sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — föreslår i kapitel 7 att regeringen ska uppdra åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att tillsammans med , och Alarm genomföra en informations- och utbildningssatsning om flygande resurser riktad till brandbefäl och larmoperatörer. Vidare bör även sjukvårdsledare, polisinsatschefer och vakthavande befäl vid polisens länskommunikationscentraler omfattas av denna sats- ning. 6.5.3Polisflygets bemanning, beredskap och baseringar gör bedömningen att Polisflyget bedrivits med för små resurser, i relation till ambi- tionerna i verksamheten. Det kan i sin tur ha en koppling till att Polisflyget saknar en tydlig uppdragsbeskrivning och understryker det angelägna i att en sådan tas fram. måste säkerställa att Polisflyget har den per- sonal och utrustning som krävs för att man på ett säkert sätt ska kunna utföra verksamheten vid befintliga baseringar och med nu gällande beredskap. ser skäl för att verksamheten successivt bör förstärkas, i ett första steg genom att fler operatörer anställs. I ett andra steg bör man införa beredskap dygnet runt vid Göteborgsbaseringen. Det kräver att fler piloter anställs. I ett tredje steg bör man återupprätta Malmöbaseringen. Det förutsätter att den havererade helikoptern ersätts och att man har ändamålsenliga lokaler. Vidare krävs en utökning av antalet piloter och operatörer. Därefter kan man även överväga att införa beredskap dygnet runt vid baseringar baseringarna i , och . Om de tre första åtgärderna genomförs fullt ut skulle det innebära en årlig kostnadsökning om för Polisflyget. Till detta kommer kostnader för lokal i , samt anskaffningskostnaden för en ny helikopter om , inklusive polisoperativ utrustning. Investeringskostnaden fördelas över . Om väljer att anskaffa en tyngre transporthelikopter blir kostnaden högre. har inte haft möjlighet att värdera dessa förstärkningsinsatser i relation till polisens samlade verksamhet, för att hitta en finansiering för satsningarna inom Därför lämnar inget förslag om att resursförstärkningen ska genomföras. inser att det kan vara svårt att på kort sikt utöka förmågan hos Polisflyget. Med en utvecklad verksam- hetsuppföljning kan man få ett bättre beslutsunderlag för att värdera vilka resursförstärkningar som bör prioriteras. Saknas ekonomiska möjligheter att genomföra denna typ av förstärkningar bör ambitionsnivån inom Polisflyget anpassas efter tillgängliga resurser. I de följande avsnitten presenteras skälen för Helikopterutred- ningens bedömning. Behovet av fler operatörer, dvs. de som sköter den tekniska utrustningen på helikoptern, har varit omdiskuterat. De två senaste utredningarna om Polisflyget har kommit fram till olika slutsatser i denna fråga. av polisens flygverk- samhet menade att ett större antal operatörer inte är nödvändigt. Utredningen konstaterar att: Inspektionsgruppen har vid sin inventering av Polisflygets beman- ningsförhållanden funnit att baseringarna har ordnat en bemanning av helikoptrarna som tillgodoser polismyndigheternas behov. Utredaren menade att det räckte med att ha fast anställda opera- törer vid baseringarna i samt medan övriga baseringar har piloter som vid behov agerar operatörer. utredning om polisverksam- het med flyg menar däremot att antalet operatörer bör öka, för att motsvara antalet piloter. Genom att ha särskilda operatörer, som är utbildade att hantera den högteknologiska utrustningen, ökar man graden av specialisering och helikoptrarnas nytta. Med fler operatörer kan polishelikoptrarna utföra mer avancerade uppgifter. Rapporten framhåller att bristen på opera- törer begränsar nyttjande av polishelikoptrarna. händer det ofta att polishelikoptrarna bemannas av två piloter, där den ena fungerar som operatör. Piloterna förbrukar en del av sin flygtid när de agerar operatörer och minskar därmed andelen flygtid de kan agera piloter. Ett större antal operatörer hade följaktligen frigjort mer flygtid för piloterna. Enligt Polisflyget ökar kvalitén på uppdragen avsevärt om de genomförs med två personers besättning, bestående av pilot och operatör. Vissa av Polisflygets uppdrag, t.ex. dokumentation/miljö- övervakning, gränsövervakning och ledningsstöd med videolänk, kan endast utföras med två personers besättning. Ett ökat antal operatörer innebär också möjligheter att utveckla verksamheten. Med två personers besättning kommer Polisflyget att kunna utföra mer avancerade uppdrag, se tabell 6.6. Flygsäkerheten kan även förbättras med en besättning om två personer, då piloten exklusivt kan fokusera på att manövrera helikoptern och därmed inte riskerar att distraheras av den polisoperativa utrustningen (Polisflyget, 2008d). gör ingen annan bedömning än Polis- flyget när det gäller värdet av en besättning bestående av två personer. Tabell 6.6 Möjlig verksamhet med två personers besättning Spaning / dokumentation mot grov organiserad Hel besättning med operatör (värmekamera/videokamera) Hel besättning med operatör Bärbar länkmottagare för PIC Hel besättning med operatör Hel besättning med operatör Hel besättning med operatör Hel besättning med operatör Videoutrustning med möjlighet till direkt Källa: Polisflyget, 2008 (d). Polisflyget har bedömt att antalet operatörer, under nuvarande förhållanden, borde utökas till 14 personer för att ges bättre för- måga. Om baseringen i återupprättas och baseringen i ges beredskap dygnet runt behöver antalet operatörer utökas till 20 personer, enligt följande: Att utöka antalet operatörer medför i huvudsak ökade löne- kostnader. Lönekostnaden för en operatör uppgår enligt polisens egna uppgifter till inklusive sociala avgifter. Att anställa 17 operatörer skulle således medföra ökade lönekostnader om . Utbildning av nya ope- ratörer bedöms kunna genomföras inom befintlig budget. Att anställa ytterligare operatörer medför en merkostnad mot- svarande av Polisflygets nuvarande budget. Med tanke på att åtgärden betydligt ökar polishelikoptrarnas kapacitet får merkostnaden anses vara godtagbar. Utgångspunkten bör vara att polishelikoptrarna, som med utrustning kostat att anskaffa, ska vara bemannade så att de kan ge en optimal verksamhetsnytta. ser skäl för att antalet operatörer bör utökas för att förbättra polishelikoptrarnas kapacitet och effek- tivitet. Om detta av ekonomiska skäl inte är möjligt, bör man anpassa ambitionerna i verksamheten efter de resurser som finns tillgängliga. anser vidare att bör överväga att ge operatörerna en viss flygoperativ utbildning, så att de likt en HEMSTPF2FPT Crew Member vid en ambulanshelikopter kan bistå piloten med vissa flygoperativa uppgifter. På så sätt kan flygsäkerheten stärkas. Besättning om tre personer? RikspolisstyrelsensT rapport utredning om polisverksamhet med flyg menar att Polisflyget även bör bemanna polishelikoptrarna med uppdragsledare, enligt den norska polisens koncept (se kapitel 2.1). i har en besättning bestående av tre personer: pilot, operatör samt uppdragsledare. Uppdragsledaren sköter all dialog med insatsledningen på marken och avgör hur polishelikoptern ska användas i den aktuella polis- 2TP PT HEMS = kapacitet och flexibilitet förbätt- ras om de även bemannas med särskilda uppdragsledare.T Besätt- ningar om tre personer förekommer även hos polisen i t.ex. och . anser att utvärderingen av försöksverk- samheten med tre personers besättning i får bilda underlag för en bedömning av om konceptet ska införas vid fler av Polisflygets baseringar. Beredskap dygnet runt? av polisens flygverksamhet menar att det inte finns belägg för att fler baseringar bör ha beredskap dygnet runt. Utredningen konstaterar att: Någon statistik på utförda uppdrag har inte kunnat uppvisas. Något utredningsunderlag som stöder beslutet att gå ifrån den bered- skap som tidigare tillämpades har heller inte förebragts för inspek- tionen. Inspektionsgruppen har därför svårt att ta ställning till om den nuvarande verksamheten med dygnstäckning är ändamålsenlig och kostnadseffektiv. utredning om polisverksamhet med flyg menar att bemanning dygnet runt är önskvärt. Ett ökat antal operatörer möjliggör bemanning dygnet runt även vid andra baseringar än i . I första hand anser utred- ningen att bemanning dygnet runt bör övervägas vid Göteborgs- baseringen. Enligt Polisflygets statistik utförde baseringen i 532 uppdrag under nattpasset . minskade antalet uppdrag under nattpasset till 478, vilket enligt Polisflyget berodde på att baseringens flytt från till Myttinge medförde ett tillfälligt uppehåll i verksamheten. Polisflyget menar att trenden är att antalet uppdrag ökar, dels på grund av brottsutveck- lingen i samhället, dels på grund av en ökad medvetenhet hos polis- myndigheterna om att Polisflyget i är verksamt dygnet runt. utförde baseringen i motsvarande av antalet uppdrag baseringen i utförde (2 021 respektive 2 805 uppdrag). Enligt Polisflyget skulle base- ringen i utföra en motsvarande andel uppdrag under nattpassen om den hade bemanning dygnet runt, vilket skulle motsvara cirka 344 uppdrag . anser att verksamhetsstatistiken är för knapphändig för att några säkra slutsatser ska kunna dras om behovet av att Göteborgsbaseringen ska bemannas dygnet runt. uppfattning är dock att Polisflyget måste ges en tydlig roll i brottsbekämpningen och utifrån detta före- språkar utredningen att en bemanning dygnet runt prövas. Därigenom ges bättre möjlighet att integrera Polisflyget i övrig polisiär verksamhet, som pågår oavsett tid . Försöks- verksamheten måste bli föremål för noggrann utvärdering och erfarenheterna får visa hur en permanent dimensionering bör ske. Om man ska ha bemanning dygnet runt i behöver, enligt Polisflyget, antalet piloter utökas med 4 personer. Dessutom behöver några operatörer anställas, som redovisats tidigare. Att utöka antalet piloter medför i huvudsak ökade lönekostnader. Lönekostnaderna för en pilot uppgår enligt polisens egna uppgifter till inklusive sociala avgifter. Att anställa 4 piloter skulle således medföra ökade lönekostnader motsvarande . menar även här att då åtgärden ökar polishelikoptrarnas tillgänglighet får merkostnaden anses vara godtagbar. Behov av basering i ? Behovet av en basering i har varit omdiskuterat, bl.a. har två rapporter från kommit fram till vitt skilda slutsatser. av polisens flygverksam- het menade att en basering i inte var nödvändig. Som argument för att avveckla framhöll rapporten att baseringens nuvarande lokaler var undermåliga och att kostsamma investeringar var nödvändiga. Vidare hade Malmöbaseringen mindre bemanning än andra baseringar vilket innebar ett sämre resurs- utnyttjande. Rapporten menade att en koncentration av Polisflyget till färre baseringar borde vara mer kostnadseffektivt. Utredaren föreslog att Malmöbaseringens resurser skulle flyttas över till Göteborgsbaseringen. Göteborgsbaseringen föreslogs få bemanning dygnet runt för att förbättra tillgängligheten. Rapporten menade att då de nya helikoptrarna, EC 135, har större aktionsradie och är snabbare än de tidigare helikoptermodellerna borde tillgängligheten på polishelikoptrar i inte i någon större utsträckning försämras. utredning om polisverksam- het med flyg menar däremot att en basering i är nödvändig. Man menar att förslaget att avveckla Malmöbaseringens verksamhet och flytta över resurserna till i för hög utsträckning förlitar sig på ekonomiska argument och inte i till- räckligt hög utsträckning tar hänsyn till behovsbilden. Rapporten framhåller att: Tillgängligheten är kanske den viktigaste framgångsfaktorn när det gäller nyttan av helikopter vid akuta ingripanden. Enligt rapporten har tillgängligheten på polishelikoptrar i försämrats i och med att Malmöbaseringen avvecklades. Flygtiden från är , vilket avsevärt för- senar polisinsatser med polishelikopter i . Rapporten framhåller att då utgör ett betydande befolknings- centra, med av landets befolkning, bör det anses rimligt att nödvändiga polisresurser för effektiv brottsbekämpning finns tillgängliga. anser att en basering i är önskvärd. utgör ett betydande befolkningscentra och utsätts för en betydande del av den grova brottsligheten. Enligt BRÅ:s Trygghetsundersökning 2007 har län högst andel utsatta beträffande både brott mot person och brott mot egendom. fyller en viktig funktion i bekämpandet av grov brottslighet och bör därför i möjligaste mån vara tillgängliga. utredning om polisverksam- het med flyg framhåller att Malmöbaseringen av opera- tiva skäl fortsatt bör vara placerad på . En förut- sättning är dock att Polisflyget finner ändamålsenliga och kost- nadseffektiva lokaler. har inte kunnat göra någon beräkning av vad ett återupptagande av baseringen i skulle kunna kosta. kan dock konstatera att det förutsätter att den havererade helikoptern ersätts, att ändamålsenliga lokaler finns, samt att ny personal tillförs Polisflyget. utredning om polisverksamhet med flyg framhåller att Polisflygets geografiska täck- ning är god, men att vissa baseringar bör placeras på annan plats för att förbättra såväl säkerhet som effektivitet. Rapporten menar att Stockholmsbaseringens nuvarande lokaler i inte håller tillräckligt hög säkerhetsnivå. Rapporten före- slår vidare att baseringen flyttas till då det finns fördelar, i form av lägre underhålls- och lokalkostnader, med att samlokalisera Polisflyget med annan flygverksamhet. Rapporten menar vidare att Bodenbaseringen borde flyttas till Kallax flygplats i . kan konstatera att frågan om en heli- kopterbasering i varit föremål för utdragna processer. Såväl statliga som kommunala organ bör ta defi- nitiv ställning till var en permanent helikopterbasering ska lokalise- ras och medverka till att en samlad lokalisering kommer till stånd. I samband med detta kan även baseringarnas skalskydd ges en kvalitetshöjning. föreslår under kapitel 14 att Rikspolis- styrelsen ska pröva möjligheten att flytta sin helikopterverksamhet från till F 21 i . 6.5.4Anskaffning av ny helikopter? havererade en av Polisflygets helikoptrar. Något beslut om att ersätta helikoptern har inte fattats. Enligt Polisflyget har tillgängligheten minskat med cirka 15 pro- cent till följd av haveriet. har baseringarna i och inte tillgång till sina helikoptrar på grund av underhåll. Tillförs en ny helikopter kommer möjligheten att rotera helikoptrar i samband med t.ex. underhåll att öka och tillgängligheten på polishelikoptrar förbättras (Polisflyget, 2008d). ser behov av att den havererade heli- koptern ersätts, i synnerhet om baseringen i ska återupptas. I sammanhanget bör dock även polisens och andra myndigheters transportbehov beaktas. Polisflyget kan inte tillgodose (), piketgruppernas och andra special- Man har heller inte kapacitet att flyga bombgruppens utrustning. Om man väljer att ersätta den havererade helikoptern kan det ske på olika sätt: 1.Polisen anskaffar ytterligare en lätt helikopter av samma modell som . Transportbehoven löses genom samverkan med , och . 2.Polisen anskaffar en mellanklasshelikopter för att sköta uppgifterna för en ordinarie polishelikopter, som den svarar för polisens transportbehov. 3.Polisen anskaffar både en lätt helikopter och en mellanklass- helikopter. När det gäller det första alternativet behöver man först gå igenom vilka stödmöjligheter som finns från , Försvars- makten och . finns på 5 platser i landet med en anspänningstid dygnet runt. Man använder mellan- klasshelikoptern Sikorsky 76 C+, respektive C++. Helikoptern kan transportera en grupp ur NI. Däremot kan man inte flyga hela beredskapsenheten i en helikopter. genomfördes ett samarbete mellan NI och Sjöfarts- verket, som bland annat innebar att lastplaner togs fram för NI. Gemensamma övningar genomfördes också. Samarbetet har dock legat på is . har en ny upprättats i , med kort flygavstånd från NI:s bas. Vidare skulle i vid behov kunna användas för att transportera polismyndigheten i piketgrupp, som används i hela för att göra gripanden av våldsamma personer. Nackdelen med är att polisen inte kan garanteras tillgång till resursen, då helikoptrarna i första hand måste prioritera sitt flyg- och sjöräddningsuppdrag. SAR-heli- koptrarna har dock en låg nyttjandegrad, varför konflikt om resursen borde inträffa ganska sällan. är tydligt märkta med texten Search & Rescue. Märkningen utgör inget juridiskt hinder för att flyga polisiära insatsenheter. Däremot kan märkningen göra att man vill avstå från viss användning för att inte riskera förtroendet för räddningshelikoptrarna. anser att i den mån framöver används av polisens specialenheter bör det gälla transporter och inte taktiska insatser. Ett deltagande i taktiska insatser skulle kunna medföra att roll som livräddare ifrågasattes. ser däremot inga hinder för att används för rena transporter mellan två destinationer. Det är också den typen av transporter som i de allra flesta fallen efterfrågas. Ytterligare en aspekt som måste beaktas är hur piloterna ser på uppgiften att utföra polisiära transporter. har från erfarit att SAR-piloter känner tvek- samhet inför samröre med . Om ska användas för att flyga NI måste denna eventuella tveksamhet undanröjas, så att inte problem uppstår i samband med insatser. har bett Försvarsmakten analysera möjlig- heten att svara för transporterna av NI. Försvarsmakten konsta- terar att man inte har någon överkapacitet i sin helikopter- organisation, utan snarare en brist på resurser. Så kommer det att vara fram till dess att de nya helikoptrarna är levererade och operativa, vilket kan dröja ända till 2016. Vidare konstaterar att det krävs en medeltung helikopter för att transportera en grupp ur NI (Försvarsmakten har inga mellan- klasshelikoptrar). Flera av Försvarsmaktens är inplanerade för insats i , samt eventuellt för Nordic Battlegroup 2011. börjar bli operativa . Huvuddelen av Försvarsmaktens framtida helikoptrar kommer att kunna utrustas med ballistiskt skydd. Den bas som kan komma i fråga för stöd till NI är Malmen i som ligger på cirka 1 timmes flygavstånd från . Vidare krävs 1 timmes inställelsetid för besättningarna. Det går att ha besättningarna på plats vid helikoptern, men det innebär ökade kostnader. Försvarsmakten har föreslagit tre ambitionsnivåer för stöd till NI: Alternativ Låg: Om transporterna endast behöver utföras på normal arbetstid behövs ingen extra helikopter eller extra besättningar. Tillgängligheten bedöms då till 50 . En tas då ur ordinarie verksamhet för att utföra tran- sporten. Endast flygtimpriset debiteras. Alternativ Mellan: Under tjänstetid ger man samma service som i Alternativ Låg. Under icke-tjänstetid har en besättning jour. kommer helikoptrar eller besättningar att saknas. Detta alternativ förutsätter att antalet insatser är väldigt lågt och inte genererar mycket övertid. Jourersättning och flygtimpriset debiteras. Alternativ Hög: Säkerställd beredskap dygnet runt. Fyra besätt- ningar krävs för att täcka en 24/365 beredskap. Eftersom Heli- kopterflottiljen inte är dimensionerad för denna uppgift behövs ytterligare en anskaffas, till ett styckpris om . vill i sammanhanget erinra om de rekom- mendationer som ges i den studie över säkerhetskulturen inom Försvarsmakten som låtit göra. I den står bland annat att helikopterverksamheten i Försvarsmakten behöver stabilitet och lugn och ro för att bygga upp kompetens och träna för de nya helikoptersystemen. Man förordar att Helikopter- flottiljen ges återuppbyggnadsperiod, motsvarande en time-out. bör Helikopterflottiljen inte ges några nya upp- drag, och de befintliga uppdragen bör anpassas till arbetet med återuppbyggnaden. Man skriver vidare att Försvarsmakten behöver göra en långsiktig och bred planering som riskanalyseras för att avgöra hur lång återuppbyggnadsperioden ska vara. bedömer att Försvarsmakten med nu- varande resurser knappast kan göra något åtagande utöver Alterna- tiv Låg. När de nya är operativa bör dock Försvarsmakten ges ett större åtagande att stödja polisen med transporter. beskriver i kapitel 5 de juridiska begränsningar som finns avseende Försvarsmaktens stöd med helikopter till polisen. Kustbevakningsflyget har 3 flygplan som vart och ett kan tran- sportera en grupp med insatspoliser med utrustning. Flygplanen är stationerade på i , som ligger cirka 1 timmes bilväg från NI:s bas. Det kan också vara möjligt för Kustbevak- ningsflyget att flyga till eller för att där möta upp med NI. finns ingen garanterad beredskap, men det finns planer på att införa en sådan. I så fall räknar man med att ha en anspänningstid på . Vid transporter med flygplan är man beroende av tillgång till öppna flygplatser. är flygplan snabbare än helikoptrar och lämpar sig därför bättre vid transporter över längre sträckor. utredning om polisverksamhet med flyg menar att flygtransporter av polisens special- enheter bör ske med egna resurser. För att skaffa sig erforderlig transportkapacitet föreslår man att en mellanklasshelikopter an- skaffas som ersättning för den havererade helikoptern. Mellan- klasshelikoptern ska användas i Polisflygets ordinarie planerade verksamhet, men ska med kort varsel kunna ställas till förfogande för bl.a. ska baseras i , för att snabbt kunna stå till NI:s förfogande. En av Stockholms- baseringens EC 135:or flyttas som en konsekvens över till Göteborgsbaseringen. Vid längre transporter menar utredningen man att flygplan är ett snabbare och bättre transportmedel än helikopter. Av arbets- miljö- och trafiksäkerhetsskäl föreslås att flygplan används vid transporter som är längre än . I sådana situationer bör i första hand flygplan användas. vill understryka vikten av att NI:s tran- sportbehov tillgodoses. Transportförmågan kan dock tillgodoses på olika sätt. har inte underlag för att föreslå att införskaffar en mellanklasshelikopter. Till att börja med innebär införandet av en ny helikoptertyp kraftigt ökade kostnader avseende underhåll m.m. Några ekonomiska underlag finns inte redovisade i RPS rapport . Vidare är tillgängligheten till transportförmågan inte garanterad, även om Polisflyget införskaffar en mellanklasshelikopter. Heli- koptern kommer att behöva genomgå en årlig översyn vilket gör att den är indisponibel . För att vara garan- terad tillgång till transporter krävs det att man skaffar minst två mellanklasshelikoptrar. Om man ska kunna transportera hela krävs det enligt Polisflyget minst en AgustaWestland 139, som exklusive polisoperativ utrustning kostar i anskaffning. Om man har en lägre kravbild på antalet personer som måste transporteras, finns det fler och billigare helikoptrar att välja på, i prisklassen och uppåt, exklusive polisoperativ utrustning. Enligt Polisflyget bör den havererade EC 135:an ersättas av en helikopter av samma modell. Förslaget som framförts om att ersätta EC 135:an med en mellanklasshelikopter, tycker man inte är tillfredsställande. En mellanklasshelikopter skulle medföra utbildningsbehov, då besättningar skulle behöva utbildas på en ny helikoptermodell. har dessutom striktare villkor för start- och landning, vilket gör dem mindre flexibla än lätta helikoptrar. skulle även behöva annan polisoperativ utrustning, vilket också skulle medföra nya utbild- ningsbehov. Om man anskaffar en mellanklasshelikopter bör man enligt Polisflyget anskaffa en till lätt helikopter för att kunna lösa de ordinarie uppgifterna. bedömer att en stor del av polisens, och då särskilt NI:s, transportbehov i ett kortare tidsperspektiv bör kunna lösas med hjälp av . Transportbehov vid längre sträckor bör kunna tillgodoses av flyg- plan. bör det dock noteras att det finns begränsningar för i vilka situationer en kan användas. I ett medellångt tidsperspektiv bör även transportmöjligheterna med Försvarsmaktens helikoptrar vara ett lämpligt alternativ att pröva. tar inte ställning till hur Polisflygets havererade helikopter ska ersättas. Om polisen väljer att anskaffa en mellanklasshelikopter anser att det bör ske i samverkan med Kriminal- vården och . Kriminalvården har behov av att transportera fångar mellan anstalter. har ett visst helikopterbehov för en bredd av uppgifter, även om det inte är lika tydligt uttalat som hos .