sou · GWB384 · 2008-10-10 00:00:00 — Det bör därför enligt utredningens mening finnas möjlighet att ge in en ansökan fram till att ett slutligt beslut om återkallelse ska fattas. Ansökningstiden kan lämpligen bestämmas till senast från det att sökanden getts tillfälle att yttra sig inför ett sådant beslut. Om körkortet har varit återkallat interimistiskt och giltighetstiden har löpt ut, bör en ansökan dock inte kunna prövas. Skälet till det är att den enskilde i detta fall som regel har fått tillbaka sitt körkort. Det framstår då inte som befogat att besluta om körkortsinnehav villkorat av alkolås. Ansökan bör inte bifallas om sökanden bedöms vara olämplig för körkortsinnehav villkorat av alkolås med hänsyn till sina personliga eller medicinska förhållanden (jfr 3 kap. 2 § KKL). Lämplighet med hänsyn till de personliga förhållandena bör förutsätta att sökanden kan antas komma att respektera trafik- reglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken. Det kan exempelvis förhålla sig så att sökanden på grund av omfattande tidigare trafikbrottslighet inte bedöms böra anförtros körkorts- innehav villkorat av alkolås. Med lämplighet med hänsyn till de medicinska förhållandena bör avses att sökanden uppfyller de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafik- säkerheten, med undantag för bruk av alkohol. Annat drog- missbruk än alkoholmissbruk samt blandmissbruk bör föranleda att ansökan avslås. Det är förhållandevis vanligt att körkortshavaren har begått andra trafikbrott med rattfylleribrottet, exempelvis en hastighetsöverträdelse eller körning mot rött ljus. I försöks- verksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse leder detta som regel till att sökandens ansökan inte beviljas. De begångna trafikbrotten kan naturligtvis föranleda att sökanden inte bedöms lämplig för körkortsinnehav villkorat av alkolås. Då bör ansökan avslås. Om fråga däremot är om mindre allvarliga förseelser som i sig inte medför olämplighet, bör ansökan kunna beviljas. På så sätt uppnås syftet att inkludera så många som möjligt i alkolåssystemet. Behörighet att köra bör dock i dessa fall gälla först efter att spärrtid för övriga trafikbrott har löpt ut. För ett körkort som utfärdats efter godkänt förarprov gäller en prövotid av för provet (3 kap. 18 § KKL). nuvarande försöksverksamhet får beslut om villkorlig körkorts- återkallelse inte beviljas, om brottet begåtts under löpande prövo- tid. Utredningen anser att det nya regelsystemet bör kunna omfatta även personer som begår rattfylleri under prövotid. Däremot bör reglerna gälla endast de som vid tiden för brottet har ett gällande körkort. Det kan enligt utredningens uppfattning inte anses lämpligt att låta de som begår rattfylleri innan de har uppnått förarbehörighet, omfattas av regelsystemet med alkolås. Beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås och tillhörande frågor bör prövas av Transportstyrelsen, som enligt regeringsbeslut kommer att handha körkorts- ärenden. Beslut bör gälla , om inte annat anges. Om ansökan inte bifalls, bör överklagande kunna ske till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd bör krävas vid överklag- ande till kammarrätten. Förslag: Bifalls en ansökan gäller en villkorstid , om återkallelse av körkortet ska ske på grund av rattfylleri av normalgraden. Om återkallelse ska ske på grund av grovt rattfylleri eller om sökanden genom brottet återfallit i rattfylleri , gäller i stället en villkorstid . En tvåårig villkorstid ska även gälla, om återkallelse ska ske på grund av rattfylleri av normalgraden och sökanden har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk. Ansökan om utfärdande av nytt körkort utan villkor om alkolås får inte prövas innan villkorstiden har löpt ut. Nytt körkort får utfärdas endast om sökanden har körkortstillstånd, innebärande att en lämplighetsprövning ska ske. Den utvidgade lämplighetsprövningen ska omfatta även personer som återfallit i rattfylleribrott. Om en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås inte ges in eller avslås, ska körkortsingripandet bestå av en åter- kallelse av körkortet. Den tid inom vilken nytt körkort inte får utfärdas (spärrtid) ska i dessa fall bestämmas till lägst den villkorstid som skulle ha bestämts vid bifall till en ansökan. Vid bestämmande av villkorstidens längd bör en jämförelse i första hand göras med dagens regelsystem, vad avser både nuvarande försöksverksamhet och de spärrtider som bestäms vid återkallelse av körkort. I försöksverksamheten gäller en villkorstid . Transportøkonomisk institutts utvärdering utvisar att de som får en kort spärrtid har valt att inte delta i verksamheten på grund av den i förhållande till spärrtidens längd långa villkorstiden. Spärr- tiden för personer vilkas körkort återkallas till följd av rattfylleri av normalgraden bestäms enligt praxis till mellan och , med tyngdpunkten i den övre delen av skalan, vilket framgår av statistik från . Utredningen anser att villkorstiden för dessa personer bör vara kortare än den som gäller i försöksverksamheten. Enligt utredningens uppfattning bör villkorstiden med alkolås i dessa fall bestämmas till . Utredningen anser att det inte finns skäl att differentiera villkorstiden inom denna kategori. En villkorstid kan synas vara för den som annars skulle fått en spärrtid om . Här måste dock beaktas den stora fördel det innebär att ha möjlighet att fortsätta köra motorfordon . Villkorstiden för de personer som omfattas av den s.k. högrisk- gruppen, dvs. personer vilkas körkort ska återkallas på grund av grovt rattfylleri, de som återfallit i rattfylleribrott och de som har begått rattfylleri och har diagnosen alkoholberoende eller alkohol- missbruk, bör vara längre. En jämförelse kan göras med den spärrtid som beslutas vid grovt rattfylleri. Enligt praxis bestäms denna normalt till mellan ett och . Statistik från utvisar att det är mycket ovanligt att en längre spärrtid än beslutas. En tvåårig villkorstid överensstämmer med villkorstiden i nuvarande försöksverksamhet. Den lämp- lighetsprövning som sker efter grovt rattfylleri uppgår även den till , inklusive observationstid för tiden efter utfärdat körkortstillstånd. En liknande prövning sker av personer som har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk. Mot denna bakgrund anser utredningen att villkorstiden i dessa fall bör bestämmas till . Vid en bedömning av villkorstidernas proportionalitet, kan en jämförelse också göras med den spärrtid som enligt praxis bestäms vid rattfylleri på grund av drogpåverkan och vid opålitlighet i nykterhetshänseende. Denna uppgår som regel till . Ett körkort med villkor om alkolås bör inte vara giltigt efter att villkorstiden löpt ut. Detta för att undvika obehörigt utnyttjande av körkortet, om ett nytt körkort inte utfärdas efter villkorstidens utgång eller om någon ansökan härom inte ges in. Det tredje körkortsdirektivet medger kortare giltighetstid för körkort än , om det anses nödvändigt att tillämpa särskilda åtgärder, exempelvis begränsningar för den som begår trafiköverträdelser (artikel 7, p. Detta föranleder ett tillägg i 3 kap. 13 § KKL. Ett ogiltigt körkort ska enligt 7 kap. 9 § KKL överlämnas till . När ett körkort har återkallats ska en ansökan om utfärdande av nytt körkort göras. Ansökan får inte prövas innan giltighetstid för återkallelse tills vidare eller spärrtid löpt ut (5 kap. 13 § KKL). Efter återkallelse får som regel nytt körkort utfärdas endast om sökanden har körkortstillstånd, har avlagt godkänt förarprov och även i övrigt uppfyller kraven i 3 kap. 1 § KKL (5 kap. 14 § första stycket). Om spärrtiden efter återkallelse på grund av rattfylleri bestämts till högst , krävs inte något nytt förarprov. På motsvarande sätt bör gälla att en ansökan om utfärdande av nytt körkort utan villkor om alkolås inte bör kunna prövas innan villkorstiden har löpt ut. Krav på körkortstillstånd bör därvid gälla, innebärande bl.a. att en lämplighetsprövning ska ske. Emellertid anser inte utredningen att det ska krävas något nytt förarprov, eftersom behörighet att köra har gällt . Förarfärdigheterna har således kunnat upprätthållas. Detta bör också gälla de som begått rattfylleri . Dessa ska alltid avlägga förarprov efter återkallelse av körkortet (5 kap. 15 § första stycket KKL). För att ge dessa ofta unga människor incitament att ansöka om körkortsinnehav villkorat av alkolås, bör det inte krävas att de avlägger nytt förarprov för att få körkort utan villkor om alkolås. Enligt 3 kap. 2 § KKL får körkortstillstånd endast meddelas för den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Den som söker körkortstillstånd är skyldig att genomgå läkarundersökning, blodprovstagning eller annan liknande under- sökning som behövs för prövningen (3 kap. 3 §). Om det vid prövningen finns hinder mot att meddela körkortstillstånd på grund av sökandens personliga förhållanden, ska en spärrtid bestämmas före vars utgång körkort inte får utfärdas (3 kap. 9 §). Spärrtiden ska vara lägst en månad och högst . En utvidgad lämplighetsprövning gäller enligt 3 kap. 1 § KKF, om sökanden före ansökningen har fällts till ansvar för grovt rattfylleri. Det läkarutlåtande som i dessa fall krävs får ges in tidigast före det att giltighetstiden för spärrtid löpt ut. Enligt nya föreskrifter från om inne- hållet i detta läkarutlåtande, ska det under en observationstid ske laboratorieundersökningar vid minst fyra tillfällen. Efter att körkortstillstånd meddelats ska prövning av fortsatt innehav ske och därefter . Den totala bedömningstiden uppgår således till . Föreskrifterna trädde i kraft den 1 maj 2008.TPF14FPT Enligt utredningens uppfattning bör den lämplighetsprövning som sker beträffande de som dömts för grovt rattfylleri omfatta även de som återfallit i rattfylleribrott. Detta föranleder en ändring i 3 kap. 1 § andra stycket KKF. Innehållet i den utvidgade lämplighetsprövningen stämmer väl överens med förslag om läkarkontroller i förslaget till alkolåsprogram. En ansökan om körkortstillstånd kan göras under löpande villkorstid. Samma tidsfrister bör gälla som när spärrtid löper efter återkallelse, dvs. ansökan får ges in tidigast och slutligt prövas tidigast före det att villkorstiden löpt ut (3 kap. 2 § KKF). Eftersom minst fyra laboratorieundersökningar ska göras av , kan undersökningarna påbörjas när ungefär löpt av villkorstiden. Den utvidgade lämplighetsprövningen gäller inte de som dömts för rattfylleri av normalgraden. Utredningen menar emellertid att den lämplighetsprövning som sker av dessa i samband med en ansökan om körkortstillstånd är tillräcklig och bör gälla även i alkolåssystemet. Enligt 3 kap. 8 § KKF får vid handläggningen av en ansökan om körkorts- tillstånd begära in yttrande av polismyndighet, Kriminalvården, socialnämnd eller annan myndighet som bedöms kunna lämna upplysningar av betydelse för ärendet. Enligt 10 kap. 3 § KKL får 14TP PT föreskrifter om medicinska krav för innehav av körkort m.m., VVFS 2008:158. vidare den enskilde föreläggas att ge in läkarintyg. Kompletterande utredning aktualiseras som regel om det finns en misstanke om en missbruksproblematik. Utredningen anser att det med denna möjlighet till kompletterande utredning, innefattande inhämtande av läkarintyg, kan göras en tillräckligt omfattande lämplighets- prövning. Här kan även beaktas att användandet av alkolås utgör en form av lämplighetsprövning. De som har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk ska uppfylla föreskrifter om krav på varaktig nykterhet. Enligt dessa föreskrifter utgör beroende och missbruk av alkohol hinder för körkortsinnehav till dess att varaktig nykterhet kan verifieras och prognosen för fortsatt nykterhet är god. Med varaktighet avses minst sex månaders och upp till verifierad nykterhet vid svårt beroende. Med verifiering avses att nykterheten kan visas genom kontinuerlig läkarkontakt eller annan rehabiliter- ing, frekventa laboratorieprover , upp- repade laboratorieprover som belyser förekomsten av annat substansbruk och ett läkarintyg som redovisar och bedömer nämnda förhållanden. Fortsatt innehav av körkort kan medges även om kraven på varaktighet och verifiering inte är uppfyllda. I sådant fall krävs dock att omständigheterna i övrigt med styrka talar för en god prognos.TPF15FPT Systemet med alkolås kommer enligt utredningens förslag att bygga på att den enskilde ansöker om körkortsinnehav villkorat av alkolås. Fråga uppstår vad som ska gälla för den som inte ger in en sådan ansökan. Ett beslut om återkallelse av körkortet ska då fattas. Om ett interimistiskt återkallelsebeslut redan har fattas, ska detta bestå. Utredningens direktiv klargör att systemet med alkolås i princip ska vara obligatoriskt för de som dömts för rattfylleri. Det skulle emellertid enligt utredningens mening inte vara rimligt från rättssäkerhetssynpunkt att föranstalta att den som inte ansöker om körkortsinnehav villkorat av alkolås aldrig skulle kunna få tillbaka sitt körkort. Denne bör kunna visa sig lämplig för nytt körkorts- innehav på annat sätt. För att ändå uppnå syftet att inkludera så många som möjligt i systemet, bör reglerna utformas på så sätt att den enskilde motiveras att ansöka om alkolås. Enligt utredningen bör därför den spärrtid som bestäms vid återkallelse av körkortet i de fall någon ansökan om alkolås inte ges in, vara längre än den spärrtid som bestäms i andra fall av körkortsåterkallelse. 15TP PT föreskrifter om medicinska krav för innehav av körkort m.m., VVFS 2008:158, 12 kap. 7–14 §§. dock inte vara oproportionerligt lång. Utredningen anser att den lämpligen kan bestämmas till lägst den villkorstid som skulle ha bestämts om en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås hade bifallits, dvs. Att den i vissa fall bör vara längre är beroende av om det föreligger andra omständigheter som ska beaktas i detta hänseende, exempelvis andra trafikbrott. Genom att låta samma tidsrymd gälla innan körkort kan återfås utan villkor om alkolås, oberoende av om körning sker med alkolås eller inte, uppnås enkelhet och förutsebarhet i systemet. Den enskilde bör delges en upplysning om detta i ärendet om körkortsingripande, i syfte att motivera vederbörande att ansöka om körkortsinnehav villkorat av alkolås. I detta sammanhang bör även beaktas andra faktorer som torde motivera att en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås ges in. En sådan faktor utgör det förhållandet att körkortshavaren ges möjlighet att fortsätta köra motorfordon , vilket utgör en betydande förmån. Utredningen föreslår också att ett nytt förarprov inte ska behöva avläggas vid ansökan om nytt körkort efter villkorstiden med alkolås. Spärrtiden vid återkallelse av körkort grundat på avslag av en ansökan, bör enligt utredningens mening vara densamma som när en ansökan inte ges in. Förslag: Om körkortshavaren bryter mot uppställda villkor och därigenom bedöms vara olämplig för körkortsinnehav villkorat av alkolås, ska detta beslut undanröjas och körkortet återkallas. Spärrtiden vid återkallelse ska som lägst bestämmas till vad som återstår av villkorstiden. Föranleder inte beteendet att körkortshavaren bedöms olämplig, ska beslutet i stället upphöra att gälla som bestäms och villkorstiden förlängas i motsvarande mån. Villkorstiden ska förlängas från ett till , om körkorts- havaren påvisas ha diagnosen alkoholberoende eller alkohol- missbruk . Beslut om villkorstidens längd ska kunna överklagas. I den pågående försöksverksamheten leder redan enstaka fall av misskötsamhet till att vederbörande utesluts ur programmet. Exempelvis bedöms mer än ett enstaka startförsök som visar alkohol i utandningsluften som brott mot det avtal som försöks- personen förbundit sig att följa och leder som regel till att beslutet om villkorlig körkortsåterkallelse undanröjs. Den utvärdering som Transportøkonomisk institutt gjort visar att omkring hälften av de som deltar i försöksverksamheten utesluts och att de vanligaste orsakerna härtill är upprepade startförsök under alkoholpåverkan och att nykterhet inte har kunnat påvisas. I rapporten föreslås att de som misslyckas i programmet ska följas upp i stället för att uteslutas. En förlängning av programmet föreslås kunna bli aktuell i dessa fall. Liksom i gällande system för körkortsingripanden bör en bedömning göras i varje enskilt fall vid eventuell misskötsamhet. Utredningen anser att startförsök under alkoholpåverkan som regel inte bör leda till att beslutet om körkortsinnehav villkorat av alkolås undanröjs. Alkolåset tjänar ju just som skydd för att körning under alkoholpåverkan undviks och har då fyllt detta syfte. Som tidigare nämnts utgör själva användningen av alkolås- instrumentet en form av lämplighetsprövning. Bedömningen av startförsök under alkoholpåverkan bör därför ske i ett senare skede, i samband med lämplighetsprövningen vid ansökan om nytt körkort. Enligt MHF kan de alkolås som finns på marknaden ibland ge positivt utslag för alkohol även om användaren inte har en straffbar mängd alkohol i utandningsluften. MHF har ett eget laboratorium och utför, på uppdrag av ett flertal olika alkolåsleverantörer, ett stort antal tester av alkolåsens funktion. Ett alkolås kan ibland enligt MHF ge positivt utslag för alkohol beroende på att användaren har alkohol i munnen på grund av något denne ätit eller beroende på störande ämnen i kupéluften. Vidare kan kroppen, bl.a. på grund av sjukdom, producera egna alkoholliknande ämnen. MHF har också hävdat att det händer att alkolåset reagerar på omgivande elektromagnetisk strålning. Enligt MHF ger dock alkolåsen i de allra flesta fall korrekta utslag. I dagens försöksverksamhet med den villkorliga körkorts- återkallelsen ska den deltagande iaktta meddelade föreskrifter om installation, användning och kontroller av alkolås. Enligt föreskrifter innebär detta bl.a. att körkortshavaren ska följa meddelade instruktioner för start och körning. Om körkortshavaren bryter mot dessa, ska den villkorliga återkallelsen undanröjas. I den viljeförklaring körkortshavaren ska underteckna i samband med att ansökan ges in, förpliktar sig denne att bl.a. hantera alkolåsutrustningen på ett riktigt sätt, att skölja munnen med rent vatten före varje blåsning och att vädra fordonet före nästa blåsning om stark lukt av spolarvätska trängt in i kupén.TPF16FPT Undanröjande av ett beslut om villkorlig körkortsåterkallelse som grundar sig på misslyckade startförsök görs i praxis av det skälet att körkortshavaren inte följt de villkor som gäller. Det behöver alltså inte klarläggas att körkortshavaren rent faktiskt har varit alkoholpåverkad. I ett fall uttalade länsrätten att det i hög grad var sannolikt att de misslyckade startförsöken berodde på intag av hostmedicin respektive en chokladpralin. Beslutet om villkorlig körkortsåterkallelse undanröjdes dock eftersom den deltagande inte sköljt munnen med rent vatten före blåsningstillfällena.TPF17FPT Som tidigare nämnts bör startförsök under alkoholpåverkan som regel inte leda till att beslutet om körkortsinnehav villkorat av alkolås undanröjs. Betydelsen av misslyckade startförsök är därför inte lika stor som i den pågående försöksverksamheten. En bedömning av eventuella misslyckade startförsök ska dock göras i samband med lämplighetsprövningen vid ansökan om nytt körkort utan villkor om alkolås. Utredningen anser i detta sammanhang att misslyckade startförsök bör leda till rättsverkningar för den enskilde enbart om denne har försökt att starta fordonet med en straffbar mängd alkohol i utandningsluften. Om alkolåset således ger positivt utslag för alkohol av annan orsak, ska detta inte föranleda några negativa konsekvenser för den enskilde. En annan sak är att den enskilde bör upplysas om vilka faktorer som påverkar alkolåsets mätfunktion för att undvika att sådana situationer uppstår. I bevishänseende torde böra gälla att det positiva utslaget utgör en presumtion för att den som blåst har en straffbar mängd alkohol i utandningsluften. En sådan presumtion kan dock motbevisas av den enskilde. Sådan motbevisning kan utgöras av det förhållandet att bilen har kunnat startas efter den sedvanliga låsningen som normalt varar . Detta tyder på att fråga varit om antingen kvarvarande alkohol i munnen eller i kupéluften. Hävdar den enskilde att alkolåset gett utslag på grund av att 16TP PT föreskrifter om ändring i föreskrifterna (VVFS 2003:67) om utvidgad försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, VVFS 2007:1, Bilaga 3, p. 7–8. 17TP PT Se bl.a. RÅ 2004 ref 56 och Regeringsrättens mål nr 6599-2005. kroppen beroende av sjukdom producerat egna alkoholliknande ämnen, kan ett förebringande av läkarintyg utgöra sådan bevisning. På samma sätt blir det en bevisfråga om körkortshavaren påstår att någon annan har försökt att starta fordonet under alkoholpåverkan. Den som har ett körkort villkorat av alkolås bör upplysas om att han eller hon är ansvarig för de blåsningar som registreras i alkolåsets minne. En registrering av ett misslyckat startförsök bör därför utgöra en presumtion för att det är körkortshavaren som har utfört försöket. Om körkortshavaren vid fler än enstaka tillfällen försökt att starta fordonet under alkoholpåverkan, kan detta vidare tyda på att denne har alkoholproblem i form av ett beroende eller ett missbruk. Även andra omständigheter kan föranleda ett sådant antagande, exempelvis om körkortshavaren blivit omhändertagen enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. Han eller hon kan således vara att hänföra till högriskgruppen från trafiksäkerhetssynpunkt. För de som fått en villkorstid bör därför en förlängning av villkorstiden i dessa fall ske till . Om det finns anledning anta att körkortshavaren har ett beroende eller ett missbruk, får denne föreläggas att ge in läkarintyg om dessa förhållanden. Ytterligare förlängningar av villkorstiden bör enligt utred- ningens uppfattning inte komma i fråga. Beslut om villkorstidens längd bör kunna överklagas. Ett beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås bör undan- röjas, om körkortshavaren bryter mot uppställda villkor och därigenom bedöms olämplig för sådant innehav med hänsyn till sina personliga eller medicinska förhållanden. Detta överens- stämmer med vad som gäller när en ansökan prövas och utgör, i förhållande till vad som gäller i försöksverksamheten, ytterligare ett led i bedömningen av om undanröjande ska ske. Undanröjande bör som regel ske om körkortshavaren begått ett nytt rattfylleribrott med annat fordon, andra allvarligare trafikförseelser eller om användningen av alkolåset misskötts, exempelvis genom underlåtenhet att låta kontrollera alkolåset trots föreläggande därom. Om beslutet undanröjs, bör frågan om körkortsingripande tas upp till förnyad prövning enligt gällande regler i 5 kap. KKL och körkortet återkallas. Längden på den spärrtid som då ska bestämmas bör bli föremål för bedömning i varje enskilt fall i enlighet med 5 kap. 5 eller 6 § KKL och är beroende av både det tidigare trafiknykterhetsbrottet och av orsaken till det undanröjda beslutet. Spärrtiden bör dock enligt utredningens mening bestämmas till lägst vad som återstår av villkorstiden. Detta för att uppnå överensstämmelse med vad som gäller i fråga om spärrtidens längd i de fall en ansökan avslås eller inte ges in. Det bör inte vara mer fördelaktigt för den enskilde om beslutet undanröjs. Ett undanröjande framstår inte som motiverat, om det inträffade inte är av särskilt allvarlig karaktär. Det kan exempelvis röra sig om en mindre allvarlig hastighetsöverträdelse. Beslutet bör i dessa fall upphöra att gälla som bestäms. Villkorstiden bör förlängas i motsvarande mån. Längre spärrtider än bör som regel föranleda beslut om undanröjande. 5.2.5Krav på alkolås och verkstäder Förslag: Alkolås ska vara godkända av ett ackrediterat organ för att användas i alkolåssystemet. De verkstäder som ska utföra installation, kalibrering och kontroll av alkolåsen ska vara ackrediterade.