sou · GWB315 · 2008-03-04 00:00:00 — Om invånaren inte är nöjd med utbud eller kvalitet eller av annat skäl vill byta leverantör har invånaren rätt att göra det. Byte kan göras maximalt . När invånaren vill byta leve- rantör ska valet bekräftas skriftligen på en valblankett. Denna undertecknas av både invånaren och en företrädare för den valda leverantören. Den nya leverantören ska och senast ta emot invånaren. följer upp målen . följer upp ackrediteringen, dvs. om verksamheterna lever upp till de krav satt upp som en förutsätt- ning för att få vara en del av utbudet. Vårdval infördes inom flera områden och omfattar inledningsvis husläkarverksamhet, mödravårdscentraler och barnavårdscentraler, logopedmottagningar och fotsjukvård samt läkarinsatser i särskilda boenden. I husläkaruppdraget ingår husläkarverksamhet, sköterskemottagning, basal hemsjukvård och psykosociala insatser. En husläkarmottagning kan även auktorisera sig för andra uppdrag exempelvis BVC, men det finns också helt självständiga BVC som är auktoriserade. Vårdval omfattar hela med undantag av kommun där sjukvården ingår i en gemensam nämnd med kommunen. Vårdval innebär att vårdgivarna äger rätt att fritt etablera sig om de ansöker om auktorisation och uppfyller de auk- torisationskrav som finns fastställda i en . innehåller auktorisationsvillkor, avtal, uppdragsbeskrivning, ersätt- ning och regler om uppföljning. ska tillämpas av alla vårdgivare inom vårdområdet. När en vårdgivare blivit auktoriserad tecknas för varje mottagning ett avtal. egen regi och offentligt finansierad enskild verk- samhet har samma regler och ersättningar. Ansökningsförfarandet om auktorisation till Vårdval är öppet och nya ansök- ningar kommer successivt in. En vårdgivare väljer själv på vilken adress inom landstingsområ- det de vill verka. Före Vårdval fanns det 160 husläkarmottagningar i länet. Samtliga befintliga mottagningar ansökte om auktorisation och är kvar som ett 20 tal nya mottagningar öppnat . har sedan husläkarreformen haft listning på husläkare och mottagning. I husläkaruppdraget är vårdgivarnas ersättningar helt kopplade till hur stora listor de har och hur många besök de producerar. Kapiteringsersättning, dvs. ersättning per invånare, ges endast för listade invånare. Alla mottagningar i länet har samma ansvar att ta emot en olistad person som en som är listad. skiljde ersättningarna mellan olika husläkarmottag- ningar i länet. Samtliga mottagningar fick också ett tillägg på ersättningen utifrån den sociala tyngden i området de var verk- samma i. får alla vårdgivare samma kapiteringsersättning. Det finns tak för hur många besök som ersätts till fullo. Listning bör i första hand ske på läkare men kan också ske på Husläkarmottagningarna kan komplettera sin beman- ning av specialister i allmänmedicin med specialister i barnmedicin och geriatrik som barn respektive äldre ska kunna lista sig på. Det finns inga begränsningar i hur ofta en individ får lista om sig. Det finns inga krav på hur stor en mottagning måste vara, men för att klara uppdraget anges att den bör vara bemannad med minst tre läkare. Det finns inte heller några krav på hur stor en läkares lista får vara. En mottagning som inte kan ta emot fler patienter har rätt att meddela att dess listor är fulla. De kan då inte lista någon som önskar byta från en annan mottagning, däremot kan de aldrig neka en olistad person att lista sig. Husläkaruppdraget utökas i och med Vårdval till att omfatta ett ansvar dygnet runt. och löser mottagningarna åtagandet gemensamt på jourmottagningar och med en beredskapsverksamhet som kan gör hembesök. införde ett nytt när- sjukvårdsprogram i vilket familjeläkarverksamhet – primärvård – ingår som en del. godkänner – auktoriserar – de offentligt finansierade enskilda vårdgivare som önskar bedriva familjeläkarverksamhet i länet och tecknar kontrakt om de uppfyl- ler fastställda krav. Samma förutsättningar gäller för både offentliga och icke-offentliga vårdgivare. Även företag under bildande kunde komma in med anbud. Priskonkurrens har inte tillämpats. började kontraktstiden, som är med högst förlängning, att löpa. Auktorisationen har skett . Villkoren för att få bedriva familjeläkarverksamhet framgår huvudsakligen av Förfrågningsunderlag, Kontrakt med bilaga, Vårdval Västmanland- Närsjukvårdsprogram, Vårdval – Ekonomi, Vårdval – Kvalitetsmål samt Anbud . Vårdvalet för invånarna innebär att de kan välja familjeläkar- Privata entreprenörer har funnits inom primärvård . Invånarna har tidigare kunnat lista sig på en namngiven läkare men sker listningen på mottagning. Invånarna kan byta mottag- ning när de så önskar. Det finns regler för hur listningen ska gå till samt för väntelistor och passiv listning. En mottagning måste ta emot listade patienter . Något tak för antalet patienter finns inte men möjlighet att begära dispens och få ett tak finns. Vårdpeng åsätts invånarna och är olika stor enbart beroende på ålder och är lika i hela länet. Det krävs ingen remiss för besök hos sjukgymnast, naprapat och kiropraktor – dessa vårdgivare upphandlas i annan ordning och berörs inte av auktorisationen av familjeläkarverksamhet. Åtagandet innebär att vårdgivaren ska: -Erbjuda allmänmedicinsk hälso- och sjukvård vid mottagningar och i hemmet för personer i alla åldrar med akuta och kroniska sjukdomar samt läkarinsatser till personer i särskilda boende- former på samma villkor som invånarna i övrigt. -Ansvara för jourarbetet inom det allmänmedicinska kompetens- området. -Bedriva folkhälsoarbete för listade invånare. -Utgå från befolkningens behov av närhet och tillgänglighet till vård. Familjeläkarverksamheten ska vara läkarens huvudsakliga syssla och ska bedrivas som gruppmottagningar med minst två läkare varav en allmänläkare samt vara centralt placerade för invånarna. 15.8Information till invånarna i ett vårdvalssystem Valfrihetssystem tillämpas inom primärvård i några landsting. En invånare har möjlighet att välja utförare inte bara vid tillfället när invånaren behöver uppsöka vård utan har även möjlighet att välja eller välja om när denne så önskar. måste därför tillhandahålla information till invånarna när systemet träder i kraft och sedan tillhandahålla lättillgänglig information kontinuerligt. Statskontoret har i sin rapport , skola och omsorg – vilken information behöver brukaren för att välja?16 redovisat samman- fattande iakttagelser när det gäller informationen till patienter/ brukare av hälso- och sjukvårdstjänster och konstaterar att patienten har en svag ställning. Patienten befinner sig i underläge antingen i en akut situation eller att ett visst sjukdomstillstånd begränsar möjligheten att göra ett aktivt och medvetet val. Vidare kan valet av en viss vårdgivare få stora konsekvenser för patientens livskvalitet. I pågår en utveckling inom informationstekniken som syftar till att vidareutveckla och modifiera de system som finns inom hälso- och sjukvården. ska informations- och tekniska strukturer göra det möjligt för alla invånare att kunna ta del av de resultat som framkommer i undersökningar om kvalitet och resul- tat inom hälso- och sjukvården. och Kommuner och Landsting har arbetat med att utveckla kvalitetsmått för hälso- och sjukvården för att kunna redovisa öppna jämförelser av kvalitet och effektivitet. Hos den nationella , som består av webbplats och telefontjänst (1177) och som de flesta lands- ting/regioner har anslutit sig till eller ska – med undantag för tele- fondelen – kommer allt mer information finnas samlad och många fler tjänster kommer att finnas och utföras elektroniskt. 16 2007:19, s. 49-52. finns ingen information som kan tjäna som vägledning för invåna- res val inom primärvård/närsjukvård och psykiatri. Däremot finns jämförande kvalitetsinformation över andra områden inom hälso- och sjukvården i olika databaser på nationell nivå såsom hälsodata- register, kvalitetsregister, öppna jämförelser och väntetider i vården. (/ vpw) finns länkar till landstings/regioners vård på webben – Vårdguide, med information om patienträttigheter och lagstiftning inom hälso- och sjukvården och även nyckeltal i primärvården. Den enda av dessa databaser som särskilt utvecklats för att underlätta för patienten att välja vårdgivare är Väntetider i vården. I Vårdval , som infördes , finns infor- mation till invånarna om kvalitetsmått och rankning av vårdgivare inom primärvården. Systemet ska ingå i Vårdguide. Meningen är att detta system ska utvecklas och använ- das inom andra delar av hälso- och sjukvården. Det är nödvändigt att huvudmännen informerar sina invånare när system för valmöjlighet till viss vård införs om vilka villkor som gäller för val, omval och hur icke-val hanteras. Denna uppgift kan inte överlåtas till utföraren. Denne kan däremot marknadsföra sig – i dagspress, på sin hemsida och i utskick – och upplysa om sitt innehåll i vårdåtagandet som t.ex. vilken personal som finns, vilken kompetens personalen har, vilka vårdavgifter som tillämpas och vilka tider man har öppet. Huvudmännen informerar vanligtvis med annonsering i dags- press, på sin hemsida, genom utskick i pappersform- samt genom brev och broschyrer utlagda i vårdlokaler. Av 9 kap. 1 § LOV framgår huvudmännens ansvar för infor- mationen till invånarna om olika valmöjligheter. 16.1Förslaget till lag om valfrihetssystem med kommentar Det föreligger ett kontrakt med ekonomiska villkor då myndighe- ten överlåter driften av hälso- och sjukvård samt handikapp- och äldreomsorg till en extern leverantör, även om det är den enskilde brukaren eller invånaren som väljer utförare. Detta innebär att lag (2007:1091) om offentlig upphandling () är tillämplig. På grund av detta införs en lagvalsparagraf i , som möjliggör undantag från lagens tillämpningsområde. Istället för kan lag om valfrihetssystem (LOV) tillämpas när kommun eller landsting upprättar och tillämpar valfrihetssystem. 1 § Denna lag gäller när en myndighet upprättar och tillämpar valfrihetssystem på följande områden - hälso- och sjukvård samt socialtjänster, B-tjänster kategori 25 enligt bilaga 3 till lagen (2007:1091) om offentlig upphand- ling. Paragrafens första stycke anger den grundläggande förutsättningen för när lagen kan tillämpas, nämligen i de fall då myndigheten inför och tillämpar ett valfrihetssystem. Ett valfrihetssystem bygger på principen att myndigheten som huvudman för verksamheten har ansvaret för att tjänsterna tillhandahålls brukaren eller invånaren. Myndigheten tecknar, bl.a. enligt reglerna i denna lag, avtal med ett antal leverantörer. Den enskilde brukaren eller invånaren beslutar därefter vilken av leverantörerna, som slutit avtal med myndighe- ten, som ska tillhandahålla tjänsten. Handikapp- och äldreomsorg samt hälso- och sjukvård är s.k. B- tjänster, tjänster som anges i bilaga II B kategori 25 enligt bilaga 3 till lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, med CPV-refe- rensnummer 74511000-4, och från 85000000-9 till 85323000-9 (utom 85321000-5 och 8532000-2). Dessa tjänster är i viss utsträckning undantagna från och rådets direktiv /18 om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (direktivet). 2 § Myndigheten ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Myndigheten ska iaktta principerna om ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet när den inrättar och tillämpar valfrihetssystem. Paragrafen ger uttryck för de grundläggande principerna som ska råda i ett valfrihetssystem. Paragrafen fastslår de principer som gäller enligt EG-fördraget artiklarna 43 och 49 samt 50-53. Kravet på likabehandling och icke-diskriminering medför att alla ansökningar om att delta behandlas lika i alla skeden av förfarandet. Faktorer som nationalitet eller etableringsort ska inte spela någon roll. Detta betyder att även företag från andra orter ska ges samma möjlighet att verka som de som kommer från den egna kommunen. De krav som ställs i förfrågningsunderlaget får inte heller gynna någon som kommer från orten eller visst område. EG-dom- stolens domar C-31/87 mot Nederländska staten och C-243/89 Europeiska gemenskapernas kommission mot , Storabältdomen). Principen om öppenhet innebär att uppgifter som gäller valfri- hetssystemet inte hemlighålls samt en skyldighet att annonsera offentligt. Alla som är intresserade ska ges möjlighet att lämna in en ansökan om att få delta. Vidare medför principen att de som ansökt om att få delta i förfarandet informeras om resultatet och att alla handlingar i princip är offentliga. C-324/98 Teleaust- ria och C-87/94 Europeiska gemenskapernas kommission mot , Wallonska bussarna.) Principerna om proportionalitet förutsätter att alla krav som ställs i förfrågningsunderlaget ska vara rimliga i förhållande till de mål som eftersträvas. Tjänstens art och omfattning kan variera från ett valfrihetssystem till ett annat, och därför bör även kraven som ställs variera. Principen om ömsesidigt erkännande är bl.a. av betydelse för hälso- och sjukvården som tillämpar bestämmelserna om ömsesi- digt erkännande av examen för t.ex. för sjuksköterskor och läkare. De grundläggande principerna ska iakttas i alla faser av förfaran- det. Detta innebär att det inte ska föreligga några skillnader i vill- koren mellan egenregiverksamheten och de externa leverantörerna som utför liknande tjänster. Den egna regin ska inte gynnas men inte heller missgynnas i förhållande till de externa leverantörerna. Detta medför att myndigheten i största möjliga utsträckning ske ge egenregiverksamheten samma förutsättningar och ställa samma krav som de ställer på de externa leverantörerna. Total konkurrens- neutralitet mellan externa leverantörer och egenregiverksamheten kan dock vara svår att uppnå, eftersom myndigheten måste ta det yttersta ansvaret. 1 § Med erkända organ avses sådana provnings- och kalibre- ringslaboratorier samt organ för inspektion och certifiering som uppfyller tillämpliga europeiska standarder. Paragrafen motsvarar artikel 23.7 i EG-direktivet 2004/18/EG. Erkända organ omfattar ackrediterade laboratorier, certifieringsor- gan och kontrollorgan. Genom ackreditering bekräftar ackredite- ringsorganet att ett företag besitter erforderlig kompetens för en specificerad, teknisk uppgift. I är Styrelsen för ackredite- ring och teknisk kontroll (SWEDAC) det centrala ackrediterings- organet som utför ackreditering enligt lag (1992:1119) om teknisk kontroll av svenska certifieringsorgan, provningslaboratorier och besiktningsorgan. Ackreditering föregås av en bedömning av orga- nets förmåga att genomföra specificerade provningar, kalibreringar, mätningar, certifieringar och kontroller.1 2 § Med förfrågningsunderlag avses sådant underlag för ansökan om att delta i ett valfrihetssystem som en myndighet tillhanda- håller. Begreppet förfrågningsunderlag är det samma som återfinns i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. 2006/07:1282 anges att definitionen i princip överstämmer med 1 kap. 5 § (1992:1528), som anger att ett förfrågningsunderlag är ett underlag för anbud som den upphandlande myndigheten tillhandahåller en leverantör samt bilagor och kompletterande handlingar. Ett förfrågningsunderlag innehåller vanligtvis en beskrivning av den vara eller tjänst som ska tillhandahållas och de villkor som ska gälla samt hur uppdraget ska fullföljas . Vidare kan finnas kontaktuppgifter, s.k. kravspecifikationer, avtalstider, regler för avtalets tecknande samt regler för uppföljning och kon- troll. I ett valfrihetssystem måste myndigheten ange de krav som den ställer på alla leverantörer för att dessa ska bli godkända samt övriga avtalsvillkor. Vidare bör det finnas med en beskrivning av tjänsten, kontaktuppgifter och regler för uppföljning och kontroll. 3 § Med kontrakt avses ett skriftligt avtal med ekonomiska vill- kor som 1.sluts mellan en eller flera myndigheter och en eller flera leve- rantörer, 2.avser tillhandahållandet av tjänster, och 3.undertecknas av parterna eller signeras av dem med en elektronisk signatur. 1 Regerings proposition 2006/07:128, Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, Del 1 , s. 300. 2 Regeringens proposition 2006/07:128, Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transport och posttjänster, Del 1, s. 300. Som tidigare angivits föreligger ett kontrakt med ekonomiska vill- kor mellan myndigheten och den externa leverantör som tillhanda- håller handikapp- och äldreomsorg samt hälso- och sjukvård i ett valfrihetssystem. Med kontrakt avses således ett skriftligt avtal mellan parterna om att utföra en tjänst. Kontraktet ska underteck- nas av parterna eller signeras elektroniskt. 4 § Med leverantör avses den som på marknaden tillhandahåller tjänsterna. Med leverantör avses också grupper av leverantörer. Med begreppet leverantör avses detsamma som i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. En leverantör är en fysiskt eller juridisk person som tillhandahåller tjänster i ett valfrihetssystem. En leverantör kan t.ex. vara en extern utförare, ideell organisation, kommun, landsting eller annat offentligt organ. 5 § Med löpande annonsering avses en annons som gäller tills vidare och som inte anger sista datum för att komma in med ansökan. Begreppet löpande annonsering återfinns inte i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, utan är en möjlighet som endast ges i lag om valfrihetssystem. Skyldigheten att annonsera löpande medför att myndigheten, utan tidsintervaller och under valfrihetssystemets hela livslängd, ska annonsera i den nationella databasen samt i andra media, t.ex. på myndighetens egen hemsida. 6 § Med myndighet avses i denna lag kommunala myndigheter. Vid tillämpningen av denna lag ska med myndigheter jämställas 1.beslutande församlingar i kommuner och landsting, och 2.sammanslutningar av en eller flera myndigheter enligt första stycket eller församlingar enligt 1. Enligt 1 kap. 1§ kommunallagen (1991:900) är landet indelat i kommuner och landsting. Enligt 1 kap. 7 § regeringsformen finns det primärkommuner och landstingskommuner. Av 11 kap. 7 § regeringsformen följer att kommunens beslutande organ inte är myndighet. Genom att ange att beslutande församlingar i kommu- ner och landsting omfattas av begreppet myndighet, omfattas de också av lagen. Statliga myndigheter omfattas inte av lagen. 7 § Med ett valfrihetssystem avses ett förfarande där den enskilde ges rätt att välja utförare bland de leverantörer som en myndig- het godkänt enligt denna lag. En myndighet får upprätta paral- lella valfrihetssystem för olika tjänster. Ett valfrihetssystem kan tillämpas i de fall som avses i 1 kap. 1 § i denna lag. Den enskilde väljer vilken av myndigheten godkänd leverantör som ska utföra tjänsten. Men begreppet valfrihetssystem avses även det som ibland inom landstingens hälso- och sjukvård- system kallas vårdval. Med enskild avses brukare enligt socialtjänstlagen, patienter i hälso- och sjukvården samt övriga invånare. En myndighet kan ha flera valfrihetssystem för olika tjänster, t.ex. ett för hemtjänst, ett för dagverksamhet och ett för särskilt boende. 8 § Med sökande avses den som ansöker om att få delta som leve- rantör i ett valfrihetssystem. Sökanden kan enligt definitionen av leverantör vara såväl privata som offentligrättsliga subjekt. 9 § Med tjänst avses sådana tjänster som framgår av 1 kap. 1 § i denna lag. Lagen medför att en myndighet kan ingå avtal om köp av tjänster som omfattas av begreppet B-tjänster, kategori 25, hälso- och sjuk- vård samt socialtjänst. En förutsättning är att tjänsten är kompe- tensenlig. 3 kap. Annonsering och tidsfrister 1 § En myndighet som avser att upprätta eller väsentligt för- ändra ett valfrihetssystem ska annonsera i den för ändamålet upprättade nationella databasen. Förfrågningsunderlaget ska finnas tillgängligt i databasen. Annonseringsskyldigheten är en grundläggande princip enligt EG- rätten, se kommentar till 1 kap 2 §. Det är viktigt att alla intresse- rade leverantörer kan få kännedom om en myndighets planer på att införa eller förändra ett valfrihetssystem. (C-324/98) har fastslagit att genom annonseringsplikten uppfylls kravet på insyn som åvilar varje myndighet och som syftar till att garantera att varje potentiell anbudsgivare får tillgång till en marknad genom öppen konkurrens och att det går att kontrollera att förfarandet varit opartiskt. Det inrättas en nationell databas där myndigheter som tillämpar denna lag annonserar. Syftet med detta är primärt att underlätta för intresserade leverantörer att hitta de kommuner och landsting som inför valfrihetssystem. Ett annat syfte är att tydliggöra skillnaden mellan upphandlingar enligt lagen om offentlig upphandling och anförskaffande av tjänster enligt lagen om valfrihetssystem. Om förfarandet enligt de två lagarna annonseras i samma databas är ris- ken stor att det kommer att råda förvirring bland leverantörer om vilken lag som ska tillämpas. Ett tredje syfte är att en gemensam nationell databas kan uppmuntra utvecklingen av valfrihetssystem, eftersom kommuner och landsting kan hitta varandras förfråg- ningsunderlag, och därigenom ges möjlighet till utbyte av erfarenheter. Förfrågningsunderlaget ska finnas tillgängligt i den nationella databasen. 2 § Myndigheten ska löpande begära in ansökningar genom annons i den nationella databasen. I annonsen eller förfrågningsunderlaget ska anges hur ansö- kan får lämnas. Till skillnad från en offentlig upphandling ska annonsering av ett valfrihetssystem ske löpande. Annonseringen ska ske i den natio- nella databasen men kan också ske i andra lämpliga media. Av annonsen ska framgå hur en sökande lämnar in ansökan. Det kan ske t.ex. skriftligen, elektroniskt eller per fax. 4 kap. Tekniska specifikationer Kapitlet om tekniska specifikationer i lag om valfrihetssystem är obligatoriskt eftersom EG-direktivet 2004/18 anger att även B- tjänster omfattas av direktivets bestämmelser om tekniska specifi- kationer. Även om behovet av bestämmelserna om tekniska speci- fikationer sannolikt är små i ett valfrihetssystem för hälso- och sjukvård samt handikapp- och äldreomsorg, kan bestämmelserna inte uteslutas. I denna författningskommentar görs samma tolk- ningar av hur tekniska specifikationer ska tillämpas som i proposi- tion 2006/07:128, Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena, vatten, energi, transporter och post- tjänster, del 1. 1 § Tekniska specifikationer ska ingå i annonsen om valfrihets- system eller i förfrågningsunderlaget. Specifikationerna ska vara utformade på något av de sätt som anges i 2 och 3 §§. När det är möjligt bör specifikationerna bestämmas med hän- syn till kriterier avseende tillgänglighet för personer med funk- tionshinder eller utformas med tanke på samtliga användares behov. Paragrafen motsvarar i princip 6 kap. 1 § i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling samt EG-direktiv /18 artikel 23.1. Av paragrafens första stycke framgår att de tekniska specifikatio- nerna ska utformas enligt något av de alternativ som föreskrivs i 2 och 3 §§. Det är således obligatoriskt att tillämpa något av alterna- tiven i nämnda paragrafer. Av andra stycket framgår att myndigheten, när det är möjligt, bör fastställa tekniska specifikationer för att ta hänsyn till kriterier avseende tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning eller utformning med tanke på samtliga användares behov. Det finns bestämmelser i annan lagstiftning som rör användbar- het för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. I 2 § punkt 8 lagen (1994:847) om tekniska egenskaper på byggnads- verk m.m. anges att byggnadsverk som uppförs eller ändras ska, vid normalt underhåll, under en ekonomisk rimlig tidslängd uppfylla väsentliga tekniska egenskapskrav i fråga om tillänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienterings- förmåga.