sou · GWB376 · 2008-07-07 00:00:00 — 43TP PT ITPS S2007:004 Nyföretagandet i och 2006 s. 21. 44TP PT ITPS S2007:004 Nyföretagandet i och 2006 s. 21. 45TP PT ITPS S2007:004 Nyföretagandet i och 2006 s. 21. 46TP PT 2008 s. 43. 47TP PT 2008 s. 43. Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande SOU 2008:76 branscher där männen i stor utsträckning startar företag känne- tecknas av en högre överlevnadsgrad.TPF48FPT En förklaring till detta kan vara att de branscher där kvinnor och personer med utländsk bakgrund återfinns är mer konkurrensutsatta. En annan faktor som kan påverka ett företags tillväxt- och överlevnadsmöjligheter kan vara den allmänna konjunkturen. Det kan vidare vara fråga om faktorer som skatteregler, svårigheter att starta respektive avsluta ett företag, administrativ börda, rådgivande service, finansiering, tillväxt, arbetsmarknad samt arbetsrätt, storleken på den offentliga sektorn i förhållande till den privata sektorn samt tillgången på förebilder inom entreprenörskap.TPF49FPT Även sjukförsäkringens utformning kan i det enskilda fallet ha stor betydelse för ett före- tags utveckling under de första kritiska åren. Det finns stora skill- nader mellan företagen när det gäller omsättningen efter företagsstart. En tiondel omsatte och en femte- del mindre än 43 000 kr.TPF50FPT Troligen bedrivs många av dessa verk- samheter vid sidan om en anställning, vid sidan av studier eller parallellt med ett annat företag. Andelen kvinnor bland nyföretagarna har ökat från 2006.TPF51FPT Antal nya företag som startades av kvinnor har enligt preliminära siffror ökat med 21 pro- cent jämfört med 2006.TPF52FPT Trots att antalet kvinnor som startat före- tag ökat den senaste tioårsperioden, har det totala antalet kvinnor som försörjer sig som företagare inte ökat nämnvärt.TPF53FPT Troligen beror det på flera faktorer. Det kan t.ex. konstateras att det krävs en stor förändring i nyföretagandet för att ge en påtaglig föränd- ring i det totala antalet företagare. Det krävs också att inflödet av nya företagare inte motverkas av ett stort utflöde vilket varit fallet 48TP PT 2008 s. 44. 49TP PT ITPS A2007:018 Nyföretagandet i , En kartläggning av policyåtgärder i ett inter- nationellt perspektiv samt kvantitativa analyser av nyföretagande i . 50TP PT 2008 s. 44. 51TP PT 2008 s. 38. 52TP PT Pressmeddelande : ingår två nya branscher i nyföretagarstatistiken: jordbruk/skogsbruk/fiske samt fastighetstjänster. Dessa branschgrupper står för närmare 4 000 av de företag som startades . För att få en jämförbar statistik har dessa grupper uteslutits i jämförelsen ovan. Det här visar den senaste statistiken från ITPS och . 53TP PT 2008 s. 55. SOU 2008:76 Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande för kvinnors företagande.TPF54FPT En annan orsak kan vara att många kvinnor startar sitt företag vid sidan om en anställning och att det därför dröjer innan företagandet blir den huvudsakliga inkomst- källan i de fall detta alls sker.TPF55FPT Stöd för det senare antagandet ges i viss mån av att det bland kvinnor är vanligare än bland män att inneha både en F- och A-skattsedel samt att ökningen procentuellt är högst för kvinnor med detta dubbla skattsedelsinnehav (se avsnitt 4.1.1). Att kvinnor och män har en tendens att starta företag inom olika branscher framgår av nedanstående bild. återfinns i hög utsträckning inom tjänstesektorer som utbildning, hälso- och sjukvård och handel, hotell och restaurang medan män oftare startar företag inom verksamhets- områden som transport och kommunikation, bygg och till- verkning.TPF56FPT Till viss del kan antagligen en förklaring till skill- naderna vara de könsskillnader som finns i val av utbildning, yrke och verksamhetsområde och det faktum att många företagare väljer att starta ett företag inom den bransch de är utbildade för eller har erfarenhet av. Detta har medfört att t.ex. de som är sysselsatta inom den offentliga sektorn har haft svårare att starta eget företag eftersom förutsättningarna för eget företagande inom den sektorn länge varit mer begränsande. Trots att stora strukturförändringar pågår inom utbildning, hälso- och sjukvård så är ändå företagar- 54TP PT 2008 s. 55. 55TP PT 2008 s. 55. 56TP PT 2008 s. 18. Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande SOU 2008:76 aktiviteten att beteckna som låg. Eftersom det är en så stor andel av kvinnorna som är sysselsatta inom den offentliga sektorn och spe- ciellt inom vården är det ofrånkomligt att detta får genomslag och påverkar förutsättningarna för kvinnors företagande. På andra områden t.ex. företagstjänster och finansiell verksamhet är nyföretagandet högt bland både kvinnor och män. Andra inslag som kännetecknar kvinnors företag är att dessa i större utsträckning än männens företag drivs som enskild firma och är orienterade mot en lokal snarare än nationell eller internationell marknad. Detta kan till viss del förklaras av att kvinnor i relativt hög utsträckning driver företag inom tjänstesektorn. Näringslivsorganisationerna har pekat på vissa åtgärder som skulle kunna genomföras för att öka kvinnors företagande såsom bl.a. reformering av socialförsäkringarna för företagare, stärkt tjänstesektor, ökade möjligheter till företagande inom områden som domineras av offentliga monopol och betoning i skolan av entreprenörskapets roll. Det är enligt organisationerna viktigt att tjänstesektorn tillåts växa så att t.ex. personliga tjänster utvecklas och att det ges ökade möjligheter för entreprenörer inom tidigare offentlig verksamhet t.ex. genom fler upphandlingar. I dessa sammanhang påpekas härutöver behovet av att lösa problemen med F-skattsedelns regler.TPF57FPT Utöver generella satsningar för att främja nyföretagande och tillväxt inom befintliga företag lanserade regeringen en omfattande satsning för att främja kvinnors företagande och öka forskningen och kunskaperna om kvinnors företagande.TPF58FPT har fått uppdraget att genomföra och samordna ett treårigt pro- gram för att främja kvinnors företagande. Det övergripande syftet med programmet är att få fler kvinnor att starta, driva och utveckla företag. Ett exempel på åtgärder är att göra finansieringen mer till- gänglig för kvinnor, som generellt har svårare än män att finansiera sina verksamheter samt att öka kunskaperna om finansiering av kvinnors företagande. Regeringen beslutade att höja nivån på mikrolån till nya och små företag till . infördes en skattereduktion för hushållstjänster. Studier om hur kvinnor och män använder sin tid visar att kvinnor generellt bär det största ansvaret för det obetalda hemarbetet såsom 57TP PT Företagarnas rapport företagande – så kan det ta fart, 2007 och Kvinnors och mäns företagande, 2005. 58TP PT Regeringsbeslut , N2007/4596/ENT (delvis), N2007/2432/ENT och N2006/9663/ENT. SOU 2008:76 Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande exempelvis traditionella hushållssysslor, omsorg om barnen och omsorgen om nära anhöriga.TPF59FPT Skattereduktionen för hushålls- tjänster ökar möjligheterna för hushållen att köpa dessa tjänster och på så sätt förbättras möjligheterna för framför allt kvinnor att frigöra obetalt hemarbete mot betald arbetstid eller utbildning. På så sätt kan kvinnors yrkesposition och kvinnors ekonomiska själv- ständighet stärkas. Skattereduktion medför därmed mer lika villkor för kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. pågår en översyn av företagarnas försäkrings- villkor i trygghetssystemen. Uppdraget ska redovisas senast i augusti 2008.TPF60FPT En särskild utredare har också utrett förutsättning- arna för ökad valfrihet när det gäller vård, omsorg, stöd och service inklusive särskilt boende som ges till äldre och personer med funk- tionsnedsättning enligt socialtjänstlagen. över- lämnade betänkandet LOV att välja – Lag Om Val- frihetssystem.TPF61FPT Den nya lag som föreslås är avsedd att fungera som ett frivilligt verktyg för de kommuner och landsting som vill kon- kurrenspröva verksamhet genom att överlåta valet av utförare till brukaren/invånaren. Den föreslagna lagen är ett alternativ till lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, och ska främja en mångfald av utförare. 59TP PT Prop. 2006/07:94 s. 30 ff. 60TP PT N 2006:11, direktiv 2006:37 och tilläggsdirektiv 2006:129 och 2007:156. 61TP PT SOU 2008:15. 6Utvidgning av närings- verksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen Utredningen ska enligt direktiven se över självständighetsrekvisitet i IL:s näringsverksamhetsbegrepp. Syftet med uppdraget är att det ska bli enklare att starta näringsverksamhet, bl.a. för dem som har en eller ett fåtal uppdragsgivare. Såsom uppdraget är utformat är det således inte begränsat endast till den grupp som har en eller ett fåtal uppdragsgivare. Utredningen har bl.a. mot den bakgrunden övervägt olika alternativ till hur näringsverksamhetsbegreppet i 13 kap. 1 § IL ska kunna utvidgas för att göra det enklare att starta näringsverksamhet. Avsnittet disponeras på följande sätt. I avsnitt 6.1 går utred- ningen igenom behovet av ny lagstiftning och vilka målgrupper som en eventuellt förändrad lagstiftning ska rikta sig mot. I avsnitt 6.2 analyseras möjligheten att införa det EG-rättsliga mervärdesskattedirektivets begrepp ekonomisk verksamhet i stället för det nuvarande näringsverksamhetsbegreppet. Detta begrepp anses, i förhållande till näringsverksamhetsbegreppet, ha en vidare innebörd, vilket skulle utvidga möjligheterna för att anse en verksamhet utgöra näringsverksamhet. I avsnittet belyses skill- naderna mellan ML och det EG-rättsliga mervärdesskattedirektivet och vad ett sådant alternativ skulle kunna medföra för konsekven- ser. I avsnitt 6.3 analyseras tre olika alternativ som alla innebär en ändring av självständighetsrekvisitet. Av direktiven framgår att parternas vilja i ett avtal om arbete bör ges större vikt vid bedöm- ningen av om det är fråga om näringsverksamhet eller om ett anställningsförhållande, varför detta är en gemensam utgångspunkt för de olika alternativen. Det första alternativet bygger på en pre- sumtionsbestämmelse som innebär att vad parterna avtalat ska Utvidgning av näringsverksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen beaktas såvida det inte är uppenbart att arbetet utförs under sådana förhållanden att den som utför arbetet är att anse som anställd. Det andra alternativet innebär att man gör en sammanvägd bedömning varvid ska särskilt beaktas graden av beroende till uppdragsgivaren, integration i dennes verksamhet och vad parterna har avtalat. Det tredje alternativet avser den grupp som utredningen faktiskt har identifierat och som inte synes omfattas av nuvarande näringsverk- samhetsbegrepp. Det handlar om personer som i huvudsak hyr ut sig själva för kortare eller längre uppdrag som hör till uppdrags- givarens ordinarie verksamhet. I de avsnitt som alternativen pre- senteras analyseras också hur de förhåller sig till bestämmelserna om solidariskt betalningsansvar i SBL. Härefter analyseras först hur de alternativa bestämmelserna förhåller sig till den arbetsrättsliga regleringen och hur de kan påverka det civilrättsliga arbetstagar- begreppet. I ett efterföljande avsnitt analyseras vilka eventuella konsekvenser de alternativa bestämmelserna kan medföra för bedömningen av skattskyldighet enligt ML. I ett avslutande avsnitt presenteras sammanfattade slutsatser för de olika alternativen i för- hållande till varandra. Avsnittet innehåller också ett lagförslag och bedömning av eventuella konsekvenser för när någon ska anses bedriva näringsverksamhet i BfL:s mening. Slutligen analyseras hur lagförslaget kan påverka skatteundandraganden och uppbörds- effektiviteten. 6.1Behov av ny lagstiftning och målgrupp Formerna för företagande och anställning har som framgått av den redogörelsen förändrats. Det blir således allt vanligare att ett företag består av en kärna av fast heltidsanställda som är omgiven av ringar av personer med allt lösare anknytning till före- taget såsom deltidsanställda, inhyrd personal, tidsbegränsat anställda samt egenföretagare som anlitas för olika uppdrag. Även om det traditionella anställningsavtalet mellan arbetsgivare och arbetstagare är den dominerande formen för anlitande av arbetskraft så har företagen i större utsträckning börjat anlita underleverantörer, konsulter och bemanningsföretag. har i hög grad kännetecknats av att de större företagen köper in tjänster i stället för att anställa personer inom företagen. Till en del handlar det om inköp av specialisttjänster t.ex. vad gäller IT-kompetens. Men företagen köper också in sådana tjänster, som Utvidgning av näringsverksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen tidigare utförts internt; antingen styckvis från fristående företag eller genom att lägga ut verksamheten på entreprenad. Det är van- ligt förekommande att lägga ut verksamheter som t.ex. städning, fönsterputsning, vaktmästeri, telefonväxel och reception. I andra fall handlar det om avknoppning av avdelningar inom produktio- nen, som inte bedöms höra till företagens kärnverksamhet. Den avknoppade enheten kan fortsätta att arbeta på entreprenad åt sin tidigare arbetsgivare. Avknoppningen kan också avse speciella tjänster, där den eller de anställda, som tidigare skött dem inom företagets ram erbjuds att i stället som egenföretagare utföra dessa uppgifter på entreprenad åt den tidigare arbetsgivaren. Samman- taget har det inneburit att arbetsmarknaden blivit mer flexibel och att flera fått möjligheter att arbeta i andra former än i ett vanligt anställningsförhållande. Det finns dock fortfarande de som vill arbeta som företagare och bli beskattade i inkomstslaget närings- verksamhet men som inte bedöms uppfylla självständighets- kriteriet i 13 kap. 1 § IL. Å andra sidan är det lätt att tänka sig att det finns personer som har en svagare ställning på arbetsmarknaden och därför är lätta att byta ut och som väljer eller förmås att bedriva egen verksamhet som enda alternativet till arbetslöshet. Bland dessa kan det finnas personer som i praktiken arbetar under anställnings- liknande förhållanden och som skulle önska en anställning. Vid den granskning som utredningen genomfört avseende de ansökningar om F-skattsedel som avslagit inom kategorin näringsverksamhet bedrivs ej (se avsnitt 4.1.2) framkom att de beslut som prövats i sak främst avsåg sådana verk- samheter där affärsidén var att som enskild näringsidkare hyra ut sig själv bl.a. vid arbetstoppar, semestrar och sjukdom. Gemensamt för dessa verksamheter är att de verkar drivas utan anställda och med små materiella resurser. Det ekonomiska risktagandet före- faller i dessa fall vara litet vad avser investeringar i t.ex. egna arbets- redskap eller lokaler, i många fall har man kontoret på fickan. motivering för avslag var i dessa fall att det enbart handlade om att ställa den egna arbetskraften till förfogande och att man tillfälligt var inordnad i uppdragsgivarens organisation. Ofta motiverades beslutet också med att det saknades ett ekonomiskt risktagande. I dessa fall verkar antalet uppdragsgivare ha varit av mindre betydelse för bedömning utan avgörande var att arbetet skulle bedrivas under alltför anställningsliknande för- hållanden. Ansökningar avseende denna typ av verksamhet kom främst från bygg-, transport- och vårdsektorn. Utvidgning av näringsverksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen som fick avslag var de personer som ansökt om F-skattsedel för verksamhet inom handel och där avsågs främst arbete som handels- agent eller s.k. nätverksförsäljning. Det var ofta fråga om en eller ett fåtal uppdragsgivare och inget eller ett begränsat ekonomiskt risktagande. Det är enligt utredningens mening oklart om regeringen haft ovan först nämnda grupp i åtanke när direktiven för uppdraget skrevs. I direktiven anges bl.a. att det i kritiken mot F-skatte- systemet framför allt har anförts att det krav på flera uppdrags- givare som ofta ställs för att en verksamhet ska bedömas som när- ingsverksamhet när övriga kriterier för näringsverksamhet inte är tillräckligt starka (utredningens kursivering), motverkar möjlig- heterna att starta näringsverksamhet. Vilka övriga kriterier som avses framgår inte men det kan konstateras att i rättspraxis har arbete för en enda uppdragsgivare inte uteslutit att vederbörande är att betrakta som en självständig uppdragstagare om förhållandena i övrigt talar för detta (se t.ex. RÅ85 1:37). Om uppdragstagaren gjort större ekonomiska investeringar som används inom ramen för uppdragen och därigenom tagit en affärsmässig risk eller haft möj- lighet att låta någon annan utföra arbetsuppgifterna har det kunnat ha betydelse vid bedömningen av om näringsverksamhet bedrivs eller inte. Däremot förefaller, enligt utredningens mening, ekono- miskt risktagande i sig inte ha någon självständig betydelse men kan alltså läka den brist som består i att antalet uppdragsgivare är för få. Det kan också vara så att investeringsvilja visar på en avsikt hos uppdragstagaren att faktiskt bedriva näringsverksamhet och att det kan få betydelse för bedömningen. Det som förefaller vara gemensamt för de grupper som kan vara målgrupp för ändrad lagstiftning är att det handlar om verksam- heter som i huvudsak bygger på den egna arbetskraften. En svårig- het vid avgränsningen är att i direktiven utpekas de som har en eller ett fåtal uppdragsgivare medan det för den grupp vars ansökningar främst avslagits, dvs. de som hyr ut sig själva, antalet uppdrags- givare förefaller vara av mindre betydelse för bedöm- ning. Det kan redan här anmärkas att det kan finnas skäl att ifråga- sätta behovet av ny lagstiftning bl.a. mot bakgrund av utfallet av den granskning som utredningen genomfört av avslagsbeslut men även mot bakgrund av att bedöm- ningar enligt utredningens mening i vissa fall kan tyckas vara väl restriktiva när det varit fråga om verksamhet mot en eller ett fåtal Utvidgning av näringsverksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen Det finns flera avgöranden från länsrätt och kammarrätt från senare tid där domstolarna kommit till annan bedömning än den gjort.TPF1FPT Det förefaller utredningen som om domstolarna kommit att göra allt mer nyanserade bedöm- ningar och att parternas avsikt tillmäts ökad betydelse vid avgörande av frågan om näringsverksamhet bedrivs eller inte. Efter Regeringsrättens avgörande i RÅ 2001 ref. 25 – det s.k. avbytar- fallet – har också fler grupper kommit att anses bedriva närings- verksamhet (se närmare avsnitt 3.1.5). Det har också ifrågasatts om inte med en generösare tillämpning utifrån de principer som kan utläsas i nämnda avgörande skulle kunna bevilja fler personer F-skattsedel för s.k. korttidsuppdrag. Det är därför möjligt att genom sina s.k. styrsignaler skulle kunna lätta lite på sin tillämpning. Ett skäl som talar emot en sådan lösning är att man får en diskrepans mellan domstolarnas praxis, som riskerar att leva kvar, och tillämpning vilket leder till oklarhet beträffande rättsläget. Därtill är det enligt utredningens mening oklart vilka slutsatser som faktiskt kan dras av det s.k. avbytarfallet. I avgörandet slog Regeringsrätten fast bl.a. att Av ett uppdrags tidsmässigt tillfälliga karaktär att vara ersättare för en lantbrukare vid dennes bortovaro på grund av semester eller sjukdom följer att hon inte står under dennes arbetsledning vid uppdragets utförande. Även om tidsaspekten betonats i avgöran- det torde det vara av betydelse att det inte fanns någon annan som kunde utöva någon faktisk arbetsledning eftersom avbytaren ersatte andra egenföretagare. Om däremot en person ersätter en ordinarie anställd försvinner inte uppdragsgivarens möjlighet att utöva arbetsledning på samma sätt. Det är också intressant att det i bedömningen lyfts fram just semester eller sjukdom trots att det av ansökan framgick att verksamheten även avsåg arbete vid s.k. arbetstoppar. Det är därför möjligt att man inte kan föra mot- svarande resonemang när det gäller att rycka in vid arbetstoppar och liknande eftersom möjligheten att i sådant fall utöva arbets- ledning kvarstår. En annan viktig aspekt, som i och för sig inte direkt lyftes fram i bedömningen men som enligt utredningen ändå torde ha haft betydelse för utgången, var att avbytaren hade träffat ett samarbetsavtal med andra avbytare. Det innebär att det inte heller fanns någon personlig arbetsskyldighet för avbytaren vilket annars är utmärkande för ett anställningsförhållande. 1TP PT T.ex. Kammarrätten i dom i mål nr 3109--3110-07. Utvidgning av näringsverksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen således flera betydelsefulla skillnader mellan avbytarfallet och de som har till affärsidé att hyra ut sig själv bl.a. vid semestrar, sjuk- dom och arbetstoppar och som nekats F-skattsedel av . Det anförda talar enligt utredningens mening sammantaget för att det inte torde vara tillfyllest att enbart ändrar sin till- lämpning. I den allmänna debatten har tidigare bl.a. sjuksköterskor som arbetar mot t.ex. vårdcentraler och sjukhus lyfts fram som exempel på personer som borde kunna få bedriva sin verksamhet som näringsverksamhet. Det har också gjorts gällande att denna grupp missgynnas i förhållande till läkare, vilket dock tillbakavisats av som menar att bedömningen är densamma för båda grupperna om de endast ställer den egna arbetskraften till för- fogande vid olika vårdinrättningar eftersom de då arbetar under alltför anställningsliknande förhållanden. Som utredningen tidigare konstaterat synes antalet uppdragsgivare vara av mindre betydelse för bedömning i dessa fall. Härvid kan nämnas att det finns ett avgörande från länsrätt som rörde tilldelning av F-skatt- sedel för en sjuksköterska.TPF2FPT Av domen framgår att hennes affärsidé var att i samband med sjukfrånvaro, utbildningsinsatser och semestrar utföra uppdrag på olika kliniker och enheter. Länsrätten konstaterade bl.a. att de enda faktiska omständigheter som fram- kommit om näringsverksamheten var att sjuksköterskan sagt upp sin nuvarande anställning och skulle börja arbeta som inhyrnings- sjuksköterska på ett lasarett. Länsrätten fann att de uppgifter som lämnats inte var tillräckliga för att anse att kravet på självständighet var uppfyllt. Det finns i sammanhanget anledning att nämna lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft som bl.a. legaliserat uthyrning av arbetskraft (lagen behandlas närmare i avsnitt 3.5). Av lagen framgår att det är fullt tillåtet för ett enskilt företag att bedriva uthyrning av arbetskraft i den meningen att arbetsgivaren mot ersättning ställer arbetskraft till en beställares förfogande för att utföra arbete som hör till beställarens verksam- het. Det normala i dessa fall är att arbetstagaren uthyrningen pågår alltjämt är att anse som anställd hos uthyr- ningsföretaget. I förarbetena till lagen uttalas att i den omständig- heten att arbetskraften ställs till en beställares förfogande ligger att 2TP PT Länsrätten i dom mål nr 2047-01. Utvidgning av näringsverksamhetsbegreppet i inkomstskattelagen denne disponerar över arbetskraften i olika hänseenden inbegripet den direkta arbetsledningen. tillsattes en utredning för att utvärdera och analy- sera effekterna och konsekvenserna av lag om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Av utredningens slutbetänkande framgår bl.a. att en stor andel av antalet verksamma inom uthyrningsbranschen var enmansföretagare och enligt utred- ningens uppfattning var det tvivelaktigt om enmansföretag ska räk- nas som personaluthyrning. Utredningen skriver bl.a. att den är medveten om att det finns en oro över den utveckling som kan följa av möjligheten att så att säga hyra ut sig själv, som över huvud taget ligger i ökningen av antalet enmansföretag inom tjänste- sektorn. Många ser en risk att detta kan innebära bl.a. en press nedåt på lönerna och att arbetsrättslagstiftningen kringgås.TPF3FPT