sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Den vetenskapliga grunden måste stärkas genom fler disputerade lärarutbildare, så att lärarutbild- ningen åtminstone når genomsnittet för högskolan i dess helhet. Den beprövade erfarenheten stärks genom att lärare från verksam- hetsfältet medverkar i utbildningen på tidsbegränsade förordnan- den, så att de har aktuell kontakt med sina respektive skolformer. Den verksamhetsförlagda utbildningen stärks genom att fastare avtal tecknas mellan skolhuvudmän och lärosäten vad gäller ersätt- ningsnivåer, handledarutbildning och garanterad VFU i relevant skolform och ålderskategori. Den planerade nya utbildningen kvalitetssäkras i flera led. De lärosäten som avser att anordna någon eller flera av de nya inrikt- ningarna gör först en intern inventering för att säkerställa att lärar- kompetensen är tillräcklig, att samverkan när det gäller VFU fun- gerar och att rutiner och former finns för kvalitetssäkring av utbildningen. Om lärosätets ledning bedömer att planerna håller måttet, inlämnas ansökan om examensrätt till , som prövar denna med hjälp av sakkunnig expertis. Om ansökan bevil- jas, kan lärosätet starta utbildningen och genom sitt interna kvali- tetssäkringssystem kontinuerligt säkerställa hög kvalitet. Högsko- leverket granskar dessutom kvaliteten inom ramen för sitt löpande utvärderingsuppdrag. Utbildningens nya struktur med tydliga kategorier och en väl- definierad kärna underlättar transparensen och kvalitetssäkrings- arbetet. Men strukturen är inte ensam en lösning på lärarutbild- ningens kvalitetsproblem. Insatser krävs på olika nivåer. För att långsiktigt höja lärarkompetensen krävs såväl en riktad satsning på utbildningsvetenskaplig forskning som att lärosätenas samlade lärarkompetens kommer lärarutbildningen till godo. Internt krävs att det metodologiskt ensidiga och normativa perspektiv som präglar många lärarutbildningar ersätts med ett mer akademiskt och problematiserande. Undervisnings- och examinationsformerna behöver varieras mer, och kravnivåerna skärpas på många håll. De internationella inslagen vad gäller kurslitteratur, student- och lärar- utbyten behöver bli fler. Utredningens förslag måste ses som en helhet, där den nya strukturen ger ramen för de interna föränd- ringar som krävs. En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner Förutom direktiven och de ovan nämnda utgångspunkterna har utredningen arbetat fram sina förslag till en ny lärarutbildning utifrån ett omfattande empiriskt bakgrundsmaterial. Detta utgörs av följande huvuddelar: Genomgången av de tidigare utredningarna på lärar- utbildningens område har visat på många återkommande pro- blem och frågeställningar. -Utvärderingar, i synnerhet kvalitetsgransk- ningar av lärarutbildningen (med särskilda studier) och . Dessa har tillsammans tydligt visat vilka områden som förbättrats, vilka kvalitetsbrister som inte åtgärdats och därför kräver nya strukturella lösningar, samt vilka goda inslag som finns i den nuvarande lärarutbildningen som bör bibehållas. -Utredningens egen enkät till 8 000 utexaminerade lärare från den nuvarande utbildningen. De flesta av dessa hade också bör- jat arbeta som lärare och kunde därför bedöma hur väl utbild- ningen hade förberett dem för de krav som ställs i skolverksam- heten. Enkäten bekräftade utvärderingarnas resultat och visade att för yrkesutövandet centrala moment uppfattades saknas i utbildningen. -En genomgång av aktuella styrdokument för de olika skol- formerna, läroplaner och kursplaner visade att de formella krav staten ställer på lärarna och deras kompetens inte är särskilt spe- cifika. Däremot har decentraliseringen på många håll lett till att lokala skolpolitiker och skolledare övertagit den pedagogiska ledningen. Avsikten var att lärare borde ha varit de drivande i utvecklingsarbetet. -Genomgången av lärarutbildning i några närliggande länder, och framför allt de studiebesök utredningen gjort i och , visade att många av de problem lärarutbildningen brottas med i återfinns i andra länder, men att också goda exempel finns på forskningsbaserade lärarutbildningar med hög kvalitet, tydlig struktur och högt söktryck. -En översiktlig forskningsgenomgång visade på trender som påverkat utvecklingen i forskningen kring lärare och deras arbete. En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner Samtliga dessa genomgångar hade kunnat vara mer fylliga, vilket dock inte låtit sig göras inom de begränsade tidsramar som stått till förfogande. Det är dock viktigt att komma ihåg att en utredning inte är en vetenskaplig studie. 9.1Åtgärder för att säkra rekryteringen till lärarutbildningen Den enskilt viktigaste faktorn för att ett skolsystem ska lyckas är att rätt personer blir lärare. Rekryteringen till lärarutbildningen är därför av central betydelse. Statistik från visar att söktrycket till lärarutbildningen stadigt har minskat sedan den nuvarande lärarutbildningen infördes . Detta beror på att antalet platser har ökat (med ), men framför allt på att antalet förstahandssökande har minskat (med nära hälften). Det går inte att förklara minskningen demo- grafiskt, eftersom de årskullar som gått ut gymnasieskolan varit större i slutet än i början av perioden. Utredningens förslag att införa två examina med tydliga inrikt- ningar kommer sannolikt att öka rekryteringen till utbildningen. fanns åtta olika lärarexamina. Till samtliga dessa utbildningar var söktrycket gott, vilket borde innebära att de upp- fattades som tydliga och attraktiva, och att de sökande i första hand var intresserade av utbildning och yrkesutövning inom respektive kategori. Den gemensamma lärarutbildningen tycks ha suddat ut identiteten för de olika lärarkategorierna. Det faktum att samtliga studerande som examineras från utbild- ningen, förutom lärarexamen, också får en generell examen torde bidra till att höja utbildningens attraktionskraft. På detta vis mar- keras att lärarutbildning inte är en akademisk återvändsgränd, utan att vägen står öppen till fortsatta studier på högre nivåer, inklusive till forskarutbildning. Kombinationsutbildningar av den typ som och bedriver, där två yrkesexamina ges, visar att lärarkunskaper är generellt användbara i andra branscher än skolan. Rekommendationen om att uppmuntra till att en viss del av den verksamhetsförlagda utbildningen kan förläggas utanför skolans värld visar på att en vid arbetsmarknad står till buds för en färdig- utbildad lärare, något som kan inverka positivt på rekryteringen till lärarutbildning. En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner Den stora och huvudsakligen negativa uppmärksamheten kring dagens lärarutbildning har med stor sannolikhet bidragit till rekry- teringsproblemen. En ny lärarutbildning präglad av hög kvalitet och med tydliga krav kommer att kunna locka studerande som väljer bort utbildningen. Det integrerade IT-perspektivet kan dessutom stimulera intresset för utbildningen. Lärarutbildning har lockat fler kvinnor än män. Hösten var andelen kvinnor och andelen män . Inte oväntat varierar könsfördelningen mellan olika inriktningar. Största andelen män finns inom de delar som vänder sig till gymnasieskolan och senare år, medan det omvända gäller för lärarutbildning som riktar sig mot förskolan och de tidigare åren i grundskolan.TPF1FPT Värt att notera är också de könsskillnader som gäller studieavbrott. Hälften av de män som påbörjade sina lärarutbildningsstudier /2002 har avbrutit utbildningen utan att ta sin examen. Även om siffran också är hög för kvinnorna stannar den vid en tredjedel för deras del. En aktuell och longitudinell studieTPF2FPT visar att andelen lärarstude- rande med höga betyg och höga poäng på högskoleprovet har minskat –2005. Särskilt gäller detta de blivande ämneslärarna. I språk och samhällsvetenskapliga ämnen hade cirka en av tre goda skolmeriter i början av perioden, vilket kan ställas mot en av tio under senare del. Inriktningar på matematik och naturvetenskap hade redan initialt en lägre andel (en av tio hade goda betyg) och har inte tappat så mycket. Tendensen för de flesta lärarutbildningar är tydlig: de studerande med låga betyg har ökat sina andelar i ungefär samma takt som de med höga betyg har minskat sina andelar. Denna utveckling kan kopplas till en föränd- rad social rekrytering. Även åldersstrukturen har förändrats. Oav- sett typ av utbildning så visar det sig att lärarstuderande har blivit allt äldre. Den största förändring som inträffat konstate- ras vara den som gäller fördelningen mellan könen. 1TP PT Statistisk analys, . 2TP PT , , , M. & Broady, D. (2008). Utbildningsmeriter och social bakgrund 1977–2005, (under utgivning). (Uppgifter om gymnasiebetyg är tillgängliga först ). En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner aktuella perioden har männen gått från att vara i majoritet (sex av tio) på ämneslärarutbildningarna i matematik/naturvetenskap och samhällsvetenskap till att vara i minoritet (fyra av tio). Inriktning- arna på språk har varit och är dominerade av kvinnor (fyra av fem). Förskollärarutbildningen visar dock i någon mån en motsatt trend. Från att det fanns en man bland drygt tjugo studerande är andelen en man bland tolv studerande. Alltsedan infördes har det uttryckts i läroplans- texter att lärarna förväntas fungera som kulturförändrare när det gäller jämställdhet. Om så också varit fallet sägs emellertid vara en öppen fråga.TPF3FPT Den generella slutsatsen från forskning om vilken betydelse lärarens kön har för hur undervisningen utformas och för vilka undersökningsresultat flickor och pojkar uppnår är att den är liten. Däremot kan den symboliska betydelsen av lärares könstill- hörighet antas vara stor. I forskning om läraryrket utifrån ett genusperspektiv görs också på sina håll intressanta kopplingar mellan omsorgsuppgiften å ena sidan och föreställningar om kvalifikationskrav å den andra. Sådant som handlar om omsorg om eleverna värderas inte särskilt högt utan ses som en del av den kvinnliga naturen, något som kvinn- liga lärare instinktivt har och är kvalificerade för och som därför inte heller behöver belönas särskilt mycket. I förlängningen torde detta ha tagits som intäkt för att det så kvinnodominerade lärar- yrket inte ansetts förtjäna att ligga högt i lönenivå. Konstateras kan att problematiken kring jämställdhet vid rekrytering till lärarutbildning är stor. Den kan knappast sägas vara helt ny. Om man håller sig till de senaste två decennierna har utvecklingen emellertid varit nedslående ur jämställdhetssynpunkt. Kvinnodominansen bland lärarstuderande och lärare kan antas ha betydelse bland annat i fråga om status och lön. Nämnas bör att könsmässig obalans återfinns i flertalet europeiska lärarutbild- ningar.TPF4FPT har färre kvinnor bland lärarna än EU-genom- snittet. För svenskt vidkommande har regeringen uppdragit åt att analysera frågan och att föreslå åtgärder för att komma tillrätta med den ojämna könsfördelningen på lärarutbild- ningen.TPF5FPT 3TP PT En intressant forskningsgenomgång har gjorts av I. i Genusperspektiv på pedagogik. Denna översikt kan varmt rekommenderas lärarutbildare och lärarstuderande. 4TP PT Improving the Quality of Teacher Education, 2007. 5TP PT fick uppdraget och förväntas redovisa detta . En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner Rekommendationen om att tillämpa någon form av antagnings- prov kan underlätta beslut om positiv särbehandling, dvs. att vid i övrigt lika meriter kan det underrepresenterade könet ges företräde till en utbildningsplats. Understrykas bör att de förslag och rekommendationer som utredningen ger för en ny lärarutbildning sammantaget förväntas leda till en förbättrad rekryteringssituation generellt sett. finns inslag som kan antas vara särskilt lockande för manliga sökande. Det är utredningens förhoppning att en förbättrad lärarutbildning ska bli ett attraktivt och självklart val för dem som är bäst lämpade för läraryrket. En sådan utveckling kan bidra till att höja läraryrkets status. För att läraryrket ska återupprättas krävs dock ett antal andra förändringar, som går utanför denna utrednings område. Bland annat de fackliga företrädarna för fram lönefrågan som central. Självklart är en högre ingångslön motiverad för ett så krävande och viktigt yrke som lärarens, också med tanke på den långa studietiden och den skuldbörda detta i allmänhet för med sig. Att enbart satsa på högre löner är dock inte tillräckligt. I och har lärarna inte betydligt högre lön än i , men högre status.TPF6FPT Enligt en fransk utredning har de svenska lärarna i särklass störst reglerad arbetstid inom EUTPF7FPT. Mediernas bild av skolan och läraryrket, som varit närmast entydigt negativ, riskerar att bli en självuppfyllande profetia. Även i välfungerande skolor och bland skickliga lärare kan tvivlet börja sprida sig. Vissa positiva motbilder har emellertid kommit , som SVT:s uppmärksammade serie Klass 9 A. Sådana motbilder kan bidra till att förstärka lärarutbildningens och läraryrkets attraktivitet och status. Denna utrednings förslag är ett tydligt ställningstagande för att undervisningsuppgiften bör få större tyngd i läraruppdraget. Lärarna har under fått ta över en mängd uppgifter som tidigare låg på andra yrkesgrupper, arbetsuppgifter av administrativ, elevvårdande eller social natur. 6TP PT (2007). Education at a glance. 7TP PT Commission sur la condition enseignante. (2008). Livre vert sur lévolution du métier denseignant. En hållbar lärarutbildning – avslutande reflektioner har skett parallellt med att yrkets relativa frihet beskurits, med krav på obligatorisk närvaro i skolan även utanför lektionstid och med ett omfattande lokalt samverkansarbete. Kanske beror läraryrkets bristande status och attraktionskraft till stor del på den rätt andra tycker sig ha att föreskriva hur lärarna ska arbeta, istället för att lyssna till professionens egna företrädare. Om lärarna myndigförklaras, som en av avsikterna bakom 1990- talets decentralisering var, och lärarutbildningen ger lärarna de red- skap de behöver för att, på vetenskaplig grund och med hjälp av beprövad erfarenhet, verka som specialister på undervisning och lärande, är mycket vunnet. Med ökad professionalitet och högre kvalitet i utbildningen följer att läraryrket måste återfå karaktären av frihet under ansvar. 10Ekonomiska konsekvenser av förslagen Utredningen ska enligt sina direktiv redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag. För att detta ska kunna göras krävs att beräkningsgrunderna tydligt definieras och fastslås, vilket i sin tur förutsätter ingångsvärden av olika slag. I arbetet har utred- ningen inhämtat synpunkter och/eller underlag från Finansdepar- tementet, och . Dimensionering och utbildningarnas längd De två enskilt viktigaste faktorerna i en beräkning av lärarutbild- ningens kostnader är dels dimensioneringen, dvs. antalet platser, dels längden på utbildningens olika inriktningar. Vad gäller dimen- sioneringen har utredningen valt att i beräkningarna helt utgå ifrån prognoser. har regeringens uppdrag att ta fram femårsprognoser för lärarbehovet. Den senaste av dessa publi- cerades 2008TPF1FPT och omfattar perioden –2022. I prognosen analyseras behoven på tre nivåer: totalt personalbehov, rekryte- ringsbehov och examinationsbehov. Talen som anges för den sista nivån, examinationsbehovet, är de som utredningen använt sig av. Bakom beräkningar ligger vissa antaganden, exempelvis behovet av lärare för förskolan, där räknar med en höjd andel pedagogiskt högskoleutbildade, från dagens 52 till 60 pro- cent. Enligt denna utrednings direktiv ska utbildningarnas längd i princip vara oförändrad. Undantag görs för lärare i tidigare årskurser. Som framgått av analysen av kompetensbehovet (kapitel 3) har utredningen inte utgått från en viss bestämd längd 1TP PT Lärare inom förskola, skola och vuxenutbildning. Prognos över behov av och tillgång på pedagogisk personal Ekonomiska konsekvenser av förslagen för varje inriktning. Utgångspunkten har istället varit vilket inne- håll som krävs. Förslagen om längd för olika utbildningar innebär därför såväl förlängda som förkortade och oförändrade inriktningar jämfört med dagens lärarutbildning. Lärarutbildningen omfattas av flera olika ersättningsnivåer per hel- årsstudent, beroende på ämnesområden och på lärosätesinterna fördelningsprinciper. En exakt beräkning av kostnaden per hel- årsstudent låter sig därför inte göras. Utredningen använder sig därför i kostnadsberäkningarna enligt vedertagen praxis av följande schabloner: -för den utbildningsvetenskapliga kärnan samt VFU: ersättning per helårsstudent för undervisningsområdet 2008 avrundad till jämnt 1000-tal (), -för den kategorispecifika delen av grundlärarutbildningen: per helårsstudent, - för den kategorispecifika delen av ämneslärarutbildningen: per helårsstudent. En betydande del av samhällets kostnader för högre utbildning utgörs av studiestödet. Eftersom ansökningar och prövningar görs på individnivå och beror av ett antal externa faktorer är en exakt beräkning inte möjlig. Istället har en schablon använts, enligt vilken har adderats per helårsstudent. I dagens lärarutbildning är andelen studerande som lämnar utbild- ningen innan den är avslutad förhållandevis stor, 35 procentTPF2FPT av de antagna. Andelen har också ökat snabbt . Skillna- derna är relativt stora mellan könen (av kvinnorna och av männen slutför inte utbildningen) och olika inrikt- 2TP PT Enligt , statistisk analys 2008/6 och 2007/3. Ekonomiska konsekvenser av förslagen ningar (inriktade och inriktade slutför inte utbildningen). Tendensen är däremot lik- artad över hela landet – skillnaderna mellan olika lärosäten är relativt små. Av de studerande som lämnar utbildningen gör detta , efter att det första årets studier avslutats och under resterande utbildningstid. Eftersom den tid dessa studerande tar upp en utbildningsplats inte är densamma som hela utbildningstiden har hälften av kostnaden tagits med i beräkningarna. Den genom- snittliga utbildningstiden för dessa studerande blir alltså liktydig med halva utbildningstiden. För samtliga yrkesexamina i högskolan är avbrottsfrekvensen i genomsnitt 20 procentTPF3FPT. Räknar man bort lärarutbildningen blir dock den genomsnittliga avbrottsfrekvensen för övriga yrkes- utbildningar . Det finns ingen anledning att tro att en ny och kraftigt förbättrad lärarutbildning kommer att ha högre avbrottsfrekvens än andra yrkesutbildningar. I är avbrotten från lärarutbildningen . Examinationsbehov enligt prognos 2008 Om ny lärarutbildning startas (vilket utred- ningen föreslår under vissa förutsättningar) kan de första lärarna på de sammanhållna programmen utexamineras . Det är därför mest relevant att använda prognoserna för examinationsbehovet , åren 2013–2017. 2013–2017 () Gy+Vux, allmänna ämnen Praktiska och estetiska ämnen Nedan visas tre tabeller för att belysa de ekonomiska konsekven- serna av själva strukturen. I tabell 1 dagens uppläggning av lärar- Ekonomiska konsekvenser av förslagen utbildningen och i tabellerna 2a och 2b utredningens förslag till ny lärarutbildning, samtliga applicerade på det årliga examinations- behovet –2017. Tabell 1 visar kostnaden för att utbilda en kull lärare av respek- tive kategori med fortsatt lärarutbildning enligt dagens modell. Dimensioneringen följer prognos. Avbrottsfrekvensen beräknas vara oförändrad jämfört med . Lärare i praktiska och estetiska ämnen är tillagda i respektive kategori. Liksom beräknas av examina för åk 7–9 och gymnasieskolan komma från kortutbildningen. Tabell 1 Dagens uppläggning av utbildningen tillämpad på årligt examinationsbehov 2013–2017, dagens avbrottsfrekvens Grundskola åk 1–5 Grundskola åk 6–9 + gymnasieskolan Gymnasieskolan Sv eller Sh Gymnasiet Sv + Sh Kortutbildning (inkl yrkeslärare) Tabell 2a visar kostnaden för att utbilda en kull lärare av respektive kategori med lärarutbildning enligt utredningens förslag. Dimen- sioneringen följer prognos. Avbrottsfrekvensen beräk- nas vara oförändrad jämfört med . av förskollärarna beräknas läsa påbyggnadsåret. av lärarna för årskurs 7–9 beräknas läsa påbyggnad för ytterligare ett ämne. av ämneslärarna för åk 7–9, gymnasieskolan och praktisk-estetiska ämnen beräknas komma från kortutbildningen. SOU 2008:109 Ekonomiska konsekvenser av förslagen Utredningens förslag tillämpat på årligt examinationsbehov 2013–2017, dagens avbrottsfrekvens Förskoleklass + Grundskola åk 1–3 Grundskola åk 4–6 Grundskola åk 7–9, 2 ämnen Påbyggnadsår åk 7–9 (tredjeämne) Praktiska och estetiska ämnen Kortutbildning (inkl. yrkeslärare) Tabell 2b visar kostnaden för att utbilda en kull lärare av respektive kategori med lärarutbildning enligt utredningens förslag. Dimen- sioneringen följer prognos. Avbrottsfrekvensen beräk- nas här vara i paritet med övriga yrkesexamina, . 20 pro- cent av förskollärarna beräknas läsa påbyggnadsåret. av lärarna för årskurs 7–9 beräknas läsa påbyggnad för ytter- ligare ett ämne. av ämneslärarna för åk 7–9, gymnasie- skolan och praktisk-estetiska ämnen beräknas komma från kort- utbildningen. Tabell 2b Utredningens förslag tillämpat på årligt examinationsbehov 2013–2017, avbrottsfrekvens Förskoleklass + Grundskola åk 1–3 Grundskola åk 4–6 Grundskola åk 7–9, 2 ämnen Påbyggnadsår åk 7–9 (tredjeämne) Praktiska och estetiska ämnen Kortutbildning (inkl. yrkeslärare) Ekonomiska konsekvenser av förslagen Jämförelse på årsbasis mellan beräkningsalternativen i tabell 1, 2a och 2b För att kunna göra en rättvisande jämförelse på årsbasis krävs att utbildningarnas genomsnittslängd, med hänsyn tagen till avbrotts- frekvensen, beräknas. Denna är med dagens utbildning , med utredningens förslag (och dagens avbrottsfrekvens) , med utredningens förslag (och 10 procents avbrott) . Utifrån den genomsnittliga årskostnaden blir jämförelsetalen för årskostnad följande: -Nuvarande utbildning, nuvarande avbrottsfrekvens 1 548 miljo- ner -Föreslagen struktur, nuvarande avbrottsfrekvens 1 573 miljoner -Föreslagen struktur, 10 procents avbrottsfrekvens 1 228 miljo- ner Övriga kostnader föranledda av utredningens förslag Som framgår av avsnitt 6.2 föreslår utredningen en satsning på utbildningsvetenskaplig forskning, som sammanfattas i tabell 3 nedan: Tabell 3 Förstärkning av utbildningsvetenskaplig forskning Utökat anslag till utbildningsvetenskapliga kommitté Särskilt anslag till uppbyggnad av forskningskapacitet vid sju lärosäten Anslag till lärosäten för handledning av kommunalt finansierade doktorander Ämnesdidaktiska centra (se avsnitt 4.7) Vad gäller forskning i övrigt förutsätter utredningen att befintliga och kommande forskningsresurser som anslås direkt till lärosätena i större utsträckning än omfördelas till lärarutbildningen, så att dennas andel av forskningsresurserna vid lärosätena ökar. Kom- petensutveckling av lärarutbildare kan bli nödvändig vid genom- förande av utredningens förslag. Denna ska kunna lösas inom befintliga anslagsramar. När kostnaderna för forskningssatsningen läggs till den årliga genomsnittskostnaden för förslaget till ny utbildning, blir resultatet följande: Ekonomiska konsekvenser av förslagen -Nuvarande utbildning, nuvarande avbrottsfrekvens 1 573TPF4FPT mil- joner -Föreslagen struktur, nuvarande avbrottsfrekvens 1 748 miljoner -Föreslagen struktur, 10 procents avbrottsfrekvens 1 403 miljo- ner De ekonomiska konsekvenserna av förslagen är helt beroende av faktorerna dimensionering och avbrottsfrekvens. I beräkningarna ovan har utredningen helt utgått från prognoser för examinationsbehovet. Vad gäller studieavbrotten är det rimligt att anta att utredningens förslag till stärkt lärarutbildning kommer att leda till lägre avbrottsfrekvens, och därigenom en viss besparing. Den föreslagna forskningssatsningen är helt nödvändig för att lång- siktigt stärka lärarutbildningens vetenskapliga grund. Dessa kost- nader ska ses som en integrerad del av förslagen.