sou · GWB37 · 2008-02-28 00:00:00 — Hur ser fördelningen ut mellan kostnader för projekt, anställ- ningar och infrastruktur? Hur följs ALF- respektive FoU-stödda projekt upp? Vilka metoder används för detta? Artiklar, seminarier eller databaser ? Vilka övriga finansieringskällor har ni haft? Hur stor del utgör dessa? Påverkar dessa medel prioriteringen av forskningsprojekt och målområden? Finns det någon policy vad gäller fördelning av medel till män och kvinnor? Hur fördelar sig forskningsmedlen mellan könen? Har det nya fått några effekter? I så fall vilka? Vi står inför en generationsväxling. kommer av seniora forskare och professorer att pensioneras. minskar återväxten fr.a. inom den kliniska forskningen. Allt färre läkare har möjlighet att forska och karriärvägarna är begränsade. Lön, status, meritvärde uppfattas av många som svaga och motsvarar inte den arbetsinsats som krävs för en kombinerad kliniska och vetenskaplig verksamhet. Hur många doktorander, disputerade respektive forskare har fakulteten? Hur ser åldersstrukturen ut? Hur många är läkare, hur många är docenter? Vilka ses som de allvarligaste hindren för rekrytering och vilka åtgärder har vidtagits för att trygga återväxten? Vad gör ni för att uppmuntra studenter och unga läkare att satsa på forskning? Hur tar ni tillvara andra biomedicinska forskare inom den kliniska forskningen? Samverkan med läkemedelsindustrin och den medicintekniska industrin Samverkan med industrin genom kliniska prövningar och övrigt utvecklings- och forskningsarbete är en viktig del av den kliniska forskningen. Regeringen säger sig vilja främja industrins villkor för att under- lätta de kliniska prövningarna. Hur ser ni på samverkan med industrin vad gäller kliniska prövningar och annan samverkan? Har ni en gemensam organisation för kliniska prövningar? Hur kan industrioberoende prövningar stimuleras? Vad gör ni för att överföra kunskap från klinisk forskning till sjukvården och andra delar av samhället? Beskriv strukturerna för samarbete och informationsöverföring – lokalt, regionalt, nationellt och internationellt? Vilka modeller finns för att slussa in sjukvårdens frågeställ- ningar i forskningen? Vilken bild har politiska ledning av den kliniska forskningen? Ses forskningen som en strategisk resurs för , , globalt? Beskriv de visioner som finns. Hur ser landsting och universitet på varandra? Vad finns det för visioner om samverkan? Ser ni någon nytta med att personalen i den dagliga verksamhe- ten arbetar med klinisk forskning? Eller tar det för mycket resurser från verksamheten? Egna förslag på förbättringar Framtidsfrågor Har ni vidtagit några direkta åtgärder för att för- bättra förutsättningarna för personalen att arbeta med klinisk forskning ? Finns det exempel på projekt som genomförts på ett särskilt lyckat sätt? Vad kan det i så fall ha berott på? Vilka åtgärder skulle ni se som angelägna för att förbättra förut- sättningarna för den kliniska forskningen? Vem bör ansvara för vad? Vad har ni för synpunkter på förslag om regioner utifrån hur den kliniska forskningen organiseras ? Frågeguide ställd till landsting utan Begreppet klinisk forskning har i skilda sammanhang beskrivits på olika sätt. Hur skulle ni vilja definiera klinisk forskning ? Klinisk forskning vid fakulteter och universitetssjukhus måste ske i nära samverkan mellan hälso- och sjukvården och universiteten. Gemensamma mål och strategier är nödvändiga för att utveckla den kliniska forskningen och integrera denna i den kliniska medicinen. Hur vill ni beskriva den kliniska forskningens roll i verksamhe- ten och hur ser ansvarsfördelningen ut? Hur sker samarbetet med universiteten? Finns FoU-kompetens inom ? – Finns tillgång till litteratur och databaser? Finansiering – uppföljning – utvärdering Finansieringen av den kliniska forskningen sker från flera håll – staten via fakultetsanslag, ALF-medel och forskningsråd, lands- tingens egen FoU, fonder och stiftelser, EU och industrin. Hur mycket pengar satsar på klinisk forsk- ning? Ökar eller minskar resurserna? Var går gränsen mellan forskning och utveckling? Ge gärna exempel på forsknings - respektive utvecklingsprojekt från er verksamhet. Hur bestäms fördelningen av FoU-medlen? Vilka kriterier används vid bedömning av ansökningar och vilka fördelnings- principer används? Projekt, målområden, centers of excellens? Hur ser fördelningen ut mellan kostnader för projekt, anställ- ningar och infrastruktur? Hur följs FoU-stödda projekt upp? Vilka metoder används för detta? Artiklar, seminarier eller databaser ? Vilka övriga finansieringskällor har ni haft ? Hur stor del utgör dessa? Påverkar dessa medel prioriteringen av forskningsprojekt och målområden? Finns det någon policy vad gäller fördelning av medel till män och kvinnor? Hur fördelar sig forskningsmedlen mellan könen? Vi står inför en generationsväxling. kommer av seniora forskare och professorer att pensioneras. minskar återväxten fr.a. inom den kliniska forskningen. Allt färre läkare har möjlighet att forska och karriärvägarna är begränsade. Lön, status, meritvärde uppfattas av många som svaga och motsvarar inte den arbetsinsats som krävs för en kombinerad kliniska och vetenskaplig verksamhet. Hur ser man inom på forskningsmeriter i samband med rekrytering? – Spelar forskarutbildning någon roll vid rekrytering till läkar- och chefstjänster ? Samverkan med läkemedelsindustrin och den medicintekniska industrin Samverkan med industrin genom kliniska prövningar och övrigt utvecklings- och forskningsarbete är en viktig del av den kliniska forskningen. Regeringen säger sig vilja främja industrins villkor för att under- lätta de kliniska prövningarna. Hur ser ni på samverkan med industrin vad gäller kliniska prövningar och annan samverkan? Har ni en gemensam organisation för kliniska prövningar? Hur kan industrioberoende prövningar stimuleras? Vad gör ni för att överföra kunskap från klinisk forskning till sjukvården och andra delar av samhället? Beskriv strukturerna för samarbete och informationsöverföring – lokalt, regionalt, nationellt och internationellt? Vilka modeller finns för att slussa in sjukvårdens frågeställ- ningar i forskningen? Vilken bild har politiska ledning av den kliniska forskningen? Ses forskningen som en strategisk resurs för , , globalt? Beskriv de visioner som finns. Ser ni någon nytta med att personalen i den dagliga verksamhe- ten arbetar med klinisk forskning? Eller tar det för mycket resurser från verksamheten? Egna förslag på förbättringar – Framtidsfrågor Har ni vidtagit några direkta åtgärder för att för- bättra förutsättningarna för personalen att arbeta med klinisk forskning ? Finns det exempel på projekt som genomförts på ett särskilt lyckat sätt? Vad kan det i så fall ha berott på? Vilka åtgärder skulle ni se som angelägna för att förbättra förut- sättningarna för den kliniska forskningen? Vem bör ansvara för vad? 1.Hur insatt är du i den utredning som pågår? 2.Vad har du för förväntningar på dess arbete? 3.Hur ser du på den kliniska forskningens situation i ? 4.Hur viktigt är arbete med klinisk forskning för dig i din roll som verksamhetschef? 5.Hur arbetar du själv med att försöka stärka den kliniska forsk- ningen? 6.Vad skulle man mer kunna eller behöva göra för att stärka den kliniska forskningen? 7.Vems ansvar anser du att detta är? 8.Hur ser du på mäns och kvinnors förutsättningar för att bedriva klinisk forskning – finns det skillnader i förutsättningar? 9.Hur ser du på värdet av att en person är disputerad vid rekryte- ring? , Verksamhetschef vid Handkirurgiska kliniken, UMAS , ordförande forskningsråd, Jön- , Verksamhetschef vid , SU/ÖS , chefläkare, , , Verksamhetschef vid , Universitets- sjukhuset i , Verksamhetschef vid , SU/SS , Verksamhetschef vid , USiL , Verksamhetschef vid , Akademiska , Verksamhetschef , SU/SS , Verksamhetschef vid , USiL , Verksamhetschef vid , NUS , Verksamhetschef vid , , , tf Verksamhetschef vid och intensiv- vårdskliniken, KS 1 Futurum är i organisation med uppgift att bl.a. stimulera och finansiera klinisk patientnära forskning och forskarutbildning. , Professor vid , , Verksamhetschef vid , , Verksamhetschef vid , , Verksamhetschef vid kemi, SS/SU Per , Verksamhetschef vid , KS , , och , NUS , Verksamhetschef vid , , Verksamhetschef vid , UMAS , Verksamhetschef vid , Universitetssjuk- huset i , Verksamhetschef vid , NUS , Verksamhetschef vid , Universi- tetssjukhuset 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. Immunitet för stater och deras egendom. Omreglering av apoteksmarknaden. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden.