sou · GWB317 · 2008-03-04 00:00:00 — Förutsättningarna för vuxenutbildningen måste anpassas så att all sådan utbildning, oavsett huvudman och utförare, i högre grad än kan utvecklas för att tillgodose vuxnas skiftande behov av utbild- ning och kompetensutveckling. Detta är inte minst viktigt för en god resursanvändning, såväl samhällets som den enskildes. Regering- en bedömer att vuxenutbildningen liksom andra utbildningsformer gynnas av etableringsfrihet och fristående utbildningsverksamheter. Med fristående utbildningsverksamhet avses i detta fall att den en- skilde utbildningsanordnaren skall kunna genomföra vuxenutbildning utifrån de bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet för vuxna i fråga om utbildning, betygssättning och betygsutfärdan- de samt vissa därmed sammanhängande lärar- och rektorsuppgifter. Ett system med statlig tillståndsgivning bör därför införas för fri- stående utbildningsanordnare inom vuxenutbildningsområdet. I lik- het med vad som gäller för fristående grund- och gymnasieskolor bör alltså en statlig myndighet besluta om tillstånd för fristående vuxenutbildning. Dagens möjligheter att lägga ut utbildning på entreprenad är enligt regeringens mening inte tillräckliga för att ge vuxna en större valfrihet och fler utbildningar av hög kvalitet. De kommunala an- ordnarna samt anordnare som genomför utbildning på uppdrag av en kommun erbjuder inte alltid de utbildningar, former och lös- ningar vuxna har behov av. Vuxna bör så långt möjligt omfattas av samma möjlighet som barn och ungdomar att utifrån önskemål och behov välja en utbildning oavsett anordnare. behov av utbildningar som är flexibla vad gäller såväl tillgång som form. En persons möjligheter att få den utbildning som han eller hon efterfrågar borde öka om flera utbildningsanordnare kan erbjuda och genomföra utbildningar på udda tider, över och i övrigt utifrån personens övriga åtaganden. En fristående vuxenutbildning motsvarande komvux, särvux och sfi skall tills vidare vara utformad utifrån de villkor som gäller för dessa skolformer avseende kommunens skyldigheter och den en- skildes rättigheter. Den enskilde har lagstadgad rätt till grundläggan- de vuxenutbildning i komvux, grundläggande särvux och sfi. Vilka utbildningar som genomförs, framför allt på gymnasial nivå och på- byggnadsnivå, bygger enligt nuvarande bestämmelser på kommunala prioriteringar. Regeringen har för avsikt att återkomma till frågan om en utökad rättighet för den enskilde till komvux på gymnasial nivå. Enskilda utbildningsanordnare skall kunna erbjuda utbildning för vuxna på samma villkor som offentliga utförare. Utbildning på entreprenad bör i sin nuvarande form även i det nya systemet kunna vara ett alternativ då det gäller t.ex. lärlingsliknande utbildningar för enstaka personer inom smala yrkesområden och då utbildningen är förlagd till branschföretag eller liknande. I sammanhanget bör beaktas att även europeiska eller andra utlandsbaserade företag kan komma att erbjuda sina tjänster. Vuxenstuderande och utbildningsföretag inom vuxenutbildningen har möjlighet att medverka i det europeiska samarbetet inom ramen för EU:s program för livslångt lärande. De gällande bestämmelserna om rättigheter och skyldigheter samt därmed förknippade ekonomiska konsekvenser för huvudmännen påverkar utformningen av modeller och villkor. Dagens förhållanden innebär att en person som deltar i en utbild- ning som anordnas av någon annan än en huvudman inte alltid kan få formella dokument som betyg eller intyg vilka kan ligga till grund för ett tillgodoräknande av hans eller hennes lärande. Detta gäller oavsett om utbildningen leder till de utbildningsmål som gäller för offentlig utbildningsverksamhet eller inte. Denna fråga är inte minst viktig då det gäller samhällets resursanvändning. Utbildnings- systemet skall vara utformat så att den enskildes utbildningsresultat alltid kan värderas lika. Regeringens bedömning är att resultatet bör dokumenteras på samma sätt och den enskilde bör kunna tillgodo- räkna sig det oavsett var kunskaperna förvärvats. Behov av stärkt tillsyn och annan kvalitetssäkring Det finns med hänsyn till den ojämlika utbildningsmarknad som växt fram behov av stärkt tillsyn och behov av att säkerställa likvärdighet och kvalitet oberoende av var i landet en utbildning anordnas och vem som anordnar den. finns kvalitetsbrister i många kommuners upphandling, uppföljning och utvärdering av vuxenut- bildningen. I dagens system saknas dessutom extern tillsyn och kva- litetskontroll av vuxenutbildning som genomförs av enskilda utbild- ningsanordnare på uppdrag av myndigheter. En rättvis antagning till högskoleutbildning förutsätter en effektiv tillsyn och kvalitets- säkring av all betygssättning, oavsett anordnare. Att sätta betyg samt att utfärda betyg och intyg är att betrakta som myndighetsutövning. För att en enskild utbildningsanordnare skall kunna utfärda betyg och intyg krävs lagstöd. Rektors och lärares ansvar behöver av det skälet klargöras och regleras. Kraven på lärares behörighet och kompetens avser lärare anställda av en kommun eller ett landsting. Kompetenskraven gäller också vid utbildning på entreprenad. En särskild utredare skall undersöka och lämna förslag på hur ett system med fristående utbildningsverksamheter som motsvarar skolformerna inom det offentliga skolväsendet för vuxna, dvs. kom- vux, särvux och sfi, skall införas. I uppdraget ingår att utarbeta för- slag till de lag- och förordningstexter som behövs för att genomföra utredarens förslag om fristående utbildningsverksamheter. Bestäm- melserna skall utformas med utgångspunkt i de bestämmelser som gäller för det offentliga skolväsendet för vuxna. Utredaren skall utgå från att lagbestämmelserna skall inrymmas i skollagen. En utgångspunkt skall vara att den enskilda kommunen behåller ansvaret för den myndighetsutövning som handlar om mottagande och intagning till utbildning. Formerna och villkoren för en fristående vuxenutbildning skall dock i övrigt så långt som möjligt bli identiska med dem som gäller för fristående grund- och gymnasieskolor. Utredaren måste dock beakta att normgivning är förbehållen det offentliga och aldrig kan överföras till enskilda. De generella rätts- reglerna, såsom exempelvis kursplaner, måste alltså alltid beslutas av det offentliga. Kraven på lärarbehörighet och på rektorsfunktionen hos de fri- stående verksamheterna skall vara desamma som för en motsvarande verksamhet, dvs. de som gäller inom det offentliga skol- väsendet. En annan utgångspunkt för utredningen skall vara att be- tygssättning hos en enskild utbildningsanordnare enbart får göras av, eller tillsammans med, en lärare som uppfyller de behörighetskrav som gäller inom motsvarande verksamhet. Kommuner och landsting skall inte längre ha ensamrätt till att vara huvudmän för själva genomförandet av verksamheter inom komvux, särvux och sfi eller till att ha myndighetsuppgifter i fråga om sådana verksamheter. Kommuner och landsting bör vara skyl- diga att betala ersättning till fristående utbildningsanordnare om det handlar om utbildningar till vilka de enskilda har rätt eller till vilka de mottagits och intagits av kommunala huvudmän. Motsva- rande bör gälla i fall då det handlar om kommunala anordnare, då dessa inte utgör den vuxnes hemkommun. Enligt regeringens be- dömning är det viktigt att vuxna också kan delta i utbildningar som genomförs i en annan kommun, antingen av en utförare eller av en enskild utbildningsanordnare. Konkurrensneutrala villkor samt likvärdig ersättning oberoende av huvudmannaskap skall vara utgångspunkter vid utredarens bedömning av hur ersättningssystemet vad gäller fristående verksamheter bör utformas. Utredaren skall analysera hur den enskildes möjligheter att delta i utbildningar som genomförs i annan kommun, antingen av en utförare eller av en enskild utbildningsanordnare, kan säkerställas och föreslå hur en sådan modell skall utformas. Utredaren skall även belysa relationen mellan de utbildningar som upphandlas av , och Kriminalvården och dem som återfinns i det offentliga skolväsen- det för vuxna. Vidare skall vuxnas behov av betyg och intyg belysas samt förslag lämnas om hur dessa behov skall kunna tillgodoses. De fristående utbildningsanordnarna skall kunna använda sin betygs- rätt även då de genomför utbildning på uppdrag av myndigheter och organisationer. Vidare skall frågan om validering och prövning inom vuxenut- bildningen belysas i en modell med en fristående vuxenutbildning. Utredaren skall också beakta att folkhögskolor skall omfattas av sådana modeller som utredaren föreslår, t.ex. för att kunna bedriva sfi. Utredaren skall med utgångspunkt i vad som angetts ovan särskilt belysa och i förekommande fall lämna förslag om: Flexibelt vuxenutbildningssystem för framtiden hur den enskildes behov och önskemål samt krav på flexibla ut- bildningsformer skall kunna säkerställas i en modell med fristående utbildningsverksamheter och med beaktande av att regeringen av- ser att införa en utökad rätt till komvux på gymnasial nivå, samt med ett kommunalt ansvar då det gäller viss myndighetsutövning såsom mottagande och intagning, relationen mellan utbildningsutbud och den enskildes efterfrågan samt vilka principer som skall gälla för att kunna möta studeran- des val av utbildning och utbildningsanordnare samt för att be- stämma vilka ersättningar som skall utgå för olika utbildningar och till olika anordnare, inklusive interkommunala ersättningar, och utgångspunkter och villkor för en statlig tillståndsgivning och därmed sammanhängande frågor, t.ex. vilken myndighet som skall besluta om tillstånd samt ordningen i övrigt för sådana beslut. Olika former av regleringar behövs hur den kommunala huvudmannens myndighetsutövning i fråga om den fristående vuxenutbildningen vad gäller mottagande och intagning skall regleras i relation till regleringen av betygssättning och utfärdande av betyg och intyg enligt bestämmelserna för det offentliga skolväsendet för vuxna hos en enskild utbildnings- anordnare samt hur rektorsuppgifter hos en enskild utbildnings- anordnare skall regleras, hur bestämmelserna om behörighet då det gäller lärare och led- ningspersonal skall utformas, olika alternativ för hur ersättningar och övriga ekonomiska frågor som t.ex. avgifter och momsersättningar skall regleras, kvalitetssäkring, uppföljning, utvärdering, tillsyn och granskning samt fördelning av tillsynsansvaret mellan olika parter och nivåer i styrkedjan, möjligheter för kommuner, landsting, berörda myndigheter och enskilda och allmänhet att få insyn i fristående utbildningsverksam- heter, sekretessfrågor samt skyldigheten att lämna sakuppgifter, verksamhetsredovisning och ekonomisk redovisning avseende verksamheterna, och Relationen verksamhet – fristående verksamhet hur relationen mellan offentliga huvudmän och enskilda anord- nare påverkas av att en fristående vuxenutbildning införs och hur förutsättningar för konkurrens på lika villkor mellan offentliga och fristående verksamheter skall kunna skapas, frågor som avgränsningar av verksamheter för vilka tillstånd kan fås samt eventuella konsekvenser för den kommunala planeringen av en möjlighet för den enskilde att delta i utbildning som genomförs på annan ort, av annan kommun eller av en enskild utbildningsanordnare, eventuella skilda förutsättningar vad gäller införandet av fristå- ende komvux, särvux respektive sfi och om det finns särskilda skäl att särskilja sfi från övriga verksamheter, ekonomiska förutsättningar, finansieringsfrågor, villkor för att en fristående verksamhet skall vara berättigad till offentligt stöd och därmed sammanhängande frågor, som t.ex. vem som skall be- sluta om rätt till bidrag samt ordningen i övrigt för sådana beslut, och hur ansvaret för olika funktioner vad gäller den fristående vuxen- utbildningen skall fördelas i övrigt. Likvärdighet och konkurrens på lika villkor hur bestämmelser och villkor skall utformas för att utbildning som en enskild utbildningsanordnare genomför på uppdrag av t.ex. myndigheter och organisationer skall vara jämställd med annan fristående komvux, särvux eller sfi eller med utbildning som genomförs av huvudman, och hur en fristående vuxenutbildnings relation till styrdokument som läroplan, nationella och lokalt beslutade kursplaner samt nationella prov skall utformas för att främja hög kvalitet i utbildningen och nationell likvärdighet. ekonomiska konsekvenser för kommunerna och villkor för pris- sättning samt interkommunala effekter, och eventuella konsekvenser för det statliga studiestödet. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren skall samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner. Samråd skall även ske med utredningen om en reformerad gymnasieskola (dir. 2007:8), utredningen om en flexiblare arbets- marknadsutbildning (dir. 2006:70) och – om be- hörighet och auktorisation (U 2006:07) liksom de utredningar som regeringen avser att tillsätta om lika villkor för fristående skolor samt med uppdrag att undersöka frågan om en utökad rättighet för den enskilde till komvux på gymnasial nivå, att göra en översyn av myndighetsstrukturen inom skolväsendet m.m. och att se över intro- duktionen för nyanlända invandrare. Utredaren skall även hålla sig informerad om lagstiftningsarbete av betydelse för uppdraget som pågår inom Utbildningsdepartementet.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Förteckning över genomförda samråd Fyrkanten (, , , ) GR-Utbildning (Ale, , , , , , , , , , , , ) (, , ) Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Nationellt centrum för flexibelt lärande - om behörighet och auktorisation (U 2006:07) Utredningen om en flexiblare arbetsmarknadsutbildning, UFA (N 2006:10) Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering (IJ 2007:02) (U 2007:01) (U 2007:03) Utredningen om lika villkor för fristående skolor (U 2007:05) (U 2007:07) (U 2007:09) Arbetsgruppen för rätt till gymnasial vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning för utvecklingsstörda (U2007:D) Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation /auktoriserade