sou · GWB315 · 2008-03-04 00:00:00 — Det grundläggande kravet i ackrediteringsproces- sen är att vårdaktören ikläder sig ett åtagande att tillhandahålla hälso- och sjukvårdtjänster mot de invånare som väljer vård- enheten. Åtagandet att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster till de invånare som valt enheten innebär att vårdenheten åtar sig detta vid enheten eller hos dess samverkanspartners och omfattar: råd om egenvård och hälsa, barnhälsovård enligt gällande riktlinjer och utifrån barnets och familjens behov, hemsjukvård enligt gällande samtliga avtal med kommuner, medicinsk service i enlighet med gällande vårdöverenskommel- ser, utfärdande av intyg såsom vårdintyg, rättsintyg och dödsbevis, samt i förekommande fall, utlåtande till samt övriga patientrelaterade intyg, deltagande i jour- och beredskapstjänstgöring, samverkan med sjukhus, psykiatri, habilitering och andra för patienten viktiga aktörer inom t.ex. kommun och Försäkrings- kassa, bistånd till med handledning av vårdpersonals kli- niska utbildning, deltagande i övergripande uppföljnings- och utvecklingsarbete enligt tillämpningsanvisningarna, att och senast ta emot de invånare som aktivt väljer vårdenheten eller som genom passivt val god- känner hänvisning till vårdenheten. att ta emot och bedöma och utifrån kompetens behandla akut sjuka/skadade samt vidta erforderliga behandlingar till den per- son som vänder sig till enheten eller finns i dess närhet. För dessa besök ersätts enheten separat. Vårdenheten ska följa lagar och förordningar, föreskrifter, råd och rekommendationer som gäller för hälso- och sjukvården. Vården- heten har det medicinska ansvaret för uppdragets genomförande och är underställd tillsyn. Vårdenheten ska använda utrustning som uppfyller vedertagna normer, standarder och krav på tillförlitlighet, prestanda och kvalitet. Vårdenheten ska följa Sekretesslagen och Lagen om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område och all personal ska efterleva tystnadsplikten. Vårdenheten ska, med beaktande av gällande lagar och förord- ningar, föra patientjournaler och bevara dessa på angivet sätt. Vård- enheten ska i övrigt iaktta sekretesslagens bestämmelser. Vården- heten ska aktivt medverka till patientsamtycke för och utbyte av patientinformation mellan behöriga vårdgivare. Vårdenheten ska verka för att få patienternas samtycke att, då ackrediteringen eller listningen upphör, föra över kopia av patientjournaler till annan vårdenhet som den enskilde patienten väljer. När det gäller kvalitet ska vårdenheten systematiskt tillägna sig kunskap och tillämpa bästa medicinsk praxis, följa nationella, regionala och lokala vårdprogram samt vård- överenskommelser, använda sig av i ackrediteringsansökan angivet kvalitets- ledningssystem, rutiner och system för avvikelsehantering, och patientklagomål, delta i och tillämpa för verksamheten adekvata kvalitetsregis- ter,använda arbetsplatskod och förskrivarkod i streckkodsfor- mat vid läkemedelsförskrivning, vårdenheten ska gemensamt med medverka till att kvalitetsrevisioner och undersökning av patienttillfredsställelse kan genomföras. Vårdenheten ska ha en verksamhetschef som ska vara väl förtrogen med de lagar och förordningar, föreskrifter från och allmänna råd som gäller för hälso- och sjukvården. Vårdenheten ska hålla informerat om vid vårdenheten ansvarig verksam- hetschef. Vårdenheten ska ha en bemanning som säkerställer kontinuite- ten i verksamheten. Hälso- och sjukvårdspersonal ska ha erforder- lig legitimation och kompetens. Vårdenhetens bas är specialister i allmänmedicin. och vårdenheten har ett ömsesidigt behov av att samordna information till invånarna/patienterna. kommer att ge invånarna grundläggande informa- tion om vårdenheten såsom telefonnummer, tillgänglighet, medi- cinsk kvalitet med mera. Vårdenheten ska följa de riktlinjer för patientinformation som ger ut, samt att på utbudspunkterna kommunicera ett grundutbud av information om invånarnas/patienternas rättigheter och skyldigheter. Vårdenheten ska ha tillgång till IT-baserad patientinfor- mation för att ge bästa möjliga vård oavsett var den registrerats med målsättningen en patient, en journal. Vårdenheterna ska vara samordnade i systemval och i uppgradering av versioner enligt gällande regelverk. Vårdenheten ska följa de termer och begrepp som fastställs av . Vårdenheten ska skydda sin information mot otillbörlig åtkomst och följa rekommendationer av rolltilldelning i datasystemen. Vårdenheten ska kunna kommunicera elektroniskt med lands- tinget på ett systemmässigt enkelt sätt framförallt när det gäller listning av invånare och underlag för utbetalning av hälso- och sjukvårdspengen. Vårdenheten ska följa riktlinjerna i handi- kappolitiska program. Vårdenheten ska ha tillgång till behörig hälso- och sjukvårdsper- sonal som efter obligatorisk utbildning ska ha uppgiften att för- skriva medicintekniska produkter enligt fast- ställa regelverk. Förskrivningen ska ske på ett kostnadseffektivt sätt. Vårdenheten ska utföra sitt uppdrag även under höjd beredskap och krig. Under fredstid ska medverkan ske i beredskapsplanering. Vårdenheten ska ge den information som är nödvändig för att ska kunna fullgöra sina skyldighe- ter enligt Lag om totalförsvar och höjd beredskap 7 §. För personal gäller reglerna om totalförsvarsplikt och allmän tjänsteplikt, enligt Lag (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Personal vid vårdenheten ingår i katastroforganisa- tion. Vårdaktören ska ha en sådan stabil ekonomisk bas att ett lång- siktigt åtagande gentemot de invånare som väljer vårdenheten kan upprätthållas. Våraktören ska ha en soliditet (eget kapital/totala kapitalet) som inte understiger . Likviditeten bör överstiga 1,0. Vårdenheten ska ha en ledning, arbetsorganisation och perso- nalkompetens som säkerställer patientsäkerhet och god kvalitet. Vårdaktören ska ha ansvarsförsäkring för personalen. Vårdenheten träffar även överenskommelse med invånare som väljer enheten som sin leverantör av hälso- och sjukvårdstjänster inom närsjukvård. Vårdenheten förbinder sig att följa till- lämpningsföreskrifter för Vårdval . Återkallelse av ackreditering på vårdaktörens begäran En vårdaktör ska skriftligt begära att ackrediteringen återkallas om denne önskar avsluta sin verksamhet vid en ackrediterad vårdenhet. Begäran ska lämnas till senast verk- samheten upphör. Återkallelse av ackrediteringen på initiativ kan återkalla ackrediteringen om Vårdaktören bryter mot de krav och förutsättningar som följer med ackreditering och överenskommelse och inte vidtar rättelse efter skriftligt påpekande från . Vårdaktören agerar på sådant sätt att det allvarligt rubbar förtro- endet för vårdaktören och därigenom , och inte vidtar rättelse senast efter skriftligt påpekande från . Vårdaktören är underkastad näringsförbud, försätts i konkurs, inleder ackordsförhandlingar, träder i likvidation, ställer in betalningarna eller på annat sätt kan antas komma på obestånd. Vårdaktören eller vårdenheten väsentligen åsidosätter be- stämmelser i lagar, förordningar, föreskrifter, råd och re- kommendationer som gäller för hälso- och sjukvården. Om en vårdenhet inte utnyttjat sin ackreditering för- faller denna. Politiska beslut, som innebär väsentliga förändringar för den ömse- sidiga överenskommelsen mellan och vård- aktören/vårdenheterna, kan innebära återkallelse av ackreditering och överenskommelse. Diskussion mellan parterna ska inledas sna- rast och eventuell återkallelse ska ske från det att diskussion påbörjats. behandlar ansökan som en intresseanmälan och beslut om ackreditering fattas av i samband med att överenskommelse träffas om åtagande. Som tidigare nämnts måste en leverantör ha en överenskommelse med innan verksamheten kan starta. Överenskommel- sen innebär att leverantören åtar sig bedriva verksamheten i enlig- het med sitt ackrediteringstillstånd samt i enlighet med beslut om Vårdval . Överenskommelsen reglerar även var verksamheten skall bedrivas samt när den avser att starta. Alla som är folkbokförda i väljer en leverantör. Ingen kan avstå från att välja. Genom valet tar invånaren ställning till vilken leverantör som ska få uppdraget att ge honom eller henne primär- vård, det vill säga sådan vård som inte kräver sjukhusens resurser. Invånarna kan välja mellan sådana leverantörer som är godkända, ackrediterade, och som har en överenskommelse med . Läkare som arbetar enligt lagen om läkarvårdsersättning är inte valbara som leverantör. Samverkansavtalen med Västra respektive ger även invånare rätt att besöka en leverantör hos landstingen inom respektive sjukvårdsregion. Motsatt gäller att det finns möjlighet för invånare i de båda regio- nerna att besöka en leverantör i . Ersättningen i dessa fall att följer de avtal som ingåtts mellan huvudmännen. bekostar invånarnas hälso- och sjukvård genom en hälso- och sjukvårdspeng. Genom sitt val medger invåna- ren att hälso- och sjukvårdspengen betalas ut till den valda leve- rantören. Invånaren förklarar även att han eller hon har för avsikt att i första hand vända sig till leverantören och dess samverkans- partner vid behov av vård. Nyinflyttade invånare informeras via brev från om att denne ska välja leverantör. Invånaren får information om vad valet av leverantör innebär, samt om vad leverantörens åtagande innebär. Om invånaren inte gjort sitt val har invånaren gjort ett val inom sitt närområde. Om invånaren inte är nöjd med utbud eller kvalitet eller av annat skäl vill byta leverantör har invånaren rätt att byta leverantör. Byte kan göras maximalt . När invånaren vill byta leve- rantör ska valet bekräftas skriftligen på en valblankett. Denna undertecknas av både invånaren och en företrädare för den valda leverantören. Den nya leverantören ska och senast ta emot invånaren. När leverantören flyttar eller upphör med verksamheten När en leverantör upphör eller flyttar är det både och leverantörens ansvar att informera de invånare som valt leverantö- ren om förändringen. Informationen från leverantören och lands- tinget samordnas alltid. Om leverantören upphör skickar information till de berörda invånarna om att de ska välja en ny leverantör. Om invåna- ren inte gjort sitt val anses invånaren ha valt en leverantör i närområdet. En leverantör som har överenskommelse med får ersättning för sitt åtagande för varje invånare som valt leveran- tören. Ersättningen utgörs av en hälso- och sjukvårdspeng som är målrelaterad samt av den avgift som patienten betalar vid besöket. fastställer hälso- och sjukvårds- pengens storlek. anger i samband med sitt årliga mål- och budgetbeslut vilka mål leverantörerna ska uppfylla för att få del av hela hälso- och sjukvårdspengen. Om målen inte uppnås sker en reducering av hälso- och sjukvårdspengen. Hälso- och sjukvårdspengens omfattning Hälso- och sjukvårdspengen ska finansiera de kostnader som är förknippade med åtagandet till de invånare som valt leverantören, till exempel kostnader för personal, lokaler, utrustning och medi- cinsk service inklusive röntgen. Hälso- och sjukvårdspengen ska också täcka kostnaden för den vård som leverantörens invånare får hos de aktörer som leverantören samverkar med. Likaså ska den finansiera alla kostnader för vård och behandling som leverantörens invånare får hos andra vårdgivare inom primärvård, inom och utom länet. Storleken på hälso- och sjukvårdspengen varierar med invånarens ålder. Olika åldersintervall ger olika många poäng och därmed en differentierad hälso- och sjukvårdspeng per invånare. utgår hälso- och sjukvårdspengens storlek enligt följande: SOU 2008:15 Bilaga 5 En privat leverantör får momskompensation genom att hälso- och sjukvårdspengen uppräknas . avräkning för besök på andra leverantörer I leverantörens betalningsansvar ingår akuta besök eller besök som leverantörens invånare gör hos andra leverantörer, samt besök hos läkare enligt lagen om läkarvårdsersättning och hos sjukgymnaster enligt lagen om ersättning för sjukgymnastik. Även den utomläns- vård inom primärvården som leverantörens invånare konsumerar ska täckas av hälso- och sjukvårdspengen. sätter upp mål som verksamheterna ska upp- fylla. Om målen inte nås reduceras hälso- och sjukvårdspengen. kommer graden av måluppfyllelse att utgöra underlag för reduceringen av hälso- och sjukvårdspengen när det gäller två av målen: Mål om s.k. täckningsgrad samt mål om medicinsk kvalitet: uteblivet deltagande i diabetesregistret. har satt upp antal andra mål men som inte renderar avdrag på ersättningen. följer upp målen . följer upp ackrediteringen, dvs om verksamheterna lever upp till de krav satt up som en förutsättning för att vara en del av utbudet. I landstings budget för anges att ett utvecklat länsövergripande vårdvalssystem med aktiv listning och fri etablering införs inom primärvården från . I budgeten slås fast att alla medborgare i länet skall ha en reell möj- lighet att aktivt välja läkare och vårdenhet. Vidare betonas att en starkare koppling än tidigare mellan patientens val av vårdgivare och vårdgivarens ekonomiska ersättning. I det nya systemet god- känns vårdgivare genom ett auktorisationsförfarande. Modellen innebär att invånarna/patienterna ges möjlighet att fritt välja en av auktoriserad vårdgivare som får ersättning för vårdtjänsten enligt de regler som fastställt, reglerna finns i en . För att vårdvalet skall fungera måste de som skall välja ha kunskap dels om sin rätt att välja och om hur systemet fungerar, dels om kvaliteten hos de olika mottagningarna. En avgö- rande förutsättning för ett fungerande vårdvalssystem är således att skapa kanaler för att informera medborgarna om deras rättigheter och att ta fram och publicera öppna jämförelser mellan vårdgivarna rörande deras kvalitet. presenterar jämförelser mellan alla husläkarmottagningar på (). Ett auktorisationssystem skall stimulera marknaden och leda till att utbudet bättre anpassas till efterfrågan. Med den nya modellen och ett successivt ökande antal vårdgivare, som den fria etable- ringen leder till, förväntas patienternas reella valfrihet förbättras. Patienten äger rätt att byta husläkare så ofta den vill. Vårdvalsmodellen har utformats så att det är möjligt att succes- sivt utveckla och förändra uppdragsbeskrivningar, ersättningar och uppföljningsparametrar för att styra mot verksamhetens mål. kan efter politiska beslut justera i inklusive ersättningarna. Denna stegvisa utveckling förutsätts ske i nära dialog med olika berörda intressenter och med respekt för vårdgivarnas behov av långsiktigt stabila förutsättningar. Vårdval omfattar följande verksamheter inom primärvården husläkarverksamhet och basal hemsjukvård läkarinsatser i särskilda boenden Vissa husläkarmottagningar hade tidigare bredare uppdrag med primärvårdsrehabilitering och i några fall även dietist. Dessa upp- drag ingår inte i Vårdval . För att säkerställa en fortsatt drift av dessa verksamheter har det tecknas tidsbegränsade tilläggs- avtal med berörda husläkarmottagningar. Inga andra tilläggsavtal tecknas med vårdgivarna. Auktorisationen reglerar förhållandet mellan utföraren och bestäl- laren. Regler och villkor ställs upp som vårdgivarna har att följa i sin verksamhet. Dessa beskrivs i en särskild . En vårdgiva- res mottagning blir auktoriserad genom ett särskilt förfarande. En auktoriserad mottagning har rätt att bedriva vård och få betalt från beställaren för den vård som utförs. Om vårdgivaren/vårdföretaget bedriver verksamhet vid flera mottagningar krävs auktorisation för varje mottagning. Samma villkor gäller för offentliga och privata vårdgivare. Alla mottagningar som uppfyller kraven har rätt att bli auktoriserade. Det innebär att fri etablering införs men att inga vårdgivare garanteras en viss volym besök eller patienter. För att en mottagning skall bli auktoriserad behöver vårdgivaren dels åta sig att bedriva vården enligt uppställda krav, dels redovisa att de upp- fyller de allmänna krav på finansiell styrka och fullgörande av skyl- digheter när det gäller skatter med mera som ställer på sina leverantörer. Att en vårdgivare uppfyller ställda krav kommer kontinuerligt att följas upp på ett systematiskt sätt. Beställaren kommer också att fortsätta med särskilda granskningar och så kal- lade beställarrevisioner. hälso- och sjukvårdsnämnden beslutade om att inbjuda vårdgivare att ansöka om auktorisation för sina mottag- ningar. När ansökningarna inkommit har dessa prövats och beslut om godkännande eller avslag har fattats av hälso- och sjukvårds- nämndens utskott. Besluten gäller tillsvidare om auktorisation av en mottagning. Som en följd av beslut om auktorisering tecknas sedan ett avtal mellan och vårdgivaren där parterna för- binder sig att fullgöra sina åtaganden enligt avtalet och . Även de mottagningar som drivs i egen regi av läns sjukvårdsområde (SLSO) och Sjukvården i , och (SNS) skall ansöka om auktorisation och prövas enligt samma förfarande. Vårdval berör inte primärvården i som är ett ansvar för den mellan och kommunen gemensamma . Det är öppet för vårdgivare att ansöka om auktorisation när de vill. Det innebär att nya vårdgivare kan öppna sin verksamhet när de vill. För att bli auktoriserad skall en vårdgivar ha ekonomisk stabilitet och ekonomiska förutsättningar att fullgöra avtalet med beställa- ren. För att beställaren skall kunna bedöma detta skall vårdgivaren inge intyg från . Vårdgivaren skall vidare åta sig att ingå avtal för auktorisation av mottagning samt åta sig att följa de regler som anges i . Vårdgivaren skall ange den adress där mottagningen skall vara lokaliserad. Vård- givaren skall vidare försäkra att vårdgivaren är medveten om att beställaren kan återkalla auktoriseringen för en mottagning om vårdgivaren inte uppfyller villkoren för att bedriva mottagningen. Uppfyller vårdgivaren samtliga krav fattas beslut om auktorisation som inte är tidsbegränsat. Om vårdgivaren inte påbörjat verksam- heten efter det att dessa ansökan godkänts upphör auk- toriseringen att gälla. Avtal för auktorisation av mottagning har rätt att genom politiskt beslut ändra villkoren i . Tanken med detta är att det skall vara möjligt att en gång vid behov justera ersättningarna samt komplettera och förtydliga uppdrag och förändra kvalitetsparametrar. Sådana änd- ringar måste kunna göras för att anpassa avtalen till förändrade för- utsättningar och vunna erfarenheter, för att utveckla verksamhe- terna samt för att justera ersättningarna på grund av kostnadsut- vecklingen eller av andra skäl. Ändringar i föregås av en process där dialog förs med företrädare för vårdgivarna. Om en vårdgivare inte skulle vara beredd att acceptera regeländringarna kan vårdgivaren frånträda avtalet. Detta upphör sedan att gälla 12 månader efter utgången av 60-dagars frist som räknas från den dag vårdgivaren mottagit besked om ändringarna. Auktorisationsavta- len föreslås gälla till och med . För det fall avtalet inte sagts upp senast före avtalstidens utgång förlängs avtalet automatiskt att gälla tillsvidare med tolv månaders uppsägningstid. Vårdgivare som tecknat avtal från kan därmed vara säkra på att auktorisationsavtalet gäller för den inledande fyraårsperioden. Härigenom ges vårdgivarna möjlig- het att långsiktigt planera, bygga upp och utveckla sin verksamhet. Den föreslagna avtalskonstruktionen skapar betydligt mer stabila villkor för vårdgivarna än dagens system där vårdavtalen i regel tecknas med möjlighet till en förlängning om . Avtalet kan upphöra om någon av parterna åsidosät- ter sina skyldigheter enligt avtalet. kan också säga upp avtalet till upphörande bl.a. om vårdgivaren kommit på obestånd eller om vårdgivaren eller någon i dess ledning, enligt den tillsynsmyndighet som granskar vårdgivaren, har gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen eller dömts för brott avseende yrkesutövning. När avtalet inte längre gäller upphör också auktori- sationen för mottagningen. Alla bestämmelser och villkor som skall gälla för en auktoriserad mottagning föreslås samlas i en . Då lika villkor, ersätt- ningar och förutsättningar skall gälla för alla mottagningar kan ges ut i en lättillgänglig skrift. Denna kan därmed på ett helt annat sätt än de vårdavtal som finns göras tillgänglig för personalen på mottagningarna. finns på många håll bristande kunskaper om vad uppdragsbeskrivningar och kvalitets- krav egentligen innehåller. Vid justering av reglerna får ny version ges ut. skall också finnas på /auktorisering innehåller följande delar: Auktorisationsvillkor och villkor för återkallelse Avtal för auktorisation av mottagning Uppdragsbeskrivning [för respektive verksamhetstyp] Listningsregler [för husläkarverksamhet med basal hemsjukvård och Uppföljningsplan [för respektive verksamhetstyp] Ersättningar [för respektive verksamhetstyp] Informationsförsörjning [för respektive verksamhetstyp] Allmänna krav och villkor De allmänna villkor som används i samtliga vårdavtal har setts över och formuleringarna har i vissa fall förtydligats. Dessa villkor gäller bl.a. vårdgarantin, läkemedel, hjälpmedel, tolkar, informa- tionsförsörjning, lagar, förordningar och policies. Av särskild vikt är föreskrifter om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. Husläkarverksamhet och basal hemsjukvård Primärvården i är inte sammanhållen i vårdcentraler som på många andra håll i landet. Det kan vara olika vårdgivare för husläkarverksamhet, BVC, MVC och rehabilitering. En viss sam- ordning sker genom Vårdval där husläkaruppdraget inkluderar den basala hemsjukvården och de psykosociala insat- serna. Grundåtagandet är en utveckling av gällande åtagande Husläkarverksamheten skall vara förstahandsvalet av hälso- och sjukvård i enlighet med principen om lägsta effektiva omhänderta- gandenivå. Vårdgivaren skall utan avgränsningar svara för sina lis- tade patinterns behov av medicinsk behandling, omvårdnad, före- byggande arbete och rehabilitering som inte kräver sjukhusens medicinska och tekniska resurser, annan särskild kompetens eller som täcks av annan huvudmans ansvar. Helhetssyn, kontinuitet, närhet och tillgänglighet är grundstenarna i verksamheten. Vårdgi- varen skall prioritera äldre med stora och sammansatta vårdbehov och kroniskt sjuka till fasta och kontinuerliga vårdkontakter. Läka- ren vid mottagningen skall vara specialist i allmänmedicin eller kan i vissa fall vara specialist i geriatrik eller pediatrik. Mottagningen bör för att kunna fullgöra åtagandena vara bemannad med minst tre läkare. En förändring jämfört med vad som gäller är att grun- dåtagandet för husläkarverksamhet och basal hemsjukvård även omfattar läkarjourverksamhet inklusive telefonrådgivning samt beredskapsverksamhet för läkare med hembesök. Hälsosamtal skall erbjudas för listade personer det år de fyller . Samtalet genomförs av distriktssköterskan och syftar till att identifiera behov och eventuella problem och så långt det går sti- mulera den äldre att hitta egna lösningar och alternativ. Vårdgivaren skall arbeta förebyggande med tidig upptäckt, stöd och behandling av livsstilsrelaterad ohälsa samt utveckla det före- byggande arbetet mot övervikt, rökning, alkohol och psykisk ohälsa. Vidare skall vårdgivaren ge kunskap om och stöd till egen- vård. Vårdgivaren skall också medverka till tidig upptäckt av barn som far illa. En ytterligare förändring mot tidigare är att i grundåtagandet ingår att erbjuda psykosociala insatser av personal med särskild kompetens. Den hälso- och sjukvård som avses här skall inte kräva vuxenpsykiatrins eller barn- och ungdomspsykiatrins specialist- kompetens. Vårdgivaren skall tillhandahålla kliniska utbildningsplatser för läkarstuderande och andra vårdyrkesstuderande samt för AT- och STtjänstgöring för läkare. I och med att en fri etablering införs kan det tidigare områdes- ansvar varje husläkarmottagning hade inte längre vara kvar. I stället har ett närområdesansvar införts som innebär att vårdgivarna inom en kommun/stadsdel tillsammans upprättar en plan för ansvarsför-