sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Stöd- utfodring kostar per dag och ren. Renstammen omfattar cirka 200 000 djur. En ökad stödutfodring skulle innebära en ökad årlig kostnad med . Räknat på en successiv ökning av stödutfodringen blir kostnaden . Därtill kommer andra kostnader men också möjliga besparingar. Konsekvenserna har inte värderats i ekonomiska termer. Förutsättningarna för vinterturismen kommer troligen bli sämre till följd av sämre snötillgång. Med linjära trender för omsättning i skidindustrin skulle förlusten i slutet av seklet kunna uppgå till mellan 0,9 och (et al, 2007). Den sammanlagda förlusten fram skulle därmed kunna uppgå till , under antagandet att föränd- ringarna börjar bli märkbara kring 2050. Denna uppskattning tar dock inte hänsyn till möjligheten att göra konstsnö. kan sommarturismen antas öka. Dels kommer svenska turister förmodligen stanna i i större utsträckning, dels kan en del av medelhavsturismen förmodas styras om till . Det finns inga direkta kvantitativa beräkningar över detta, men tendenserna bekräftas i flera rapporter (European Commission 2007 samt et al ), se även avsnitt 4.4.5. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Att bedöma vilka hälsoeffekter som kan uppkomma på grund av klimatförändringarna, se avsnitt 4.6, är svårt. Kostnadsbedöm- ningar baserade på uppskattningar av ökade frekvenser av sjuk- domsfall har bara kunnat genomföras för hälsoeffekter av extrema temperaturer. Hur mycket antalet sjukdomsfall på grund av ökad smittspridning via livsmedel och dricksvatten kan komma att öka går inte att bedöma, utan detta illustreras endast med några räkneexempel Registrerade sjukdomsfall orsakade av smittspridning via dricksvatten är 63 000 och det anses finnas ett betydande mörkertal. Kostnaden per insjuknad har i olika studier beräknats till . Det stora spannet beror till stor del på att det skiljer mellan studierna vilka kostnader som inkluderats. I Bilaga B 34 citeras kostnadsupp- skattningar för några olika sjukdomsutbrott, se t.ex. s. 47 och 50. Från olika studier har beräknats att 340 000–500 000 matför- giftas i , till en beräknad kostnad av cirka 730 mil- joner kronor. Den genomsnittliga kostnaden ligger då per insjuknad. Detta innefattar endast vård- och medicinkostnader. Studier av salmonellautbrott i visar på kostnader mellan 10 000–per insjuknad, se bilaga B 34. I dessa siffror ingår inte kostnader för sveda och värk. I betalningsviljestudier har obehaget av en sjukdag värderats till per dag. Den akuta fasen av en salmonellainfektion varar i snitt , vilket skulle betyda ytterligare per insjuknad. Besvär kan kvarstå upp , varför detta är en underskattning. Om frekvensen av sjukdomsutbrott skulle öka , och man antar en snittkostnad på per insjuknad, blir kostnaden på grund av ökad smittspridning via vatten fram . Kostnaden för ökad smittspridning via livsmedel skulle vara betydligt större, . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Kommunen får ersättning av staten om dess kostnader överstiger en självrisk som uppgår till av skattekraften. Under har ett antal ansökningar om sådan ersättning inlämnats. De kostnader för räddningstjänst som kommunerna sökt ersättning för redovisas i tabell 4.45. Den höga siffran härrör till största delen från kommun, vars sökta belopp uppgick till . Tabell 4.45 Räddningstjänstkostnader för översvämningar, sammanställning av kostnader för kommuner som sökt ersättning från staten Medelvärdet över perioden uppgår till . Detta exkluderar räddningstjänstkostnader som inte överstigit självrisken för kommunerna, och som således inte ingår i kost- naderna i tabellen ovan. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Kostnader vid inträffade extrema väderhändelser De skadekostnader som redovisas ovan kan ställas i förhållande till faktiska kostnader för naturskador i dagens klimat. har flera stora skred, stormar och översvämningar inträffat i . Hur stora kostnader dessa orsakat finns endast i undantagsfall sammanställningar för. En indikation är försäkrings- bolagens ersättningar för naturskador. I tabell 4.46 återges de fyra största bolagens uppskattningar av sina ersättningsutbetalningar för ett antal stora naturskadehändelser. Till detta ska läggas självriskerna, som kan uppgå till av skadekostnaden. Statistiken bygger på beräkningar och uppskattningar från de fyra största sakförsäkringsbolagen (, , och ), vilka tillsammans har en marknadsandel på av företags- och fastighetsmarknaden och av hem- och villahemsmarknaden avseende försäkringar . Noteras kan att stormen orsakade dubbelt så stora kost- nader som de andra väderhändelserna i tabellen tillsammans. Ändå innefattas inte stora delar av skogsägarnas förluster, som uppgick till . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser beräknades till sammanlagt (Näringsdeparte- mentet, 2005). De största kostnadsposterna för listas i tabell 4.47 nedan. Som synes är den helt dominerande posten skador på skogen, men även flera andra sektorer fick kännbara kostnader. Tabell 4.47 Skadekostnader för stormen . Källa: , 2005. Det finns dock händelser som kanske inte ger upphov till så stora ekonomiska konsekvenser, men ändå är att betrakta som katastrofer. Skredet i är exempel på en sådan händelse, där de sammanräknade kostnaderna kanske inte är så stora, men där många drabbades hårt och flera människoliv förlorades. Skreden i Ånn och 2006 är andra händelser där det var mycket nära en katastrof för dem som färdades på de drabbade sträckorna. Uppskattningarna av potentiella kostnader för katastrofer i den engelska Sternrapporten (, 2006) baserar sig bl.a. på försäk- ringsbranschens kostnader till följd av extrema väderhändelser, som har ökat . I rapporten hävdas att om denna trend fortsätter, kan de årliga kostnaderna förorsa- kade av extrema väderhändelser öka till 0,5 av globala BNP . Någon motsvarande analys för kan inte göras, eftersom heltäckande statistik som urskiljer kostnaderna för naturskador i saknas. Försäkringsersättningarna endast för stora naturskador 2007, där kostnaderna för stormen dominerar, var i snitt . Om detta extrapoleras , blir de årliga kostnaderna vid och . Till detta skall läggas självrisker och kostnader som överstiger ersättningsbeloppet. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Två scenarier för kostnader och intäkter För att få en uppfattning om storleksordningen på de kostnader som kan uppkomma i och med att klimatet förändras har vi gjort kostnadsberäkningar för två möjliga scenarier, Hög- och Låg- scenariet. Högscenariot är baserat på RCA3-EA2, som är det scenario utredningen utgått från. Det representerar en medelhög utvecklingsbana för klimatförändringarna. Låg-scenariet är baserat på RCAO-HB2, som är ett medellågt klimatscenario. Syftet med att redovisa skadekostnader i två scenarier är framförallt att belysa hur samhället kan komma att påverkas av klimatförändringarna i ekonomiska termer. Det är inte menings- fullt att ställa skadorna i mot åtgärder för att minska de svenska utsläppen av växthusgaser, eftersom klimatförändringarna sker globalt. Däremot illustrerar skillnaden mellan hög- och lågscenariet nyttan av en global utveckling mot lägre utsläpp. Beräkningarna av de ekonomiska effekterna av klimatföränd- ringarna ger också en indikation om på vilka områden anpassningsåtgärder kan behövas. Kostnadsnyttoanalys av sådana åtgärder får genomföras för varje åtgärd för sig, och en bedömning av det aktuella kostnadsläget, förutsättningarna för teknisk utveck- ling och möjlig kostnadsutveckling vägas gentemot de skador som ska förhindras. Scenarierna avser kostnader för skador som kan uppkomma om inga förebyggande åtgärder vidtas. Förutsättningen är således att inga invallningar, erosionsskydd, höjningar av vägar etc. har gjorts. I fall där det är möjligt att förutse skador är det sannolikt att åtgärder vidtas innan skadorna uppträder. Beräkningarna utgår från systemens sårbarhet och omfattning . Det finns i de flesta fall inte regelrätta sannolikhetsberäkningar för de olika väderhändelser som orsakar skadorna. I många fall gäller kostnadsberäkningarna för en avgränsad händelse, t.ex. att en vägsträcka spolas bort eller att en vattentäkt blir förorenad. Det är dock i de flesta fall inte möjligt att utifrån klimatscenarierna och de framtagna klimatindexen göra någon uppskattning av hur ofta sådana händelser inträffar. Detta innebär att en sammanställning av kostnaderna över hela tidsperioden inte är möjlig att Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser göra annat än i form av ett övergripande räkneexempel som illustrerar vad kostnaden kan bli vid några möjliga händelseförlopp. I tabell 4.48 ges en översikt över de antaganden som gjorts för olika sektorer. För en mer detaljerad redovisning hänvisas till bilaga A 6. För fjärrvärmesystem och dammar finns inga uppgifter på skadekostnader, endast åtgärdskostnader. De saknas därför i scena- rierna. Även turistnäringen har utelämnats. De positiva effekterna för sommarturismen bedöms bli väsentligt större än de negativa konsekvenserna för vinterturismen. Att lägga in enbart den ena sidan skulle därför ge en skev bild. Tabell 4.48 Antagna förändringar avseende väderhändelser och skador. Ökning jämfört med . antaganden redovisas i Bilaga A 6. (baserad på RCAO-HB2) (baserad på RCA3-EA2) Övre gräns för intervallet i Hälften så mycket som för RCA3-EA2 Tre stora skred, två stora stormar Hälften så mycket som för RCA3-EA2 Något ökade skador pga ökad Fler och kraftigare stormar* Hälften så stora kostnader som i Större ökning av skador på vattenledningar lägre än i högscenariot Minskat uppvärmningsbehov baserat på ökat Hälften så mycket som för högscenariot Hälften så stor översvämmad yta som i Ökad frekvens och omfattning enligt regionala förändringar i nederbörden Ökad frekvens extrem nederbörd över stad baserad på nederbördsindex beräkningar av ökat underhållsbehov under EA2 Hotad yta beräknad med GIS-data och fallstudier. En översvämning av samtliga byggnader på hotad yta. Ökad frekvens och omfattning enligt regionala förändringar i nederbörden Ökad frekvens extrem nederbörd över stad baserad på nederbördsindex SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser (baserad på RCAO-HB2) (baserad på RCA3-EA2) Fem högvattennivåer på 46,5 m En högvattennivå på 47,5 m och fem högvattennivåer på 46,5 m Skred inträffar på av hotad yta Skred inträffar på av hotad yta (ökning av hotad yta eroderar av hotad yta eroderar lägre gräns angivet intervall högre gräns angivet intervall Ej ökad stormfrekvens men ökade skador Fler och kraftigare stormar* på grund av vindkänsligare skog, cirka Ca 9 stora bränder och 5 tillfällen med extrem Hälften så mycket som för Högscenariet Enligt SLU:s uppskattningar för RCA3-EA2 Fler och kraftigare stormar* Bevattning av av arealen Bevattning av av arealen Minskade torskfångster, bättre insjöfiske Torsken försvinner, försvårat fiske pga ökad vind, bättre insjöfiske Ökning antal dödsfall enligt Ökning antal dödsfall enligt Stockholmsstudie Stockholmsstudie och scenario B2 Ökning mot slutet av Fler och kraftigare stormar* * 5 stormar av storlek, 2 stormar av storlek, 2 stormar med 50 procents högre kostnader än . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Förutsättningar för Hög- och Lågscenarierna Den bedömning vi gjort av ökningen i antalet stormar och styrkan i stormarna i Högscenariot är baserade på klimatindex för medelvind, antal dagar med byvind över samt ökning av maximal hastighet i byarna. I RCAO-HB2 som Lågscenariot baseras på beräknas ingen vindökning uppstå, och stormfrekvensen antas därför inte öka. Antagandena för översvämning av byggnader längs vattendrag är baserade på förändring i återkomsttid för dagens hundraårsflöden, samt klimatindex för extrem nederbörd. Andra översvämningsnivåer (med längre och kortare återkomsttid) är inte beaktade. Beräkningarna för , och är tagna från utredningens delbetänkande. Ökningen av kusterosion beror dels på havsnivån, dels på vågrörelserna. Hur stor skillnaden blir avseende kusterosion är svårt att uppskatta. De antaganden som gjorts här är ganska försik- tiga, och endast tillagda för att visa möjliga storleksordningar på de kapitalförluster som kan uppstå. Ökningen av ras och skredbenägenheten grundar sig på hundra- årsflöden, medelavrinning, intensiv nederbörd och nederbörd . SGI har beräknat att skred har inträffar på av de skredbenägna områden i landet . Om skred inträffar på de ytor som beräknas få högre skredbenägenhet med samma frekvens som tidigare skulle alltså av den hotade ytan skreda . Uppskattningarna av ökade kostnader för skogsbruket på grund av skadegörare, försvårad drivning mm har tagits fram av SLU och Skogforsk för A2- och B2-scenarierna. Stormskadorna i skogen förväntas öka även i Lågscenariot trots att stormfrekvensen inte antas öka i detta scenario, eftersom skogsbeståndet kommer bli vindkänsligare. För jordbruket används förändringar i medeltempe- ratur samt vegetationsperiodens början och slut. Skillnaderna mellan RCAO-HB2 och RCA3-EA2 för dessa index är cirka Fisket beräknas för RCA3-EA2 påverkas av ökade vindstyrkor, högre temperaturer och en minskad salthalt i . I RCAO- HB2 antas inte vinden öka, och salthalten i minskar inte lika drastiskt. Det gör att förlusterna begränsas till mindre än hälften än vid A2-scenariot. har beräknat ett spann för de skadekostnader som beräknas uppstå i ett förändrat klimat. Här har den nedre gränsen i Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser kostnadsintervallet använts i lågscenariet och den övre gränsen i högscenariet. Antaganden för vatten- och vindkraft baseras på bedömningar i (et al, 2007). De kostnader som kan uppstå på grund av brister i vatten- försörjningen är svårt att bedöma frekvens och omfattning av. Kostnadsexemplen för vattenförsörjningen är således endast indirekt kopplade till de procentuella skillnaderna för olika index i klimatscenarierna. För illustrationens skull har vi här gjort två olika sammanställningar för de skador som finns kostnadssatta: dels med låg frekvens och låg omfattning, dels med högre frekvens och större omfattning. Vi har också räknat på ökade kostnader för dricksvattenberedning på grund av sämre råvattenkvalitet. Ökningen av värmerelaterade dödsfall har skalats upp till nationell nivå från en studie för från . De värderas med ett standardvärde för ett statistiskt liv, motsva- rande de som används i infrastrukturplaneringen. Beräkningarna av ökad smittspridning bygger på ett schablonantagande baserat på ökningen i medeltemperatur. Sjukdomsfallen värderas med en snittkostnad av ett antal studier av sjukdomsutbrott, och omfattar vård, mediciner och ett visst påslag för indirekta kostnader som kan innefatta t.ex. sveda och värk och produktionsbortfall. De beräknade kostnaderna och intäkterna för de två scenarierna visas i tabell 4.49. Samtliga beräkningar bygger på antagandet att förändringarna sker successivt och därefter är förut- sättningarna konstanta. Detta beror på att de skadekostnader och intäkter som används i scenarierna i de flesta fall baseras på hur kli- matet beräknas bli eller i snitt 2100. Beräkningarna redovisas i Bilaga A 6. De klimatindex som påverkar de olika sektorerna förändras i många fall cirka dubbelt så mycket i RCA3-EA2 som i RCAO- HB2. I de fall bättre underlag saknats har därför kostnader och intäkter antagits vara hälften så stora i Låg-scenariot som i Hög- scenariot. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SOU 2007:60 Tabell 4.49 Kostnadsberäkningar för scenario Låg och Hög. Sammanlagda skadekostnader för perioden 2100. Kommunala och enskilda vägar -0,2 -0,2 -0,4 Infrastruktur, industrier m.m. -0,4 Ras och skred (skada på bebyggelse, el och VA, jord- och Kusterosion (skada på bebyggelse, VA och jordbruk) Skador av storm, brand, m.m. Övriga skador (drivning m.m.) SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Totalt sett motsvarar kostnaderna i Högscenariot ett bortfall under detta sekel på cirka två tredjedelar av bruttoproduktion, mätt mot dagens BNP (). Intäkterna ökar med ungefär lika mycket. Eftersom det till stor del är andra aktörer och geografiska områden som får del av intäkterna än de som drabbas av kostnaderna, är det viktigt att studera hur kost- nader och intäkter fördelar sig. Uppbyggnaden av scenarierna skiljer sig åt mellan olika områden, vilket bör tas hänsyn till då man tolkar resultaten. Flera av de positiva effekterna, som minskat uppvärmningsbehov och ökad skogstillväxt, är mer direkt kopplade till utvecklingen av olika klimatindex än sådant som t.ex. sjukdomsutbrott. Frekvensen av extrema väderhändelser är också svårt att bedöma. Den största enskilda posten i beräkningarna är minskade kostnader för uppvärmning av bostäder och lokaler. Denna kost- nadsminskning kommer de flesta i samhället till godo. Den kräver heller ingen särskild anpassning för att komma till stånd. Den ökade kraftpotentialen för vind- och vattenkraft kan däremot kräva investeringar för att kunna tas till vara. Skogsbruk och jordbruk får förbättrad avkastning på grund av det varmare klimatet, något som Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser till viss del motverkas av ökade skador. Det finns stor potential att öka avkastningen och minska skadorna med aktiva anpassnings- åtgärder. Kostnaden för sådana åtgärder har inte kunnat upp- skattas. En potentiellt betydande positiv effekt som inte finns med i de kvantitativa beräkningarna är de förbättrade förutsättningarna för sommarturism. Dessa delar av turistnäringen kan förväntas få ökad tillväxt. De negativa konsekvenserna för vinterturismen väntas inte bli lika stora som de positiva för sommarturismen i kronor räknat. De största negativa posterna är hälsoeffekter, översvämning, kusterosion, effekter av stormar, ökade kostnader för underhåll av byggnader samt ökat kylbehov. De sammanlagda kostnaderna för översvämning av bebyggelse och översvämning av de , vilka innefattar effekter på flera samhällssektorer, är i Lågscenariot och i Högscenariot. Det bör understrykas att alla dessa kostnadsposter, liksom för dricksvattenförsörjningen, är baserade på bedömningar, inte sanno- likhetsberäkningar. Konsekvenserna av naturskador som översvämning, ras och skred kommer troligen att få en ganska ojämn fördelning över landet. De företag och hushåll som drabbas kommer då få bära en ganska stor del av klimatförändringarnas kostnader. Skillnaderna mellan låg- och högscenariot är störst för de nega- tiva effekterna. Det beror framförallt på antagandena om fler stormar, översvämningar och stora skred i Högscenariot, som baserats på skillnaderna i nederbörd och vind i de olika scenarierna. Uppvärmningskostnaderna minskar kraftigt även i Lågscenariot, eftersom medeltemperaturen ökar betydligt även i RCAO-HB2. Skadekostnaderna kan påverkas både uppåt och neråt av ett förändrat kostnadsläge. Värdena för fastigheter i attraktiva lägen, vilket ofta innebär sjönära lägen, kan ha stigit mångfalt om efterfrågan ökar pga befolkningstillväxt och bättre ekonomi. Under det senaste seklet har utbyggnaden av infrastruktur i form av fastigheter, vägar, VA, el- och telesystem varit kraftig. Exempelvis skulle en översvämning i motsvarande den som inträffade orsaka större skador . Det finns inga tecken på att denna utveckling stannar av. Nya system kan dock vara både mer eller mindre sårbara än de nuvarande. Samhällets stora elberoende innebär en större sårbarhet än tidigare, medan trådlösa telenät är mindre känsliga för stormar än de fasta näten. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser De ekonomiska effekterna kommer att påverkas av många faktorer som inte är inkluderade i analysen, som priser, kapital- bildning, världsmarknadsutvecklingen och utvecklingen för utrikeshandeln. I ekonomiska scenarier antas att den ekonomiska tillväxten blir god, och att investeringstakten och byggandet får en gynnsam utveckling. Befolkningen kommer öka, och det finns tecken som tyder på att det kommer bli en ökad centralisering till vissa storstadsområden, se avsnitt 3.4.1. Det innebär att samhället kommer få goda ekono- miska resurser att investera i åtgärder för att möta klimatför- ändringarna, men också att större värden drabbas vid extrema väderhändelser och därmed att kostnaderna kan bli större än vid samma händelser . Det krävs en god framförhållning av berörda sektorer och i den fysiska planeringen för att inte sårbarheten ska öka. Effekter på kort och medellång sikt Det är svårt att säga något om hur snart vissa av effekterna av det förändrade klimatet kommer. I de scenarier vi utgått från ger RCAO-HB2 bara en bild av hur klimatet är i slutet av seklet medan RCA3-EA2 ger resultat för hela seklet, uppdelat på tre perioder. I de beräkningar som presenterats ovan antas effekterna av klimatförändringen öka linjärt i båda scenarierna. Både kostnaderna och intäkterna stiger från till , beroende på scenario. Om vi räknar med en BNP-tillväxt på så motsvarar kostnaderna av BNP både och . Som påpekats ovan är dock troligen även kapitalstocken större, så andelen av BNP blir förmodligen i realiteten större än så. Om BNP-tillväxten istället utvecklas som i de beräkningar som gjort baserat på befolkningsutveck- lingen och åldersstrukturen, avsnitt 3.4.2, kommer tillväxten minska och blir noll . Kostnaderna kommer då att utgöra en större andel av BNP. Andelen av BNP blir i detta fall . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.59 Årliga kostnader och intäkter för Hög- och Lågscenariet givet en linjär ökning av klimatförändringarna. För att illustrera hur kostnaderna skulle påverkas om klimatföränd- ringarna sker snabbare har en alternativ utvecklingsbana tagits fram baserad på RCA3-EA2. De årliga kostnaderna och intäkterna jämfört med en linjär utveckling visas i figur 4.60. Ackumulerade kostnader och intäkter för RCA3-EA2 för olika Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Många av klimatparametrarna förändras linjärt, men några kan ha en annan utveckling. Havsnivåhöjningar är trögare och kan öka mer , medan det finns indikationer på att medelnederbörden och medelvinden kan stiga kraftigt redan vid 2020 på grund av ändringar i vädersystemens banor. Detta skulle kunna medföra att både kostnader och intäkter stiger tidigare och därmed ökar de sammanlagda kostnaderna och intäkterna under seklet. Med den utveckling som visas i figur 4.60 skulle kostna- derna bli uppåt högre än med en långsammare, linjär klimatförändring, medan intäkterna skulle bli högre. Skillnaden beror på vilka klimatfaktorer som är drivande för de ingående posterna. Om en positiv diskonteringsränta används blir skillnaden ännu större, eftersom intäkter och kostnader som sker närmare i tiden får en större vikt. Ekonomiska effekter som inträffar brukar diskonteras med en diskonteringsränta, som avser att likställa inkomster och kostnader med inkomster och kostnader . Den diskonteringsränta som vanligen används i kostnadsnytto- analyser vid infrastrukturinvesteringar är . Av detta motsvarar den förväntade genomsnittliga tillväxten i den svenska ekonomin, och motsvarar en antagen tidsprefe- rens. Denna rena tidsdiskontering grundar sig på att vi har en tendens att värdera inkomster högre än inkomster , något som bl.a. avspeglar sig i hur stort sparandet är. Det beror bl.a. på osäkerhet om framtida utfall. Förfarandet att diskontera framtida effekter är standard i ekonomisk analys, och görs för att kunna jämföra ekonomiska effekter som sker nu och i en osäker framtid. Detta har emellertid ifrågasatts, med motiveringen att det inte är rimligt att framtida generationers nytta nedvärderas i förhållande till nyttan för nu levande generationer, då det gäller handlingar som ger välfärd nu men vars kostnad uppstår , eller vice versa.