sou · GVB360d5 · 2008-01-01 00:00:00 — 1 Bilageförteckning B till Klimat- och sårbarhets utredningen gruppen transporter ................................................................ Bilaga B 1 Klimat- och sårbarhetsutredningen på järnvägssystemet ................................................................ Bilaga B 2 Underlag för Klimat- och sårbarhetsutredningen (M 2005:03) om sjöfartssektorn ........................................................... Bilaga B 3 Redovisning av sårbarhetsanalys inom flygsektorn och Luftfartsstyrelsen............................. Bilaga B 4 Elektronisk kommunikation Tele- och datakommunikationssystem Möjlig påverkan av förändrade klimat- och väderbetingelser i ett längre perspektiv ............................................... Bilaga B 5 Rapport för Klimat- och sårbarhetsutredningen från Radio- och ............................................................. Bilaga B 6 Konsekvenser för p.g.a. klimatförändringar ....................................................... Bilaga B 7 Bilageförteckning B SOU 2007:60 2 Klimat- och sårbarhetsutredningen, elförsörjning i ...........................................................Bilaga B 8 Klimatet och dammsäkerheten i Arbetsgruppen om dammsäkerhet ................................Bilaga B 9 Höga flöden i i ett framtida förändrat klimat rapport till Elforsk och Klimat- och sårbarhetsutredningen ....................................................................Bilaga B 10 Analys av värme- och kylbehov för bygg- och fastighetssektorn i IVL ........................................Bilaga B 11 ...............................................Bilaga B 12 Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat Sårbarheter för klimatförändringar och extremväder, samt behov av anpassning och anpassningskostnader Arbetsgruppen för dricksvatten ...................................Bilaga B 13 Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat Arbetsgruppen för översvämning, ras, skred och kusterosion ............................................................Bilaga B 14 Inventering av kommunernas hantering av över svämning, ras och skred Inom den kommunala planeringsprocessen .............................................................Bilaga B 15 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 3 Klimatförändringarnas inverkan på allmänna avlopps system Problembeskrivning, kostnader och åtgärdsförslag Arbetsgruppen för va-system...................................... Bilaga B 16 Byggnader i förändrat klimat Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringar och extrema väder exkluderat översämningar, ras och skred samt dagvatten ............................................................... Bilaga B 17 Svenskt skogsbruk möter klimatförändringar ........................................................ Bilaga B 18 Effekter av ett förändrat klimat på skogen och implikationer för skogsbruket , , , Arbetsrapport 34............... Bilaga B 19 Klimatförändringarnas inverkan på drivning och logistik i skogsbruket Skogforsk .............................................................. Bilaga B 20 Vegetationsbrand 2020, 2050 och 2080 med stöd av och ................ Bilaga B 21 Omvärldsanalyser och skogsnäringens utveckling. Skogsnäringens utveckling strukturomvandling, rationalisering, internationell konkurrens, efter frågan på olika skogsprodukter inklusive bio bränslen (2020 med utblick mot 2050 och 2080) Skogsindustrierna ................................................... Bilaga B 22 Modellering av vegetationsförskjutningar i under framtida klimatscenarier , , och ekosystemanalys........ Bilaga B 23 Bilageförteckning B SOU 2007:60 4 Bedömningar av klimatförändringars effekter på växtproduktion inom jordbruket i .....................................Bilaga B 24 Klimatförändringarnas påverkan på markavvattning och bevattning .......................................................Bilaga B 25 Klimateffekter på svenskt fiske ...........................................................Bilaga B 26 Rennäringen Klimat- och sårbarhetsutredningen ..............................Bilaga B 27 Naturbaserad turism och klimatförändring ETOUR .................................................................Bilaga B 28 Turism, algblomning och klimatförändring En fallstudie av 3 klimatscenariers ekonomiska effekter på turismen till ..............................................................Bilaga B 29 Biologisk mångfald och klimatförändringar Vad vet vi? Vad behöver vi veta? Vad kan vi göra? ..................................Bilaga B 30 Klimatförändringar och resiliens Underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen , for the för ekologisk ekonomi, centrum för tvärvetenskaplig miljöforskning (CTHM), för Systemekologi, , ......Bilaga B 31 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 5 Klimatförändringars påverkan på ytvattenkvaliteten ..................................... Bilaga B 32 Klimateffekter på resultat från ett seminarium och Klimat- och sårbarhets utredningen ........................................................... Bilaga B 33 Hälsoeffekter av en klimatförändring i En nationell utvärdering av hälsokonsekvenser hos människa och djur. Risker, anpassningsbehov och kostnader Arbetsgruppen för hälsa............................................ Bilaga B 34 Anpassningsåtgärder i andra länder Klimat- och sårbarhetsutredningen.............................. Bilaga B 35 Bilaga B 6 Rapport för Klimat- och sårbarhetsutredningen från Radio- och , utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 6 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 6 3 Innehåll Innehåll .............................................................................. 3 Bakgrund ............................................................................ 5 Systembeskrivning ............................................................... 5 Bilaga B 6 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 6 5 är ett statligt bolag bildad från med ca 650 anställda vars verksamhet är att förmedla marksänd radio och tv i . Bolaget har ett rikstäckande tv- och radionät som kommer att täcka av alla svenska hushåll. Att notera är att dels har ansvaret för att viktigt meddelande till allmänheten (VMA) som radio skickar, förmedlas ut, dels ansvarar för att kärnkraftslarm för aktuella områden kan startas vid behov. Avgränsningar Den snabba globala utvecklingen inom utsändning av radio och tv medger endast grova estimeringar av den framtida hotbilden då en framtida infrastruktur är svår att förutsäga. Systembeskrivning för radio och tv initieras från i och sprids via ett nationellt länknät (även de ) till 54 storstationer med ca 320 meters , mellanstationer med ca 100 meters , ned till slavstationer med varierande höjd på masterna. Totalt äger ca 1000 . stationer Stationerna med ligger alla på höjder för att uppnå maximal teckning. Alla har en station med sändare kopplad via koaxialkabel till antenner på masten. sändningsutrustningar är beroende av kraftförsörjningen för sina utsändningar. Större stationer har reservkraft. För mindre anläggningar finns som regel ingen reservkraft. Bilaga B 6 SOU 2007:60 6 Länkförbindelser Program distribueras från Kaknäs via länkförbindelser till olika stationer där de utsänds. Geografisk beskrivning stationer och finns över hela . nationella länknät och storstationer Livslängd En medellivstid beräknas till för stor- och mellanstationerna Till Till Till SOU 2007:60 Bilaga B 6 7 Systemets redundans har en reservplats samt reservvägar för delar av funktioner. Vid ett bortfall från en storstation kan lokala i viss mån riktas om samt förstärkas med mobila . Hela täckningsområdet kan normalt dock inte bibehållas. För mellan-stationer är möjligheten till täckning större. transportnät (länknät) är byggt med tanke på redundans. stationer har reservsändare att koppla in vid bortfall. Större stationer kan vid kraftbortfall kompenseras med reservkraft. För mindre anläggningar finns som regel ingen reservkraft. Känsliga klimatfaktorer Surt regn och/eller saltpåverkan Kraftiga stormar Kraftig nedisning Vindar med högfrekventa svängningar Åska Ogynnsamma väderbetingelser såsom skickningar i atmosfären Systemförändringar/utveckling tittar på alternativa lösningar för programdistribution från Kaknäs till stationer. Ansvarsförhållanden och regelverk ansvarar för den marksända utsändningen av public service bolagen. Det är Post och som reglerar de frekvenser som kan utnyttja. Bilaga B 6 SOU 2007:60 8 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser (ex på kons.) Surt regn och/eller saltpåverkan påverkar med avseende på korrosion och ökar därmed risken för haveri. Kraftiga stormar med kringflygande objekt som t.ex träd, tunga föremål m.m. kan slå av mastens staglinor med risk för haveri. Kraftig nedisning i kombination med kraftig vind kan i innebära så hög last att risk för haveri uppstår. Vindar med högfrekventa svängningar minskar livslängden på staglinor på och ökar därmed risken för haveri. Åska kan slå ut stationer samt hindra reparationer El-distribution som påverkas av väderfaktorer stoppar mindre stationer som saknar el-redundans. Vid ett längre el-stopp kommer drivmedelbrist att uppstå. är beroende av farbara vägar för transporter till sina stationer för reparation och vid el-stopp för tankning av drivmedel till reservkraftsverken. Många stationer ligger lokaliserade så att de endast nås av mindre vägar. Vid ogynnsamma väderbetingelser såsom skickningar i atmosfären kan så kallad fading uppträda vilket hindrar utsändningar. Geografisk utsatta områden Den geografiska aspekten har stor betydelse på grund av att nedisning i hög terräng och saltpåverkan från havsvindar påverkar med avseende på korrosion och därmed risk för haveri. De områden som generellt är särskilt utsatta är för salt och surt regn medan masterna på och fjällen drabbas av kraftig nedisning Detta innebär en förhöjd risk inom nämnda områden om vi får en förhöjd istillväxt samt ökad vind med förhöjt saltinnehåll. SOU 2007:60 Bilaga B 6 9 Analys av klimatkartor och funna konsekvenser En analys av de klimatkartor som gjorts tillgängliga ger vid hand att de kan peka på en liten förhöjning av byvid och nedisning. Vindunderlaget är enligt svårbedömt, olika modeller ger olika resultat men i stort pekar de på en liten höjning. Några konsekvenser baserat på inkomna index av byvid och nedisning som skiljer sig från de normala variationerna i väder finner inte. Denna bedömning kan förändras framöver om mer noggrann data kan läggas fram. De index behöver: åska, högfrekventa vindar, surt regn och salt, saknas för att kunna göra en kvantitativ bedömning av konsekvenserna av klimatförändringar och extrema väderhändelser. Skapas dessa index och de skulle bedömas som tillförlitliga kan göra en strategisk åtgärdsplan för att möta eventuella framtida klimatologiska hot. Nederbörd i större mängder kan försvaga vägar och försvåra tillträdet till . Beroenden mellan olika system/sektorer som kan påverkas är helt beroende av kraft och drivmedel för reservkraftsanläggningarna. Vi är även beroende av vägunderhåll för att nå de i många fall avlägset placerade stationerna. Kostnader för skador och skadeavhjälpande åtgärder Varierar stort ifrån låga kostnader till 10-tals miljoner vid t.ex. ett masthaveri. Anpassningsåtgärder samt kostnader för dessa Kostnaderna för åtgärder för utökning av redundansen, mobila reservutrustningar, alternativ distributionsteknik mellan Kaknäs och våra samt utbyte av svaga länkar i systemen kan ligga i klassen 10–100 miljoner. Bilaga B 6 SOU 2007:60 10 Forskningsbehov Det är viktigt att klimatforskningen fortskrider så att byggnormer och andra underlag för dimensionering av t.ex.master i fortsättningen kan dimensioneras med hänsyn till förväntad förändring av klimatet. avser då påverkan av vind och is samt ökad koncentration av salt och sur miljö för . Dessa klimatparametrar är svåra att få fram vilket bidrar till osäkerheten i prognoserna. Erfarenheter från Stormen 2005 påverkade genom att: de slavstationer som saknade reservkraft stoppade på grund av blockerade vägar tog transporter av mobil reservkraft samt drivmedel till dessa vissa lokala radio/tv länkar tappade riktning på grund av stormen kommunikationen och koordinering blev svår utan fast eller mobil telefon En del reservkraftverk var inte dimensionerade för en längre kontinuerlig drift utan behövde service för att inte dessa skulle stanna. Utsändningen i vissa små lokala områden tystnade på den för området tilldelade frekvensen. Andra frekvenser från närliggande stationer täckte dock under Gudrunstormen. Transporten av drivmedel till reservkraftsanläggningarna försvårades och i vissa fall fanns det ingen möjlighet till framkomlighet. Radion var i de drabbade områden den enda informationskanal som fungerade då det fanns batteri- och bilradioapparater som fungerade trots bristen på el och framkomlighet. SOU 2007:60 Bilaga B 6 11 Slutsatser Vid kraftiga klimatpåverkan kan konsekvenserna bli att: verksamheten att förmedla marksänd radio och tv i kan inte fullföljas regionalt eller nationellt. inget viktigt meddelande till allmänheten (VMA) från radio kan förmedlas ut. eventuella kärnkraftslarm för aktuella områden kan inte startas vid behov. En analys av de klimatkartor som gjorts tillgängliga ger vid hand att de kan peka på en liten förhöjning av byvid och nedisning. Vindunderlaget är enligt svårbedömt, olika modeller ger olika resultat men i stort pekar de på en liten höjning. Några konsekvenser baserat på inkomna index av byvid och nedisning som skiljer sig från de normala variationerna i väder finner inte. Denna bedömning kan förändras framöver om mer noggrann data kan läggas fram. De index behöver: åska, högfrekventa vindar, surt regn och salt saknas för att kunna göra en kvantitativ bedömning av konsekvenserna av klimatförändringar och extrema väderhändelser. Skapas dessa index och de skulle bedömas som tillförlitliga kan göra en strategisk åtgärdsplan för att möta eventuella framtida klimatologiska hot. Nederbörd i större mängder kan försvaga vägar och försvåra tillträdet till . anser inte att de framräknade index för framtida miljöpåverkan väsentligt kommer att påverka verksamhet. Det är viktigt att klimatforskningen fortskrider så att byggnormer och andra underlag för dimensionering av t.ex.master i fortsättningen kan dimensioneras med hänsyn till förväntad förändring av klimatet. avser då påverkan av vind och is samt ökad koncentration av salt och sur miljö för . är helt beroende av kraft och drivmedel för reservkraftsanläggningarna. Vi är även beroende av vägunderhåll för att nå de i många fall avlägset placerade stationerna. Bilaga B 6 SOU 2007:60 12 En nationell prioritering av el och drivmedel under svåra förhållanden är önskvärd för att skall kunna förmedla marksänd radio och tv samt VMA och eventuella kärnkraftslarm inom . Bilaga B 7 Konsekvenser för Svenska Kraftnnäts anläggningar p.g.a. klimatförändringar , utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 7 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 7 3 Innehåll 1 Bakgrund .................................................................... 5 1.1 Inledning..................................................................................... 5 2 Systembeskrivning ....................................................... 5 2.1 Stamnätets uppbyggnad............................................................. 5 2.2 Stationer och kraftledningar...................................................... 7 2.3 Känsliga klimatfaktorer ............................................................. 8 2.4 Vidtagna åtgärder med relevans för klimatet, pågående forskning och beredskap ........................................................... 9 2.4.1 åtgärder............................................................. 9 2.4.2 Forskning och utveckling............................................. 10 2.4.3 Reparationsberedskap................................................... 10 2.4.4 Systemförändringar / utveckling ................................. 11 3 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser........................................................... 11 3.1 Klimatmodeller......................................................................... 11 3.2 Påverkan av klimatförändring ................................................. 11 3.3 Kostnader för anpassningsåtgärder......................................... 13 3.4 Beroenden mellan olika system/sektorer som kan påverka...................................................................................... 14 4 Fortsatt forskning ....................................................... 14 Bilaga B 7 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 7 5 1 Bakgrund är ett statligt affärsverk som bl.a. har till uppgift att upprätthålla elförsörjningen för svenska samhället. I uppgifterna ingår att vara systemansvarig för hela elsystemet i samt att svara för det svenska stamnätet omfattande investeringar, drift samt underhåll. har dessutom till uppgift att vara . 1.1 Inledning Syftet med denna analys är att redovisa eventuella störningseffekter på stamnätet vid de framtida tänkbara klimatscenarier som har tagit fram. Redovisningen är ett underlag till Klimat-och sårbarhetsutredningens sluttrapport . 2 Systembeskrivning 2.1 Stamnätets uppbyggnad Svenska stamnätet består utav 400 kV-ledningar och 220 kV-ledningar. Det totala antalet stationer i stamnätet är 135 stycken. Stamnätet sträcker sig över hela landet från norr till söder mellan de olika produktions- och överföringsanläggningarna. Stamnätet är också anslutet via förbindelseledningar med våra nordiska grannländer samt och . Överföringen av energi sker främst genom luftledningar, vissa av utlandsförbindelserna är byggda som sjökablar. Bilaga B 7 SOU 2007:60 6 Spänningsnivåerna från (regionnät) och lägre ned till distributionsledningsnivå ägs av , , Fortum, , Jämtkraft och flera andra mindre nätbolag. Figur 1 Kraftnätet i SOU 2007:60 Bilaga B 7 7 2.2 Stationer och kraftledningar Följande normer har tillämpats för elektriska friledningar under stamnätets utbyggnad: 1933–1945 SEN 12 – 1933 1945–1961 SEN 12 – 1945 1961–1973 SEN 3601 – 1961 1973–1993 SEN 3601 – 1973 1993–2003 SS 43601 – 1993 2004– SS-EN 50341 Förutom ovanstående gäller Svenska Kraftnäts tekniska riktlinjer SvK TR 5:1, för och 400 kV-ledningar. I SS-EN 50341 och SvK TR 5:1 ingår svenska, europeiska och internationella normer/standarder. Stamnätet har dimensionerats för lastfallet Samtidig vind- och islast då också belastningsfallet Vind utan islast infördes med ett högre vindtryck/vindhastighet. I dimensioneringskraven ingår också klimatologiska bedömningar. T.ex. beräknas kraftledningar i svenska fjällkedjan samt på , med högre vindtryck/vindhastighet än normalt samt i vissa fall också större islast. Vid nybyggnad av kraftledningar , utförs en vindhastighetsanalys för den aktuella ledningssträckningen m.a.p. maximala byvindshastighet. Stamnätet utförs som trädsäkra ledningar vilket innebär att ledningsgatan röjs, så att inget träd skall kunna falla ner på kraftledningen och förorsaka skada. Den första 400 kV-ledningen uppfördes 195051. Ledningar och stationer för denna spänning har byggts och framåt. Den senaste nybyggda ledningen stod klar och är en totalrenovering av en gammal 220 kV-ledning. En kraftledning och dess ingående komponenters livslängd, är beroende av underhållsinsatser, miljö, material etc. Livslängden för stamnätsledningar bedöms därför variera mellan 80 till . Svenska stamnätets stationer är dimensionerade enligt svensk standard SS 421 01 01 (Starkströmsanläggningar med högre nominell spänning än 1kV AC) samt Svenska Kraftnäts tekniska riktlinjer för 400- och 220 kV-stationer. Dimensioneringen omfattar både is- och vindlaster för de i stationer ingående detaljerna. Stationers olika anläggningsdetaljer har en varierande livslängd mellan . förnyar man 2 stationer . Bilaga B 7 SOU 2007:60 8 Löpande inspektioner och underhåll utförs på både ledningar och stationer för att säkerhetsställa driften. Speciella status undersökningar utförs på gamla ledningar och stationer för att klargöra på , om större åtgärder och investeringar är nödvändiga. 2.3 Känsliga klimatfaktorer Känsliga klimatfaktorer för stamnätet som kan leda till driftavbrott kan indelas på följande sätt: Speciellt för ledningar: Isbarksstorm. Extrema islaster med moderata vindförhållanden Extremt höga vindar utan is Salthaltig isbeläggning på Speciellt för stationer Isbarkstorm på . Extremt höga vindar utan is När det gäller extrema väderhändelser i dagens ledningsnät har följande stolphaverier inträffat mellan 19692006. Väderhändelse Årtal Landskap Rasade stolpar Skadade stolpar m.ö.h. Extremt hög vind (4 fall) 1972 1 1983 2 1 1991 2 1995 2 Extrem islast (4fall) 1988 1 375 1990 8 450 1996 1 750 1996 6 610 Extrem is och vind (2 fall) 1969 1 2 540 1988 2 1 690 SOU 2007:60 Bilaga B 7 9 Stolphaverier orsakad av extrem islasttillväxt har förekommit som lokala fenomen utmed vissa ledningssträckor. Haverierna har främst skett i höglänt terräng 350750 m.ö.h. Anledningen till rasen har varit en kombination av extrem islasttillväxt större än vad konstruktionen tillåter samt att man vid stolpplaceringen utnyttjat maximala belastningsspannlängder och därmed har det inte funnits någon kapacitet kvar för extrema väderhändelser. På de platser där extrema islaster har förekommit, har ombyggnad skett av ledningssträckorna för att öka lastkapaciteten. I stationer och på ledningar på , kan det förekomma salthaltiga beläggningar eller isbeläggning på isolatorer, som kan orsaka elektriska överslag och störningar . Inne i stationerna kan det också förekomma isbeläggning på rörliga delar på apparater. Ovanstående väderfenomen har förekommit endast ett fåtal gånger. Inget av de förkommande haverierna har orsakat avbrott i elförsörjningen, detta p.g.a. god redundans i nätet. 2.4 Vidtagna åtgärder med relevans för klimatet, pågående forskning och beredskap 2.4.1 åtgärder Vid störningar/haveri utreds alltid orsaken till det inträffade samt om eventuella större åtgärder kan anses vara nödvändiga för att säkerhetsställa driften av kraftnätet. haverier/störningar på stamnätet har varit, Haveri vid extrem lokal islast: Åtgärd: Identifiering av områden med extrem islast samt förstärkning/ombyggnad av sådana ledningssträckor Haveri vid extrem vindlast utan is: Åtgärd: Speciellt dimensioneringsfall med hög vindlast infört . Elektrisk överslag i stationer p.g.a. salthaltig beläggning: Åtgärd: Preparering av isolatorer med silikonolja Införande av spolningsanordningar. Införande av kompositisolatorer i kuststationer. Bilaga B 7 SOU 2007:60 10 2.4.2 Forskning och utveckling Inom pågår en omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet i samarbete med bl.a. , Statnett och Fingrid. När det gäller pågående verksamhet som har anknytning till väderrelaterade fenomen kan följande projekt nämnas: Provning av automatiska islastvarningssystem för kraftledningar Utveckling av nya korrosionsskydd Silikonbeläggning av isolatorklockor Studier av kompositisolatorer vid is- och snölast Dessutom pågår också kartläggning av korrosionsriskområden m.a.p. stamnätets ledningar och stationer. 2.4.3 Reparationsberedskap Utöver reservdelar för vanliga stamnätsstolpar har anskaffat ett antal beredskapsstolpar av modultyp som kan användas vid haverier på elnätet. Med dessa stolpar kan man snabbt bygga upp ledningar förbi haveriplatsen. Dessa stolpar kan användas från och nedåt till distributionsledningsnivå. Genom sammanslutningen Elsamverkan samarbetar alla nätbolag i vid storstörningar. medverkar också med egen personal för samordning av resurser. har avtal med Försvarsmakten för behov inom elförsörjningen av bistånd med bl.a. transportmedel vid storstörningar som t.ex. vid stormen 2005, samt stormen . Försvaret kan då hjälpa till att transportera både personal och materiel.