i sin helhet består av tillfälligheter och förändring för de unga som intervjuats, ser de på sin egen situation utifrån en traditionell rätlinjig utveckling, som allt färre människor lever efter. Deras reflektioner hänger nära samman med hur de ser på sin ålder och vad man i relation till detta bör ha åstadkommit i sitt livsprojekt. Unga lastar sig själva för den situation de befinner sig i, vilket i sin tur påverkar tilltron till den egna förmågan. Detta bekräftas bland annat i , Fokus 0565. 7.3.3Krisen påverkar dagens arbetsmarknadsvillkor Inkomsterna för unga har utvecklats sämre än för andra grupper i befolkningen. Dagens ungdomsgrupp som helhet har ännu inte kommit upp i de inkomstnivåer som motsvarande grupp hade . Det finns flera förklaringar till detta. SCB skriver i sin rapport om ungas etablering att sysselsätt- ningen föll från 4,5 till 4 miljoner. Mer än en tiondel av sysselsättningen försvann , och åter- hämtningen har gått långsamt, speciellt för unga. Att en sådan stor del av arbetsmarknaden försvann innebar också att nyrekryteringen minskade vilket främst drabbar de som ska etablera sig på arbets- marknaden, unga och invandrare. Ungdomsarbetslösheten är fort- farande hög och frågan om hur man kan öka förutsättningarna för unga att ta sig in på arbetsmarknaden diskuteras inte bara i utan i hela Europa66. En konsekvens av etableringsproblemen på arbetsmarknaden är att allt fler unga studerar allt längre, vilket också påverkar ungas ekonomi. Andelen som lever på studiestöd och/eller med stöd hemifrån eller sambo har också ökat markant. 65Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 66Källa: SCB, (2005) Ungdomars etablering, Generationsklyftan 1980–2003. höjts obetydligt , som kraven på återbetalning skärpts väsentligt. SCB visar också i rapporten om ungas etablering att arbets- marknadskrisen även fick andra konsekvenser än arbetslöshet. Andelen tidsbegränsade arbeten ökade i alla grupper men allra mest påverkade det anställningsformerna för unga. Bland 20–24 åringarna nästan tredubblades andelen som inte längre hade fast tjänst utan tidsbegränsat arbete och hade fortfarande varannan 20–24-åring tidsbegränsat arbete67. är anställningsformer med projektanställningar men också timanställ- ningar mycket vanligt. Den tidigare trygghet som fanns med fast anställning har inte heller samma innebörd. var av 20–24-åringarna deltids- anställda och motsvarande siffra för 25–29-ringarna var ca 80 pro- cent. Fler kvinnor än män arbetade deltid68. I en rapport utförd av SKOP på uppdrag av tillfrågades drygt 4 000 personer i åldrarna 20–27 mellan 1997–2005 om sin bostadssitua- tion och om sina övriga omständigheter. Bland de som fortfarande bodde hemma hos föräldrarna uppgav att de inte har råd med en egen bostad. I rapporten framgår också en förändring gäl- lande deras anställningsförhållanden. Beträffande deras ekonomiska situation framkommer att av de tillfrågade arbetade heltid 2005 jämfört 2003. Antalet som arbetar del- tid hade ökat från 2005.69 7.3.4Strama ekonomiska ramar för unga I och med ungas försämrade ekonomi har familjen och det person- liga nätverket blir allt viktigare för den egna försörjningen. Många unga löser sina ekonomiska problem genom att låna eller få hjälp av sitt sociala nätverk, som familj och vänner. Hur ofta unga får stöd varierar men de som oftast får stöd från sitt sociala nätverk är de som studerar eller gör annat, som föräldralediga, sjukskrivna, förtidspensionerade eller värnpliktiga. Minst hjälp får de som arbetar. Utöver det sociala nätverket är många unga beroende av det offentliga välfärdssystemet. tog var fjärde ung som var arbetslös emot någon form av stöd eller bidrag från stat eller kom- 67Källa: SCB, (2005) Ungdomars etablering, Generationsklyftan 1980–2003. 68Källa: SCB, (2005) Ungdomars ekonomiska välfärd. (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo? Det långvariga bidragsberoendet ökar, särskilt bland unga kvinnor. Bland dem som var arbetslösa eller i åtgärd fick stöd eller bidrag som låg utanför arbetslöshetsersättningen. Anled- ningen till detta är att ungdomar som ännu inte kommit in på arbetsmarknaden inte heller kvalificerat sig till arbetslöshets- eller sjukförsäkring. Flera av de allmänna ekonomiska stödsystem som finns är förenade med kvalificeringsvillkor och kräver att personen har haft ett lönearbete. Den negativa utvecklingen där unga får allt svårare att klara sig på egna inkomster förklaras överlag med hög arbetslöshet och den förändrade arbetsmarknaden med färre fasta anställningar och mer projekt- och timanställningar. Det är först i åldersgruppen 25–som merparten kommer upp i en inkomst /år70. Ekonomisk otrygghet har sin grund främst i arbetssituationen men också familjebakgrunden. De unga, som har det svårast eko- nomiskt, lever också under instabila sociala förhållanden71. Instabila sociala förhållanden innebär att det finns fler faktorer av social karaktär som problematiserar, t ex otrygga hemförhållanden, miss- bruk, sådant som gör att man inte har en social trygghet i sin nära omgivning. I SCB:s årliga undersökning om levnadsförhållanden () ställs frågan: Har det hänt att du haft svårigheter att klara löpande utgifterna för mat, hyra, räkningar med mera? Generellt visar det sig att unga har större ekonomiska svårigheter än äldre befolkningsgrupper. De som har det sämst ställt ekonomiskt bland samtliga kategorier är ensam- stående med barn72. ULF-undersökningen visar att av personer i åldrarna 16–med eget boende har en inkomst under riksnormen för försörjningsstöd. Bland unga som inte bor kvar hemma har andelen fattiga, definierat som individer som disponerar mindre resurser än socialbidragsnormen, fördubblats under de senaste 20 åren73. Enligt resultaten i har andelen unga mellan 20–som räknas som fattiga, dvs. som har högst kvar att leva på efter att boendet är betalt, gått upp från 2005, och då räknas inte de med som fortfa- rande bor hemma hos föräldrarna. Definitionen av att vara fattig bygger på beräkningar för vad olika person- 70Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 71Källa: SOU 2001:54, Ofärd i välfärden. 72Källa: SCB, (2006) Undersökningarna av levnadsförhållanden. 73Källa: , (2005) Folkhälsopolitisk rapport. typer ska ha kvar för konsumtion efter att skatt och boende har betalats. Kvinnor 19–bör enligt har kvar efter skatt och boende, och män i samma åldersgrupp drygt 4 800 kronor74. 7.3.5Studiestöd och bostadsbidrag är inte anpassat för till dagens förutsättningar Ungas inkomster består huvudsakligen av löneinkomster och stu- diemedel. Regeringen har haft som mål att av landets unga ska skaffa sig högskoleutbildning och omfattande utbyggnad av antalet högskoleplatser har gjorts. En längre utbild- ning är inte på samma vis som tidigare en garanti för ett kvali- ficerat arbete och hög lön, utbildning är snarare en inträdesbiljett till arbetsmarknaden75. I våra intervjuer höjs kritiska röster om nivån på studielånen och både de enskilda personer som lever på studielån och ifrågasätter studie- stödsnivån. Studiestöd ges för högskolestudier och för studier på gymnasie- nivå från och med . Stödet består av två delar, en bidragsdel och en lånedel. Studielånet är ett annuitetslån som ska återbetala eller – oberoende av studentens ålder och inkomst. Dessa återbetalningskrav är betydligt striktare än tidigare regler för återbetalning som bestäms av den individuella löneutvecklingen. Nuvarande system missgynnar unga som väljer yrken med lång utbildning och låg löneutveckling. Studiestöds- nivån ligger på med lån och bidrag. Konsumentprisindex har ökat mer än nivån på studiemedlen mellan 1990 och 200276. Systemet är tänkt att vara flexibelt så att man själv kan välja om man vill ta ut lånet i överens- stämmelse med studietakt (studiemedel/termin) eller om man vill slå ut det över och varva med annan inkomst. Unga, som varvar inkomst med studiemedel, riskerar förlora sin sjukpennings- grundande inkomst. Uppehåll för studier innebär att man inte längre har rätt att tillgodoräkna sig den sjukpenningsgrundande (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo? 75Källa: , , M. (2002). Förlängda vägar från skola till arbetsliv. I perspektiv på högskolan i ett förändrat 76Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. inkomst som man eventuellt hade innan studierna. Det finns en viss inkomstgräns för när studiemedlen reduceras. Hur stor inkomst man kommer att ha det närmaste året ska uppskattas . Om en inkomst överstiger de summor som är maximalnivå blir studenten återbetalningsskyldig. Centrala studie- stödsnämnden skriver i sin utvärdering av studiestöds- reform att det är bra att studenternas möjlighet att arbeta parallellt med studierna begränsas, eftersom arbetet skulle kunna påverka studierna negativt77. skriver i sin tematiska för- djupning om Ungas egen försörjning att studier som styrker detta saknas. Studiestödssystemet tar liten hänsyn till ungas möjligheter till försörjning efter avslutade studier eller att många unga hamnar i perioder av arbetslöshet varvat med perioder av studier. Studielån ska börja betalas tillbaka som följer efter avslutade eller avbrutna studier. Enligt CSN har av studenterna inte studielån utan försörjer sig på annat sätt – ofta får de stöd från föräldrar och partner, vilket framkommer i Ungdoms- styrelsens tematiska fördjupning om ungas egen försörjning78. Studenter och övriga unga ska på samma sätt uppskatta sin års- inkomst för att få bostadsbidrag. Svårigheterna att beräkna inkomsten gör att det är lätt att bli återbetalningsskyldig även här, och det kan röra det sig om stora belopp79. Enligt reglerna för bostadsbidrag kan unga i åldrarna 18–(med eller utan barn) som är folkbokförda i få bostads- bidrag. Det är uppdelat i två delar. En del är för boendekostnader och en del är ett särskilt bidrag för barn som bor hemma. Bidrags- storleken grundar sig på hur många personer det finns i familjen, familjens inkomst, bostadsytan samt bostadskostnaden (om sambor eller en ensamstående med två barn till exempel har en inkomst tillsammans på /år och bostadskostnaden är blir bostadsbidraget /mån)80. 77Källa: , Uppföljning av studiestödsreform, 2004 78Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 79Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 80Källa: , 2004 2006 kommer bostadsbidraget till barnfamiljer att höjas med . Ungdomar med sjukersättning eller aktivitetsersättning kan få bostadstillägg, vilket är inkomstprövat81. Unga kvinnor har i större utsträckning bostadsbidrag än unga män82. I ansökan om bostadsbidrag uppskattar den sökande sin kommande inkomst för kalenderåret vilket kan vara svårt för många. Unga har ofta osäkra arbetsförhållanden och anställnings- former med projekt- och timanställning. Det är då svårt att beräkna framtida inkomster eftersom antalet arbetade timmar beror på omständigheter som den anställde inte alltid kan styra själv. Om hushållet har ett för stort preliminärt bidrag blir hushållet återbe- talningsskyldigt. Är mellanskillnaden mer än till- kommer en extra avgift. Är det preliminära bidraget för litet betalas mellanskillnaden ut med ränta83. De bidragssystem som är utformade för att stödja svaga grupper och däribland gruppen unga som av naturliga skäl inte hunnit eta- blera sig på arbetsmarknaden är inte anpassade till övriga förutsätt- ningar. De bygger på en förutsägbarhet i beräkningen av inkomst som inte är går ihop med de faktiska omständigheter på arbets- marknaden. De hårda återbetalningskraven kring studiestödet och svårigheterna att beräkna inkomstgrunden för bostadsbidrag leder därmed till att allt fler unga blir skuldsatta84. Konsekvensen riskerar också att bli att många av dem som har behov av bidragen inte söker dessa för att undvika att bli skuldsatta vid en eventuell felbe- dömning av inkomst med efterföljande återbetalningskrav. 7.3.6Ungas svaga ekonomiska utveckling påverkar möjligheten till eget boende Det finns begränsad forskning inriktad på ungas etablering och omständigheter runt sitt boende och det är också svårt att mäta hur de faktiskt bor eftersom registerdata bygger på officiella uppgifter om var man är folkbokförd, och det generellt är svårt att lokalisera unga som flyttar runt. 81Källa: , 2005 82Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 83Källa: , 2004 84Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. Enligt SKOPs intervjuer med unga på uppdrag av har ett växande antal unga problem att klara sina boendekostnader själva. ansåg att de klarade sig utan problem jämfört med då siffran låg på . Samti- digt får allt fler ekonomiskt stöd, har fått stöd från föräldrar, anhöriga jämfört 2003. I Stockholms- och är andelen ännu högre. Andelen som fått bostadsbidrag ökade också , liksom andelarna som får socialbidrag och arbetsmarknadsstöd85. Att unga i större utsträckning får stöd från omgivningen stöds av siffror från SCB som visar att ungas inkomst är lägre än deras utgifter. Flera förklaringar finns till att det finns utgifter som inte täcks av den disponibla inkomsten, dels kan det handla om pengar som föräldrar eller övrig familj skänker eller lånar ut, men det kan också röra sig om sparade pengar, lån från kreditföretag och svarta inkomster86. I SKOPs undersökning med jämförelser mellan 1997–2005 framkommer också att andelen ungas som har en egen bostad minskat kontinuerligt undersökningarna utförts. I gruppen 20–27-åringar hade antalet som har ett eget fast boende minskat från till . I den senaste undersökningen har antalet sjunkit ytterli- gare till . har andelen unga i samma ålder som bor kvar hos föräldrarna ökat från 2003 för att sedan minska något i den senaste undersökningen, där siffran är 19,4 procent87. 7.3.7Formella krav på inkomst och anställning skapar barriärer till den reguljära bostadsmarknaden Unga kan ha svårt att efterfråga bostäder både på bristorter och mer generellt. Krav på förutsägbar inkomst, inkomstnivåer och i många fall anställningsformer, diskvalificerar ofta unga och andra utsatta grupper även där det finns en faktisk tillgång på bostäder som skulle kunna lämpa sig för dessa grupper. (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo?. 86Källa: SCB, (2005) Ungdomars ekonomiska välfärd-inkomster, sysselsättning och förmögenhet. (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo? De unga personer som intervjuats menar att ett vanligt krav som ställer till problem är villkoren för inkomstkälla. Deras erfarenheter är att det är ofta ställs krav på fast anställning, vilket de menar är orimligt utifrån de anställningsvillkor som gäller på arbetsmarkna- den. Flera av de övriga aktörerna, inklusive flera av representan- terna från de privata fastighetsägarna, intygar att kravet om fast anställning är vanligt förekommande framför allt hos privata värdar. Detta handlar om en eftersläpning där bostadsmark- naden inte har hängt med i de förändrade omständigheterna gäl- lande anställningsformer. De allmännyttiga bostadsbolagen tycks ha en vidare syn på acceptabla inkomstkällor och räknar bidrag som inkomst. Den bostadssökande kan då godkännas som hyresgäst även utan att ha ett arbete om man till exempel har anställningsstöd eller socialbidrag. Hos de privata fastighetsägarna varierar synen på godkänd och stabil inkomstkälla. Svaren är något flytande men det framgår att alltför låg och instabil inkomst kräver borgen samt att bidrag som huvudinkomst ses som negativt. Utöver själva inkomstkällan ställs också krav på nivån och förut- sägbarhet i inkomstnivån, vilket som tidigare förklarats kan skapa problem med vanliga anställningsformer som projekt- och tim- anställningar. Hos privata värdar är kraven på inkomstkälla och inkomstnivå ofta specificerade och det är vanligt att kravet på inkomst sätts till 3–4 gånger årshyran. Hos allmännyttan verkar inte de formella kraven specificeras i samma utsträckning. Det talas istället om att hyresgästen ska ha en rimlig inkomst i förhållande till hyran utan att några speciella nivåer nämns. Det är utifrån den mer generella bedömningen svårt att avgöra vilka krav som ställs, hur en rimlig inkomst beräknas och vilka konsekvenser detta får för personer som har svårt att visa upp dokumenterade inkomster och heller inte kan specificera sina framtida inkomster. Samtliga, både representanterna från privata värdar och kommu- nala bostadsbolag, menar att man försöker se till helheten i bedöm- ningen av en person som blivande hyresgäst. framgår att de som inte lever upp till formella krav sällan kommer så långt att de träffar hyresvärden. Åsikterna hos de intervjuade aktörerna går isär gällande huruvida de formella kraven är ett hinder eller inte. Hos allmännyttan är synen att de krav som ställs är högst rimliga. De unga, som intervjuats om sina erfarenheter och vilka problem som uppstått när de söker bostad, menar att de formella kraven om inkomstkälla och inkomstnivåer är avgörande för huruvida de god- känns som hyresgäster eller inte. Deras erfarenhet är också att det är vanligt att de redan utifrån hyresvärdarnas kravspecifikationer är utestängda, eftersom de ofta inte lever upp till de villkor som ställs. Att ha fast anställning är något som upplevs som helt avgörande för möjligheterna till ett eget boende på den reguljära bostadsmarkna- den. De reflekterar inte själva över eventuella skillnader hos kom- munala och privata hyresvärdar. 7.3.8Ungas formella inkomster speglar inte nödvändigtvis deras betalningsförmåga Ungas inkomstutveckling har som nämnts tidigare släpat efter och bilden att unga är ekonomiskt svaga ges också som en generell för- till ungas svårigheter på bostadsmarknaden. Många av de intervjuade aktörerna menar att det här huvudproblemet till varför unga inte lyckas etablera sig på bostadsmarknaden. Det finns dock en problematik i det här resonemanget. Ingen ifrågasätter att unga som grupp har sämre ekonomiska förutsättningar än många andra grupper men på det individuella planet kan synen på gruppen få konsekvenser som skapar barriärer. Arbetsmarknads- och inkomstsituationen hindrar de flesta unga från att låna pengar till att köpa en bostad om inte någon i omgiv- ningen kan gå i borgen för ett lån och betala insatsen. Slutsatserna i rapporten egen härd från är att unga vuxnas boende, inkomster och sparande visar att de genom- snittligt kan betala för sitt boende (exklusive bostadsbidrag). Få unga har ett eget kapital och blir då helt beroende av ekonomiskt stöd för möjligheten att köpa en bostad. Unga vuxna har små möjligheter att spara ihop det kapital som krävs som egenkapitalinsats för att köpa en bostads- eller ägande- rätt. Medianförmögenheten bland unga uppgår till 2 000 kronor88. Intervjuerna i denna studie stödjer slutsatserna att de tillfrågade är beredda att betala förhållandevis mycket för sitt boende trots begränsade inkomster och att boendet har hög prioritet jämfört med övriga utgifter. De nivåer som nämns under intervjuerna är mellan 3 000–, några mer andra mindre. Resultaten från intervjuerna och En egen härd, stöds av uppgifter i en studie av Fastighetsbyrå . Där säger av de tillfrågade i målgruppen 20–att de kan tänka sig 88 Källa: , (2005) En egen härd – Unga vuxnas etablering på bostadsmarknaden – beskrivning och förslag till åtgärder. att spendera max på sitt boende. I är samma åldersgrupp beredda att betala ännu mer, ända upp till 6 000 kronor89. Enligt de intervjuade i denna studie, uppgifterna i En egen härd och studie tycks alltså unga beredda att betala bostadskostnader som gör att de utifrån detta borde vara intressanta för både för privata och allmännyttiga hyresvärdar. Ytterligare framkommer i intervjuerna att boendet är högt priorite- rat hos de unga tillfrågade, som verkar beredda att lägga en för- hållandevis hög andel av sin inkomst på boendet oavsett inkomst. Enligt ungas erfarenheter är det i stor utsträckning just de formella kraven som utestänger dem från att ta lägenheter som de själva anser sig kunna och vilja betala för. Argumenten för de krav som ställs från hyresvärdarna är att det kan vara svårt att bedöma hur stor bostadskostnad man klarar av och att det är nödvändigt från hyresvärdsperspektivet att försäkra sig om att en framtida hyresgäst klarar av hyran. Det är också ur ungas eget perspektiv viktigt att inte hamna i en situation där de inte klarar av hyran och riskerar att få betalningsanmärkningar och i värsta fall blir av med sin bostad. Vad som dock utifrån inter- vjuerna är värt att reflektera över är berättelserna om vad de tillfrå- gade faktiskt har betalat för sitt boende. I bostadsbristens storstäder och studieorter växer andrahands- marknaden och på den ställs lägre krav gällande ekonomiska ramar för att få hyra. I och med att det är ett avtal mellan förstahands- hyresgästen och andrahandshyresgästen är det för hyresvärden inte av samma intresse att ställa krav på andrahandshyresgästens betal- ningsförmåga. framkommer i våra intervjuer att det tycks vanligt förekommande med svarta pengar på andrahandsmarkna- den. De intervjuade upplever dessutom att det är mer regel än undantag att man betalar en för hög hyra eller på något annat sätt får betala en summa svart för andrahandskontraktet.