sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — 3.Mångfaldsmålet: främja kulturell mångfald, konstnärlig för- nyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar. 4.Självständighetsmålet: Ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället. fördelar statligt stöd inom kulturområdet, ger regeringen underlag för kulturpolitiska beslut och informerar om kultur och kulturpolitik. Nästan två tredjedelar av myndighetens förvaltningsresurser används för arbetet inom verksamhetsgrenen bidragsgivning. fördelade knappt 1,9 mil- jarder kronor i bidrag till kulturlivet. Av detta gick nära till teater, dans och musik, till litteratur, bibliotek och kulturtidskrifter, till konst, museer och utställningar och till konstområdes- övergripande projekt. I Statens kulturråds årsredovisning 2006 visas hur fördelningen ser ut mellan ansökt och utbetalt belopp i kategorierna regionala bidrag, det fria kulturlivet och branschstöd. De regionala bidragen, som går till regionala och kommunala teater-, musik- och dans- institutioner samt regionala museer och bibliotek, är den största potten (). I Statens kulturråds regleringsbrev finns anvisningar om vilka institutioner som ska erhålla det regionala stödet och samtliga ansökningar av regionala bidrag har bifallits, om än ibland till ett något lägre belopp än ansökt. Det fria kulturlivet fick i bidrag. Denna kategori är inte lika tydligt reglerad i regleringsbrevet och 2006 var ansökningarna nästan dubbelt så många som bifallen. Det ansökta beloppet var så stort som det utbetalda. Statens kultur- råd har, i en översyn som lämnades till regeringen , framhållit att stödet till de fria grupperna behöver stärkas. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser angelägna både för att förbättra gruppernas arbetsvillkor och för att möjliggöra en fortsatt gynnsam konstnärlig och kulturpolitisk utveckling, menar . står det i regleringsbrevet att bör i sin bidragsgivning inom scenkonstområdet prioritera ansökningar som avser samverkan mellan institutioner och den fria scen- konsten. har formulerat en praxis för sin bidragsgiv- ning. Enligt den praxisen delas bidrag endast ut till verksamhet som får minst lika stort bidrag från regioner och kommuner. Regionala och lokala prioriteringar spelar alltså en viktig roll i fördelningen. Den statliga andelen av det offentliga stödet till kultur är . Regionernas andel är och kommunernas andel 17 procent.TPF77FPT ser motfinansieringen som en garant för långsiktighet och att verksamheten är förankrad lokalt. Statens kulturråds bidragsgivning till kulturell mångfald och kulturpolitisk utveckling Ett av Statens kulturråds mål är att främja kulturell mångfald. I Statens kulturråds regleringsbrev står att myndigheten har som övergripande verksamhetsmål att integrera i hela Statens kulturråds verksamhet ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv samt att arbetet med att främja ett internationellt utbyte. I enlighet med det övergripande målen i integrationspolitik ska all offentligt finansierad kulturverksamhet spegla den etniska och kulturella mångfalden i dagens . Det ska alltså finnas ett mångfalds- perspektiv i all den verksamhet bedriver och i samtliga verksamheter som delar på det bidrag på som fördelar. De olika perspektiv som ska integreras i Statens kulturråds verk- samhet är barn och ungdom, etnisk och kulturell mångfald, till- gänglighet för personer med funktionshinder samt jämställdhet. har tillsatt en strategi- och samordningsgrupp som arbetar med frågan om hur de olika perspektiven kan samord- nas och genomsyra hela myndighetens verksamhet. tar fram nya redovisningsblanketter med specifika frågor bland annat om vilket arbete som gjorts för att främja kultu- rell mångfald. Syftet är att ska kunna göra en 77TP PT Statens kulturråds årsredovisning 2006, s. 15. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser bättre uppföljning av mångfaldsarbetet på kulturinstitutionerna och utifrån kartläggningen kunna bli konkretare i dialogen med institutioner. I förlängningen kommer även kunna utforma bättre ansökningsblanketter där frågorna om arbe- tet med kulturell mångfald blir konkretare och lättare att följa upp. har gjort bedömningar av arbetet med att främja kulturell mångfald utifrån kulturinstitutionernas redo- visningar och informationen från de olika institutionerna har sett väldigt olika ut.TPF78FPT Det finns några exempel där det går att utläsa av bidragsredovis- ningen att medel ur Statens kulturråds ordinarie stöd till kulturen använts till satsningar på kulturell mångfald. Av de regionala bidra- gen är 2–avsatta för utvecklingsbidrag. var mångfald ett prioriterat utvecklingsområde. Till exempel gick 1,4 miljoner, av de 6,6 miljoner som delades ut i utvecklingsbidrag till regionala museer, till projekt som fokuserade ökad kulturell mångfald. Två andra exempel är att Re:Orient, vars syfte är att pre- sentera högkvalitativ kultur från och , och , som arrangerar en mängd olika verksamheter med inriktning på världsmusik, får verksamhets-bidrag ur den ordinarie bidrags- fördelningen till arrangerande musikföreningar. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Förutom strategin att integrera arbetet med att främja kulturell mångfald och interkulturell dialog i all bidragsgivning så fördelar bidrag till allmän kulturverksamhet och utveck- ling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, där arbetet med mångfald är en del. disponerar 2007 totalt för detta ändamål. Av detta anslag avsätts, i regleringsbrevet , till internationellt kulturutbyte, interkulturell dialog och kulturell mångfald. Från denna post fördelade i bidrag till mångkulturella organisationer samt i verksamhetsstöd till de regionala konsulenterna för mångkultur. Av anslaget för allmän kulturverksamhet finns även avsatt till nationella minoriteters språk och 78TP PT Om kulturell mångfald, Statens kulturråds omvärldsanalys 2005. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser kultur samt ett bidrag till samisk kultur på 14,4 miljoner som dis- poneras av . Ett av Statens kulturråds övergripande verksamhetsmål är att inter- nationellt och interkulturellt utbyte och samarbete ska öka och integreras i hela Statens kulturråds verksamhet. I Regeringens skri- velse 2005/2006:188 Kulturlivets internationalisering beskrivs det utökade uppdrag som har fått på det internatio- nella området, bland annat ett uppdrag att verka för en förbättrad samordning av de statligt finansierade aktörerna för internationell kulturverksamhet samt att medel som fördelar till regionala och lokala institutioner får användas till institutionernas internationella verksamhet. Till internationell verksamhet räknas gästspel utomlands och andra projekt som syftar till att främja internationellt kulturutbyte och kultursamarbete. Regeringen ökade 2006, som ett steg i arbetet med en interna- tionell strategi, anslagsposten för internationellt kulturutbyte . ökades anslagsposten till 29 mil- joner kronor men då flyttades bidraget till mångkulturella organi- sationer på 4,1 miljoner dit från anslagsposten Bidrag till organisa- tioner inom kulturområdet och bidraget till regionala konsulenter för mångkultur på 2,8 miljoner flyttades dit från Bidrag till övriga ändamål inom kulturområdet. Det innebar alltså inte någon ökning av resurserna. Bidrag kan beviljas vissa internationella organisationer på kul- turområdet som har som primärt syfte att bedriva internationellt arbete inom sitt konstområde. Organisationer som kan beviljas bidrag är i första hand svenska sektioner av internationella organi- sationer, och bidragen avser främst att täcka sektionernas med- lemsavgifter till sina internationella moder-organisationer samt resekostnader till internationella möten. Bidrag utgår ej till sektio- nernas nationella verksamhet i . När de bidrag som föreskrivs i regleringsbrevet fördelats åter- står som kan sökas av kulturlivet för inter- nationellt kulturutbyte.TPF79FPT Bidrag ges främst för resekostnader. 79TP PT 2007 anger att en del av de internationella medlen ska gå till specifika ändamål (t.ex. till Svenskhemmet , nationalgåva till , för och samt till Svenska Rikskonserter för marknadsetablering av svensk musik i Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser exempel beviljades, , 41 ansökningar på totalt 1,3 miljo- ner kronor i bidrag till internationellt utbyte. Tre fjärdedelar av medlen gick till svenska gästspel och turnéer utomlands, en fjärde- del till verksamhet i som främjar internationellt kulturut- byte och kultursamarbete. I Statens kulturråds regleringsbrev 2007 står att anslagsposten Bidrag till internationellt kulturutbyte bland annat ska användas till: verksamheter som främjar etnisk och kulturell mångfald och som utgår från interkulturell dialog samt till bidrag till mång- kulturella organisationer med tvärkulturell inriktning. Stödet delas ut i taget. Enligt Statens kulturråds praxis ska sökande organisationer arbeta genom att sprida kunskap om eller på annat sätt bidra till att säkerställa en kulturell och etnisk mångfald inom kulturlivet, stö- det kan utgå som verksamhetsbidrag till organisationer som ansva- rar för arkiv, bibliotek, dokumentation eller annan publik verksam- het och förutsättningar för bidrag är medfinansiering av annan part (kommun eller landsting), att verksamheten är av nationellt intresse, samt att den är tillgänglig för allmänheten. När stödet inrättades gick det till organisationer som regeringen pekat ut, utan ansökningsförfarande. blev det möjligt att söka bidraget, men endast sex organisationer sökte och samtliga fick stöd. sökte 24 organisationer bidraget, varav nio fick stöd. Ansökt belopp var . Det ökade söktrycket kan förklaras med att bidrog till att bidraget till mångkulturella organisationer blev mer känt. utlandet), samt till verksamhetsstöd till internationella organisationer och svenska sektioner av internationella organisationer. skriver i Plan för arbete med internationell verksamhet 2007 – 2010 att de inte alltid har kunskap om den historiska bakgrunden och att det är tveksamt om de har mandat att förutsättningslöst pröva dessa stöd och föreslår därför att regeringen förtydligar syfte och förutsättningar för stödet. SOU 2007:50 Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser organisationer 2004–2007, tkr Som framgår av tabellen går bidraget fortsatt främst till de organi- sationer som fått det . De tre nya bidragstagarna får små belopp. , som ligger i , och från , har föreningarna sitt säte i eller förorter. Ansökningarna från och Grekiskt kultur- centrum behandlades i särskild ordning. I båda besluten står att organisationerna inte kan drivas vidare utan ökade medel och att de därför får för att få möjlighet att finna en alternativ finansiering, alternativt avveckla verksamheten. Som skäl för minskade bidrag anges att tillgängligheten till verksamheten varit begränsad samt att verksamheterna får inget eller minskat stöd från region och kommun. har överklagat beslutet. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Regionala konsulenter för mångkultur Regeringen beslutade om särskilda regionala konsulenter för mångkultur. Sådana konsulenter finns i nio regioner. De har till uppgift att, i samarbete med statliga, regionala och lokala kraf- ter, stimulera en utveckling som tar till vara det mångkulturella samhällets skiftande uttrycksformer och att främja mångfalden i kulturlivet. har de regionala konsulenterna för mångkultur fått i verksamhetsstöd från . beviljades, utöver verksamhetsstödet, i projektmedel för projekt som konsulenterna genomförde under Mångkulturåret. AllmänT kulturverksamhet och utvecklinTg Bidraget till allmän kulturverksamhet och utveckling är uppdelat på ett antal olika för specifika ändamål som kommit till . Här presenteras några som har en bredare karaktär och kan användas för arbete för ökad mångfald. Insatser för utvecklingsverksamhet och allmän kulturverksamhet för utvecklingsverksamhet och allmän kulturverk- samhet ska, enligt regleringsbrevet 2007, bland annat gå till läns- konsulenter, insatser för att främja dansen, till dramatiker- och administrationen av en digital pjäsbank, utvecklingsprojekt och insatser som främjar barns och ungdomars eget skapande och utveckling av folkbiblioteksverksamheten. Anslaget är på . Bidraget ska gå till sådana centrala amatörkulturorganisationer som bidrar till att tillgängliggöra kulturupplevelser för en bred allmän- het och som stimulerar det egna skapandet. Bidrag kan sökas av centrala amatörkulturorganisationer som verkar inom ord-, ton-, bild-, teater- och dansområdena, kulturminnesvård och annan verk- samhet inom Statens kulturråds ansvarsområde. Verksamhetsbidrag fördelades med totalt . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet disponerar medel till forsknings- och utveck- lingsinsatser inom kulturområdet. Anslaget uppgår till . Bidrag och andra insatser för kultur i arbetslivet ges till verksamhet som ökar möjligheter till samspel mellan arbetsliv och kulturliv. Anslaget ska främja ett vidgat deltagande i kulturlivet och bidra till att utveckla samspelet mellan yrkesmässigt arbetande konstnärer och arbetslivet. Personalorganisationer, arbetsgivare och kultur- aktörer kan söka pengar från anslagsposten. Ansökningarna bereds av en särskild referensgrupp med personer från bland annat fack- förbund och bildningsförbund. I regleringsbrevet 2007 står att anslagsposten ska användas för: att främja en bred kulturverksamhet med arbetsplatsen och arbetsgemenskapen som utgångspunkt. Stöd får lämnas under förutsättning att av projektkostnaden finansieras på annat sätt. ska även användas för att stödja lång- siktiga läsfrämjande projekt på arbetsplatser. har ett prioriterat område varit kultur och hälsa. För att bidra till ett långsiktigt utbyte prioriteras stöd som kan skapa nya kontaktytor som kan ge arbetstillfällen för kultur- utövare. Projekttiden ger möjlighet för kulturutövarna att bygga upp en verksamhet som arbetsplatser kan efterfråga och skapa ett kontaktnät. Det finns exempel på projekt som har lett till en lång- siktig verksamhet som kan bära sig utan bidrag. Bidrag och andra insatser för funktionshindrades deltagande i kultur- livet antog regeringens proposition Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Där står det att varje sektor i samhället ska utforma och bedriva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare, inklusive personer med funktionshinder. Kostnaderna och de nödvändiga Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser anpassningsåtgärderna ska finansieras inom den ordinarie verksam- heten. har sektoransvar för att handikappolitiken genomförs inom kulturområdet, vilket innebär att Statens kultur- råd ska vara stödjande, samlande och pådrivande för berörda insti- tutioner. har ett anslag på för att genomföra ett handlingsprogram om ökad tillgänglighet till kultur för personer med funktionshinder. En del av pengarna kan sökas till projekt. fördelade 7,4 mil- joner kronor till 28 projekt. Kultur i arbetslivet och funktionshindrades deltagande i kultur- livet har slagits samman till en anslagspost som 2007 tilldelats . Bidrag till nationella minoriteters språk och kultur har en samlad politik för nationella minoriteter, i enlighet med konventioner. De nationella minori- teterna är samer, romer, judar, sverigefinnar och tornedalingar. fördelar särskilda medel, 2007, i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. fick 92 ansökningar om bidrag till nationella minoriteters språk och kultur, 46 ansökningar fick bifall. Det ansökta belopp var och det fördelade belopp . Utgångspunkten för stödet till nationella minoriteters språk och kultur är en annan än den för stödet för ökad mångfald. konstaterar, i en analys av kulturell mångfald, att: Medan insatserna för ökad mångfald i övrigt huvudsakligen inrik- tas på att göra kulturlivet tillgängligt för alla, handlar stödet till de nationella minoriteterna om att stärka snävt avgränsade kulturella identiteter.TPF81FPT tror emellertid att om de nationella minoriteterna har livskraftiga språk och rikt kulturliv så bidrar det till mångfalden i svenskt kulturliv i stort. 80TP PT Prop. 1999/2000:79 Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken, s. 16. 81TP PT omvärldsanalys 2005 Om kulturell mångfald, s. 33. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en stor satsning på sysselsättningsåtgärder inom kultursektorn . Projektet, som fått namnet Access, har som syfte att stärka arbetet med att bevara, vårda och tillgängliggöra sam- lingar, föremål och arkivalier inom hela kulturfältet: musei- och kulturmiljö, arkiv, scenkonst, bibliotek, bild och form samt film och foto. Det innebär att myndigheter, institutioner och organisa- tioner får ekonomisk hjälp att anställa arbetslösa kulturverksamma. har fördelat sammanlagt . I vårpropositionen 2007 har regeringen beslutat att avsätta ytterligare medel för . Sammanlagt rör det sig om 75 miljoner för , och för . Fram hade 970 personer anställts med hjälp av Accesspengar. Av dessa har 131 personer utländsk bak- grund, det vill säga är födda utomlands eller har två föräldrar födda utomlands. Andelen med utländsk bakgrund är alltså . anser att en positiv effekt av Access är det rela- tivt höga antalet personer med utländsk bakgrund som har fått arbete genom sysselsättningsåtgärder.TPF82FPT Kulturråden i utlandet ska främja kulturutbytet mellan och stationeringslandet och stimulera den kulturella dialogen. För när- varande finns det kulturrådstjänster vid ambassader i , , , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Stiftelsen ska främja ett vitalt kulturliv genom att ge bidrag till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Stiftelsen, som bildades av svenska staten, disponerar för detta syfte medel från de upplösta löntagarfonderna. 82TP PT Access – Delutvärdering av sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet, skriftserie 2007:6. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser givningen bedriver stiftelsen programverksamhet, finansierar utvecklingsprojekt samt anordnar seminarier och lokala kultur- möten. Framtidens kultur är en tidsbegränsad satsning och planen är att 2008 blir då stiftelsen fördelar bidrag. Verksam- heten med seminarier, möten och uppföljning av projekt som fått bidrag kommer att fortsätta till. 2006 fördelade Framtidens kultur till 197 projekt. –2006 har, enligt Stiftelsens personal, av inkomna ansökningar beviljats bidrag.TPF83FPT En upp- skattad del i Framtidens kulturs proaktiva bidragsgivning har varit möjligheten att söka fröpengar. Stiftelsen kan bevilja utveck- lingsmedel för projekt i startfas, normalt . Medlen används ofta till en förstudie för att söka finansiering och förankring till större projekt. Mångkulturellt centrum i har, på uppdrag av Framti- dens kultur, gjort en utvärdering av Framtidens kulturs arbete med mångfald i kulturlivet. Den visar att av stiftelsens hela bidragsgivning –2006 har gått till projekt som uppmärksammar etnisk mångfald i kulturlivet, totalt 189 miljoner kronor.TPF84FPT Projektens inriktning har förändrats . Under stiftelsens första stod det i riktlinjerna att stiftelsen prioriterar verksamhet och projekt som, med kulturen som uttrycksmedel, engagerar invandrargrupper: Stiftelsen ger stöd till projekt som bidrar till integration – baserad på ömsesidig respekt och förståelse. Stiftelsen stöder därvid i första hand projekt som syftar till att stärka gruppers eller individers identitet och själv- känsla. Enligt utvärderingen är den formuleringen ett uttryck för en syn på etniska kategorier och kulturer som givna och slutna identiteter. Inom såväl forskning som samhällsliv har synen på etniskt eller kulturellt definierad olikhet och ojämlikhet förändrats. finns mer kunskap om användandet av kultur och skapandet av (ojämlika) etniska kategorier. Denna förändring avspeglas, enligt utvärderingen, i Framtidens kulturs bidragsgivning. har stöd getts till allt fler projekt som syftat till att avetnifiera den estetiska kulturen eller överträda etniska och kulturella grän- ser. En intressant trend är kulturarvsprojekten som går från repre- sentation av eget kulturarv, via representation av andras kultur- arv (av majoritetens institutioner) till ett ökat intresse för hur kulturarven interagerar. 83TP PT , , Framtidens kultur och mångfald i kulturlivet, Mångkulturellt centrum 2007. 84TP PT Ibid. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Bland UD:s myndigheter spelar Sida och en viktig roll för internationell kulturverksamhet. Dessutom får särskilda medel för främjandeverksamhet från UD och på ett flertal utlandsmyndigheter finns tjänstemän med ansvar för press-, information och kulturfrågor. Sidas arbete med kultur och media i svenskt utvecklingssamarbete utgår från definition av kultur som lyder: Kultur är ett samhälles eller en grupps uppsättning av andliga, materiella, intellektuella och emotionella särdrag, innefattande, förutom konst och litteratur (kulturella uttryck), livstil, värderingar, traditioner och trosuppfattningar. Sidas arbete med kultur är grundat i rättigheter – rätt att uttrycka sig och rätt att ägna sig åt kulturella och kreativa aktiviteter – men Sida menar att kultursamarbeten även handlar om att skapa förut- sättningar för förändring, om effektivitet. Individens möjlighet att påverka, hävda sin rätt och sin röst är grundläggande i fattigdoms- bekämpning. Kultur- och mediesamarbete utgör av Sidas totala utvecklingssamarbete. beviljades 273 miljoner kro- nor.TPF86FPT Hur stor andel av biståndet som går till kultur beror på vilka samarbeten de länder som har utvecklingssamarbete med efterfrågar. arbetar ett fyrtiotal svenska institutioner, teatrar, museer, universitet, högskolor, kulturhus med flera, i partnerskap med motsvarande institutioner i utvecklingsländer. I Sidas internationella arbete ingår även kultursamarbetet mellan och som har pågått och inom vilket totalt 28 projekt har beviljats medel. Kultursamarbetet är ett exempel på ett långsiktigt internationellt samarbete mellan två länder där båda länderna bidrar med omfattande resurser. bidrar med och med ca under 85TP PT , , 2001 citerad från Sidas policy för kultur och medier, 2006. 86TP PT Facts & Figures 2005, Culture and Media, Sida 2006. Av detta stöd gick till kulturarv, till litteratur, till scenkonst, till övrig kultur och till media. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser den första fasen –2006. Samarbetet finansieras med svenska biståndsmedel genom Sida och förvaltas och genomförs i av . Den första fasen utvärderas av Sida och i . är en statlig myndighet som har som syfte att öka omvärldens kunskaper om och intresse för . Den bedri- ver kommunikationsarbete och utbyte inom kultur, utbildning och vetenskap. , enligt en överenskommelse med Sida, har i uppdrag att stödja projekt för kulturellt utbyte med utvecklingsländer och länder i . Syftet är att främja och utveckla demokratiska processer och bekämpa fattigdom i de län- der som omfattas av det svenska utvecklingssamarbetet. Anslaget är på och kommer från biståndsbudgeten. För länderna inom EU, i , och andra delar av världen är inte en bidragsgivare utan en anord- nare av kulturevenemang. Institutet tar initiativ till evenemang i utlandet och kontaktar svenska institutioner och kulturverksamma för deltagande. kunde kulturlivet, både organisationer och enskilda kulturutövare, ansöka om projektstöd från Svenska insti- tutet för internationellt kulturutbyte även till länder som inte omfattas av det svenska utvecklingssamarbetet.