sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Det internationella förbundet är ofta evenemangsägare och äger därmed TV- och marknadsrättigheterna. Det svenska specialidrottsförbun- det ansöker om att få arrangera ett visst evenemang och blir däref- ter arrangör samt genomför evenemanget enligt det regelverk som evenemangsägaren fastställt. Förbundet, som arrangör, kan sedan välja att samarbeta med olika medarrangörer, exempelvis kommu- nen, regionen, arenaägare och marknadsbolag. I avtal kan regleras olika ekonomiska och tekniska frågor. Kommunen och ibland regionen har ofta en avgörande betydelse vid stora idrottsevene- mang. Det kan handla om ekonomiska bidrag, marknadsföring, kostnader för arenor, service m.m. Vidare kan regionalt och lokalt näringsliv ibland samarbeta som medarrangör. Detta kan avse exempelvis avtal om priser för rum, lokal marknadsföring, mat och service. Beträffande statligt engagemang har direkt medverkan hitintills i huvudsak skett vid OS-ansökningar. Staten kan dock vara inblandad när det gäller vissa bevaknings- och säkerhetsfrågor. Staten har i ett fåtal fall gett ekonomiskt stöd till ett specifikt eve- nemang, se kapitel 7.4. Aktörerna har olika utgångspunkter för att arrangera ett stort idrottsevenemang. För idrottsrörelsen kan det handla om att större evenemang stimulerar svensk idrott samt att dessa kan medföra att utvecklingen av arenor och teknisk utrustning tidigareläggs. Eve- nemangen kan vidare gynna utvecklingen av svensk idrott, såväl på bredden som för elitverksamhet samt kan idrottens sociala bety- delse stärkas. När det gäller det lokala och regionala näringslivet kan ett stort evenemang ge ökad omsättning för företagen. Vidare skapas tillfälle för näringsidkarna att synas för en bredare publik, vilket ger förutsättningar för ökad omsättning på . För kommunen och regionen skapas regionalekonomiska samhälls- intäkter genom tillresande deltagare och åskådare. Turistsäsongen kan ibland förlängas och evenemanget kan ge ökad nationell och internationell medieexponering. Därmed skapas en plattform för marknadsföring av destinationen som stimulerar turism samt inflyttning av såväl privatpersoner och företag. När det är fråga om stora idrottsevenemang med utländska besökare och deltagare samt eventuella medföljande familjer så kan det skapas omfattande intäkter till staten, främst i form av skatter. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna utlandsinvesteringar mervärdesskatt och ökade företagsskatter genom att ett organisationsbidrag för vissa evenemang tillförs arrangörsbudgeten, som i sin tur köper varor och tjänster till evene- manget av främst det lokala näringslivet. Vidare ger stora evene- mang internationell synlighet och stärker Sverigebilden utomlands. Efter ett idrottsevenemang görs vanligtvis en utvärdering för att mäta evenemangets effekter. används olika modeller vilket gör att det är svårt att jämföra olika evenemang. Se närmare om utvärderingar i kapitel 6.5. Exempel på genomförda evenemang Alpina i Åre är ett exempel på hur ett evenemang kan organiseras. Efter en ansökan från tilldela- des Åre, i konkurrens med andra länder, evenemanget av Interna- . Aktiebolaget 2007 (bolaget), med ägarna till , Skistar till och Åreföretagarna till , var ansvarigt för evenemanget. Något direkt statligt eller kommunalt ekonomiskt stöd utgick inte. Enligt gick evenemanget ändå att arran- gera eftersom det finns mycket erfarenhet inom just denna idrott samt på grund av organisationsbidragets storlek. Bolaget fick näm- ligen ett organisationsbidrag om från det . , som ägde TV- och marknadsrättigheterna, sålde dessa vidare till och . Bolaget investerade i backar och i vägtunnel. Investeringarna i backar kommer att säljas till Skistar för . Det är bolagets förhoppning att skall ta över vägtunneln – 2015. Bolaget samt kommunen bär finansieringskostnader fram till dess. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna Medel från gavs avseende projektet till förstudie, ansökningsprocess och anmälningsavgift till (1,av totalt ). Här kan även noteras att Åre kommun fått medel från till Multihallen i Åre (0,för en förstudie av projektet och för byggnation). Vidare har från det regionala tillväxtprogrammet i / använts för att utveckla Alpina Riksskidsstadion i Åre. Efter det att Åre blivit tilldelat arrange- manget har vidare näringslivet investerat i kommunen. Alpina avslutades i Åre och det finns därför vid utredningens avslutande endast ett begränsat antal nyckeltal. Exempelvis blir utfallet av den turistekonomiska omsätt- ningen färdig . Evenemanget omsatte preliminärt , varav avsåg de infrastrukturinvesteringar som nämns ovan. Under de såldes kring 68 000 biljetter. Antalet besökare, inkluderande deltagare, ledare, täv- lingsfunktionärer och övrig evenemangspersonal beräknas till strax under 80 000. Över 370 tävlande deltog från 60 länder. Evene- manget bevakades av cirka 300 olika media, dvs. TV- och radiobo- lag samt tryckta och nätverksbaserade tidningar och magasin. Beträffande dessa två evenemang har det statliga och kommunala engagemanget varit omfattande. Detta har varit en förutsättning för evenemangen eftersom inget eller enbart ett litet organisations- bidrag utgått. Beträffande i samt det statliga engagemanget i detta evenemang se närmare under kapitel 7.4. i arrangerades av Friidrottsförbun- det i samarbete med genom dess två bolag (anläggningsbolag) och (marknads- och evenemangsbolag). Enligt avtal mellan samarbetsparterna skulle risktagandet för genomförandet av evenemanget ligga hos kommunen genom bolagen. Detta var första gången en kommun åtagit sig ett sådant ansvar till . Den operativa budgeten omsatte och gav ett mindre operativt överskott på . Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna naderna fördelades på projektorganisationen (), anlägg- ningsstöd (), logistik (), marknadsföring (), TV och media () samt övrigt (). I dessa kostnader ingick inte kostnader för på stan, merparten av kostnaderna för invigningsceremonin på (enbart ingick i den operativa budgeten), stads kostnader för den internationella och nationella marknadsföringen av hela evenemanget, dvs. tävlingarna och kring- aktiviteterna, personalkostnaderna för de personer inom och som arbetat med evenemanget samt byte av löparbanor på . De statliga kostnaderna för bevakning och säkerhet, exklusive SÄPOs kostnader, beräknades till . Kostnaderna för beräk- nades också till . Dessutom har inte medräknats kostnader för övriga förvaltningar inom samt övriga regionala organisationer och statliga myndigheter som på olika sätt medverkat. Enligt har den turistekonomiska omsätt- ningen beräknats till . Utfallet kommer att redovisas senare . Här kan nämnas att regeringen inför evenemanget beviljade som ett bidrag för när- ingslivsfrämjande aktiviteter i samband med Europamästerskapen i friidrott i . 6 & 7 of the 32nd – ValenciaTPF2FPT är en av världens största seglingstävlingar och är uppbyggd kring olika deltävlingar som avslutas med en final. Lämpliga städer erbjuds att delta i kampen om att få arrangera del- tävlingar och final. Arrangerandet av den aktuella deltävlingen bör- jade med att fick en förfrågan från Management (ACM) om ett eventuellt värdskap för en del- tävling i . Ett antal politiska beslut fattades i och om att förhandla med ACM om att stå som värd i deltävlingen. Det bildades en utvärderingsgrupp bestående av representanter från , och . På dessa representanters uppdrag gjordes ett antal utvärderingar och rap- 2TP PT Information om evenemanget från i huvudsak , Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna Innan de politiska besluten fattades gjordes två utredningar; en om intäktskällor och förväntade direkta intäkter samt en om beräkning av både de direkta och indirekta intäkterna (samhälls- ekonomiskt resultat) samt effekter för sysselsättningen. Utred- ningarna visade på bl.a. följande förväntade effekter. Omsättningen skulle öka med , bruttoregionprodukten öka med , antalet sysselsatta öka med 360 årsarbeten samt kommunal- och landstingsskatten öka med . På grund av de prognostiserade goda ekonomiska effekterna beslutade och att engagera sig i täv- lingen. Vidare var deras bedömning att arrangemanget skulle bli ett viktigt steg i en långsiktig satsning på att etablera regionen som attraktivt för evenemang, investeringar och besök samt att sats- ningen skulle kunna bidra till ökad tillväxt i hela regionen. Nämnas kan att beslutsprocessen kantades av politiska motsättningar. ACM och samt delade upp olika ansvarsområden mellan sig. Beträffande finansieringen satsade och vardera, vilket belopp kostnaderna högst beräknades uppgå till. Det har dock efter evenemanget framförts att den totala skatteinvesteringen var högre, upp till , inkluderande infrastrukturinve- steringar i Västra hamnen där evenemanget genomfördes. Evenemanget fick inte den internationella mediatäckning som initialt prognostiserades. Vidare utgjorde evenemangets ifrågasatta legitimitet grund för lokal och regional mediarapportering som till huvuddel var negativ. , som representerar 68 specialidrottsförbund, har angett att det är svårt att utpeka något förbund som inte har potential att anordna ett stort evenemang. Dock varierar storleken på idrotterna och därmed förutsättningarna att anordna ett stort evenemang. kan en idrott som är liten i vara stor i världen. Ett exempel är i som är en idrott som är större utanför . Evenemanget är dock av stor vikt för utvecklingen i regionen. Ett annat exempel är bordtennis, som är en liten idrott i men en stor idrott i andra delar av världen. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna När det gäller megaevenemang som drar ett stort antal interna- är det framför allt fråga om de olympiska som- marspelen, världsmästerskapen i fotboll, världsmästerskapen i friid- rott samt de . Huruvida kommer att få möjlighet att arrangera något av dessa evenemang är oklart. har förmodligen större potential när det gäller andra mycket stora evenemang som exempelvis europamästerskapen i fotboll eller europamästerskapen i friidrott. Exempel på förbund som i är stora genom ett relativt högt medlemsantal samt relativt stor omsättning och som därmed borde ha grundförutsättningar att vara med att arrangera stora eve- nemang är följande. Fotboll, golf, friidrott, ishockey, innebandy, handboll, bilsport, gymnastik, basket, skidor, simning, ridsport, orientering och tennis. Naturligtvis är det inte enbart storleken på specialidrottsförbun- det som har betydelse utan även exempelvis vilka anläggningar har att erbjuda. Exempelvis inom bilsport kommer förmodligen inte kunna anordna ett större evenemang avseende , som drar stor publik och är massmedialt bevakad, efter- som någon sådan arena inte finns i . Kulturen har stor betydelse för regional konkurrenskraft, entre- prenörskap och sysselsättning. En regions eller orts kulturutbud kan öka attraktiviteten och därmed vara en viktig bas för turismen. Det görs olika satsningar på lokal, regional och nationell nivå för att utveckla samspelet mellan kultur och turism. Olika slags kultur- arrangemang, kultur- och musikfestivaler, museer, kulturarv och kulturmiljöer används som resurser för att skapa attraktiva turist- mål. Kultursatsningar, som ökar den internationella turismen får positiv betydelse för utvecklingen i landet, totalt sett. Ett stort internationellt kulturevenemang är inte uppbyggt på samma sätt som ett stort internationellt idrottsevenemang med olika faser där den inledande ansökningsfasen går ut på att konkurrerar med andra länder för att få arrangera evenemanget. Stora kulturevenemang är i stället ofta resultatet av ett lokalt arbete grundat på ideella insatser. Samhället och privata sponsorer är ofta betydande finansiärer. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna Inom kulturområdet finns ett stort antal festivaler och andra arrangemang med en potential att dra en internationell publik. Som exempel kan nämnas , Bok i , och . De största festivalerna har samlats i ett nätverk lett av Folkets Hus och Parker. För musikfestivalerna finns en särskild organisation – Svenska Musikfestivaler. Till stora evenemang inom kulturområdet kan också räknas konserter med världsartister på arenor som i eller Ullevi i . De kultur- evenemang som genomförs i är i regel av mindre omfatt- ning än de stora välkända bokmässor, festivaler, konstutställningar etc. som finns i länder som , och . På kultursidan finns inte på nationell nivå någon motsvarighet till . Däremot finns en central förvaltnings- myndighet inom kulturområdet, . Statens kultur- råd har till uppgift att bl.a. fördela statligt stöd inom kulturområdet samt att ge regeringen underlag för kulturpolitiska beslut samt informera om kultur och kulturpolitik. Här kan också nämnas att som en del av sitt uppdrag har att stödja utbyte med andra länder inom kultur. En stor del av Svenska institutets arbete sker tillsammans med svenska ambassader och generalkon- sulat. När det gäller stöd till stora internationella kulturevenemang har detta tidigare tagits upp till diskussion. Den Internationella kultur- utredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 2003:121) bl.a. att en internationell kulturfond skulle bildas för stöd till större interna- kulturprojekt och för att få med nya aktörer i det interna- kultursamarbetet. Det föreslogs att fonden skulle inordnas organisatoriskt i . Bidrag från fonden skulle kunna gå till dels evenemang eller satsningar med inriktning på långsiktig uppbyggnad av kulturkontakter med specifika länder alternativt inom särskilda konstformer, i synnerhet av icke etablerat slag, dels aktiviteter som främjar som internationell kulturmötes- plats. Häri inbegreps stöd till större internationella samproduktio- ner och större internationella festivaler och konferenser förlagda i . Den dåvarande regeringen avslog i en skrivelse Kulturlivets internationalisering (Skr. 2005/06:188), förslaget i denna del, men instämde i utredningens uppfattning att behoven av fria resurser för förnyelse av internationella kulturkontakter är stora. Regeringen angav att detta kunde gälla bl.a. evenemang och sats- ningar med inriktning på långsiktig uppbyggnad av kulturkontakter Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna med specifika länder eller satsningar inom särskilda och nyare konstformer, i synnerhet av icke-etablerat slag. Regeringens upp- fattning var dock att förslaget att inrätta en särskild kulturfond skulle innebära att organisationen för internationellt kultursamar- bete skulle bli onödigt komplicerad och att i stället Statens kultur- råd inom ramen för nuvarande organisation borde fördela medel för internationell kulturverksamhet. Regeringen angav vidare att vid fördelning av medel för internationell kultur- verksamhet skall ställa höga krav på kvalitet, konstnärligt mervärde och tillgänglighet liksom på förankring i mottagarlandet. Stöd angavs även kunna avse projekt i , såsom festivaler av lång- siktig internationell betydelse. har till inkommit med en plan för internationell verksamhet 2007–2010. I denna framgår bl.a. att kunnat konstatera att det finns en ökande efterfrågan och behov av ekonomiskt stöd för internationella kulturmöten och kultursamarbeten. Även enligt deltagare från kulturlivet har det framförts att det finns en potential för att skapa ytterligare stora evenemang, men att det för detta krävs olika former av stöd. Det har vidare framförts att kulturen på ett bättre sätt borde kunna ingå i mark- nadsföringen av samt att det är viktigt att kunna prioritera vilka evenemang som det från nationellt håll bör satsas på. Mötesindustrin har beskrivits i kapitel 2.2.2. Som nämnts under kapitel 6.1 förekommer det ofta att det till stora idrotts- och kulturevenemang är kopplat större internatio- nella konferenser, möten och kongresser. Sådana finns även inom andra branschorganisationer, affärsområden och yrkesprofessioner. Stora internationella möten m.m. kan för innebära att det skapas arbeten, att exporten ökar, ökade skatteintäkter, att Sverigebilden utomlands stärks, att säkras som ett framstå- ende forskarland och att internationella forskare och studenter lockas till . Ett exempel på en stor internationell kongress är den kongress om hålls av den Europeiska Kardiologorgansiationen. 3TP PT Kapitlet bygger delvis på material i rapport , turismens starkaste motor, 2007. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna hållits i ett flertal gånger och kommer att förläggas till 2010. Enligt informationsmaterial från , som är med att anordna denna kongress, så är omsättningen , exklusive transporter, . får staten in i mervärdesskatt och ytterligare flera tiotals miljoner kro- nor i indirekta lönerelaterade skatter. Som exempel på intäkter till staten kan nämnas att det när den förra kongressen hölls gick åt mycket mineralvatten. gjorde en beräkning av detta och kom fram till att det gått åt 320 000 flas- kor, vilka sammanlagt kostat , varav mervärdes- skatt . Det beräknas att det till kongressen 2010 i kommer cirka 27 000 delegater, utställare, jour- nalister och andra . har potential att hålla fler stora möten. Det finns anlägg- ningar på flera orter som har möjlighet att anordna stora möten och nya kongressanläggningar har vuxit fram. De stä- der som på grund av sina anläggningar, sitt läge och vetenskapliga kraft har störst potential internationellt är , och . har enligt internationell kongresstatistik varit bland världens tio mest populära kongresstäder. Men även städer som har potential. Vidare anses som ett land med hög kvalitet på själva genomförandet av kongresserna. Det finns också i forskare, företagare, uppfinnare, artister, designers och ledare som är ansedda och efterfrågade världen över. och är ett starkt varumärke inom forskarvärlden. När det gäller arbetet med att locka fler stora möten till så finns inte någon organisation eller något arbete på nationell nivå. Många destinationer i har dock egna kongressbyråer, varav de största är Congress och , se närmare kapitel 5.6. Exempel på arbete med att få stora internationella kongresser till Valet av ort för exempelvis en internationell kongress kan skapas av initiativet från en aktiv medlem. Varje statligt företag, myndighet, högskola eller forskningsinstitut är själva medlemmar eller har anställda som är medlemmar i internationella organisationer som Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna anordnar internationella kongresser. Det kan vara fråga om en eller fler engagerade personer, med nätverk och förtroendekapital bland sina kollegor, som är villiga att åta sig arbetet med att övertyga kollegor om att förlägga möten till . De många duktiga vetenskapsmännen på högskolor och universitet samt Sve- riges anseende som vetenskapligt land, vilket bl.a. avspeglas i , är ofta en förutsättning för att skall kunna locka till sig stora möten. Det kan ta att till locka stora kongresser. De mindre och de årliga kongresserna kan vinnas , medan de större kongresserna och de som roterar mer sällan tar . Att vinna hem en riktigt stor kongress har jämförts med att vinna hem ett olympiskt spel. Från det att beslutet är taget om kongressort kan det sedan ta två till till själva genom- förandet. har sin egen nominerings- och beslutsgång. Detta innebär att varje organisation som avser att ansöka om en kongress först måste identifiera den aktuella beslutsgången. Ett väl genom- fört förarbete ger ett bra underlag för den och mark- nadsföring som ibland krävs för att få ett positivt beslut. En ansö- kan kan ske spontant i form av ett brev eller muntligt till en svensk organisation, professor eller myndighet eller lämnas vid ett utlyst datum. Vissa organisationer ber att få in skriftliga ansökningar enligt en given mall. En sådan ansökan kan kräva stora arbetsinsat- ser och hjälp kan fås av exempelvis kommunala Convention Byråer och av kongressanläggningarna. Därefter sker en utvärde- ring av inkomna ansökningar. kan en grupp personer besöka respektive kandidatstad för att studera förutsättningarna för exem- pelvis lokaler, sociala aktiviteter och infrastruktur. kan beslut tas vid en omröstning på kongressen före och ibland kan beslut fattas av styrelsen för organisationen. 6.4Arenor och annan infrastruktur I många länder tar staten, både på nationell och på regional nivå, ett stort ansvar för infrastruktursatsningar. I en del av kon- kurrentländer när det gäller evenemang ges ekonomiskt samhälls- stöd till byggnation och i vissa fall underhåll av arenor, främst de Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna s.k. nationalarenorna som utgör förutsättning för att ett land över- huvudtaget skall kunna söka vissa större evenemang. I takt med att den internationella konkurrensen om stora evenemang hårdnar kan evenemangsägarna öka sina krav på arenorna. Enligt har konkurrenskraft minskat på grund av att det finns ekonomiska problem med underhåll och utveckling av befintliga inomhus- och utomhusarenor. Inom finns det cirka tjugo arenor som alla är presumtiva konkurrenter om samma typer av evenemang. Här kan dock uppmärksammas att det i sker en viss uppgradering beträffande arenor. I , och pågår arbete med att bygga nya arenor. Vidare förs det diskussioner om ett i . En förutsättning för att kunna genomföra vissa evenemang är alltså tillgången till moderna och tekniskt flexibla arenor för inom- och utomhusevenemang, exempelvis konserter, kongresser, konfe- renser och idrottsevenemang. i samt Ullevi och i är exempel på anläggningar som möjlig- gjort att stora evenemang kunnat förläggas till . Av tradition har i ansvaret för arenor hanterats av kom- muner och näringsliv. Undantaget är OS-satsningar där staten för- utsätts ta ett särskilt ansvar för nödvändiga infrastruktursatsningar. Vid en tillbakablick 15–så har det dock skett en stor föränd- ring. var huvudregeln att kommunen hade ett hundraprocen- tigt ansvar för idrotts- och kulturanläggningar. är det näringslivet och idrotten som står för merparten av finansieringen och nästan helt för driften. Det blir allt mer vanligt med olika part- nerskaplösningar där privata företag, kommuner och föreningar samverkar kring byggande och drift av idrotts- och kulturanlägg- ningar. Det skall i detta sammanhang även noteras att EU:s struktur- fonder och till en mindre del vissa regionala tillväxtprogram inom de svenska stödområdena används för att finansiera investeringar i anläggningar. I en rapport från Kommuner och Landsting fram- går att det –2010 kommer att byggas ett trettiotal nya moderna stora arenor i samt att investeringskostna- derna för dessa beräknas bli , varav näringslivet beräknas stå för och kommu- nerna för . Beträffande driftskostnaderna beräknas att näringslivet/idrotten kommer att stå för och kommunerna för . Arenorna, som blir en Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna viktig del av kommunernas turistverksamhet, kommer att vara mångsidiga och exempelvis innehålla idrott, kultur, kongresser, konserter, mässor, utställningar, restauranger, kontor, bostäder samt IT- och Digital Center. Enligt rapporten finns det även en trend i många kommuner att skapa mindre arenor genom en samverkan mellan kommunen, näringslivet och idrotten. I rappor- ten ges exempel från 15 kommuner med arenor/mötesplatser för idrott och kultur. I rapporten pekas även på riskerna för en kommun, de ekonomiska, politiska och juridiska, och det ifråga- sätts om samtliga dessa nya arenor i kan klara sig ekonomiskt. är i och för sig erkänt för en väl fungerande samhällsorgani- sation. Ett stort evenemang ställer dock krav på att organisationen fungerar väl och ett stort evenemang kan medföra en ökad belast- ning vilket leder till ökade kostnader. Vid arrangerandet av ett eve- nemang är det därför viktigt att utreda vilka insatser som krävs av samhället och hur dessa skall finansieras.