sou · GVB365 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett bestridande leder till en utredning av polismyndigheten och mynnar ut i ett beslut att betalningsansvaret undanröjs eller att änd- ring inte görs. Om polismyndigheten lämnat ett bestridande utan bifall kan fordonets ägare enligt 10 § nämnda lag överklaga beslutet till tingsrätten. Enligt lagen (1988:688) om besöksförbud får åklagare meddela för- bud för en person att besöka eller på annat sätt ta kontakt med en annan person eller att följa efter denna (besöksförbud). Besöksför- bud får meddelas om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att någon kommer att begå brott mot, förfölja eller på annat sätt allvarligt trakassera en person. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om den mot vilken förbudet avses gälla har begått brott mot den andra personens liv, hälsa, frihet eller frid. Besöksförbud får också avse förbud att uppehålla sig i en bostad som brukas gemensamt med annan, om det på grund av särskilda om- ständigheter finns en påtaglig risk för att den mot vilken förbudet avses gälla kommer att begå brott mot en sammanboendes liv, hälsa, frihet eller frid (besöksförbud avseende gemensam bostad). Om det kan antas att ett sådant besöksförbud inte är tillräckligt, får förbudet utvidgas till att avse förbud att uppehålla sig i närheten av en annan persons bostad eller arbetsplats eller annat ställe där den personen brukar vistas (utvidgat besöksförbud). Den som har överträtt ett utvidgat besöksförbud får meddelas förbud att uppehålla sig inom ett ännu större område (särskilt utvidgat besöksförbud). Ett besöksförbud gäller om inte annat bestäms. På begäran av den som har ålagts besöksförbud eller den som förbudet avses skydda kan åklagarens beslut enligt 14 § nämnda lag prövas av tingsrätten. Enligt 22 § samma lag handläggs frågan om besöksförbud i vissa fall i brottmålsrättegång. Ärenden som handläggs av tingsrätt efter överklagande eller överlämnande Besöksförbud kan i vissa fall meddelas enligt , lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap och sambolagen (2003:376). Dessa ärenden kommer utredningen att behandla när- mare under avsnitt 10.5. Enligt lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang får åklagare meddela förbud för en person att få tillträde till och vistats på inhägnad plats huvudsakligen avsedd för idrottsutövning när idrottsarrangemang anordnas på platsen av en idrottsorganisation (tillträdesförbud). En person kan få tillträdesförbud, om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att han eller hon kommer att begå brott under idrottsarrangemanget och brottet är ägnat att störa ordningen eller säkerheten där. Vid bedömningen av om det finns en sådan risk ska särskilt beaktas om personen har begått sådant brott under eller annars i samband med idrotts- arrangemang. Ett tillträdesförbud gäller , om inte annat bestäms. På begäran av part ska tingsrätten enligt 13 § nämnda lag pröva åklagarens beslut i fråga om tillträdesförbud. Endast beslut som går emot parten kan bli föremål för överprövning. Enligt 21 § samma lag handläggs frågan om tillträdesförbud i vissa fall i brottmålsrätte- gång. 5.8Kallelse på okända borgenärer I vissa situationer, där det finns ett särskilt starkt intresse av att få klarhet i vilka skulder som en viss fysisk eller juridisk person har, kan eller kalla dennes okända borgenärer att anmäla sina fordringar. Enligt lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer kan sådan kallelse utfärdas när bo- uppteckning har skett efter en avliden eller när ansökan om äkten- skapsskillnad eller anmälan om bodelning under äktenskapet har gjorts. Ansökan om kallelse på den avlidnes okända borgenärer får bl.a. göras av efterlevande make, arvinge, testamentstagare, boutred- ningsman eller testamentsexekutor. Enligt särskilda bestämmelser i den associationsrättsliga lagstift- ningen ska likvidatorerna vid likvidation ansöka om kallelse på Ärenden som handläggs av tingsrätt efter överklagande eller överlämnande bolagets okända borgenärer. Det gäller bl.a. likvidation av aktie- bolag, handelsbolag, kommanditbolag och ekonomiska föreningar. En ansökan om kallelse på okända borgenärer görs hos Krono- fogdemyndigheten. Om gäldenären är ett aktiebolag görs ansökan hos Bolagsverket.3 Till ansökan ska bifogas en förteckning över gäl- denärens kända borgenärer. Förfarandet går ut på att den som har en fordran på gäldenären genom kungörelse i Post- och uppmanas att anmäla denna fordran till myndigheten . Den som inte anmäler sin fordran riskerar att förlora sin fordringsrätt. och beslut i frågor om kungörelse får enligt 5 a § överklagas till tingsrätten. För hela landet ska det föras ett gemensamt krigsskaderegister. Ändamålet med registret är att ge underlag för beslut i fråga om ersättning av statsmedel för krigsskador. Bestämmelser om registret finns i lagen (1999:889) om registrering av krigsskada på egendom. Den som vill begära ersättning av staten för en krigsskada ska göra en skriftlig ansökan om registrering av skadan hos Finansinspek- tionen, som prövar om det finns något hinder mot registrering. Ett beslut av som innebär att registrering vägras får enligt 11 § nämnda lag överklagas till . Enligt lagen (1845:50) om handel med lösören kan en köpare ansöka om registrering av ett köp om denne låter den köpta varan vara kvar hos säljaren. En ansökan om sådan registrering görs hos Krono- fogdemyndigheten. Om registrering av ett köp har skett hos myn- digheten får den vara som registreringen avser inte utmätas för säljarens skuld och, i händelse av säljarens konkurs, inte ingå i dennes konkursbo. beslut om registrering får överklagas till tingsrätten. 3 handlades ärenden om kallelse på okända borgenärer av tingsrätten. I samband med att den nya ärendelagen trädde i kraft flyttades handläggningen av dessa ärenden till Krono- fogdemyndigheten respektive , numera (se prop. 1995/96:115 En ny lag om domstolsärenden, s. 138 f.). Ärenden som handläggs av tingsrätt efter överklagande eller överlämnande Enligt marknadsföringslagen (1995:450) är en näringsidkare skyldig att på uppmaning av tillhandahålla hand- lingar, varuprover och liknande som kan ha betydelse för utredningen i vissa marknadsrättsliga ärenden. Som exempel kan nämnas ärenden om förbud mot fortsatt marknadsföring och ärenden om åläggande att vid marknadsföring lämna information som är av särskild bety- delse från konsumentsynpunkt. beslut i dessa frågor och om vites- föreläggande efter en sådan uppmaning får enligt 42 § andra stycket marknadsföringslagen överklagas till (jfr av- snitt 3.3). Detsamma gäller beslut om ersättning till näringsidkare för varuprover och liknande samt beslut om skyldighet för en näringsidkare att ersätta Konsumentombuds- mannens kostnader för provtagning och undersökning av varuprov. Om en arrendator anser att han eller hon enligt en bestämmelse i jordabalken (JB) har rätt till nedsättning av arrendeavgiften får be- loppet deponeras hos . Detsamma gäller om arrendatorn anser sig har rätt till ersättning för skada eller för avhjälpande av brist eller har någon annan motfordran på jordägaren, och vill dra av motsvarande belopp från arrendeavgiften. Detta gäller också när parterna är oense om storleken på en arrendeavgift som ska utgå i pengar, men vars belopp inte framgår av avtalet. Har arrendatorn deponerat en arrendeavgift hos , får jordägaren inte göra gällande att arrenderätten blivit förverkad på grund av att det deponerade beloppet inte har betalats. Enligt 8 kap. 12 a § JB får beslut i ett ärende om deposition överklagas till tingsrätten. Om en hyresgäst anser att han eller hon enligt bestämmelse i JB har rätt till nedsättning av hyran får beloppet deponeras hos länsstyrel- sen. En hyresgäst får dessutom deponera pengar hos Ärenden som handläggs av tingsrätt efter överklagande eller överlämnande under samma förutsättningar som en arrendator (se föregående av- snitt). Har hyresgästen deponerat hyra hos , får hyres- värden inte göra gällande, att hyresrätten blivit förverkad på grund av att det deponerade beloppet inte betalats. Enligt 12 kap. 21 § JB får beslut med anledning av deposition överklagas till tingsrätten. I vissa fall får en gäldenär fullgöra betalning av förfallen skuld, som ska betalas i pengar, genom att för borgenärens räkning nedsätta beloppet hos . Så är fallet om en borgenär vägrar att ta emot erbjuden betalning eller gäldenären är hindrad att verkställa be- talning på grund av borgenärs bortavaro eller sjukdom eller någon annan omständighet som beror på borgenären. Detta gäller också om gäldenären inte vet eller bör veta vem som är borgenär eller där ovisshet råder om vem av två eller flera som är rätt borgenär och gäldenären skäligen inte kan anses skyldig att på egen hand bedöma, till vilken av dem betalning ska ske. Bestämmelser om nedsättning av pengar finns i lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet. Enligt 9 a § i den lagen får ett beslut av i ett sådant ärende överklagas till tings- rätten. 6Genomförda och föreslagna reformer har handläggningen av ett antal ärendetyper flyttats från allmän domstol till förvaltningsmyndighet. Reformerna utgör ett led i renodlingen av domstolarnas verksamhet. Det finns dess- utom förslag med denna inriktning som ännu inte lett till lagstift- ning. Under detta avsnitt redovisar utredningen översiktligt genom- förda och föreslagna reformer. För att underlätta förståelsen av utredningens förslag kommer dock vissa av de genomförda och föreslagna reformerna att redovisas under de kommande avsnitten som behandlar de olika ärendetyperna. De ärenden som redan flyttats över från allmän domstol till förvaltningsmyndighet och som redovisas under detta avsnitt kommer utredningen härefter inte att beröra närmare. Utredningen kommer inte heller att närmare uppehålla sig vid de ärenden som i enlighet med föreslagna reformer kan förväntas bli föremål för lagstiftning. 6.2.1Ärenden om fusion mellan aktiebolag Ett aktiebolag kan upplösas genom bl.a. likvidation och konkurs (om aktiebolag, se avsnitt 7.1.2.1). Även en fusion ger vissa möjlig- heter att upplösa ett aktiebolag. Bestämmelser om fusion finns i 23 kap. aktiebolagslagen. En fusion enligt aktiebolagslagen innebär att ett eller flera aktie- bolags samtliga tillgångar och skulder genom universalsuccession Genomförda och föreslagna reformer överförs på ett annat bolag som de förstnämnda bolagen upplöses utan likvidation. Lagen skiljer mellan två former av fusion (23 kap. 1 § ABL). Den ena formen, absorption, innebär att ett aktiebolag (det överlåtande bolaget) går upp i ett annat aktiebolag (det övertagande bolaget). Det överlåtande bolaget upplöses och dess tillgångar och skulder övertas av det övertagande bolaget. Ett särskilt slag av absorption – i praktiken den vanligaste typen av fusion – är när ett helägt dotterbolag går upp i moderbolaget. Den andra formen av fusion, kombination, innebär att två eller flera överlåtande bolag förenas genom att de bildar ett nytt aktiebolag (det övertagande bolaget). De överlåtande bolagen upplöses sam- tidigt som deras tillgångar och skulder övergår på det övertagande bolaget. En fusion får givetvis effekter för aktieägarna i det eller de bolag som upplöses. Enligt aktiebolagslagen ska dessa aktieägare kompenseras med aktier i det övertagande bolaget eller genom kontant ersättning (23 kap. 2 § ABL). För aktieägarna är det av intresse hur stor denna kompensation är och om den motsvarar vad de förlorar. Lagen föreskriver därför ett särskilt förfarande som karakteriseras av att aktieägarna före beslutet om fusion ska tillhandahållas information om och inflytande över den avsedda fusionen (23 kap. 7–16 §§ ABL). Det krävs bl.a. att styrelserna i de berörda bolagen upprättar ett gemensamt förslag till beslut, en s.k. fusionsplan. Fusionen kan också få effekter för bolagens borgenärer. Visser- ligen svarar det övertagande bolaget efter fusionen för de över- låtande bolagens skulder. Om det övertagande bolaget har sämre betalningsförmåga än de överlåtande bolagen, kan dock fusionen innebära vissa risker för överlåtande bolags borgenärer. Om fusionen medför att övertagande bolags soliditet försämras, får fusionen effekter också för övertagande bolags borgenärer. Lagen tillerkänner därför borgenärerna ett visst inflytande över fusionen (23 kap. 19–24 §§ ABL). En planerad eller genomförd fusion kan också vara av betydelse för andra bland bolagens intressenter, t.ex. presumtiva aktieköpare. För att ge dessa möjlighet att anpassa sig till en förestående eller genomförd fusion ställer lagen krav på att en fusionsplan med visst undantag och en genomförd fusion registreras hos (23 kap. 16 och 25 §§ ABL). Ansökan om tillstånd att få verkställa fusionsplan görs hos (23 kap. 20 § ABL). Genomförda och föreslagna reformer Bestämmelserna om fusion fick sin nuvarande lydelse genom lag- stiftning som trädde i kraft den 1 januari 1995.1 De ändringar som då gjordes innebar en anpassning till EG:s tredje bolagsrättsliga direktiv (fusionsdirektivet).2 Dessutom gjordes – som ett led i ren- odlingen av domstolarnas verksamhet – den ändringen att hand- läggningen av tillståndsärenden beträffande fusionsplaner flyttades från allmän domstol till , numera . Handläggningen vid av ansökan om tillstånd att verkställa fusionsplan efter genomförda reformer Ansökan om tillstånd att få verkställa fusionsplan görs alltså hos . Syftet med bestämmelsen är att skydda borgenärerna.3 Ansökan ska göras av det övertagande bolaget eller, vid kombi- nation, det äldsta av de överlåtande bolagen. Den ska ges in inom efter det att fusionsplanen blivit gällande i samtliga bolag och, om fusionsplanen har registrerats, senast efter det att uppgift om planen har registrerats och kungjorts. Vissa handlingar ska bifogas ansökan; en kopia av fusionsplanen, intyg om att bolagets kända borgenärer har underrättas om beslutet att god- känna fusionsplanen och i vissa fall att samtliga aktieägare har undertecknat fusionsplanen samt, i förekommande fall, en kopia av protokollet från bolagsstämman. Om sökanden inte har bifogat nämnda handlingar ska förelägga denne att avhjälpa bristen. Ansökan ska avvisas om sökanden inte gör detta. Om ansökan inte avvisas ska pröva om det finns något hinder mot ansökan. Ansökan ska avslås om 1.fusionsplanen inte har godkänts i behörig ordning eller till sitt innehåll strider mot lag eller annan författning eller mot bolags- ordningen, 2.fusionen har förbjudits enligt konkurrenslagen (1993:20) eller enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 av om kontroll av företagskoncentrationer eller om prövning av 1993/94:196 Ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385) m.m. 2Fusionsdirektivet är endast tillämpligt på aktiebolag. 1993/94:196 Ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385) m.m., s. 90. Genomförda och föreslagna reformer fusionen pågår enligt konkurrenslagen eller den nämnda för- ordningen, eller 3.vid kombination revisorsyttrandena enligt 23 kap. 11 § ABL inte utvisar att de överlåtande bolagens sammanlagda verkliga värde för det övertagande bolaget uppgår till minst aktiekapitalet i detta. I vissa fall får förklara ansökan vilande. Om finner att det inte finns något hinder mot ansökan ska verket utfärda kallelse på bolagets kända och okända borgenärer (25 kap. 22 § ABL). ska skyndsamt kun- göra kallelsen i Post- och Inrikes Tidningar4. En särskild under- rättelse om kallelsen ska skickas till . En borgenär som blivit kallad kan bestrida ansökan. Inkommer inte något bestridande ska meddela till- stånd till fusionen. Om en borgenär som blivit kallad bestrider an- sökan ska överlämna ärendet till tingsrätten (25 kap. 23 § ABL). När ett ärende om fusion överlämnats till rätten är dess prövning begränsad till tvistiga frågor som rör skyddet för de borgenärer som bestritt ansökan. Rätten ska således inte pröva de frågor som har haft att pröva. Vid handläggningen i tingsrätten är ärendelagen tillämplig.5 Departementspromemorian Gränsöverskridande fusioner (Ds 2006:22) Det finns ett antal EG-direktiv på bolagsrättens område. utfärdades ett nytt bolagsrättsligt direktiv, det tionde bolags- rättsliga direktivet om gränsöverskridande fusioner. I departements- promemorian Gränsöverskridande fusioner (Ds 2006:22) lämnas förslag till hur direktivet ska genomföras i . Med gräns- överskridande fusioner avses fusioner mellan svenska företag och andra företag inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Enligt förslaget ska flertalet av de bestämmelser som gäller för fusion mellan svenska aktiebolag även tillämpas i fråga om en gränsöverskridande fusion. De fusionerande bolagen ska enligt för- slaget således ansöka hos om tillstånd att verkställa 4Sedan den 1 januari 2007 offentliggörs Post- och på webb- plats, se prop. 2005/06:96 Elektroniskt kungörande i Post- och . 1993/94:196 Ändringar i aktiebolagslagen, s. 193. Genomförda och föreslagna reformer fusionsplanen och om någon borgenär motsätter sig fusionen ska ärendet överlämnas till tingsrätten. 6.2.2Ärenden om fusion mellan ekonomiska föreningar Fusion mellan ekonomiska föreningar enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (föreningslagen, LEF) kan ske genom att en förening uppgår i en annan (12 kap. 1 § LEF – om ekonomiska föreningar, se avsnitt 7.2.1). Denna form av fusion kallas absorption. En annan form av fusion enligt föreningslagen är kombination. Det kan ske genom att två eller flera föreningar bildar en ny förening (12 kap. 3 § LEF). Fusionsformerna för ekonomiska föreningar är alltså desamma som för aktiebolag. Vid fusion övergår tillgångar och skulder i den överlåtande föreningen till den övertagande. Medlemmarna i den överlåtande föreningen blir automatiskt med- lemmar i den övertagande. I föreningslagen finns bestämmelser till skydd för medlemmarna i den förening som ska upphöra samt för samma förenings borgenärer. Beslut om fusion ska anmälas till för registrering och ansökan om tillstånd att verkställa fusion ska göras hos tingsrätten. Bestämmelserna i föreningslagen om fusion har utformats i nära överensstämmelse med aktiebolagslagens bestämmelser om fusion (jfr avsnitt 6.2.1).6 Fusionsbestämmelserna i föreningslagen är tillämpliga även på bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar (9 kap. 30 § bostadsrättslagen [1991:614] och 24 § lagen [2002:93] om kooperativ hyresrätt). Handläggningen hos och tingsrätten7 från föreningsstämmans beslut om fusion ska föreningen anmäla beslutet till för registrering (12 kap. 5 § LEF). Vissa handlingar ska bifogas anmälan varvid har att pröva åtskilliga i föreningslagen angivna form- förutsättningar. Avtalet om fusion får dock inte verkställas förrän 1986/87:7 Ekonomiska föreningar. 7Texten följer här . Genomförda och föreslagna reformer rätten lämnat tillstånd. från registreringen ska ansökan om sådant tillstånd göras hos rätten; annars förfaller frågan om fusion (12 kap. 6 § LEF). När ansökan upptagits ska rätten skyndsamt utfärda kallelse på den eller de överlåtande för- eningarnas borgenärer, såväl kända som okända, med föreläggande för den som vill bestrida ansökningen, att senast viss dag skriftligen anmäla detta hos rätten. Något särskilt protokoll angående utfärd- ande av kallelse behöver inte upprättas. Beslutet kan t.ex. tecknas på ansökningshandlingen. Kallelsen ska skyndsamt genom rättens försorg kungöras i Post- och . Kronofogdemyn- digheten och alla kända borgenärer ska underrättas särskilt om kallelsen. Borgenär hos den överlåtande föreningen kan, inom den tid som anges i kallelsen, skriftligen bestrida ansökan. Underlåtenhet att bestrida ansökan har ingen prekluderande verkan på borgenärens fordran utan innebär endast att denne kan göra någon invändning mot det byte av gäldenär som fusionen innebär. När rätten konstaterat att den som bestritt ansökan är borgenär ska den lämna tillstånd till fusionen om det visas att borgenären fått full betalning eller har betryggande säkerhet för sin fordran. I annat fall ska ansökan avslås. Det innebär i normalfallet inte några svårigheter för sökanden att visa att full betalning erlagts. När det gäller prövningen av om ställd säkerhet kan anses betryggande kan rätten i regel utgå från uppgiven fordran. Frågan kan eventuellt prövas vid sammanträde inför rätten (13–14 §§ ÄL). Rättens prövning har således endast avseende på om borgenär som bestritt fusionen fått betalt eller har betryggande säkerhet för sin fordran. Övriga förutsättningar för fusionen har redan prövats av vid registreringen av att fusion inletts. Om den rätt som tillkommer innehavare av pensionsfordran finns särskilda bestämmelser (12 kap. 6 § LEF). Dessa påverkar dock inte tingsrätten handläggning. I departementspromemorian Gränsöverskridande fusioner (Ds 2006:22) har föreslagits ändrade regler för fusioner mellan ekonomiska föreningar. Förslaget innebär att reglerna an- passas till de regler som gäller vid fusion mellan aktiebolag. Genomförda och föreslagna reformer förslaget ska handläggningen av ärenden om tillstånd att verkställa fusionsavtal mellan ekonomiska föreningar flyttas från allmän dom- stol till . Verket ska enligt förslaget pröva otvistiga till- ståndsärenden och överlämna de ärenden där ansökan har bestritts till allmän domstol. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 6.2.3Ärenden om minskning av aktiekapital m.m. I 20 kap. aktiebolagslagen finns bestämmelser om minskning av aktiekapitalet och reservfonden. Minskning av aktiekapitalet respek- tive reservfonden får ske för vissa ändamål (20 kap. 1 § ABL och 20 kap. 35 § ABL). Minskning av aktiekapitalet får även ske enligt förbehåll i bolagsordningen. Förfarandet är noggrant reglerat i aktiebolagslagen och syftar till att skydda bolagets borgenärer. Beslut om minskning av aktiekapitalet och reservfonden fattas av bolagsstämman (20 kap. 3 och 36 §§ ABL). I vissa fall krävs tillstånd att verkställa minskningsbeslutet. Efter registrering av ett beslut om minskning av aktiekapitalet får dessutom i vissa fall vinstutdelning inte beslutas utan tillstånd (20 kap. 30 § ABL). handlades alla ärenden om tillstånd att verkställa minsk- ningsbeslut och tillstånd till vinstutdelning av allmän domstol. handlägger i första hand dessa tillståndsärenden och domstolarna endast tvistiga sådana (20 kap. 23 och 35 §§ ABL).8 Ansökan om tillstånd att verkställa minskningsbeslut och till- stånd till vinstutdelning görs sålunda hos . Efter kontroll av att vissa formkrav är uppfyllda kallar verket bolagets borgenärer. I kallelsen föreläggs den som önskar motsätta sig an- sökan att anmäla detta senast viss angiven dag. ska kungöra kallelsen i Post- och . Om ingen borge- när motsätter sig ansökan ska ge det begärda till- ståndet. I annat fall ska ärendet överlämnas till tingsrätten. Rättens prövning avser endast frågan om en borgenär som bestritt ansökan fått betalt eller har säkerhet för sin fordran. Övriga förutsättningar har kontrollerats av i samband med kallelsen. 2004/05:85 Ny aktiebolagslag, s. 797 och 801. Genomförda och föreslagna reformer 6.3Ärenden med anknytning till Vid ett dödsfall ska en bouppteckning enligt bestämmelserna i 20 kap. (ÄB) förrättas. Begreppet bouppteckning avser såväl en förrättning, till vilken dödsbodelägare och andra berörda kallas, som den handling som upprättas vid förrättningen. I boupp- teckningshandlingen antecknas bl.a. den avlidnes tillgångar och skulder. Om den avlidne har små tillgångar behöver i regel inte någon bouppteckning göras. I stället kan socialnämnden göra en dödsboanmälan. Uppgifterna i bouppteckningshandlingen utgör underlag för arvskiftet. utgjorde uppgifterna även underlag för den nu- mera avskaffade arvsbeskattningen.9 Enligt tidigare ordning skulle bouppteckningar och dödsbo- anmälningar registreras av tingsrätten. Det ankom också på tings- rätten att se till att bouppteckning förrättades och gavs in för regi- strering. Tingsrätten granskade bouppteckningen och fattade där- efter beslut om registrering och arvsskatt.