sou · GVB326 · 2008-01-01 00:00:00 — Uppdraget bör ges till en särskild utredare som får hjälp av sak- kunniga och experter. Utredaren skall belysa förutsättningarna för att inrätta ett alterna- tivt förfarande för prövning av dispositiva tvister. I utredarens uppdrag ingår att ta ställning till om samtliga dispositiva tvister skall omfattas av förfarandet eller om vissa målkategorier skall un- dantas från tillämpningsområdet. Vissa tvister innehåller både dis- positiva och indispositiva element, dvs. både sådant som parterna kan träffa en förlikning om och sådant som parterna inte kan för- foga över på det sättet. Så är exempelvis fallet med en del fastig- hetsrättsliga tvister. Det står utredaren fritt att överväga om också sådana tvister skall inkluderas. Förfarandet bör inordnas i den exi- sterande domstolsorganisationen. Med hänsyn till instansordning- ens princip är det lämpligt att det förläggs till tingsrätt. Övergripande målsättningar för förfarandet skall vara frivillighet, snabbhet, partsinflytande och flexibilitet. Till skillnad från tidigare utredningsarbeten (se t.ex. betänkandet Näringslivets tvistlösning [SOU 1995:65]) skall arbetet den här gången inriktas på lösningar som inte följer den nuvarande rätte- gångsordningen. För att uppnå syftet med förfarandet är det näm- ligen nödvändigt med modifieringar av vissa grundprinciper för rättegångsförfarandet. Utredaren skall överväga i vilken utsträck- ning detta bör ske. När det gäller den övergripande frågan om förfarandet skall vara obligatoriskt eller frivilligt kan det konstateras att ett frivilligt för- farande inte riskerar att komma i konflikt med kraven i artikel 6 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventio- nen). Ett obligatoriskt förfarande har den fördelen att det kan fånga upp parter som inte själva ser fördelarna med ett snabbt för- farande. Risken finns dock att förfarandet av sådana parter endast ses som ett försteg till den traditionella processen och att det i dessa fall regelmässigt leder till ett förlängt förfarande. Mot bak- grund av de märkbara fördelarna med ett frivilligt förfarande skall utredaren föreslå regler för utformningen av ett frivilligt förfarande i enlighet med de riktlinjer som anges nedan. I ett frivilligt förfarande är det naturligt att parternas disposi- tionsrätt är stor. Parterna kan ha ett gemensamt intresse av att tvisten handläggs på en viss plats eller av personer med viss erfa- renhet och kompetens. De bör därför kunna styra över bl.a. vilken domstol som skall handlägga tvisten. Den begränsningen skall dock finnas att endast tingsrätt kan väljas. Eftersom förfarandet inte grundar sig på avtal måste initiativrätten av naturliga skäl ligga hos käranden/sökanden. Svaranden/motparten bör dock kunna oppo- nera sig mot valet, varvid det måste finnas en reglering som avgör vilken tingsrätt som blir behörig att handlägga tvisten. Ett sätt att lösa den frågan skulle kunna vara att tillämpa allmänna forumregler. För att uppnå eftersträvad snabbhet och flexibilitet är det lämpligt att målet handläggs av en ensamdomare. Frivilligheten bör också gälla domaren i så måtto att det står do- maren fritt att meddela parterna att deras tvist inte lämpar sig för det förenklade förfarandet. I sådant fall ligger det närmast till hands att tvisten hänskjuts till det vanliga förfarandet. Utredaren skall överväga den närmare utformningen av regleringen i detta hänse- ende. En angränsande fråga är vad som händer om någon av parterna inleder ett vanligt förfarande under ett pågående alternativt förfa- rande. Antingen föreligger hinder att ta upp det vanliga förfarandet eller så inträder hinder för det pågående alternativa förfarandet. redaren skall överväga vilken lösning som är den mest ändamålsen- liga och hur den förordade regleringen närmare skall utformas. I ett domstolsförfarande är bevisföringen noga reglerad. Motsat- sen gäller skiljeförfarandet, även om skiljenämnder tenderar att snegla på i inhemska förfaranden. När det gäller det nya förfarandet skall utredaren överväga om det skall finnas några regler när det gäller bevisningen eller om frågan vilken bevis- ning som skall tillåtas och hur den skall läggas fram skall avgöras från fall till fall. För att utgöra ett reellt alternativ till den vanliga processen och inte leda till en förlängning av domstolsförfarandet bör det frivilliga förfarandet mynna ut i ett verkställbart icke överklagbart avgö- rande som har rättskraft. Utredaren skall dock överväga om det, liksom för skiljedomar, bör finnas ett system för av avgö- randena samt vad som i övrigt behöver föreskrivas beträffande av- görandet. Utredaren skall vidare ta ställning till om domstolens avgöran- den skall motiveras. Det allmänna kravet på domskäl utgör ett mycket viktigt inslag i varje demokratiskt domstolssystem. I första hand är det parterna som kan antas ha intresse av att få ta del av domskälen, men domskälen möjliggör också insyn i och kontroll av förfarandet. Sistnämnda aspekt gör sig dock inte gällande med samma styrka beträffande ett frivilligt förfarande. Inte heller be- hövs domskäl för att underlätta andrainstansens hantering eftersom avgörandena inte kommer att kunna överklagas. Man kan tänka sig en ordning där parterna måste framställa en särskild begäran för att domaren skall motivera sitt avgörande. Utredaren skall överväga om det är befogat att alltid kräva motiverade avgöranden eller om beslutanderätten skall överlämnas till parterna. Ytterligare en fråga att ta ställning till är den om kostnadsansvar. Domstolsförfarandet har den fördelen att det endast utgår en an- sökningsavgift. En utgångspunkt för utredarens överväganden i kostnadshänseende skall vara att denna ordning skall bestå. Med avsteg från det som gäller i allmänhet för dispositiva tvistemål, skall utredaren föreslå regler som innebär att vardera parten står sin kostnad. En sådan ordning är förenlig med den frivillighet och därmed den samarbetsanda som ligger till grund för det alternativa förfarandet. Andra frågor som skall utredas är frågor om offentlighet och sekretess, deltagande av ombud, rättshjälp och jäv. För att fylla sitt syfte skall förfarandet som nämnts tidigare vara flexibelt. Utredaren skall överväga vad som behöver regleras i lag och vad som kan överlämnas till parterna och domaren att be- stämma om. Det står utredaren fritt att lämna förslag även på alternativa ut- formningar av förfarandet. Den nuvarande bestämmelsen om särskild medling i rättegångsbal- ken möjliggör omfattande användning av medling. Medling är emellertid inte så vanligt förekommande i . Utredaren skall analysera orsakerna till detta. Mot bakgrund av vad utredaren kommer fram till skall han eller hon också ta ställning till om det bör vidtas några åtgärder, t.ex. lagändringar, i syfte att få till stånd en ökad användning av medlingsinstitutet. I utredarens uppdrag ryms att överväga om det är lämpligt att införa någon form av för- processuell medling. Det är lämpligt att utredaren i sitt arbete ut- värderar den försöksverksamhet som bedrivs i och som beskrivits i det föregående. Generella riktlinjer för utredningsarbetet Utredaren skall beakta gällande rätt och eventuellt pågående lag- stiftningsarbete i samt i de utomnordiska länder som utre- daren bedömer vara av intresse. Utredaren skall beakta även pågå- ende lagstiftningsarbete inom EU. Utredaren skall lägga fram de lagförslag som han eller hon finner motiverade. Om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten eller enskilda, skall en beräkning av dessa kostnader redovisas. Om förslagen innebär kostnadsökningar för staten, skall utredaren dessutom föreslå en finansiering. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om alternativa former för tvistlösning vid tingsrätt (Ju Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:77) tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att dels belysa förutsättningarna för ett alter- nativt tingsrättsförfarande för dispositiva tvistemål och i enlighet med vad som närmare preciseras i direktiven överväga hur för- farandet bör utformas, dels analysera orsakerna till att domstols- anknuten medling inte är så vanligt förekommande i och ta ställning till om det bör vidtas några åtgärder, t.ex. lagändringar, i syfte att få till stånd en ökad användning av medlingsinstitutet. Utredningen skall enligt direktiven redovisa uppdraget . Med ändring av den beslutade tiden skall utredningen redovisa sitt uppdrag . 1.I hur många mål har tingsrätten uppskattningsvis förordnat om särskild medling –2005? 2.I hur många av dessa har förlikning uppnåtts? 3.På vilket sätt har medlaren vanligen bekostats i de fall där medling har använts? (flera svarsalternativ möjliga) a)av parterna b)genom allmän rättshjälp c)medlaren har tillhandahållits kostnadsfritt av tingsrätten Vem har tagit initiativet till medling? b)parterna ev. kommentar Är det tingsrättens uppfattning att medlingsinstitutet är efterfrågat av parter och ombud? 6.Vad tror tingsrätten är orsaken till att medlingsinstitutet inte används oftare? 7.Behöver medlingsinstitutet förbättras och i så fall hur? Antal medlingar –2005 Siffrorna är inte exakta. Frågan avsåg uppskattat antal medlingar. Har t.ex. tingsrätten svarat att förordnande skett i 5–7 mål är antalet medlingar redo- visat som 6 st. Sammanställning av undersökning angående andelen förlikta dispositiva tvistemål – AnmU 1.U Av det totala antalet förlikta mål har förlikts utan att frågan om förlikning har väckts från rättens sida. AnmU 2.U Undersökningen genomfördes genom att tingsrätterna ombads att svara på följande frågor: 1.Hur många dispositiva tvistemål har avgjorts totalt sett ? 2.Hur många av dessa har avgjorts genom förlikning? (Oavsett om förlikningen stadfästs eller om målet skrivits av) 3.I hur många av de förlikta målen har förlikningen träffats utan någon som helst medverkan från rätten i någon form? (Här avses sådana mål där parterna meddelat rätten att de har förlikts utan att frågan över huvud taget har väckts av rätten.) Vad är snabbrättegång? Snabbrättegång är ett frivilligt alternativ till den vanliga tvistemålsprocessen. I en snabbrättegång ska tvisten vara slutligt avgjord . Tvisten avgörs av en domare vid tingsrätten och domen kan inte överklagas. Varje part betalar sina egna rättegångskostnader. Vilka mål kan prövas i snabbrättegång? Mål där parterna kan träffa en förlikning (dvs. göra upp i godo) kan prövas i snabbrättegång. Parterna måste också vara överens om att tvisten ska prövas i snabbrättegång. Parterna kan i förväg ha träffat ett avtal om att tvisten ska prövas i snabbrättegång. Hur inleds en snabbrättegång? En snabbrättegång inleds precis som en vanlig rättegång med att en part ger in en stämningsansökan till tingsrätten. Om det finns ett tvistlösningsavtal om snabbrättegång ska avtalet ges in tillsammans med ansökningen. Finns det inget avtal kommer rätten att fråga motparten om han eller hon samtycker till snabbrättegång. Om motparten inte samtycker kan målet handläggas i vanlig rättegång i stället. Hur handläggs tvisten? Förfarandet i en snabbrättegång är flexibelt och anpassas till parterna och tvistens karaktär. Parterna har möjlighet att komma med önskemål om handläggningen. Som regel håller domaren en telefonkonferens med parterna eller deras ombud där handläggningen diskuteras. Om vittnen ska höras eller om en part begär det kan sammanträde hållas. Tingsrätten kan annars avgöra målet efter en helt skriftlig handläggning. Parterna får ge in högst två skrifter vardera. Rätten bestämmer en tidsplan för målets handläggning. Av tidsplanen framgår allt som ska ske under målets handläggning. Parterna är skyldiga att följa tidsplanen. En part som inte följer tidsplanen kan drabbas av sanktioner. En sanktion kan t.ex. innebära att en part förlorar möjligheten att åberopa omständigheter eller bevisning till stöd för sin sak om detta inte görs inom den tid som anges i tidsplanen. På detta sätt möjliggörs en snabbare handläggning av tvisten. Parterna ansvarar för vilken bevisning de vill åberopa till stöd för sin talan. Skriftliga handlingar som åberopas som bevis ska ges in till rätten. Om vittnesförhör åberopas ansvarar parterna för att deras vittnen kommer till det sammanträde där förhöret ska ske. Det är även tillåtet att i stället för vittnesförhör åberopa en skriftlig berättelse från ett vittne. Under målets handläggning undersöker domaren om parterna vill träffa en förlikning. Om parterna vill det kan rätten utse en medlare som har till uppgift att försöka hjälpa parterna att komma överens. Vad kostar rättegången? För ansökan om stämning tas en ansökningsavgift på ut. I övrigt kostar rättegången ingenting. Parterna betalar själva sina rättegångskostnader, t.ex. kostnader för juridiskt ombud. Den som vinner målet har inte rätt att få ersättning för sina rättegångskostnader och den som förlorar riskerar inte att få betala motpartens rättegångskostnader, annat än i vissa undantagsfall. Kan man överklaga? och beslut under en snabbrättegång kan inte överklagas. Genom avgörandet i snabbrättegången är tvisten alltså slutligt avgjord. Måste man anlita ett juridiskt ombud? Det finns inget krav på att anlita ombud. kan det dock vara bra att ta hjälp av ett juridiskt ombud, särskilt i mer komplicerade mål. (Exempel 1: Inget avtal finns. ST 1101-06 Rotel 1 har inte angett något om vid kontakt med tingsrätten Kärandebolaget ./. Svarande Svarberg angående fordran Kärandebolaget har ansökt om stämning mot Er och begärt att målet skall handläggas enligt lagen om snabbrättegång i tvistemål. Ni stäms till rätten för att svara på om Ni godtar att målet handläggs i snabbrättegång. Om Ni inte godtar snabbrättegång kan målet komma att handläggas i vanlig rättegång i stället om käranden begär det. Skriftligt svar till tingsrätten Ni skall skicka eller lämna in ett skriftligt svar till tingsrätten. I svaret skall Ni ange om Ni godtar snabbrättegång eller inte. Godtar Ni snabbrättegång skall Ni även avge svaromål. Svaromålet skall lämnas i två exemplar, varav tingsrätten skickar det ena till käranden. Av svaromålet skall framgå om Ni medger eller bestrider yrkandet (dvs. om Ni går med på kärandens krav eller inte). Om Ni bestrider måste Ni förklara varför. Ert svar skall ha kommit in till tingsrätten efter det att Ni fått detta brev. Vittnen eller andra bevis Vill Ni åberopa vittnen eller andra bevis skall Ni ange detta. Om Ni åberopar vittnen skall deras namn och adress anges. Skriftliga bevis skall lämnas till tingsrätten i original eller kopia. Ni måste berätta vad Ni vill styrka med varje bevis. Därför är det viktigt att svara Om Ni inte svarar inom den angivna tiden kan tredskodom meddelas mot Er. Det innebär att Ni förlorar målet. Tredskodom kan också meddelas om Ni svarar att Ni godtar snabbrättegång och bestrider kärandens yrkanden utan att ange skäl för bestridandet som kan vara av betydelse vid prövning av saken. Upplysningar, se bifogat blad. Information om förenklad delgivning bifogas. Den som ansöker om stämning och framför krav av något slag, t.ex. på skadestånd, på betalning för en vara eller på att få vårdnaden om ett barn, kallas kärande. Den som kravet riktas mot kallas svarande. Tredskodom innebär att den som inte svarar på föreläggandet som regel förlorar målet. Tredskodom kan komma att meddelas efter det att den tid som anges i föreläggandet har löpt ut och käranden, om det behövs, beretts tillfälle att slutföra sin talan. Om tredskodom meddelas mot Er, har Ni möjlighet att begära att tingsrätten tar upp målet på nytt (ansökan om återvinning). Närmare anvisningar om hur man ansöker om återvinning lämnas alltid i samband med att en tredskodom meddelas. Om Ni inte ansöker om återvinning, kan Ni inte få domen omprövad. Observera att det vid vanlig rättegång gäller särskilda regler bl.a. om rättegångskostnad när tvisten avser mindre värden än ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Så är fallet om målnumret ovan innehåller bokstäverna FT. Om käranden har begärt att målet skall handläggas i snabbrättegång innehåller målnumret ovan bokstäverna ST. För närmare information om snabbrättegång, se bifogad informationsfolder. För upplysningar i övrigt kan Ni kontakta tingsrätten. (Exempel 2: Inget avtal finns. ST 1102-06 Rotel 1 snabbrättegång inte godtas.) vid kontakt med tingsrätten Kärandebolaget ./. Svarande Svarberg angående fordran Kärandebolaget har ansökt om stämning mot Er och i första hand begärt att målet skall handläggas enligt lagen om snabbrättegång i tvistemål. Ni stäms till rätten för att svara på om Ni godtar att målet handläggs i snabbrättegång och för att svara på vad käranden yrkar och i övrigt anför. Om Ni inte godtar snabbrättegång kommer målet att handläggas i vanlig rättegång i stället. Skriftligt svar till tingsrätten (svaromål) Ni skall skicka eller lämna in ett skriftligt svaromål till tingsrätten. Svaromålet skall lämnas i två exemplar, varav tingsrätten skickar det ena till käranden. Svaromålet skall ha kommit in till tingsrätten efter det att Ni fått detta brev. Av svaromålet skall framgå om Ni medger eller bestrider yrkandet (dvs. om Ni går med på kärandens krav eller inte). Om Ni bestrider måste Ni förklara varför. I svaret skall Ni också ange om Ni godtar snabbrättegång eller inte. Vittnen eller andra bevis Vill Ni åberopa vittnen eller andra bevis skall Ni ange detta. Om Ni åberopar vittnen skall deras namn och adress anges. Skriftliga bevis skall lämnas till tingsrätten i original eller kopia. Ni måste berätta vad Ni vill styrka med varje bevis. Därför är det viktigt att svara Om Ni inte svarar inom den angivna tiden kan tredskodom meddelas mot Er. Det innebär att Ni förlorar målet. Tredskodom kan också meddelas om Ni bestrider men inte anger skäl för bestridandet som kan vara av betydelse vid prövning av saken. Upplysningar, se bifogat blad. Information om förenklad delgivning bifogas. Den som ansöker om stämning och framför krav av något slag, t.ex. på skadestånd, på betalning för en vara eller på att få vårdnaden om ett barn, kallas kärande. Den som kravet riktas mot kallas svarande. Tredskodom innebär att den som inte svarar på föreläggandet som regel förlorar målet. Tredskodom kan komma att meddelas efter det att den tid som anges i föreläggandet har löpt ut och käranden, om det behövs, beretts tillfälle att slutföra sin talan. Om tredskodom meddelas mot Er, har Ni möjlighet att begära att tingsrätten tar upp målet på nytt (ansökan om återvinning). Närmare anvisningar om hur man ansöker om återvinning lämnas alltid i samband med att en tredskodom meddelas. Om Ni inte ansöker om återvinning, kan Ni inte få domen omprövad. Observera att det vid vanlig rättegång gäller särskilda regler bl.a. om rättegångskostnad när tvisten avser mindre värden än ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Så är fallet om målnumret ovan innehåller bokstäverna FT. Om käranden har begärt att målet skall handläggas i snabbrättegång innehåller målnumret ovan bokstäverna ST. För närmare information om snabbrättegång, se bifogad informationsfolder. För upplysningar i övrigt kan Ni kontakta tingsrätten. (Exempel 3: Tvistlösningsavtal finns.) ST 1103-06 Rotel 1 vid kontakt med tingsrätten Kärandebolaget ./. Svarande Svarberg angående fordran Kärandebolaget har ansökt om stämning mot Er och åberopat ett avtal om att tvisten skall handläggas enligt lagen om snabbrättegång i tvistemål. Ni stäms till rätten för att svara på vad käranden yrkar och i övrigt anför. Skriftligt svar till tingsrätten (svaromål) Ni skall skicka eller lämna in ett skriftligt svaromål till tingsrätten. Svaromålet skall lämnas i två exemplar, varav tingsrätten skickar det ena till käranden. Svaromålet skall ha kommit in till tingsrätten efter det att Ni fått detta brev. Av svaromålet skall framgå om Ni medger eller bestrider yrkandet (dvs. om Ni går med på kärandens krav eller inte). Om Ni bestrider måste Ni förklara varför. Om Ni anser att tvisten inte skall handläggas i snabbrättegång skall Ni ange skälen för detta. Vittnen eller andra bevis Vill Ni åberopa vittnen eller andra bevis skall Ni ange detta. Om Ni åberopar vittnen skall deras namn och adress anges. Skriftliga bevis skall lämnas till tingsrätten i original eller kopia. Ni måste berätta vad Ni vill styrka med varje bevis. Därför är det viktigt att svara Om Ni inte svarar inom den angivna tiden kan tredskodom meddelas mot Er. Det innebär att Ni förlorar målet. Tredskodom kan också meddelas om Ni bestrider men inte anger skäl för bestridandet som kan vara av betydelse vid prövning av saken. Upplysningar, se bifogat blad. Information om förenklad delgivning bifogas. Den som ansöker om stämning och framför krav av något slag, t.ex. på skadestånd, på betalning för en vara eller på att få vårdnaden om ett barn, kallas kärande. Den som kravet riktas mot kallas svarande. Tredskodom innebär att den som inte svarar på föreläggandet som regel förlorar målet. Tredskodom kan komma att meddelas efter det att den tid som anges i föreläggandet har löpt ut och käranden, om det behövs, beretts tillfälle att slutföra sin talan. Om tredskodom meddelas mot Er, har Ni möjlighet att begära att tingsrätten tar upp målet på nytt (ansökan om återvinning). Närmare anvisningar om hur man ansöker om återvinning lämnas alltid i samband med att en tredskodom meddelas. Om Ni inte ansöker om återvinning, kan Ni inte få domen omprövad. Observera att det vid vanlig rättegång gäller särskilda regler bl.a. om rättegångskostnad när tvisten avser mindre värden än ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Så är fallet om målnumret ovan innehåller bokstäverna FT. Om käranden har begärt att målet skall handläggas i snabbrättegång innehåller målnumret ovan bokstäverna ST. För närmare information om snabbrättegång, se bifogad informationsfolder. För upplysningar i övrigt kan Ni kontakta tingsrätten. (Exempel 1) ST 1102-06 Rotel 1 vid kontakt med tingsrätten angående fordran pga. bilreparation Följande tidsplan har fastställts för målet: Bilföretaget skall yttra sig över svaromålet och särskilt bemöta påståendet om att reparationen inte utförts fackmannamässigt. lämnat i sitt yttrande. parter slutligt ha angett de bevisning som åberopas. Konsekvenser av att tidsplanen inte följs Om yttrandet kommer in för sent beaktas det inte i målet om inte rätten av särskilda skäl bestämmer annat. Om yttrandet kommer in för sent beaktas det inte i målet om inte rätten av särskilda skäl bestämmer annat. Efter denna tidpunkt får inga nya omständigheter och ingen ny bevisning åberopas, om inte parten gör sannolikt att han eller hon haft giltig ursäkt att inte åberopa omständigheten eller beviset tidigare. Sammanträde – 16.00 i tingssal 1. Båda parter skall infinna sig personligen vid sammanträdet. Denna tidsplan gäller som kallelse. Parterna ansvarar för att de personer som åberopas som vittnen infinner sig vid sammanträdet. Om en part uteblir från sammanträdet utan att i förväg ha anmält giltiga skäl för det kan tredskodom meddelas. Tredskodom innebär att man förlorar målet. Om ett vittne uteblir utan giltig anledning kommer vittnet inte att höras i målet. Sista dag för dom i målet. (Domen kan dock komma att meddelas tidigare). Läs anvisningarna noga. Om en part t.ex. skall yttra sig över något ett visst datum skall yttrandet ha kommit in till tingsrätten senast det datumet. Observera särskilt att det är förenat med konsekvenser att inte följa tidsplanen. För ytterligare upplysningar, kontakta tingsrätten. (Exempel 2) ST 1101-06 Rotel 1 vid kontakt med tingsrätten Makarna ./. angående fel i fastighet Följande tidsplan har fastställts för målet: Makarna skall yttra sig över svaromålet och särskilt ange hur den påstådda utfästelsen om att källaren var fri från fukt skall ha skett, samt inge de skriftliga vittnes- berättelser som åberopas.