sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Om eleven följer ett utökat pro- gram skall det framgå vilka kurser som ingår i elevens full- ständiga program och vilka kur- ser som ligger utanför det full- ständiga programmet. För varje elev ska det upp- rättas en studieplan. Den ska innehålla uppgifter om elevens studieväg och om de val av kur- ser eleven har gjort. Av studie- planen ska det också framgå om eleven följer ett fullständigt, utökat eller reducerat program. Om eleven följer ett utökat pro- gram ska det framgå vilka kurser som ingår i elevens fullständiga program och vilka kurser som ligger utanför det fullständiga programmet. Rektorn eller den rektorn bestämmer ska skriva in i studie- planen och redovisa för eleven hur eleven har erbjudits sin garanterade undervisningstid. För elever som går på ett indi- viduellt alternativ ska det i enlig- het med 5 kap. 13 § skollagen (1985:1100) upprättas en studie- plan. En sådan studieplan ska innehålla uppgifter om vilka kur- ser eleven läser och vilka even- tuella andra utbildningsinslag som eleven genomför. Dessutom ska för dessa elever ett sådant åtgärdsprogram som avses i 8 kap. 1 a § utarbetas. programmen framgår av bilaga 1. framgår av bilaga 1. också fastställa lokala inrikt- en kommun eller ett landsting ningar inom de nationella pro- skall ligga inom ramen för de inom de nationella program- bestämmelser som gäller om pro- Efter förslag från Statens skol- verk kan regeringen föreskriva att skilda föreskrifter med riktlinjer ska vara nationell. inhämta ett yttrande från Natio- nella rådet för utbildning innan verket lämnar sitt förslag till skilda föreskrifter med riktlinjer för utformningen av regionala inriktningar. För utbildning inom de nationella programmen ska Sta- tens skolverk, efter hörande av det aktuella nationella programrådet, meddela föreskrifter om vilka karaktärsämneskurser som får er- bjudas som programfördjupning. För de högskoleförberedande pro- grammen ska vissa kurser erbju- das inom programfördjupningen eller individuellt val enligt 5 kap. 19 §. För utbildning inom yrkes- programmen får , efter hörande av det aktuella nationella programrådet, meddela föreskrifter om en kombination av kurser inom utrymmet för pro- gramfördjupning som leder till en viss yrkeskompetens (en yrkes- utgång). 1. det finns ett nationellt be- 1. det finns ett nationellt be- hov av utbildningen som moti- hov av utbildningen som moti- 2. arbetslivets eller skolas eller universitets medver- utbildningens kvalitet, och kan är tillräcklig för att säker- ställa utbildningens kvalitet, och ningen är rimlig. ningen är rimlig. Efter ansökan av en kommun Efter ansökan av en anord- eller ett landsting skall Statens skolverk besluta om en utbild- skolverk, efter att ha inhämtat ett ning skall vara riksrekryterande. får meddela före- skrifter om sådana ansökningar. Riksrekryterande är även utbildningar på lokala inrikt- ningar inom industriprogrammet och livsmedelsprogrammet som omfattar minst 400 gymnasie- poäng. yttrande från Nationella rådet för utbildning och efter hörande av det nationella programrådet, besluta om en utbildning ska vara riksrekryterande. I beslutet ska anges vilken interkommunal ersättning som elevens hemkom- mun ska betala till den huvud- man som anordnar utbildningen. får meddela före- skrifter om sådana ansökningar. Om det är nödvändigt för att en viss utbildning ska kunna svara mot ett nationellt behov enligt 2 eller 3 § får Statens skol- verk besluta att den riksrekryte- rande utbildningen till sin struk- tur och innehåll får avvika från vad som annars gäller för natio- nella program. Utbildningens nivå ska motsvara ett nationellt program och av beslut ska framgå att den hänförs till ett visst nationellt program. Om synnerliga skäl föreligger får Sta- tens skolverk besluta att en utbildning inte ska hänföras till ett visst nationellt program. I ett sådant fall ska besluta om examensmål för utbildningen. Särskilda bestämmelser om urval till utbildningen finns i 6 kap. 7 a §. En utbildning där ämnet specialidrott ingår kan vara riksrekryte- rande om det från nationell synpunkt krävs för att tillgodose elitid- rottens behov och idrotten ställer särskilda krav på gemensam trä- ning (riksrekryterande idrottsutbildning). idrottsförbund på ansökan av en idrottsförbund på ansökan av en kommun besluta om var riks- huvudman besluta om var riks- får anordnas och om hur många får anordnas och om hur många platser dessa utbildningar får I beslutet ska anges vil- som en elevs hemkommun ska betala till den huvudman som besluta om avvikelser från vad som annars gäller för nationella program enligt 2 a §. får i beslutet ange att använda programfördjupning om 200 gymnasiepoäng, tillsammans med det individuella valet och, i förekommande fall, utökat pro- gram för ämnet specialidrott. får meddela föreskrifter om ansökan att få anordna riksrekryterande idrottsutbildningar. nas på program. skall vara öppen för sökande ning ska vara öppen för sökande från hela landet. från hela landet. Utbildningen skall i första hand förbehållas elever, som har hand förbehållas elever, som har tillräckliga kunskaper och fär- digheter i finska språket för att språket för att kunna tillgodo- kunna tillgodogöra sig under- visningen men vars kunskaper i vars kunskaper i svenska är svenska är alltför bristfälliga för alltför bristfälliga för att de ska att de skall kunna tillgodogöra sig en svenskspråkig gymnasie- utbildning. I andra hand får utbildningen ges till elever som vill utveckla sin tvåspråkighet. svenskspråkig gymnasieutbild- ning. I andra hand får utbild- ningen ges till elever som vill utveckla sin tvåspråkighet. har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från ele- vens hemkommun. Av godkända idrottsutbildningar som inte är riksrekryterande Även andra utbildningar än de som är riksrekryterande idrottsutbildningar enligt 3 § kan bedriva ämnet specialidrott med vissa avvikelser från nationella program. Sådana avvikelser kan endast gälla att idrottsutbild- ningen ska ha möjlighet att använda programfördjupning om 200 gymnasiepoäng, tillsammans med det individuella valet och, i förekommande fall, utökat pro- gram för ämnet specialidrott. En ansökan om att få bedriva en sådan utbildning ska lämnas till . För att en ansö- kan ska kunna godkännas krävs att idrottsutbildningen är av elit- karaktär, att det finns ett regio- nalt behov av utbildningen samt att den tillstyrkts av respektive specialidrottsförbund. beslutar även om hur många platser utbildningen får omfatta. I fråga om urval till utbildningen gäller bestämmelserna i 4 §. får, efter att ha inhämtat ett yttrande från inom de nationella program- Nationella rådet för utbildning En lokal inriktning skall och efter hörande av det natio- tillgodose ett sådant lokalt eller nella programrådet, besluta att en kommun eller ett landsting under inte kan tillgodoses inom ramen för de nationellt fastställda pro- grammen och inriktningarna. inom de nationella program- En lokal inriktning kan om- En regional inriktning ska fatta andra och tredje utbild- utbildningsbehov som inte kan utbildningsåret på något av de tillgodoses inom ramen för de men och inriktningarna. En regional inriktning kan omfatta ett, två eller tre utbild- ningsår på något av de nationella Av beslutet om att anordna Av ansökan om att få en lokal inriktning skall det framgå dels målen för utbild- ningen, dels de kunskaper ele- framgå dels vilka kurser som verna skall ha uppnått vid full- kurser i de gymnasiegemensamma av beslutet framgå dels vilka kur- ser som inriktningen innehåller utöver kärnämnena och för pro- som ska tillämpas. tärsämneskurser, dels vilka kurs- planer som skall tillämpas. Före beslut om att anordna Före ansökan om att få en lokal inriktning bör styrelsen för utbildningen i förekom- mande fall samråda med berörd samråda med det lokala pro- ska fogas ett skriftligt utlåtande från det lokala programrådet eller – efter att ha inhämtat ett ytt- rande från Nationella rådet för – efter hörande av det natio- nella programrådet, och – efter inhämtande av huvud- beslutet ska anges vilken inter- elevs hemkommun ska betala till får huvudmannen ansöka om det i enlighet med bestämmelserna i 11 och 13 §§. Nya kurser och ämnen Styrelsen för utbildningen får besluta om att inrätta lokala kurser. En lokal kurs skall ge kun- skaper i ett eller flera ämnen inom ett bestämt kunskapsom- råde och svara mot sådana behov som inte tillgodoses får besluta att en kommun eller ett landsting får anordna en ny kurs samt besluta om hur många gymnasie- poäng den omfattar. En ny kurs ska ge kunskaper i ett befintligt ämne eller i ett nytt ämne inom ett bestämt kun- skapsområde och svara mot sådana behov som inte tillgodo- genom en nationellt fastställd ses genom en nationell ämnes- En lokal kurs kan före- En ny kurs får inte ersätta komma på nationella, specialut- kurser i de gymnasiegemen- formade och individuella pro- samma ämnena eller de kurser i En lokal kurs får inte karaktärsämnen som är gemen- ersätta kurser i kärnämnen eller samma för ett nationellt pro- de kurser i karaktärsämnen som gram eller finns inom en natio- är gemensamma för ett natio- nellt program eller finns inom en nationellt fastställd inrikt- Styrelsen för utbildningen ska ge förslag till centralt innehåll och betygskriterier för nya kurser enligt de riktlinjer som framgår av 1 kap. 6 § första stycket och av 2 kap. 14 §. Om en ny kurs ingår i ett nytt ämne ska styrelsen för utbildningen även ge förslag till en ny ämnesplan. får innan prövoperioden är slut, efter inhämtande av huvudman- nens utvärdering, besluta att kursen ska vara nationell inom ramen för en befintlig ämnesplan eller i förekommande fall besluta om en ny ämnesplan. Om någon annan huvudman önskar an- ordna den nya kursen innan den är fastställd som nationell, får huvudmannen ansöka om det i enlighet med bestämmelserna i 14 §. får meddela ytterligare föreskrifter om lokala inriktningar och kurser. får meddela föreskrifter om ansökan att få anordna regionala inriktningar, nya ämnen och nya kurser samt närmare föreskrifter om inne- hållet i sådana inriktningar, ämnen och kurser. Utbildning som till sitt innehåll för enstaka elever avviker från nationella program Om det finns särskilda skäl med hänsyn till en elevs behov och förutsättningar får rektorn besluta att innehållet i elevens utbildning får avvika från vad som annars är föreskrivet för ett nationellt program. Elevens utbild- ning ska fortfarande vara hän- förlig till ett visst nationellt pro- gram. Beslut enligt första stycket får inte fattas under en elevs avslu- tande läsår. Vid undervisning på ett indi- viduellt program gäller följande undantag från vad som annars föreskrivs i denna förordning. 1.Bestämmelserna om klass- råd tillämpas endast i den ut- sträckning det är praktiskt möj- ligt med hänsyn till hur under- visningen är upplagd. Vid utbildning inom ett indi- viduellt alternativ gäller följande undantag från vad som annars föreskrivs i denna förordning: 1.Bestämmelserna om klass- råd tillämpas endast i den ut- sträckning det är praktiskt möj- ligt med hänsyn till hur under- visningen är upplagd. 6 kap. tillämpas endast 12, 14 6 kap. tillämpas endast 12, 14 och 17 25 §§. och 17 25 §§. Bestämmelsen i 8 kap. 4 § Bestämmelsen i 8 kap. 4 § om specialklasser tillämpas inte. om specialklasser tillämpas inte. Ett individuellt alternativ ska innehålla utbildning och kan innehålla inslag av andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling. Utbildningen ska vara individuellt utformad efter elevens speciella utbildnings- behov och huvudmannen ska, i förekommande fall, sträva efter att samverka med andra myndig- heter och vårdgivare. För elever som in- vandrat till ska en pro- gramintroduktion anordnas inom ramen för ett individuellt alter- nativ. Syftet med en sådan individu- ellt utformad introduktion som avses i första stycket är att – elevernas kunskaper testas och valideras, – eleverna läser svenska, och – eleverna får vägledning inför sina val av fortsatta studier. Ett individuellt program kan kombineras med svenskunder- visning för invandrare (sfi). Ett individuellt alternativ kan kombineras med svenskunder- visning för invandrare (sfi). Undervisning i ämnen på grundskolenivå kan erbjudas inom ramen för ett individuellt Om regeringen inte föreskri- Om regeringen inte föreskri- ver något annat, skall läsåret ver något annat, ska läsåret börja börja och sluta senast i och sluta senast . När det gäller utbildning på Styrelsen för utbildningen får för rådena får dock styrelsen för tider om utbildningsinslaget för- utsätter andra läsårstider. Dagarna för höst- och vår- Dagarna för höst- och vår- bestäms av styrelsen för utbild- bestäms av styrelsen för utbild- Därvid skall det beaktas Därvid ska det beaktas om det finns elever som skall om det finns elever som ska påbörja grundutbildning som är påbörja grundutbildning som är längre än enligt lagen längre än enligt lagen som skall användas för idrott som ska användas för idrott och kärnämnet idrott och hälsa i ämnet idrott och hälsa som ingår i alla program. Elevernas skolarbete ska för- skall vara så jämnt fördelat över vara så jämnt fördelat över dessa ska vara jämnt fördelat över läs- en arbetsplats utanför skolan ska skall den arbetstid som gäller på arbetsplatsen tillämpas, om inte arbetsplatsen tillämpas, om inte rektor bestämmer annat. rektor bestämmer annat. Ett nationellt program inom Ett nationellt program inom – i förekommande fall för – kurser inom det individu- – kurser inom det individu- – utbildningsblock inom gym- nasial lärlingsutbildning, och Vissa bestämmelser om utbildningens omfattning framgår av bilaga 2 till skollagen (1985:1100) och av bilaga 1 till denna förord- Om inte något annat följer Om inte något annat följer av de bestämmelser som avses i av de bestämmelser som avses i andra stycket beslutar Statens skolverk om vilka ämnen och skolverk om vilka ämnen och kurser som skall ingå i respek- kurser som ska ingå i respektive tive program och i de nationellt program och i de nationella enligt vad som föreskrivs i 2 kap. 14 17 §§. Rektorn ska för utse en lärare att ha ett särskilt ansvar för examen inom ett nationellt program. En sådan lärare ska be- nämnas examensansvarig lärare. En examensansvarig lärare ska ha en utbildning inom ett eller flera karaktärsämnen för programmet. Inom ett högskole- förberedande program ska rektorn i första hand utse en gymnasie- lektor till examensansvarig lärare. Att ha ett sådant ansvar för examen som avses i 1 a § innebär att den examensansvarige läraren ska –godkänna utformningen av examensuppgifter, –administrera genomförandet av examen, –representera skolan i den samverkan skolan ska ha med yrkesbransch respektive högskola samt med andra gymnasieskolor, –delta i skolans samverkan med det nationella programrådet, –följa utbildningsresultaten för eleverna på det aktuella pro- grammet, och –biträda rektorn med att utse handledare och medbedömare till examensuppgifterna. Bestämmelser om gymnasie- examen finns i 5 kap. 10 § skolla- gen (1985:1100 En gymnasieexamen på ett yrkesprogram kallas yrkesexamen. En gymnasieexamen på ett hög- skoleförberedande program kallas högskoleförberedande examen. En yrkesexamen kan nås antingen genom en skolförlagd utbildning eller genom en lär- lingsutbildning. På yrkesprogrammen ska en yrkesexamen visa att eleven upp- nått de kompetenser som utifrån innehållet i programmet, och i förekommande fall inriktningen och yrkesutgången, behövs för anställning inom yrkesområdet. På de högskoleförberedande programmen ska en högskoleför- beredande examen visa att eleven uppnått de kompetenser som utifrån innehållet i programmet och inriktningen behövs för att bedriva högskolestudier. En examensuppgift på ett yrkesprogram ska bestå av ett större sammanhängande arbete som kan kombineras med bransch- specifika yrkesprov. I uppgiften ska alltid ingå att dokumentera arbetet på lämpligt sätt. En examensuppgift på ett högskoleförberedande program ska bestå av ett större samman- hängande arbete i form av en undersökning, analys eller pro- duktion som dokumenteras ge- nom en skriftlig rapport. Examensansvarig lärare beslu- tar om elevens examensuppgift. Rektorn ska för varje elev, efter samråd med examensansva- rig lärare, utse en lärare att vara handledare för examensuppgiften. En elev som har ett annat språk än svenska som moders- mål får läsa svenska som andra- språk som kärnämne i stället för svenska, om eleven behöver och önskar det. En sådan elev kan enligt 19 § läsa svenska inom ramen för sitt individuella val. En elev som har ett annat språk än svenska som moders- mål får läsa svenska som andra- språk som ett gymnasiegemen- samt ämne i stället för svenska, om eleven behöver och önskar det. En sådan elev kan enligt 18 § läsa svenska inom ramen för sitt individuella val. Om en elev har betyg från språkundervisning i grundsko- lan skall undervisningen i gym- nasieskolan utgå från grund- skolans utbildningsnivå. En elev kan också läsa nya språk i gym- nasieskolan. Undervisning i engelska på grundskolenivå kan erbjudas inom ramen för ett individuellt program. Om en elev har betyg från språkundervisning i grundsko- lan ska undervisningen i gymna- sieskolan utgå från grundsko- lans utbildningsnivå. En elev kan också läsa nya språk i gym- nasieskolan. Undervisning i engelska på grundskolenivå ska erbjudas den elev som med tillämpning av bestämmelsen i 5 kap. 17 § skol- lagen (1985:1100) har antagits till ett nationellt program. erbjudas både som språk som ska erbjudas både som språk ningsnivå och som nytt språk. Spanska skall erbjudas som nytt språk, men kan också erbjudas som språk som utgår från grund- visningen i andra språk än engelska, franska, och spanska skall anordnas om antalet elever som önskar läsa språket uppgår till minst fem i ning skall förekomma på alla förekomma på alla yrkesprogram. Varje sådan vecka ska anses sådan vecka skall anses motsvara Styrelsen för utbildningen får Styrelsen för utbildningen får dock bestämma att arbetsplats- lärande även ska förekomma på förekomma på det estetiska pro- Styrelsen beslutar om omfatt- ningen av det arbetsplatsförlagda lärandet och ansvarar även för Styrelsen beslutar om omfatt- att det arbetsplatsförlagda läran- ningen av den arbetsplatsför- det uppfyller de krav som finns lagda utbildningen och ansvarar även för att den arbetsplatsför- bör redovisas de arbetslivs- lagda utbildningen uppfyller de kontakter som skolan har för krav som finns på utbildningen. anordnandet av det arbetsplats- I skolplanen bör redovisas de Uppgifterna på en arbetsplats har för anordnandet av den där det arbetsplatsförlagda läran- det genomförs ska vara nära anknutna till innehållet i det eller delar av kurser skall arbets- platsförläggas och om hur fördel- ningen över åren skall göras. hur fördelningen av det arbets- Styrelsen för utbildningen an- platsförlagda lärandet över åren platser för den arbetsplatsförlagda ningen ansvarar för anskaff- ningen av platser. Det arbetsplatsförlagda läran- det ska ske under ledning av en handledare som är anställd på arbetsplatsen. Som handledare får bara den anlitas som har nöd- vändiga kunskaper och erfaren- heter för uppdraget och även i övrigt bedöms vara lämplig. Genom avtal ska skolhuvud- mannen och berörda arbetsplatser bestämma om sina respektive åta- ganden under det arbetsplatsför- lagda lärandet. I avtalet får bestämmas om ersättning ska utgå till huvudmannen för arbetsplat- sen. I förekommande fall ska bestämmelserna enligt lagen (1992:1528) om offentlig upp- handling tillämpas. Om styrelsen för utbild- ningen inte kan anskaffa platser för den arbetsplatsförlagda utbildningen i den omfattning som anges i 15 §, får den utbildningen i stället bytas ut mot motsvarande utbildning för- lagd till skolan. Styrelsen skall i sådant fall vidta alla åtgärder för att utbild- ningen åter kan arbetsplatsförläggas. Om styrelsen för utbild- ningen inte kan anskaffa platser för det arbetsplatsförlagda läran- det i den omfattning som anges i 15 §, får utbildningen på det yrkesprogrammet inte anordnas. I skollagen (1985:1100) finns grundläggande bestämmelser om den studieväg inom yrkespro- grammen som benämns gymna- sial lärlingsutbildning. Gymnasial lärlingsutbildning sker enligt en nationell utbild- ningsplan som beslutas av . Utbildningen sker också enligt en lokal utbildningsplan som bestäms för varje elev av huvudmannen efter samråd med det lokala programråd som avses i 1 kap. 2 b §. Den gymnasiala lärlingsut- bildningen genomförs på en eller flera arbetsplatser i en viss om- fattning och eleven kan förena studierna med en anställning på arbetsplatsen. En sådan lokal utbildnings- plan som avses i 16 a § ska inne- hålla uppgifter om –hur fördelningen av utbild- ningens innehåll ska göras mellan skolförlagt och arbetsplatsförlagt lärande, –de utbildningsblock som ska ingå i det arbetsplatsförlagda lärandet, och –hur uppföljningen av det arbetsplatsförlagda lärandet ska göras. Om den lokala utbildnings- planen behöver ändras under ele- vens studietid ska hänsyn i möjli- gaste mån tas till elevens syn- punkter. Det lokala programrådet ska bidra till att lärlingsutbildningen får en hög kvalitet. Rådet ska i det arbetet hjälpa styrelsen för utbildningen och rektorn när det gäller att –ordna platser för lärlingsut- bildningen, –utforma förslag till avtal med berörda arbetsplatser och till utbildningskontrakt, –säkerställa att det finns kom- petenta handledare, och –bedöma om utbildningen motsvarar målen i den nationella utbildningsplanen och innehållet ide lokala utbildningsplanerna, om utbildningen ger eleverna möjlighet att nå examensmålen och om den även i övrigt svarar mot de krav som ställs i läroplan, ämnesplan och andra författ- ningar. Styrelsen för utbildningen ska efter förslag från det lokala pro- gramrådet besluta om på vilka arbetsplatser den gymnasiala lär- lingsutbildningen ska finnas. I förekommande fall ska bestäm- melserna enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling till- lämpas. får meddela föreskrifter om ytterligare villkor för att en arbetsplats ska få anlitas till gymnasial lärlingsutbildning. En gymnasial lärlingsutbild- ning består av arbetsplatsförlagt lärande, skolförlagt lärande och en examensuppgift. Det arbetsplatsförlagda läran- det ska omfatta minst 1 250 och högst 1 800 gymnasiepoäng. Läran- det kan vara förlagt till en eller flera arbetsplatser. Innehållet i det arbetsplats- förlagda lärandet ska struktureras i utbildningsblock om 200 500 gymnasiepoäng. Innehållet i utbildningsblocken ska motsvara innehållet i de karaktärsämnes- kurser som används i motsva- rande skolförlagda utbildning. Styrelsen för utbildningen ska efter förslag från det lokala pro- gramrådet besluta om utbild- ningsblocken. Det arbetsplatsförlagda läran- det ska ske under ledning av en handledare som är anställd på arbetsplatsen. Som handledare får bara den anlitas som har nöd- vändiga kunskaper och erfaren- heter för uppdraget och även i övrigt bedöms vara lämplig. Handledaren ska ha genomgått en av skolhuvudmannen anord- nad handledarutbildning eller bedömas ha motsvarande kun- skaper. Eleven ska ha en lärare i ett karaktärsämne på ett yrkes- program som kontaktperson på skolan. Genom avtal ska skolhuvud- mannen och berörda arbetsplatser bestämma om sina respektive åta- ganden under lärlingsutbild- ningen. I avtalet får bestämmas om ersättning ska utgå till huvud- mannen för arbetsplatsen. För varje elev på gymnasial lärlingsutbildning ska rektorn se till att det upprättas ett avtal som undertecknas av skolhuvudman- nen, eleven och företrädare för den eller de arbetsplatser som är aktuella (utbildningskontrakt). I avtalet ska det anges vilka delar av utbildningen som ska fullgöras på arbetsplatsen och omfattningen av dessa. Vidare ska det framgå vilken lärare på skolan som är kontaktperson och vem som är handledare på arbetsplatsen. Föreskrifter i denna förord-