sou · GWB363 · 2008-06-11 00:00:00 — I en lagrådsremiss föreslås att bestämmelserna i lagen om hemlig kameraövervakning ska ges obegränsad giltighetstid och att de med oförändrat innehåll ska föras över till tvångsmedelsbestämmelserna i 27 kap. (27 kap. 20 a–c §§).TPF96FPT 4.7Skyddet för företagshemligheter i några andra europeiska länder I detta avsnitt ges en översikt över de regler som finns till skydd för företagshemligheter i några andra europeiska länder. Urvalet av länder har skett utifrån den enkla principen att uppgifter redovisas 96TP PT Lagrådsremiss Åtgärder för att utreda vissa samhällsfarliga brott m.m., . om de länder som det har varit möjligt att få information om genom kontakt med landets justitiedepartement eller genom att studera tillgängligt material på Internet. Beträffande , , , , och har uppgifter inhämtats från representanter för respektive lands justitiedepartement.TPF97FPT Straffbestämmelserna till skydd för angrepp på företagshemligheter finns i 30 kap. strafflagen (19.12.1889/39). Med företagshemlighet avses en affärs- eller yrkeshemlighet eller någon motsvarande information om näringsverksamhet som en näringsidkare håller hemlig och vars röjande är ägnat att medföra ekonomisk skada för honom eller någon annan näringsidkare som anförtrott honom informationen (11 §). Straffbestämmelserna är uppdelade på tre paragrafer med tre olika brott som benämns företagsspioneri (4 §), brott mot företags- hemlighet (5 §) och missbruk av företagshemlighet (6 §). För företagsspioneri döms den som obehörigen skaffar upp- gifter om en annans företagshemlighet för att obehörigen röja eller utnyttja en sådan hemlighet. En betydelsefull begränsning ligger däri att för straffbarhet enligt denna bestämmelse krävs att an- skaffandet skett på visst i lagtexten angivet sätt. Sålunda kan straff- ansvar inträda endast om anskaffandet sker genom att tränga in i ett utrymme som är stängt för utomstående eller i ett datasystem som är skyddat mot sådana, eller genom att i sin besittning för- värva eller kopiera en handling eller någon annan upptagning eller på något annat jämförbart sätt eller genom att använda tekniska specialanordningar. Påföljden är böter eller fängelse i högst . Om strängare straff är föreskrivet för gärningen på annat ställe i lag ska dömas för det brottet i stället. Även försök till företagsspioneri är straffbart. Genom bestämmelsen om företagsspioneri straffbeläggs gärningar som innebär ett anskaffande av annans företagshemligheter. I be- stämmelsen om brott mot företagshemlighet (5 §) kriminaliseras i stället förfaranden genom vilka någon obehörigen röjer eller ut- nyttjar annans företagshemlighet. För ansvar krävs dels ett syfte hos gärningsmannen att bereda sig eller någon annan ekonomisk eller att skada en annan, dels att gärningsmannen fått del av 97TP PT Ytterligare fem länder tillskrevs men hördes inte av. företagshemligheten på något av de sätt som anges i lagtexten, nämligen 1)på grund av ett anställningsförhållande, 2)medan han varit medlem av en sammanslutnings eller stiftelses för- valtningsråd eller styrelse eller dess verkställande direktör, revisor eller likvidator, eller medan han skött någon därmed jämförbar uppgift, 3)medan han fullgjort ett uppdrag för någon annan eller annars på grund av ett förtroligt affärsförhållande, eller 4)i samband med saneringsförfarande i ett företag. För gärningar som begås av person som fått del av företagshemlig- het i ett anställningsförhållande gäller att gärning som denne begått efter det att förflutit sedan anställningen upphörde inte är straffbar enligt denna paragraf. Påföljden för brott mot företagshemlighet är densamma som för företagsspioneri, dvs. böter eller fängelse i högst . Om det på annat ställe i lag är föreskrivet strängare straff för gärningen ska inte dömas till ansvar enligt denna bestämmelse. Även försök till brott är straffbart. För missbruk av företagshemlighet döms den som obehörigen i näringsverksamhet utnyttjar någon annans företagshemlighet som har åtkommits eller röjts genom en gärning som är straffbar enligt denna lag, eller för att bereda sig eller någon annan ekonomisk röjer en sådan hemlighet. Straffet är böter eller fängelse i högst . Försök är inte straffbart. För straffbarhet enligt 4–6 §§ krävs att gärningsmannen har handlat med uppsåt. En tjänsteman som av oaktsamhet röjer en handling eller uppgift som är sekretessbelagd enligt lagen om offent- lighet i myndigheternas verksamhet (621/1999) eller enligt någon annan lag eller som enligt lag inte får yppas kan däremot dömas för brott mot tjänstehemlighet (40 kap. 5 § 2 mom. strafflagen). Bestämmelserna om straffansvar för juridiska personer tillämpas på företagsspioneri (30 kap. 4 §) och missbruk av företagshemlighet (30 kap. 5 §) men däremot inte på brott mot företagshemlighet (30 kap. 6 §). En ytterligare förutsättning för straffbarhet enligt de nämnda bestämmelserna är att handlingen skett obehörigen. Om ett röjande av en företagshemlighet kan anses utgöra en humanitär plikt, t.ex. att avslöja en farlig produkt, är det inte att betrakta som en obehörig handling. Det ska anmärkas att allmän åklagare inte får väcka åtal för brott som avses i 4–6 §§, om inte målsäganden anmäler brottet till åtal eller ett synnerligen viktigt allmänt intresse kräver att åtal väcks (12 §). Till skyddet för företagshemligheter i finsk rätt hör även lagen om otillbörligt förfarande i näringsverksamhet (22.12.1978/1061). Med begreppet affärshemlighet i den lagen avses enligt uttalan- den i praxis detsamma som med företagshemlighet i strafflagen. I lagens 4 § anges att ingen utan laga rätt får anskaffa eller försöka anskaffa uppgift om affärshemlighet och utnyttja eller yppa på detta sätt anskaffad uppgift. Den som han varit anställd hos näringsidkare har fått kännedom om affärshemlighet, får inte under sin anställningstid utan laga rätt utnyttja denna, inte heller yppa den i avsikt att bereda sig eller annan fördel eller skada annan. Vidare får den, som vid fullgörande av uppgift på närings- idkares vägnar fått kännedom om affärshemlighet eller som för utförande av arbete eller fullgörande av uppgift eller eljest för affärsändamål har anförtrotts teknisk förebild eller teknisk anvis- ning, inte utan laga rätt utnyttja eller yppa den. Slutligen föreskrivs att den, som av annan fått kännedom om affärshemlighet, teknisk förebild eller teknisk anvisning med vetskap om att denne anskaffat eller yppat uppgiften utan laga rätt, inte får utnyttja eller yppa den. Enligt lagens 6 § tredje stycket finns en möjlighet för marknads- domstolen (jfr 7 §) att – även interimistiskt – meddela förbud vid vite för näringsidkare som i strid med 4 § utnyttjat annans affärs- hemlighet, tekniska förebild eller tekniska anvisning, eller som har yppat sådan, att fortsätta med eller upprepa detta. Marknadsdom- stolen har även en möjlighet att ålägga näringsidkaren att vidta lämplig rättelseåtgärd (8 §). I 10 § finns en straffbestämmelse enligt vilken den som med uppsåt i strid med 4 § utnyttjar en teknisk förebild eller teknisk anvisning eller röjer den ska dömas för missbruk av teknisk före- bild eller anvisning till böter. Åtal får väckas endast om målsägande angett gärningen till åtal (11 §). Därutöver finns bestämmelser om skadeståndsskyldighet på grund av visst handlande med affärshemligheter i anställningsförhållanden i 3 kap. 4 och 5 §§ arbetsavtalslagen (26.1.2001/55). Regler om skade- ståndsskyldighet för ledningen i ett aktiebolag finns i 22 kap. 1 § aktiebolagslagen (21.7.2006/624). Skadeståndsskyldighet enligt denna bestämmelse kan uppkomma genom röjande av en företags- eller affärshemlighet. Regler om skyddet för företagshemligheter återfinns i dansk rätt huvudsakligen i den danska marknadsföringslagen (lov nr 1389 af 21/12/2005, markedsføringsloven). Lagen är tillämplig på privat näringsverksamhet samt på offentlig verksamhet i den utsträckning det sker ett utbyte av varor och tjänster på marknaden. Enligt 19 § markedsføringsloven får den, som står i anställnings- eller samarbetsförhållande till en verksamhet eller utför ett uppdrag för denna, inte otillbörligen skaffa sig eller försöka skaffa sig kun- skap om eller rådighet över verksamhetens yrkeshemligheter. Har vederbörande fått kännedom om – eller rådighet över – verksam- hetens yrkeshemligheter på ett lovligt sätt, får vederbörande, enligt bestämmelsens andra stycke, inte obefogat föra dessa vidare eller utnyttja dem. Förbudet gäller efter anställningsavtalets, samarbetsavtalets eller uppdragets upphörande. Bestämmelserna gäller även andra personer som har lovlig till- gång till verksamheten. Det betyder att exempelvis en besökare kan straffas om denne på ett otillbörligt sätt skaffar sig eller försöker skaffa sig information från delar av verksamhetens lokaler som inte ingår i en rundvisning eller då en besökare fotograferar eller tar med sig prover trots att det råder förbud mot det. Den som för utförande av arbete eller i övrigt i yrkesverksamhet har anförtrotts tekniska ritningar, beskrivningar, uppteckningar, modeller eller liknande, får inte obefogat utnyttja sådant material eller sätta annan i stånd till det. En näringsidkare får vidare inte utnyttja en yrkeshemlighet, om kännedom om eller rådighet över den uppnåtts på ett sätt som strider mot de tidigare nämnda bestämmelserna. Den som överträder bestämmelserna i 19 § ska enligt 30 § fjärde stycket dömas till böter eller fängelse i högst och , om inte högre straff föreskrivs i 299a § straffeloven (lovbekendt- gørelse nr 1260 af 23. ). Med stöd av sistnämnda bestämmelse kan fängelse i högst dömas ut i särskilt svåra fall. Som særligt skærpende omstændigheder anses särskilt situationer då handlingen har medfört betydande skada eller den framkallat påtaglig (nærliggende) fara för sådan skada. Med betydande skada avses inte varje form av skada. Om den ska betraktas som bety- dande beror särskilt på dess omfång och konsekvenser. Kravet på en påtaglig fara innebär att det ska föreligga en konkret fara, dvs. det ska vara en aktuell och inte obetydlig risk för att skada ska inträffa. Enligt förarbetena ska 299 a § användas inte bara när domstolen finner att straffskalan i markedsføringslovens straffbestämmelse inte är tillräcklig. Bestämmelsen får även användas vid tillfällen när gärningen anses vara så grov att samhällets reaktion bör komma till uttryck genom användande av strafflagen istället för marknads- föringslagen. Detta gäller alltså även i situationer då det konkreta straffvärdet av gärningen är betydligt lägre än fängelse och . Överträdelser av 19 § får endast åtalas efter angivelse av måls- äganden (30 § stk 4). Om en person obehörigen bereder sig tillgång till exempelvis en verksamhet eller en verksamhets korrespondens i syfte att bereda sig tillgång till eller få information om verksamhetens företags- hemligheter kan 263 och 264 §§ i strafflagen användas. Den som gör sig skyldig till ett sådant intrång som där anges med uppsåt att skaffa sig eller vinna kännedom om upplysningar om en verksamhets yrkeshemligheter eller om det på annat sätt föreligger särskilt skærpende omständigheter kan dömas till högst fängelse. Som särskilt allvarliga omständigheter anses särskilt situationer då gärningen begåtts under sådana omständig- heter att den ger upphov till betydande skada för annan eller inne- bär en särskild risk härför. Enligt 264 c § ska samma sak gälla den som utan att ha medverkat till gärningen skaffar sig eller obehöri- gen utnyttjar upplysningar som framkommit vid överträdelsen. Vidare kan handlingar i strid med markedsføringsloven för- bjudas i dom (20 § stk 1). Den som bryter mot lagen ådrar sig också skadeståndsansvar i överensstämmelse med allmänna regler i dansk rätt (20 § stk 2). Vidare ska den som kränker eller oberättigat utnyttjar annans rätt i strid med lagen betala ett rimligt vederlag för detta 20 § stk 3). Reglerna om skydd för företagshemligheter finns dels i straffeloven (1902-05-22-10) dels i lov om kontroll med markedsføring og avtalevilkår (markedsføringsloven, 1972-06-16-47). Enligt 294 § p. 2 i straffeloven straffas den som obehörigen antingen själv använder en affärs- eller driftshemlighet från ett företag, där han är eller inom loppet av har varit anställd, eller i vilket han varit delägare, eller röjer en sådan i avsikt att sätta annan i stånd att använda den, eller den som genom råd eller dåd (forledelse eller tillskynding) medverkar till detta. Bestämmelsen omfattar även den mer indirekta över- trädelsen att röja en hemlighet med uppsåt att sätta annan i stånd att använda den. En förutsättning för ansvar enligt punkten 2 är att utnyttjandet har varit obehörigt. Situationer där samtycke föreligger eller då någon har en rättslig skyldighet att röja hemligheten faller därmed utanför tillämpningsområdet. Påföljden är böter eller fängelse . Detsamma gäller enligt 294 § p. 3 för den som obehörigen ut- nyttjar ett företags affärs- eller driftshemlighet som han fått kun- skap om eller rådighet över i egenskap av teknisk eller merkantil konsulent för företaget eller i anledning av uppdrag från företaget, eller obehörigt röjer en sådan hemlighet i avsikt att sätta andra i stånd till att utnyttja den, eller som med forledelse eller tillskyn- ding medverkar till detta. Åtal får endast väckas om målsägande anger brottet till åtal och det är påkallat från allmän synpunkt. Därutöver finns en straffbestämmelse i 405a § straffeloven som omfattar det som brukar kallas industrispionage i egentlig mening Enligt denna döms den till böter eller fängelse högst som på ett obilligt (urimelig) sätt skaffar sig eller försöker skaffa sig kunskap om eller rådighet över en företagshemlighet. De civilrättsliga bestämmelserna finns i markedsføringsloven. Enligt 7 § nämnda lag får den som har fått kunskap om eller rådig- het över en företagshemlighet i anledning av ett anställningsför- hållande, förtroendeuppdrag eller affärsförhållande inte rättsstridigt utnyttja hemligheten i näringsverksamhet. Detsamma gäller den som har fått kunskap om eller rådighet över en företagshemlighet på grund av någons brott mot tystnadsplikt eller genom någons rätts- stridiga handling i övrigt. Överträdelser av 7 § markedsføringsloven sanktioneras i 17 §. Den som uppsåtligen bryter mot bestämmelsen i 7 § eller beslut som är fattat med stöd av lagen straffas med böter, fängelse högst eller båda delar, där inte strängare straffbestämmelse kan användas. Medverkan straffas på samma sätt. Undantag från 17 § gäller för den som fått kunskap om eller rådighet över företagshemligheten på grund av anställningsför- hållande eller förtroendeuppdrag eller genom pliktstridig handling i sådant förhållande, om gått sedan förhållandet upp- hörde. Det finns ingen legaldefinition av begreppet forretnings- eller driftshemmelighet i norsk rätt. Forrettningshemmelighed avser handelsrelaterade hemligheter såsom information om inköpskanaler, inköpspriser etc. medan driftshemmelighet mer syftar på tek- niska förhållanden. har begreppet bedriftshemme- lighet använts som en gemensam beteckning för båda.TPF98FPT Beträffande begreppet i markedsføringsloven har angetts att för det som ska skyddas för det första måste uppfylla vissa kvalitativa krav som gör det skyddsvärt. Ett mått på detta är om det kan sägas vara av betydelse för företagets konkurrensförmåga att informa- tionen hålls hemlig. För det andra måste företagets ledning normalt ha visat en viss aktivitet för att bevara hemligheten. S.k. know-how skyddas inte av 7 § markedsføringsloven (Med know-how avses kvalificerad kunskap och erfarenhet som är mer än allmän teknisk och kommersiell kunskap, men som inte är så kvalificerad att den får karaktär av företagshemlighet).TPF99FPT Ett förslag att samla bestämmelserna i straffeloven § 294 nr. 2 och 3 och § 405 a samt i § 7 och § 17 första och femte styckena i en ny bestämmelse i straffeloven bereds i det norska justitiedepartementet.TPF100FPT I den tyska lagen mot illojal konkurrens (Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb, av ) finns bestämmelser om straffansvar för vissa angrepp på företagshemligheter. I första stycket i art. 17 föreskrivs att den som i egenskap av anställd eller annars arbetar i ett företag (som styrelseledamot, verkställande direktör etc.) under pågående tjänsteförhållande Dienstverhältnis), i konkurrenssyfte, eller i avsikt att uppnå fördel för sig själv eller tredje man eller i avsikt att tillfoga näringsidkaren skada, obehörigen röjer en affärs- eller företagshemlighet som anför- trotts honom eller som blivit tillgänglig för honom inom ramen för tjänsteförhållandet, ska dömas till böter eller fängelse högst . 98TP PT i Norsk lovkommentar, 2005, s. 140. 99TP PT i Norsk lovkommentar, 2005, s. 1037. 100TP PT NOU 2002:4 Ny straffelov, utkast till § 23-6. Enligt andra stycket gäller detsamma den som, i konkurrens- syfte, av egennytta, för att gynna tredje man eller i avsikt att till- foga näringsidkaren skada, 1.obehörigen bereder eller tillförsäkrar sig tillgång till en affärs- eller företagshemlighet genom a. användande av tekniska hjälpmedel b. tillverkning av en dokumenterad reproduktion av hemlig- heten, eller c. borttagande av en sak i vilken hemligheten är materialiserad 2.obehörigen utnyttjar eller meddelar en affärs- eller företags- hemlighet, som han erhållit eller annars obehörigen skaffat sig genom ett sådant röjande som avses i första stycket eller genom egen eller annans handling som avses i punkt nr 1. Även försök är straffbart (st. 3). Om brottet är att anse som grovt finns möjlighet att döma till böter eller upp till fängelse. Ett brott är enligt fjärde stycket som regel att bedöma som grovt när gärningsmannen 2.vid tidpunkten för meddelandet visste att hemligheten skulle komma att utnyttjas i utlandet, eller 3.själv i utlandet företar ett sådant utnyttjande som anges i andra stycket p. Enligt art. 18 ska den som, i konkurrenssyfte eller för personlig , olovligen utnyttjar eller till en annan person röjer doku- ment eller instruktioner av teknisk natur, särskilt ritningar, modeller, mallar, mönster, recept, som anförtrotts honom eller henne i sam- band med en affärsförbindelse bestraffas med frihetsstraff upp till eller med böter. I art. 19 bestraffas anstiftan och stämpling till brott enligt art. 17 och 18 med frihetsstraff upp till eller med böter. I finns inte något straffrättsligt skydd för företags- hemligheter. Ett förslag att kriminalisera obehörigt utnyttjande eller röjande av företagshemligheter som lades fram 1997TPF101FPT har såvitt utredningen fått kännedom om inte lett till lagstiftning. Företagshemligheter kan inte heller stjälas eftersom de inte är att 101TP PT Se /misuse_trade.htm och . betrakta som egendom i den mening som avses i bestämmelserna om stöld (Theft Act 1968). Det finns inte heller i övrigt något lagfäst skydd för företags- hemligheter. Rätten till konfidentiell behandling av information följer antingen av avtal eller som en rättighet under common law. Skyddet är därför beroende av rättspraxis och förhållandena i det enskilda fallet.TPF102FPT Bestämmelser till skydd för företagshemligheter finns i lagen om bekämpande av illojal konkurrens (). I artikel 21 före- skrivs att var och en som avslöjar en företagshemlighet eller an- vänder den i egen näringsverksamhet straffas med böter, övervak- ning eller fängelse i högst om gärningen har inneburit skada för näringsidkaren. Angrepp på företagshemligheter (secret de fabrication) kan med- föra straffrättsligt ansvar enligt arbetsrättsliga regler, art. L 152-7 i Code de travail, i de fall då en direktör eller en arbetstagare i det företag där vederbörande är anställd, röjer eller försöker röja en före- tagshemlighet. Straffet är fängelse och böter om . Därtill kan domstolen som en särskild rättsverkan av brott besluta om förverkande av vissa medborgerliga eller civila rättigheter, t.ex. rösträtt, rätt att bli vald till politisk församling eller att i vissa fall vittna inför domstol, för av högst . (Även den immaterialrättsliga lagstiftningen hänvisar till denna bestämmelse, se art. L621-1 i Code de la propriété intellectuelle.) Möjligen kan i andra fall angrepp på företagshemligheter be- dömas som stöld (vol) genom att företagshemligheter, även om de inte har någon fysisk bärare, kan anses utgöra en sådan sak som kan vara föremål för stöld.TPF103FPT 102TP PT Se vidare . 103TP PT Se , Affärshemligheter i samtid och framtid, 2000, s. 195 f. Enligt art. 273 i ska dels den som uppsåt- ligen röjer bijzonderheden i den handels-, industri- eller tjänste- verksamhet där han är eller har varit verksam som han är förpliktad att hemlighålla, dels den som uppsåtligen röjer eller i vinstsyfte an- vänder gegevens i en handels-, industri- eller tjänsteverksamhet som har erhållits genom angrepp med hjälp av dator om upp- gifterna för angreppet inte var allmänt kända och en skada därigenom kan uppstå, dömas till böter eller fängelse . Enligt artikel 260 i den portugisiska lagen om immateriella rättig- heter (24/01/1995, nr 6 s. 69/76), vilken artikel behandlar straff- rättsliga sanktioner mot illojal konkurrens, ska den, som i avsikt att orsaka skada för annan eller för att uppnå fördel för sig själv eller tredje man, olagligt vidtar en konkurrensåtgärd som strider mot god affärssed, inom vilket verksamhetsområde som helst, dömas till upp till fängelse eller ett bötesstraff. Som en sådan olag- lig åtgärd anses bl.a. olovligt anskaffande, utnyttjande eller avslöj- ande av företags- eller handelshemligheter som tillhör annan. 4.8I vilken utsträckning är straffbestämmelser tillämpliga när en arbetstagare missbrukar en företagshemlighet som han eller hon har fått del av i sitt arbete? Bedömning: Det finns bestämmelser i som inne- bär att anställdas angrepp på företagshemligheter som de har tillgång till i sitt arbete är straffbara i vissa situationer. Bestäm- melserna är dock, med något undantag, inte utformade i direkt avsikt att kriminalisera sådana angrepp, utan de är inriktade på andra typer av gärningar. Det kan därför ofta vara svårt att be- döma om ett visst angrepp är straffbart eller inte. Av rättsäker- hetsskäl är detta givetvis otillfredsställande. 104TP PT Fritt ur , Affärshemligheter i samtid och framtid, 2000, s. 547. legalitetsprincipen att en extensiv tolkning av straffbestämmel- ser inte ska göras. Det avgörande för om en arbetstagare kan straffas enligt FHL är om arbetstagaren har fått tillgång till företagshemligheten på ett lovligt eller olovligt sätt. Endast uppsåtligt olovliga anskaffanden av företagshemligheter är straffbelagda. Förfarandet kan vara straffbart enligt bestämmelserna i , men i de flesta fall har FHL företräde. Att röja eller utnyttja en företagshemlighet kan dock inte i något fall föranleda straffrättsligt ansvar enligt FHL (däremot kan naturligtvis skadeståndsskyldighet inträda enligt reglerna i den lagen). I vissa fall kan emellertid ett sådant förfarande vara straff- bart enligt bestämmelserna i . I vårt uppdrag ingår att undersöka om det finns andra straffbestämmelser än i FHL som kan vara tillämpliga när en arbetstagare missbrukar en företagshem- lighet som han eller hon har anförtrotts i tjänsten. De bestämmel- ser som vi diskuterar i det följande kan dock i många fall även vara tillämpliga vid andra personers röjande eller utnyttjande av före- tagshemligheter, om övriga förutsättningar för tillämp- ning av bestämmelserna är uppfyllda. 4.8.1Stöld och egenmäktigt förfarande, 8 kap. 1 och 8 §§ Av avgörande betydelse för vilka straffbestämmelser som kan tillämpas i den angivna situationen är i första hand om den anställde kan sägas ha företagshemligheten i sin besittning. Om så är fallet – vilket det oftast är – är bestämmelserna i 8 kap. inte tillämpliga eftersom de bygger på att det sker ett olovligt tagande eller i vart fall en besittningsrubbning.