sou · GWB326 · 2008-03-20 00:00:00 — Fler- språkigheten kommer alltså att öka. Det behövs således krafttag för kompetensutveckling om flerspråkighet för allaU U lärare. 10Engelskans användning inom olika områden Ett av de nationella språkpolitiska målen är att svenska språket ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Att det ska vara ett komplett språk innebär att det ska kunna användas inom samhällets alla områden. Det i sin tur kräver att det utvecklas svenska ord, termer och begrepp för olika nya rön och företeelser som följer av utvecklingen inom olika områden. Användningen av andra språk kan ha större eller mindre inverkan på svenska språkets ställning som ett komplett språk inom skilda områden eller domäner. I detta avsnitt belyses de områden där svenskans ställning framstår som mest påverkad av det engelska språkets frammarsch, dvs. inom utbildning (framför allt högre sådan) och forskning samt i arbetet inom Europeiska unionen. Även de områden som ligger utanför vad som normalt tillhör den offentliga förvaltningen är förvisso av central betydelse för språkanvändningen och språkets utveckling. Sådana områden – så- som språkanvändningen inom medier, it-sektorn och privata företag – behandlades i både förslag till handlingsprogram och betänkande. framhöll att en förskjutning av ansvar från riks- dagen till EU-organen riskerade att utarma svenskans funktion som politiskt språk. Nämnden påtalade också att det omfattande bruket av engelska i näringslivet kan innebära att svensk arbetskraft i onödan kommer att prestera sämre genom att den som inte arbetar på sitt modersmål inte kan använda sin kapacitet fullt ut. När det gällde informationsteknikens betydelse för språkutvecklingen fram- höll att den öppnar nya kommunikationssätt och kommunikationsvägar samt att den ändrar villkoren för textfram- ställning och ger nya redskap för språklig standardisering och Engelskans användning inom olika områden Nämnden påtalade också att de nya kommunikations- sätten skapar nya språkarter, t.ex. genom e-post-användningen (För- slag till handlingsprogram för att främja svenska språket, s. 13 ff.). Om Språknämndens synpunkter, se också avsnitt 2.1.1. uppmärksammade också den påverkan på svens- kan som t.ex. det politiska arbetet inom EU kan ha. Kommittén före- slog bl.a. att regeringen skulle fastställa officiella svenska riktlinjer för svenskans ställning och bruk inom EU. Massmediernas inflytande och betydelse för språkanvändning uppmärksammades av kommittén, som föreslog åtgärder som gällde utbildning av journalister och informatörer. Kommittén föreslog även åtgärder för att främja en god utveckling av mediespråket. Även informationsteknikens påverkan på svenskan behandlades av , som framhöll att produktionsvillkoren för skriven text påverkas, att nya normkällor skapats liksom att nya kommunikationskanaler skapats där nya ord, uttryck och termer bildas. Förslag till åtgärder som kommittén lade fram var bl.a. att datorkulturens effekter på språket ska studeras, att svenska data- termer och uttryck ska tas fram samt att språkvården ska följa kvalitetsutvecklingen för språkstödsprogram. 10.1.1Attityder till användningen av engelska Enligt en enkätundersökning om attityden till bl.a. användningen av engelska i som genomförde, och som redovisas i betänkandet Mål i mun, ansåg majoriteten inte att vi använder för mycket engelska i . En tydlig tendens som kunde iakttas i undersökningen var att yngre personer i mindre grad höll med om att vi använder för mycket engelska i . Många av de intervjuade pekade på att det kan finnas problem med att använda engelska, bl.a. kan det kan vara svårt att nyansera sig och uttrycka sina känslor på ett annat språk. Flera trodde också att engelskan kommer att ta över allt mer. 10.1.2Språkkommitténs förslag på utbildningsområdet Frågan om svenska språkets bruk och ställning inom utbildnings- området behandlades i betänkande. Speciellt uppmärksammas förhållandet mellan engelska och svenska, såväl Engelskans användning inom olika områden inom förskola, grundskola och gymnasieskola som inom univer- sitet och högskola. sammanställde officiell statistik och informa- tion från olika undersökningar. Kartläggningen låg till grund för de olika åtgärder som kommittén föreslog. Bland dessa kan nämnas att all verksamhet med s.k. sprintundervisning (språk- och innehålls- integrerad inlärning och undervisning) noga skulle följas och utvärderas och även ges en rättslig grund om sådan undervisning bedrivs i betydande omfattning. Vidare skulle åtgärder vidtas för att främja parallell användning av engelska och svenska inom forskning. Det föreslogs också att universitet och högskolor i vissa fall borde höja förkunskapskraven i svenska och även förstärka moment i utbildningen som förbättrar studenternas muntliga och skriftliga färdigheter i både svenska och engelska. Ytterligare ett förslag var att ett mål i utbildning vid svenska universitet och hög- skolor borde vara att studenterna tillägnar sig förmåga att i både nationella och internationella sammanhang, muntligt och skrift- ligt och för olika målgrupper, utbyta kunskaper inom sitt område (SOU 2002:27, s. 69 ff.). En tydlig tendens är en omfattande satsning på inter- nationalisering av utbildningen på universitet och högskolor. En utvärdering av internationaliseringen som har gjorts av Högskole- verket (En gränslös högskola? Om internationaliseringen av grund- och forskarutbildning, 2005, rapport- serie 2005:1 R) visar att arbetet med internationalisering av högre utbildning är mycket omfattande. På alla nivåer medverkar studen- ter och personal till att föra in internationella dimensioner i utbild- ningen. Olika lärosäten har emellertid kommit olika långt i detta arbete och tydliga skillnader finns också inom varje lärosäte. Ett genomgående drag som kommit fram i utvärderingen är de om- fattande förändringar som pågår inom området. Det anges att på- fallande många lärosäten håller på att revidera sina styrdokument för internationaliseringen och att omorganisationer är mycket vanliga. Någon allmänt vedertagen definition av vad begreppet inter- nationalisering i sammanhanget står för har inte formulerats. Hög- skoleverket anger i ovannämnda utvärdering som sin uppfattning att huvudområdena för internationaliseringen omfattar Engelskans användning inom olika områden svenska studenters, lärares och annan personals vistelser utom- lands, internationalisering på hemmaplan, rekrytering av programstudenter från andra länder och Till de institutioner på internationell nivå som påverkar inter- nationaliseringsarbetet i hör EU och dess olika organ samt . Arbetet påverkas främst genom program för sti- mulans av rörlighet bland studenter och personal. Vid sidan av detta har den s.k. Bolognaprocessen, se avsnitt 10.3.3, en påtaglig styreffekt. De nationella ramarna för internationaliseringen vid svenska universitet och högskolor anges i högskolelagen (1992:1434) och i regeringens årliga regleringsbrev till lärosätena. I 1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen anges att högskolorna i sin verksamhet bör främja förståelsen för andra länder och för internationella för- hållanden. Med högskolor avses även universitet. I regeringens regleringsbrev preciseras de uppdrag som läro- sätena har. kunde ses en allt starkare be- toning av lärosätenas internationaliseringsarbete. angavs som mål att universitet och högskolor skulle erbjuda internationellt attraktiva utbildningar. De två därpå följande åren preciserades målet genom att det angavs att universitet och högskolor ska öka den internationella rörligheten genom att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar och bedriva aktivt internationaliserings- arbete. I regleringsbrevet sägs att universitet och hög- skolor ska bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete, i vilket in- går såväl åtgärder för att öka den internationella rörligheten som åtgärder för att öka internationaliseringen av utbildningen av hemma- varande studenter. I regleringsbrevet ges däremot inga uppdrag som innebär åtgärder av detta slag. 10.1.4Vad händer med ämnesinlärningen när undervisningsspråket blir engelska? På svenska universitet och högskolor förekommer det en utbredd användning av engelska, särskilt inom de naturvetenskapliga om- rådena. En stor del av kurslitteraturen är på engelska och allt mer av Engelskans användning inom olika områden undervisningen sker på engelska. Vad detta får för effekter på kunskapsinhämtningen vet man ännu ganska lite om. Självklart har användningen av engelska många positiva sidor, som att studenterna får tillgång till de senaste läroböckerna, i alla fall från engelskspråkiga länder, och kan ta del av föreläsningar av utländska gästforskare. De får härigenom tidigt kontakt med ett internationellt forskningsspråk. Medan en del undersökningar närmast pekar på att valet av under- visningsspråk spelar en obetydlig roll för kunskapsinhämtningen pekar andra på att det kan finnas negativa konsekvenser när under- visningen inte sker på studenternas modersmål. De negativa kon- sekvenserna är enligt vissa resultat endast temporära; tycks studenterna ha anpassat sig till undervisningsspråket så att det är någon skillnad i kursresultat mellan forsknings- och kontrollgrupper. Inom pedagogisk forskning talas det om undervisnings- och inlärningsparadoxen som innebär att det inte finns någon entydig koppling mellan undervisning och lärande. Förenklat innebär det att studenter gör det de behöver för att klara en kurs oberoende av undervisningen. Det kan alltså vara så att studenterna genom egna strategier kan uppväga de negativa konsekvenserna av ett språk- byte. Om det är så leder det till ytterligare frågor exempelvis om vad studenterna inledningsvis upplever som problematiskt, hur de uppväger svårigheterna med språkbytet, vad kan lärarna göra för att hjälpa studenterna osv. Vid en kvalitativ studie, genomförd med studenter som deltog i fysiklektioner både på engelska och svenska, framkom att även om studenternas egen uppfattning var att språkvalet spelade väldigt liten roll för deras ämnesinlärning så visade det sig vid en närmare analys att de upplevde ett antal problem som orsakades av språk- valet. Studenternas vilja att fråga och svara på frågor blev mycket begränsad när undervisningen skedde på engelska. Undervisning på engelska ledde till minskat muntligt gensvar från studenterna och minskad interaktion mellan lärare och studenter. Det kunde också konstateras att studenterna i stället ställde många frågor till läraren efter lektionen. När lektionerna hölls på engelska övergick upp- märksamheten för de studenter som för anteckningar från arbetet med att förstå lektionens innehåll till själva skrivprocessen. För att studenterna skulle förstå krävdes extraarbete före eller efter lek- tionen. Studenterna var alltså bättre rustade att anteckna och följa lektionens röda tråd när lektionen var på svenska. Engelskans användning inom olika områden Undersökningen visade att studenterna tyckte att det var lättare att förstå om läraren lotsade dem igenom materialet genom att följa läroboken under lektionen. Härigenom kunde de huvudsakligen koncentrera sig på det som sades och skriva korta förtydligande anteckningar i direkt anslutning till texten. Många studenter framhöll vikten av att läraren skrev mycket på tavlan, vilket forskarna tolkade som att studenterna behöver flera olika presentationssätt utöver lärarens muntliga framställning. Forskarnas huvudslutsats blev att det faktiskt finns skillnader mellan hur svenska fysikstudenter uppfattar lektioner som ges på engelska respektive svenska, och att studenterna mestadels är ovetande om dessa skillnader. Studenter blir bättre rustade att hantera språkbytet om de har förståelse för de problem som kan uppstå när undervisningen sker på engelska och när de tänkt igenom sitt eget förhållningssätt. Forskarna pekar på strategier som lärare och studenter kan använda sig av för att öka tillgängligheten när lektionen är på engelska, såsom att uppmuntra smågruppsdiskus- sioner, avsätta tid för frågor efter lektionen, presentera nytt stoff med lektionsunderlag, uppmuntra studenterna att läsa på före lek- tionen och att använda flera presentationssätt. Forskarna fram- håller att råden är viktiga även om undervisningen sker på svenska, eftersom de tror att ett språkbyte endast förstärker kommunika- tionsproblem som redan finns på modersmålet. Detta avsnitt bygger i huvudsak på en artikel av med rubriken blir engelska, publicerad i Språkvård /4. 10.2Engelskspråkig undervisning i grund- och gymnasieskola konstaterade att inställningen till språkintegrerad undervisning () över lag varit positiv bland lärare och skol- ledare liksom bland elever och föräldrar. har setts som en metod som förbättrar engelskundervisningen och ger eleverna tillgång till det engelska fackspråk som de antas ha nytta av under kommande högskolestudier och inom arbetslivet. Det talades dock även om risken för negativa konsekvenser när det gäller elevernas utveckling i svenska språket. Även risken för bort- fall i fråga om ämnesinlärning som sker på ett annat språk än svenska framhölls. hänvisade till att språkvetare har pekat Engelskans användning inom olika områden på risken för att undervisning på engelska kan bidra till en för- svagning av svenskans ställning på ett allmänt samhälleligt plan och ytterligare stärka engelskans redan starka position. I undersökningen – hot eller möjlighet? (, 2001) redovisas en sammanställning av undersökningar om effekt- erna av . Med förbehållet att endast begränsade slutsatser om effekterna av kunde dras gjorde följande bedömning. Den främsta effekten tycks vara att elevernas intresse för språket ökar och den egna bedömningen av språkkunskaperna blir mer positiv. Även tecken på en liten, inte statistiskt säkerställd, ökning av färdigheten i målspråket (oftast engelska) kan anas. I fråga om effekterna för svenskan har framkommit en antydan till försämrade svenskkunskaper i några undersökningar. Det gäller främst ordkunskap, fackspråkliga termer och flytet i skriftlig fram- ställning. Däremot går det inte att av undersökningarna dra några slutsatser om effekterna på elevernas ämneskunskaper. När det gäller effekterna på undervisningen pekar på att under- visning på engelska förefaller att leda till mer lärarstyrda och lärar- ledda lektioner. Enligt uppgifter som lämnats till utredningen vid kontakter med är förekomsten av sprintbaserad undervisning inte särskilt utbredd och trenden är i avtagande. De ökade satsningarna på högre utbildning i många delar av världen har också lett till ökad internationell studentrörlighet med allt fler som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. På ett internationellt plan har ökningen av antalet studenter som studerar utomlands varit i genomsnitt. Totalt studerade 2004 närmare 2,7 miljoner studenter i högre utbildning i ett annat land än där de hade sitt medborgarskap. De stora mottagarländerna är , , , och . Dessa fem länder tog 2004 emot av de utresande studenterna. Det största ursprungs- landet är , som står för av samtliga utländska studen- ter. Därefter kommer , , och . Engelskans användning inom olika områden Det språk som talas i landet, och som undervisningen bedrivs på har betydelse för valet av studieland. Oavsett varifrån i världen studenterna kommer studerar de flesta i engelskspråkiga länder. Det engelska språket bidrar säkert till att så många studerar i , och (, s. 107–108). Det vanligaste är att utlandsstudierna för de svenska studenterna sker i något annat land i . Två av tre utresande studerar i , främst , och . Allt fler väljer dock att studera i . /06 studerade fem pro- cent av de utlandsstuderande svenskarna i . De enskilt största mottagarländerna är och som tar emot . Ytterligare väljer , , , och . Antalet inresande studenter till Under /06 var antalet studenter vid universitet och högskolor i 389 000. Av dessa var omkring 25 500 ut- ländska studenter som kommit till för att studera. har antalet utländska studenter som studerar vid grundläggande högskoleutbildning i ökat med i genomsnitt , och mellan 2004/05 och 2005/06 ökade antalet inresande studenter med . Detta innebär att antalet inresande studenter till numera är lika stort som antalet svenska studenter som reser ut. Ökningen inne- bär också att de inresande studenterna nu utgör en betydligt större andel av samliga studenter i . har denna andel ökat från till , vilket innebär att var femtonde student i är en utländsk student. Av dem som studerar utan anknytning till utbytesprogram eller liknande i kom /2006 från och och från . Från har an- talet inresande studenter ökat tio gånger . De flesta kommer från , , , och . Engelskans användning inom olika områden Antalet inresande studenter via utbytesprogram har fördubblats . De flesta utbytesstudenter kommer från och , av utbytesstudenterna /06. Andelen inresande studenter från har ökat mest, från 1997/98 till 2005/06 (, s. 39–42). 10.3.2Internationaliseringen av den högre utbildningen I propositionen Ny värld – ny högskola (prop. 2004/05:162) lade den dåvarande regeringen fram en nationell strategi med övergrip- ande och långsiktiga mål för att främja internationaliseringen av den högre utbildningen. antog, med vissa avvikelser, den föreslagna strategin (bet. 2005/06:UbU3). Utbildningspolitikens mål anges i propositionen vara att ska vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning med hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Målet innebär att ska hävda sig väl i internationell jämförelse. Regeringen framhöll att det med propositionen skrivs ett nytt blad i svensk utbildningspolitik; de större högskolepolitiska reformer som genomfördes och 1993 motiverades primärt av inrikes- politiska drivkrafter. är det däremot fråga om att rusta oss för att ta tillvara internationaliseringens möjligheter. Den politik som presenterades skulle stärka den svenska högre utbildningens kon- kurrenskraft och syfta till att ska bli ett attraktivt studie- land med utbildning av hög kvalitet som utvecklas i linje med den s.k. Bolognaprocessens intentioner. För att nå målet att ska vara ett attraktivt studieland för utländska studenter sägs det i propositionen att det är viktigt att lärosätena utvecklar kurser på engelska på alla nivåer, men även att de i högre grad än kan erbjuda undervisning på andra främ- mande språk än engelska. Engelskans användning inom olika områden För en ökad tydlighet och jämförbarhet mellan de olika europeiska utbildningssystemen tillkom den s.k. Bolognadeklarationen . Den undertecknades av 29 europeiska länder, däribland . omfattar Bolognaprocessen 45 europeiska länder. Syftet med Bolognadeklarationen är att fortsätta att utveckla det europeiska samarbetet inom högre utbildning och framför allt att främja studenternas rörlighet mellan de europeiska utbildnings- systemen och på arbetsmarknaden. Som övergripande mål har Bolognaprocessen att främja med- borgarnas rörlighet, anställningsbarhet och regionens attraktions- och konkurrenskraft. I dessa mål ligger bl.a. att införa ett system med tydliga och jämförbara examina och tillägg till examensbevis (Diploma Supplement), att införa ett system med tre utbildnings- nivåer, att införa ett poängsystem som främjar rörligheten, att undanröja hinder för rörligheten, att främja kvalitetssäkring i euro- peiskt samarbete och att främja den europeiska dimensionen i högre utbildning. I propositionen framhåller regeringen att även om det finns en fast tradition av att frågor om utbildningens innehåll och upplägg beslutas inom varje lands gränser och inte internationellt har det blivit allt tydligare att utbildningssystemen i olika länder möter likartade utmaningar och därmed delar vissa problem. Grunden för detta anges vara globaliseringen av den högre utbildningen med starkt ökad rörlighet av studenter och examinerade. Regeringen pekar på att några, framför allt anglosaxiska, länder drar till sig ett stort antal studenter på vad som i vissa avseenden utvecklats till en global utbildningsmarknad. Regeringen menar att i en sådan miljö, med en mosaik av utbildningssystem som skiljer sig åt i större eller mindre utsträckning, blir svårt att orientera sig i och därför mindre attraktivt. Även problemet med att den högre utbildningen i flera länder i alltför liten omfattning riktar sig mot arbetsmarknadens behov påtalas. Bolognadeklarationen är inte ett juridiskt bindande dokument utan en vilje- och ambitionsyttring från de deltagande länderna. Deklarationen tar dock upp frågor som på annat sätt är juridiskt bindande, som t.ex. erkännande av examina och tillgodoräknande av utbildningar som regleras bl.a. genom EG-direktiv. Trots att Bolognaprocessen är ett rent mellanstatligt samarbete har den visat sig innehålla en stor dynamik och har lett till omfattande föränd- Engelskans användning inom olika områden ringar av den högre utbildningen i många av de deltagande länd- erna. Bolognaprocessens övergripande mål är att till 2010 skapa ett gemensamt europeiskt område för högre utbildning, Higher Education Area (EHEA). För Bolognaprocessens genomförande har högskolelagen och högskoleförordningen anpassats till Bolognadeklarationens inne- håll i fråga om utbildnings- och examensstrukturer. utvärdering av lärosätenas arbete med internationalisering presenterade 2005 en kvalitetsutvärdering av inter- nationalisering av grund- och forskarutbildningen vid svenska uni- versitet och högskolor, En gränslös högskola? Om internationali- seringen av grund- och forskarutbildningen (rapport- serie 2005:1 R). I utvärderingen konstateras att en stor ökning av antalet inter- nationella studenter vid svenska lärosäten har gått hand i hand med att kurser och program på engelska skapats. De många magister- programmen på engelska rekryterar enligt rapporten ett mycket stort antal internationella studenter och antalet ökar kraftigt. Enligt utvärderingen har miljön på campus blivit mer internationell genom de internationella studenternas närvaro, vilket anses ha varit positivt för internationaliseringen på hemmaplan och även fört med sig en ökad internationell förståelse bland såväl studenter som lärare och annan personal. Utvecklingen av högre utbildning i för med sig ett ökat strategiskt samarbete mellan lärosätena och de internationella nät- verken växer. Enligt rapporten bör erfarenhetsutbytet öka för att lärosäten ska kunna dra nytta av varandras erfarenheter. I utvärderingen konstateras att många av lärosätenas mål- och strategidokument är föråldrade och behöver uppdateras. Högskole- verket rekommenderar att lärosätena med detta arbete utvecklar sina strategier för internationalisering och tydligare prior- iterar bland sina åtgärder. Man rekommenderar också att lärosätena systematiserar den omvärldsanalys som görs för internationaliser- ingsarbetet liksom att lärosätena lägger större vikt vid uppföljning och utvärdering av hela internationaliseringsarbetet. Engelskans användning inom olika områden på behov av att lärosäten formulerar en referensram och strategi för internationaliseringen på hemmaplan. 10.3.5Nationell strategi för internationaliseringen av den högre utbildningen I propositionen Ny värld – ny högskola lade den dåvarande reger- ingen fram en samlad strategi för internationaliseringen av den högre utbildningen. Målen angavs vara övergripande och lång- siktiga och uttrycka principiella ställningstaganden. Strategin hade sin utgångspunkt i befintliga mål för internationalisering på både nationell och internationell nivå Att främja kulturell förståelse och utbildningens kvalitet angavs vara vägledande vid utformningen av strategin (prop. 2004/05:162, s. 57). Målen har följande innehåll. 1.Sverige ska vara ett attraktivt studieland för utländska studenter. 2.De högskoleutbildade ska vara attraktiva på arbetsmarknaden nationellt och internationellt.