sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Temat var – landet flödande av vatten och temat tog upp att det är föddes. NBTC finansieras från det nederländska ekonomiministeriet i enlighet med en 2003 framförhandlad överenskommelse som gäller . Finansieringen omfattar drygt 565 miljoner kro- nor fördelade vilket innebär . anslag motsvarar av NBTC:s budget. Återstående kommer i huvudsak från det privata näringslivet i gemensamma marknadsföringsaktiviteter, men även kommuner deltar i vissa aktiviteter. Avtalet mellan NBTC och ekonomiministeriet löper ut vid års- skiftet 2006/2007. NBTC räknar med att anslaget därefter kommer att minska något eftersom den förbättrade konjunkturen i gör det lättare att få finansiering från det privata näringslivet. I regleras turistskatter enligt en kommunallag. Turistskatter kan tas ut av kommuner, vilka också förfogar över intäkterna från dessa. Lagen anger inte att intäkterna måste använ- das för turistfrämjande ändamål. Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... lokala regering, Scottish Executive, är ansvarig för de dagliga frågor som berör . Regeringen som bildades handhar frågor som hälsa, utbildning, lagstiftning, transporter, kultur, sport och turism. Den nationella turistfrämjandeorganisa- tionen, Visit , är en självständig del av Scottish Executive, och ansvarar för att utveckla turismen och turistnäringen i . Event , som är nationella evenemangsorgani- sation med ansvar för att attrahera och utveckla idrotts- och kul- turevenemang över hela landet, beskrivs närmare under kapitel 9.5. Visit har tre övergripande prioriteringar: engagera partners till Visit öka värdet av besökarnas upplevelser De kärnuppgifter Visit har är att: attrahera besökare genom att bygga ett framgångsrikt skotskt varumärke och marknadsföra som en måstebesöka, måsteåtervända destination för privatresenärer inrikes och internationellt engagera och arbeta i partnerskap med turistnäring och arbeta med turistnäringen genom ett nytt system account manage- ment för att skapa bästa möjliga lösning för respektive partner vidga besökarens upplevelse och öka värdet av upplevelsen genom att utveckla kvalitetssäkring och genom att erbjuda ny informationsservice erbjuda strategisk riktning till turistnäringen och erbjuda led- ning och samordning av näringen genom att forma och kom- municera en vision och strategi för näringen och hur målen kan uppnås driva verksamheten effektivt som ett team, genom en kombina- tion av ledarskap och leverans av koordinering mellan natio- nella och lokala intressen Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... Visit finansieras av Scottish Executive. Budgeten för Visit uppgick till . Ett stort antal offentliga och privata aktörer utgör partners till Visit och deltar i medfinansieringen av verksamheten. Finansieringen, beloppen är ungefärliga, fördelar sig på följande sätt. 2002 bildades (TiG) som leds av den privata turistnäringen och vars syfte är att stimulera turistaktö- rer att agera, att öka kvaliteten, att hitta annorlunda lösningar för att öka konkurrenskraft. Gruppen skall stimulera till innovation, att samarbeta effektivare, att ta risker och att hitta nya vägar. TiG omfattar ett aktivt medlemskap från över femtio medlem- mar som representerar ett brett fält av turistföretag, entreprenörer och nyckelpersoner från de övergripande nationella turistorganisa- tionerna. Medlemmarna i TiG har beslutat sig för att skall delta i den globala tillväxten av turismen och är beredda för att göra något för att uppnå detta. Tanken är – vad kan vi, TiG, göra – här, nu och på ett praktiskt sätt, för att riva barriärer som hindrar vår näring och accelerera förändringar där möjligheterna finns? visionen är att vara den som driver den långsiktiga strategiska förändringen inom skotsk turism identifiera och fokusera på nyckelstrategiska frågor där TiG kan skapa förändring stödja utveckling av offentliga/privata aktörer stark integrering med Pride&Passion initiativet uppmuntra medlemmar att träffas, lyssna till specialister och diskutera; som en idé think-tank Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... uppstod en debatt i media där Visit påstods föreslå en obligatorisk skatt som skulle tas ut från turister och som skulle använda för att skydda miljön. Istället var det TiG som före- slagit en insats som skulle tas ut på frivillig basis av de turister som vill medverka till en hållbar miljö i . Vid sidan av lyfts ofta nationella turistfrämjandeorganisation, Canadian Tourism Commission (CTC) fram som ett exempel på en organisation med innovativa former för offentligprivat samverkan. är den enda utomeuropeiska nation som ingår i denna kartläggning. Med sin vidsträckta geografi och flerspråkiga befolk- ning har drag av kontinent. Turismens andel är låg, av BNP. CTC:s statuter innehåller ett antal målsättningar som kan ges avsevärd operationell tolkning och verksamheten inom CTC har en stor bredd där marknadsföring utgör en del av uppdraget, tillsam- mans med marknadsanalys, statistik, produktutveckling m.m. CTC:s uppdrag är enligt organisationens policydokument: bidra till att får en blomstrande turistnäring marknadsföra nationellt och internationellt som turist- destination vara katalysator för samverkan mellan offentliga och privata aktörer nationellt och regionalt löpande producera information om turism och turist- näring 16TP PT I detta kapitel, som grundar sig på rapport om finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorganisationer, har följande växelkurs använts, 1 kanadensisk dollar CAD = . Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... tillsätter arbetsgrupper som tillsammans med fungerar som styrgrupper. Fem styrgrupper leder CTC:s turistmarknadsföring. Dessa omfattar , , och , och , Affärs- och konferensturism. Störst inflöde av utländska turister till kommer från , , , och . Snabb- växande marknader är , och . CTC skall koncentrera sina marknadsföringsinsatser till länder vars turister till förväntas ge turistnäringen högsta möjliga intäkter. bedömer CTC att nedanstående mark- nadssegment har störst tillväxtpotential: affärs- och fritidsturism från : , , och CTC:s internationella marknadsföring är uppbyggd kring mottot . Keep Exploring med det underförstådda budskapet att i finns så oändligt med spännande upplevel- ser för turister att utforska att ett besök till landet inte räcker. CTC gör samma bedömning som MDLF angående att elektro- nisk marknadsföring blir en allt viktigare marknadsföringskanal. bokar två tredjedelar av alla amerikanska turister till sina resor via Internet och bland europeiska turister är andelen . lanserar CTC en ny flerspråkig interaktiv hemsida () som centralt medium för att marknadsföra hela elektroniskt. Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... SOU 2007:32 Årsbudget miljoner SEKTPF FPT Offentligt anslag från federala Bidrag från företagspartners. CTC har som uttalad målsättning att anslaget från den federala regeringen skall matchas med finansiering från företag. 2005 erhöll CTC ett offentligt anslag på . Finansieringen från företagspartners motsvarade nästan hela det beloppet, även om denna summa inte slussas via CTC:s resultaträkning. CTC bedriver marknadsföringsinsatser med företagspartners längs tre huvudspår. Till att börja med finns marknadsföringskam- panjer som initieras och huvudfinansieras av CTC. Intäkter från företag som deltar i sådana kampanjer redovisas i årsredovisningen som bidrag från företagspartners (). Ett andra spår är att CTC etablerar samverkan i marknadsfö- ringskampanjer, men låter de medverkande företagen ansvara för logistiken. I sådana samverkansprojekt kanaliseras inga finansiella flöden från företagspartners till CTC. Företagens uppskattade insats genom denna form av samverkan uppgick till 214 mil- joner kronor. Det tredje spåret är var CTC kallar parallella marknadsförings- kampanjer. Här handlar det om samverkansprojekt där marknads- föringen sker i två etapper. I den första bedriver CTC sin kampanj för som turistdestination. I den andra etappen hakar före- tagen på och marknadsför sina olika produkter. Inte heller i denna variant kanaliseras finansiella flöden via CTC. Företagens insatser från parallella samverkansprojekt uppgick till . Dessutom erhöll CTC 2005 medfinansiering motsvarande för t.ex. hotell som erbjudit utländska journa- 17TP PT Källa: Canadian Tourism Commission, Annual Report 2005 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... lister att övernatta kostnadsfritt eller flygbolag som låtit journalis- ter flyga utan kostnad i . Tabell 4.9 Totala bidrag från företagspartners för marknadsföringsinsatser 2005, miljoner SEK Bidrag från företagspartners. Bidrag från kampanjer initierade av . Bidrag från parallella marknadsföringskampanjer. Övriga bidrag från företagspartners. har turistskatt på delstatsnivå och lägre instanser. En vanlig modell är att regioner som är starkt beroende av turism inkluderar turistskatten i konsumentpriset för ett stort antal produkter, inklu- sive tobak och alkohol. finns en federal lagstiftning om att turister får sin hotellmervärdesskatt (i kallad sales tax) återbetalad, förut- satt att den totala kostnaden för detta överstiger . Intäkterna från turistskatter används inte för att finansiera CTC. 5Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Det finns, utöver de nationella modellerna, ett stort antal lösningar och förslag i och utanför där samfinansiering sker mellan offentliga och privata aktörer. Vi har valt ut ett antal exempel som kan vara relevanta för utredningen. har en väl utvecklad infrastruktur för flyg med flygplat- ser i såväl starka befolkningsområden som i glesbygdsområden och på öarna. Flygförbindelserna med övriga har tradi- tionellt varit goda medan direkta flyg från och övriga varit underfrekventerad. I de flesta fall har resenärerna varit tvungna att resa via någon av de internationella storflygplatserna som , , eller . Detta är både dyrt och tidskrävande och ett uppenbart hinder för ekonomisk tillväxt. För att ändra på detta skapades av skotska regeringen (genom näringslivsenheten Scottish Enter- prise) HIAL ( statligt flyplatsbolag med ansvar för mindre flygplat- ser) Visit (officiella turistorganisation) Fondens utformning och mål lanserades av högste minister. Fonden administreras av och en styrgrupp bestående av grundarna träffas regel- bundet för att överblicka effekterna och sätta riktlinjer för det Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter De första nya flyglinjerna startade och har runt tjugo nya direkta flyglinjer givits stöd inom ramen för fonden. Fonden tilldelades i ett inledningsskede och har därefter fått ytterligare medel, enligt uppgift förfogar man över totalt . Den beräknade effekten uppgår till och cirka 600 nya arbetstillfällen inom turismen. Fonden har erhållit medel från den skotska regeringen (), () och från Highlands and (). Fonden finns till för att stödja alla nya året runt linjer som åstad- kommer påtagliga ekonomiska vinster för – inkluderande sänkning av restider, skapandet av tur och retur till , stimulering av exportmarknader, direkt sysselsättning och förbättringar av globala förbindelser. Fonden syftar till att stärka det affärsresande och den inkom- mande turism till som erbjuder de största potentiella vinsterna för den skotska ekonomin. Fokus läggs på utvecklingen av nya kontinentala europeiska lin- jer, dock beaktas även interkontinentala linjer och utvecklingen av inhemska linjer från skotska mindre flygplatser. Alla nya direktlin- jer skall ha fem avgångar . Fonden kan inte stödja linjer mellan skotska flygplatser. Den nya flyglinjen får inte heller vara i konflikt med en redan existerande flyglinje. Stöd från fonden kan erhållas i högst . rabatt på landningsavgifter och passageraravgifter, men rabatten kan vara lägre. Maximalt av rabatten får komma från fonden, resten får flygplatsen stå för. Maximal kabinfaktor för att få stöd är . Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Den organisation, Visit , som ansvarar för internationell marknadsföring av är en mycket viktig partner för fon- den. Marknadsföring är inte en del av fonden utan en koordinering sker mellan Visit och fonden för att marknadsföra de nya flyglinjerna. En del av Visit marknadsbudget används i kampanjer för de nya direktlinjerna, /2006 beräknas denna del av budgeten uppgå till . som administrerar fonden har utvärderat den och kommit fram till fyra kriterier som bör uppfyllas för att en linje som startats med stöd från fonden ska bli långsiktigt lönsam. Rätt passagerarmix är viktig samt att den direkta eller indirekta konkurrensen inte är för hård. Rätt flygplanstyp och rätt antal frekvenser har visat sig viktigt, samt att bolaget har möjlighet att ändra kapacitet beroende på hur marknaden utvecklas. Med rätt prissättning avses att en affärsrutt med ett mindre flygplan håller ett relativt högt pris medan privatturistiska rut- ter med större flygplan måste ha möjlighet att hålla relativt låga priser med upprätthållen lönsamhet. Det är viktigt att ha en god kännedom om aktörens finansiella situation, affärsstrategi och möjligheter att marknadsföra den nya linjen. har cirka tjugo nya linjer beviljats stöd av fonden. Vissa av dessa har lyckats bra, medan andra blivit tvungna att avvecklas. Skälen till succé kontra avveckling står att finna i de ovan beskrivna kriterierna. EU:s riktlinjer för statsstöd gör dock att stödet till linjer som trafikerar Airport och Airport tvingas upphöra . Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter godkännande av fonden fram , därefter är det osä- kert om fonden kommer att godkännas med nuvarande konstruk- tion. 5.2Österrikes modell för stadskärneutveckling inklusive turismTPF1FPT Stadskärneutveckling handlar om hur det går att uppnå en konkur- renskraftig och vital stadskärna. En viktig aspekt härvid är hållbar- het ur ekonomisk, ekologisk, kulturell och social synpunkt. Utmärkande för stadskärneutveckling är samarbete mellan kom- mun, fastighetsägare, handel och övrigt näringsliv. Samarbetstan- ken är grundläggande, vilket innebär att alla som berörs måste engagera sig och arbeta tillsammans. Det bygger vidare på att samt- liga parter enar sig om gemensamma visioner och mål. I , som kommit långt på detta området, har skapats en modell för stadskärneutveckling inklusive turism som presenteras nedan. Några fakta om som turistmål kan först anges. Antalet gästnätter uppgår till cirka 120 miljoner gästnätter och den totala bäddkapaciteten är cirka 970 000 bäddar. Turismen bidrar till av BNP. De första turismlagarna utvecklades , exempelvis i och Upper och nästan vart sjunde eller tionde år modifieras turismla- garna. I dessa lagar finns i nästan alla delstater en lagenlig uppfordran att finansiera stadskär- neutvecklingen. Se exempel nedan angående . Betydelsefulla ramvillkor för stadskärneutveckling i Inledningsvis kan följande betydelsefulla ramvillkor för stadskär- neutveckling i anges. Det handlar om att har 8 miljoner invånare och 9 delstater (federalt system). Varje delstat har en specifik och legitimerad kompetens att driva lokal och regi- onal utveckling (ingen enhetlig och landsomfattande plane- ringslag). Det föreligger ett obligatoriskt medlemskap för företag i 1TP PT Kapitlet bygger i huvudsak på material från , , , översatt av och Landsting Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Slutligen är ett mycket landsbygdsdominerat land, bara 160 städer och de flesta av dem har mindre än 10 000 invånare. Några utvecklingssteg i arbetet mot professionell stadskärneutveckling grundades små marknadsföringsenheter av detaljhandlare. utvecklades de första kon- cepten för centrumutveckling (mestadels med stöd från lokala/regionala handelskammare) och grun- dades professionella enheter och företag för centrumutveckling. Följande trender har varit viktiga för stadskärneutvecklingen i . tydlig omsvängning från nyliberal planeringspolitik till mer restriktiva lagar/regler från ren eventmarketing till helhetsperspektiv på stads- utveckling från emptyspace-marketing till strategisk bebyggelseutveck- ling. utveckling av service för kunder, turister, företag (t.ex. information och rådgivning, biljettförsäljning) One Stop för Stadscentrumutveckling med all verksamhet sam- lad (ekonomisk utveckling, turism, marknadsföring av staden och kongresser m.m.) i en stark organisation Medelbudgeten i städer är ungefärligen följande . Städer med mindre än Städer med 20 0000–80 000 invånare Städer med mer än 80 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Beträffanden finansieringen av grundbudgeten så står kommuner för mellan , den lokala turistavgiften (bäddpeng) för mellan och den lokala detaljhan- deln för mellan . Den gällande lagen är och har modifierats 1997 och 2003. I lagen regleras bl.a. klas- sificering av samhällen i turismklasser, organisatoriska ramvillkor samt finansiering och bidrag. I Upper Austrian finns totalt 445 kommuner, varav 220 klassas som turismkommuner. Det finns fem kommunala turismklasser enligt följande. Staturestadt= de tre största städerna i Upper A = toppturism-kommuner med ett stort antal övernattningar B = kommuner med en bra utvecklad turismstruktur C = kommuner med en svagt utvecklad turismstruktur D= kommuner utan turismstruktur Delstatens turismlag gäller för klasserna A, B, C och de största stä- derna. En kontroll av klassificeringen sker . Mått på turismens betydelse i en kommun sker genom att se på antal övernattningar, övernattningar per invånare samt årlig omsättning av turism hos alla företag (restauranger, hotell m.m.). Tillvägagångssättet för att bli en turismkommun går till på följande sätt. Först skickas en skriftlig förfrågan till alla företag i kommunen. Om av insända enkäter är positiva, fattas ett beslut av stadsfullmäktige. Efter ett positivt beslut från stadsfullmäktige är det obligatoriskt att tillsätta en lokal turiststy- relse som skall vara i det allmännas tjänst. I styrelsen skall det fin- nas företrädare för samtliga företagare. Det skall vidare finnas en organisation för alla turiststyrelser, en plenarförsamling, en turist- nämnd, en exekutiv kommitté, en ordförande och en controler. Genom plenarmöte samlas alla företag i kommunen en gång för att diskutera val av en turismkommission, höjning eller sänkning av den lokala turismavgiften (med enkel majoritet), Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter acceptans eller inte för det turistiska konceptet, eventuellt avske- dande av den exekutiva kommittén. I turistnämnden, som består av borgmästaren och åtminstone sex entreprenörer som väljs , hålls möten minst . Nämndens uppgifter är att välja den exekutiva kom- mittén, uppsägning av ledamot i den exekutiva kommittén, utnäm- ning av turistchef och andra anställda, val av controler samt god- kännande av den årliga budgeten. En avdelning i styret för delstaten har till uppgift att fastställa turismavgiften, analysera företagsdata samt vara ser- vice- och rådgivningsenhet för lokala turiststyrelser och entrepre- nörer i turistkommuner. Turistavgifter betalas av företagen i de kommuner som klassats som turitskommuner och gästavgifter betalas av turister beroende av längden på övernattningen. Turistavgiften beror dels på vilken kategori som kommunen klassats i samt vilken typ av företag det handlar om (sju grupper) Grupp 1 Hotell, souvenirbutiker, linbanor, resebyråer, uthyrningsfirmor för sportut- rustning, skidskolor, företag för uthyrning av båtar Grupp 2 Restauranger, barer, pubbar, gym och sportföretag 3 Biluthyrning, taxi, banker och mediaföretag Grupp 4 Bagerier, livsmedelsindustri, bryggerier, sportutrustning och juvelerare Grupp 5 Merparten av detaljhandeln Grupp 6 Klädes-, trä- och pappersindustrin Grupp 7 Metallverkstäder, konsultföretag och begravnings- entreprenörer Vad är ett offentligt-privat partnerskap? Partnerskap är en samarbetsform som har vuxit fram efter inspira- tion och idéer från och och då främst inom bygg- och anläggningsområdet. Inspiration har också hämtats ifrån offentliga initiativ i i form av Private Public Partner- ship (PPP) och Inititative (PFI). Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Offentligt-privat partnerskap (OPP) är ett begrepp som täcker ett antal olika samarbetsformer av olika karaktärer, där man kan ta fasta på ett antal gemensamma nämnare för att skapa en avgräns- ning gentemot andra former av samarbete. Ett OPP bygger på dia- log, incitament och förtroende. Ett offentligt-privat partnerskap kan definieras som: sammanför ett ömsesidigt intresse och en nytta mellan två eller flera parter, varav minst en är offentlig och en är privat, i ett långsiktigt samarbete vars resultat bidrar till offentliga tjänster parterna har valt samarbetet med anledning av respektive parts kompetens samarbetet karaktäriseras av att det har en kontraktsliknande eller associationsrättslig form som i synnerhet reglerar fördel- ningen av risker målet med ett partnerskap innebär dessutom oftast någon form av innovation, utveckling eller investering partnerskapet innehåller oftast långa relationer Grundläggande för ett partnerskap är att alla parter går in i samar- betet med ett ömsesidigt och långsiktigt intresse. Ömsesidigheten består i en önskan om att förbättra, utveckla eller skapa nya lös- ningar på ett kostnads- och kvalitetseffektivt sätt. Det utesluter inte att det även finns vinstdrivna intressen bakom samarbetet. Med långsiktigt samarbete avses ett samarbete vars mål och juri- diska bindningstid kan sträcka sig över flera mandatperioder. innefattar partnerskapet också en kontraktsbunden ömsesi- dig riskfördelning mellan parterna. Målsättningen är också en önskan om en etablering av något som inte tidigare existerat, eller utveckling av något till en ny form eller struktur. Med privat verksamhet menas här verksamheter som bedrivs i pri- vaträttslig form som t.ex. aktiebolag eller ekonomisk förening. Definitionen innefattar både vinst- och ickevinstdrivna verksam- heter som t.ex. företag, idrottsföreningar, intresseorganisationer. Med offentliga tjänster avses här tjänster som kommuner och landsting tillhandahåller och som faller inom ramen för den kom- munala kompetensen. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Former av offentligt-privat partnerskap Traditionellt är det den offentliga parten som kommer fram till att tjänster, varor eller byggentreprenader behöver införskaffas. Den offentliga parten sonderar då marknaden för att värdera konkur- renskraftiga anbud. Ett allt mer incitamentsbaserat kontrakt kan till slut leda fram till ett partnerskap. Ett offentligt-privat partnerskap kan uppstå genom en vidareut- veckling av ett privat initiativ eller projekt. Ett privat före- tag/förening kan ha lagt ned resurser på att utveckla en affärsidé eller något utvecklingsprojekt till vilket man bjuder in kommunen att ta del av. Ett institutionellt OPP uppkommer genom att en fristående enhet (skild juridisk person) upprättas, vilken den offentliga och den pri- vata partnern gemensamt förfogar över. Samarbetet mellan den offentliga och den privata partnern sker i associationsrättslig form, i många fall genom ett samägt aktiebolag. Den gemensamma enhe- ten får mer i uppdrag att övervaka leveransen av ett allmännyttigt arbete eller en allmännyttig tjänst framför att utföra tjänsten i egen regi. Till skillnad från det institutionella partnerskapet avser ett rent avtalsmässigt OPP ett partnerskap som uteslutande grundar sig på avtalsmässiga förbindelser mellan olika aktörer. Någon skild enhet där det offentliga och det privata ingår som delägare tillskapas inte. Den internationellt mest välkända modellen av ett avtalsgrundat offentligt-privat partnerskap är koncession, där den privata part- nern erbjuder allmänheten en tjänst under den offentliga partnerns kontroll. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter