sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — Ersättning enligt grundförsäkringen baseras inte på den sökan- des tidigare inkomst. Avgörande för storleken på ersättningen är den sökandes normalarbetstid. Med normalarbetstid avses den genomsnittliga arbetstiden . uppgår grundbeloppet till per ersätt- ningsdag för den som arbetat heltid oavsett tidigare inkomst. För den som arbetat mindre än heltid minskas ersättningen proportionerligt. Halvtid berättigar den sökande till halvt grundbelopp, dvs. Den inkomstrelaterade försäkringen lämnas enligt 7 § till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa , under förutsättning att medlemmen har uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan. En sökande som före inträdet varit medlem i en annan arbetslöshets- kassa får även tillgodoräkna sig arbetad tid under medlemskap i denna vid bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt. Den inkomstrelaterade ersättningen kan erhållas av , med undantag för föräldrar med barn , för vilka ersättningsperioden uppgår till . är ersättningsnivån av den förlorade inkomsten, därefter sänks ersättningen till 70 pro- cent under resten av perioden. En person som under ersättnings- perioden ånyo uppfyllt arbetsvillkoret kan beviljas ersättning under ytterligare två perioder av den dagsförtjänst som låg till grund för ersättningen under den närmast föregående perioden, om detta är till den sökandes förmån. Dagpenningens storlek bestäms av regeringen och uppgår till maxi- malt /dag.33 32Förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring 3 §. 33Förordning (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring 4 §. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen För beräkning av den inkomstrelaterade ersättningen är det oväsentligt om normalarbetstiden är hel- eller deltid. Ersättningen lämnas med ett belopp per dag som enligt 25§ baseras på tidigare förvärvsinkomster. Den som har rätt till inkomstrelaterad ersättning, men haft så låg inkomst att ersättningen ändå skulle bli lägre än grundbeloppet, är garanterad grundbeloppet. För företagare finns olika alternativ för att beräkna dagsför- tjänsten. Huvudregeln är att dagsförtjänsten baseras på den genom- snittliga inkomsten före avvecklingsåret. Om företagaren har lagt ned sin verksamhet från det att företagaren startade den kan ersättningen i stället baseras på företagarens tidigare anställning. Av IAF:s föreskrifter framgår att om verksamheten har bedrivits eller , ska dagsförtjänsten baseras på den genomsnittliga årsinkomsten som verksamheten faktiskt har bedrivits samt att avveck- lingsårets inkomst ska tas med endast om det är till gagn för den sökande.34 Med årsinkomst avses den inkomst som företagaren enligt kontrolluppgift till tagit ut i lön eller den i självdekla- rationen redovisade summan av överskott i näringsverksamhet. Dagsförtjänsten ska beräknas till en tvåhundrasextiondel av årsin- komsten, och avdrag ska göras för de dagar som den sökande p.g.a. exempelvis sjukdom eller föräldraledighet varit förhindrad att bedriva verksamhet såvida inte sjuk- eller föräldrapenningen ingår i årsinkomsten från företaget35. Beräkning av dagsförtjänst för företagare kan jämföras med hur beräkningen sker i fråga om anställda. Med dagsförtjänst för anställda avses en femtedel av veckoinkomsten eller, om den sökande har månadslön, 1/22 av den månadslön som den sökande före arbets- löshetens inträde vanligen fick under arbetstid som var normal för den sökande. fanns en hjälpregel utfärdad av IAF, som vid beräkning av normalarbetstid för arbetstagare möjliggjorde med- räkning även av tid då den sökande varit frånvarande från arbetet p.g.a. sjukdom eller vård av sjukt barn.36 Hjälpregeln togs bort . 346 kap. 3 § IAFFS 2006:3. 356 kap. 2 § IAFFS 2006:3. 364 kap. 3 § IAFFS 2006:3. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen 1973 fick företagare samma rätt som arbetstagare till medlemskap i arbetslöshetskassorna, och därmed rätt till ersättning vid arbets- löshet.37 har lagen om arbetslöshetsförsäkring modifie- rats . Genom de förändringar av som trädde ikraft , gavs före- tagare möjlighet till arbetslöshetsersättning under ett tillfälligt uppehåll i verksamheten. Syftet med regeln var att minska den enskildes risktagande samt undvika onödig kapitalförstöring.38 Beräkningen av dagpenning för företagare förändrades också. Före ändringen beräknades dagpenningen på det bästa av . Efter ändringen beräknas dagpenningen i stället på ett genomsnitt av inkomsterna från verksamheten , exklusive avvecklingsåret. Ändringen motiverades med att genomsnittsinkomsten ger ett mer rättvisande resultat och därmed en mer rättvisande ersättning jämfört med tidigare regler.39 Om företagare bedrivit verksamhet än och varaktigt haft anställning som arbets- tagare kan dagpenningen, om det är till den sökandes förmån, beräknas utifrån inkomsten som anställd. Medlemsvillkoret, som tidigare legat , sänktes till samma nivå som för arbetstagare, dvs. 2.8.6.2Ändrade regler 2007 och 2008 Ingen möjlighet till förlängd ersättningsperiod Möjligheten till förlängd ersättningsperiod togs bort 2007. Enligt den tidigare lydelsen av 22 § fanns möjlighet att förlänga en ersättningsperiod som löpt ut med , om den sökande inte uppfyllde ett nytt arbetsvillkor och inte heller enligt arbetsförmedlingen borde erbjudas aktivitet inom aktivitets- garantin. Efter ändringen kan arbetslöshetsersättning erhållas 37 Lag 1973:370 om arbetslöshetsförsäkring. 1996/97:107 s. 108. 1996/97:107 s. 113 f. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen under , med undantag för föräldrar till minderåriga barn, vilka har rätt till ersättning . Ändringen motive- rades med att den tidigare regleringen sände fel signaler till de arbetslösa och arbetsförmedlingen. Dessutom varierade tillämp- ningen av regeln över landet och arbetssökande hade därmed behandlats olika, vilket strider mot principen om likabehandling och kan leda till rättsosäkerhet. Vidare motiverades ändringen med att all kraft borde fokuseras på att bryta arbetslösheten i stället för att förlänga ersättningsperioden.40 Den inkomstbaserade ersättningen uppgår till av den tidigare inkomsten . Där- efter sänks ersättningsnivån t.o.m. dag 300/. När ersättningsperioden är slut anvisas personen till jobb- och utveck- lingsgarantin och får då aktivitetsstöd med 65 procents ersättnings- nivå. lämnades ersättning av den för- lorade inkomsten under hela ersättningsperioden. Det fanns också en möjlighet till förhöjd ersättning . Förändringen motiverades med att man ville ge arbetslösa incita- ment att så snabbt som möjligt återgå i arbete, samt ge arbets- förmedlingarna motiv att bidra till detta.41 Inte längre möjligt att begränsa sitt sökande hade den arbetssökande rätt att under de 100 första ersätt- ningsdagarna begränsa sitt sökande geografiskt och yrkesmässigt. är det inte längre möjligt. Personliga förhål- landen kan dock under en begränsad omställningstid motivera en yrkesmässig och/eller geografisk begränsning i sökandet till arbe- ten. Den sökande har ett eget ansvar för att personliga förhållanden som innebär någon form av begränsning att ta ett nytt arbete inte är bestående. 2006/07:89 s. 58. 2006/07:15 s. 25. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen Även arbetsvillkoret i 12 § har ändrats.42 Enligt nuvarande lydelse, som trädde i kraft , är kravet antingen minst 80 timmars utfört förvärvsarbete per kalendermånad , vilket har höjts från det tidigare kravet , eller minst 480 timmars förvärvsarbete under en sam- manhängande tid av sex kalendermånader under förutsättning att arbetet utförts under var och en av dessa månader. Det tidigare kravet var 450 timmars förvärvsarbete av sex kalendermånader och utfört arbete minst under var och en av dessa. Regeringen motiverade det skärpta arbetsvillkoret med att det tidigare kravet på arbete per kalendermånad inte var tillräckligt.43 Ändrad beräkning av normalarbetstiden Normalarbetstiden ska beräknas på den genomsnittliga arbetstiden , dvs. Alla kalendermånader inom ramtiden ska ingå i beräkningen av normalarbetstiden, även om den sökande inte utfört något arbete under en eller flera måna- der. beräknades normalarbetstiden på den genomsnittliga arbetstiden endast i det förvärvsarbete som arbetsvillkoret uppfyllts med, eller utifrån allt arbete . Nuvarande reglering innebär att den som arbetat i liten omfattning , får låg ersättning oavsett orsakerna till att arbetet haft denna låga omfattning. Vid lagändringen betonades arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring.44 När ramtiden fastställs enligt 16 17 §§ är överhoppningsbar. Den sammanlagda tiden som inte räknas in får uppgå till högst . var den maximala överhopp- ningsbara tiden , men den ändrades 2007.45 Ändringen moti- 42Lag (2006:1547) om ändring i lagen (2006:6) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslös- hetsförsäkring. 2006/07:15 s. 19. 2006/07:15 s. 27. 45Lag (2006:1547) om ändring i lagen (2006:6) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslös- hetsförsäkring. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen verades med att det enligt regeringens uppfattning var av vikt att den sökandes anknytning till arbetsmarknaden inte ligger alltför långt tillbaka i tiden. Vidare sades att den överhoppningsbara tiden borde begränsas till högst i stället för sju, eftersom en inkomstrelaterad ersättning inte bör lämnas på arbete som efter- följts av alltför många års frånvaro från arbetsmarknaden.46 I och med lagändringar togs möjligheten att få arbetslös- hetsersättning grundad på studier, det s.k. studerandevillkoret bort, liksom möjligheten att få ersättning under studieuppehåll. Lag- ändringen motiverades med att det är de personer som blivit arbetslösa efter att ha haft ett arbete och en stadigvarande inkomst som ska kompenseras genom arbetslöshetsförsäkringen.47 Vidare underströks att det knappast är troligt att avskaffandet av stude- randevillkoret skulle vara det som avhåller en person från att satsa på studier. Har personen arbetat före studierna är studier upp till överhoppningsbara. Kravet för att få en godkänd bisyssla skärptes, och extraarbetet måste ha utförts vid sidan av ett heltidsarbete före arbetslöshetens inträde. Dagar med aktivitetsstöd jämställs med dagar med arbetslös- hetsersättning och ska därför avräknas från ersättningsperioden. Möjligheten att se tid i arbetsmarknadspolitiska program som överhoppningsbar tid togs därmed bort. För veckor som en person utför eller deklarerar deltidsarbete lämnas arbetslöshetsersättning under sammanlagt längst . Resterande ersättningsdagar i perioden får endast användas för veckor då personen inte utför eller deklarerar något arbete. 2006/07:15 s. 21. 2006/07:15 s. 22 f. Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen De flesta på den svenska arbetsmarknaden omfattas av kollektiv- avtalade försäkringar som kan sägas komplettera det skydd som de allmänna försäkringarna ger. Försäkringarna har förhandlats fram av arbetsmarknadens parter inom de olika sektorerna. De situa- tioner som täcks av försäkringarna är, sjukdom, arbetsskada, döds- fall, arbetslöshet och ålderspension. Arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal är skyldiga att teckna försäkringarna för sina anställda. Arbetsgivare som inte är bundna av avtal har möjlighet att frivilligt ansluta sig till försäkringarna. Även enskilda företagare kan teckna försäkringarna, utom försäkringen för arbetslöshet. Definitionen av vem som är att anse som företagare är viktig när det gäller avtalsteckning. Inom den privata sektorn anses följande som företagare: ägare och verksam make i enskild firma samtliga ägare och verksamma makar i handelsbolag komplementären och verksam make i kommanditbolag aktieägare i aktiebolag vilka äger en tredjedel eller mer av aktierna samt i bolaget verksam make. Ägaren får räkna sam- man sina aktier med aktier som ägs av make, barn och föräldrar till ägaren. En företagare eller VD i ett aktiebolag omfattas inte av kollek- tivavtalet och därmed inte heller av skyldigheten att vara ansluten till avtalsförsäkringarna. Företagaren kan således teckna egna för- säkringar eller välja att ansluta sig till de kollektivavtalade försäk- ringarna. Om företaget har tecknat försäkringsavtal för de anställda omfattas även företagaren när det gäller trygghetsförsäkringen vid arbetsskada. En aktieägare som äger mindre än en tredjedel av aktierna betraktas som anställd. Om det finns särskilda skäl för undantag kan enligt praxis och efter prövning en aktieägare i vissa fall anses vara företagare om aktieinnehavet uppgår till minst en tiondel av aktierna. Den kollektivavtalade sjukförsäkringen ger vid sjukdom i regel motsvarande av den tidigare inkomsten i ersätt- ning under större delen av sjukpenningtiden. Under sjukersätt- ningstid uppgår ersättningen till av den tidigare inkomsten. Vid arbetsskada utges inkomstersättning och ideell ersättning enligt skadeståndsrättsliga principer samt vissa kostnads- ersättningar och andra ersättningar. I detta avsnitt lämnas ingen Gällande rätt: Regler som har betydelse för trygghetssystemen beskrivning av ersättningarna från försäkringarna vid ålderspension och dödsfall. Antalet företagare som har tecknat egenföretagareförsäkring med avtalsgruppsjukförsäkring (motsvarande de kollektivavtalade försäkringarna) uppgår till 12 173. som påverkar den svenska socialförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringarna är nationella. Regler för samordning av de sociala trygghetssystemen inom olika länder finns bl.a. inom EG-rätten, inom det nordiska samarbetet, samt i bilaterala konventioner. Samordning av social trygghet innebär bl.a. att en person får tillgodoräkna sig arbets- och försäk- ringsperioder som fullgjorts i andra länders försäkringssystem. Härigenom blir reglerna en del av det svenska socialförsäkrings- systemet. 3.2Europeiska unionen (EU) Genom medlemskap i unionen är EG:s förord- ningar om social trygghet för anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen direkt tillämp- liga i . Dessa förordningar är rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 och rådets förordning (EEG) nr 859/2003 om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de med- borgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser. Förordningen 1408/71 kom- 1 Sammanställningen av internationella regler baseras på avsnitt 4 i SOU 2008:54, Obliga- torisk arbetslöshetsförsäkring. Internationella regler som påverkar den svenska socialförsäkringen mer att ersättas av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen då en anknytande tillämpningsförordning, som förhandlas mellan medlemsstaterna, träder i kraft. om social trygghet gäller i de länder som tillhör Europeiska unionen. Genom avtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, , gäller också EG-för- ordningarna om social trygghet vid flyttning mellan dessa länder och , och . Genom ett särskilt avtal om fri rörlighet slutet mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan och å den andra sidan tillämpas EG-förordning 1408/71 även gentemot . Den allmänna regeln i de nämnda EG-förordningarna är att en person endast omfattas av ett lands lagstiftning, normalt lagstift- ningen i det land där denne arbetar. I förordningarna finns det bestämmelser om vilken nationell lag som ska gälla för personer som bor i ett land och arbetar i ett annat. Medlemsländerna har rätt att i sin nationella lagstiftning fastställa de olika typerna av sociala förmåner och villkoren för att bevilja dem. De förmåner som omfattas av samordningsbestämmelserna är de sociala trygghets- anordningar som normalt täcker risker mot inkomstförlust i vissa situationer. Det är förmåner vid sjukdom och moderskap, invali- ditet, ålderdom, efterlevande, olycksfall i arbete och arbetssjuk- domar, arbetslöshet samt familjeförmåner och ersättning vid döds- fall. Sådana kontantförmåner som har förvärvats enligt ett eller flera medlemsländers lagstiftning får inte minskas, ändras, inne- hållas, dras in eller anses förverkade med anledning av att motta- garen är bosatt i ett annat land. Detta gäller dock inte om en person får förmåner av samma slag som beviljats av två eller flera med- lemsländer . Socialbidrag, medicinsk hjälp eller förmånssystem för krigsoffer omfattas inte av EG-förordningarna. Genom EG-förordningarnas bestämmelser får personer som flyttar mellan länderna eller som bor och arbetar i skilda länder ett skydd vid arbetslöshet, moderskap m.m. På så sätt undviks att en person blir oförsäkrad eller försäkrad i två medlemsländer. Internationella regler som påverkar den svenska socialförsäkringen En nordisk konvention om social trygghet (SFS 2004:114) gäller mellan länderna , , , , , , och . Enligt konven- tionen tillämpas EG-förordning 1408/71 av de nordiska länderna för varje person som är bosatt i ett nordiskt land och som omfattas av konventionens personkrets. Konventionens personkrets sam- manfaller i princip med förordningens personkrets som utvidgats till att gälla för medborgare i tredje land som lagligen vistas i en medlemsstat. EG-förordningens utvidgade personkrets tillämpas inte av och . Den nordiska konventionen om social trygghet ger bl.a. rätt till grundpension från ett nordiskt land bosättning i landet för personer som inte varit anställda eller egenföretagare i EG- förordningens mening. Bosättnings- och försäkringsperioder i andra länder kan inte åberopas. Enligt de nordiska konventionerna kan dessutom vissa merkostnader vid sjukresa, då sjukfall inträffar i ett annat nordiskt land, ersättas. I fråga om arbetslöshetsersättning görs i den nordiska konven- tionen undantag från vissa krav på fullgjorda perioder. En arbetslös person som återvänder till ett nordiskt land från ett annat nordiskt land har rätt att beviljas inträde i en arbetslöshetskassa utan att först behöva arbeta i det land man flyttar tillbaka till. Denna rätt har den person som tidigare omfattats av landets lagstiftning om arbetslöshetsförsäkring och återvänder . Den sökande ska ha tillhört arbetslöshetsförsäkringen i det nordiska land han eller hon arbetat i. Efter ett beviljat återinträde i en arbetslöshets- kassa prövas rätten till arbetslöshetsersättning där det utförda arbetet i det nordiska landet tillgodoräknas. Femårsregeln medför rätt att under vissa förutsättningar återkomma till den försäkring som sökanden lämnat. Om sökanden exempelvis var medlem i en svensk arbetslöshetskassa och därefter har omfattats av ett annat nordiskt lands arbetslöshetsförsäkring, har han eller hon rätt att återkomma till den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen om kravet på sammanhängande medlemskap är uppfyllt. Vilket skydd företagare har inom trygghetssystemen varierar kraftigt mellan olika europeiska länder. lät 2006 undersöka det sociala skyddet för företagare i EU:s medlemsländer samt i , , och Norge.1 Rapporten från undersökningen visade att de flesta företagare, , saknar försäkring mot arbetslöshet. Det är bara i , , , och som företagare omfattas av den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. I fråga om sjukförsäkring omfattas före- tagare i en majoritet av de europeiska länderna, i vissa länder på frivillig basis. I ett fåtal länder (bl.a. , , , , , och ) är företagare helt ute- slutna från socialförsäkringen i fråga om arbetsskador och kort- varig sjukdom. Utredningen har studerat trygghetssystemen i , och . Något om trygghetssystemen i och Neder- länderna nämns också för att exemplifiera utomnordiska trygghets- system. 4.2.1Sjukpenning (sygedagpenge) för företagare I det danska sjukpenningsystemet görs åtskillnad mellan själv- ständiga näringsidkare och personer som bedriver näringsverksam- het genom aktiebolag i vilket de äger andelar och arbetar. De senare anses som anställda. 1 Good practices on social protection of new entrepreneurs and assisting partners and the impact on business creation, , Zoetermeer, The Nether- lands, 2007. Rätt till sjukpenning föreligger för den som p.g.a. egen sjukdom är arbetsoförmögen. Sjukpenning utbetalas av arbetsgivare och/eller kommunen . 4.2.2Sjukpenning till självständiga näringsidkare Sjukpenning till självständiga näringsidkare betalas ut först efter två veckors sjukdom. För det fall näringsidkaren har tecknat en sjuk- penningförsäkring kan näringsidkaren ha rätt till sjukpenning från dag 1 eller 3. Rätt till sjukpenning förutsätter att näringsidkaren utövat självständig näringsverksamhet . Verksamheten ska dessutom ha utövats under minst hälften av normal arbetstid (dvs. Har verksamheten bedrivits än 6 månader kan tidigare anställning som löntagare medräknas. Särskilda regler för nystar- tade verksamheter finns inte. Sjukpenningen för självständiga näringsidkare beräknas utifrån den senaste deklarationen, vilket i praktiken innebär att det är den taxerade inkomsten som ligger till grund för sjukpenningberäkningen. Den enskilde har dock möjlighet att visa sin rätt till högre sjukpenning. Detta kan ske genom att låta en revisor beräkna resultatet för det aktuella året. Sjukpenning kan högst uppgå till DKK 3 515 (2008). Personer som bedriver självständig näringsverksamhet kan försäkra sig för sjukpenning. Det finns två typer av sådan försäkring: typ 1 försäkring, som innebär att man är försäkrad från tredje sjukdagen och typ 2 försäkring, som innebär att man är försäkrad från första sjukdagen. Det är möjligt att försäkra sig upp till högsta nivån för sjukpen- ningen, dvs. DKK 3 515 eller till 2/3 av högsta belopp. För att ersättning ska utges enligt högsta nivå, krävs att den försäkrades inkomster är minst lika stora som det belopp varmed försäkringen kan utges. För en typ 1 försäkring är premien från DKK 1 534 för försäkring till 2/3 (grundnivå) DKK 2 301 för försäkring till 1/1 (maxnivå) För en typ 2 försäkring är premien DKK 2 378 för försäkring till 2/3 (grundnivå) DKK 3 558 för försäkring till 1/1 (maxnivå) Personer med långvariga eller kroniska sjukdomar kan teckna för- säkring mot en förhöjd premie om . Efter anmälan tar det 6 månader (karenstid) innan företagaren har rätt till sjukpenning från försäkringen vid sjukdom. Om före- tagaren skadas genom olycka , har dock veder- börande rätt till sjukpenning. För personer som varit löntagare och som tecknar en försäkring från starten av näringsverksamheten finns ingen karens. För den som tecknat försäkring utges sjukpenning även om näringsverksamheten visat underskott. I sådant fall kan sjukpen- ning betalas ut med belopp motsvarande högst två tredjedelar av maxnivån. 4.2.3Sjukpenning till företagare som äger och arbetar i AB Anställd har rätt till sjukpenning från sin arbetsgivare i en sjukperiod2. Därefter utbetalas sjukpen- ningen av kommunen. Sjukpenning från arbetsgivaren förutsätter att den sjuke varit anställd hos arbetsgivaren före sjukfallet och arbetat minst . En kommun utbetalar sjukpenning om den sjuke före sjukfrånvaron arbetat minst , är dagpen- ningberättigad medlem i a-kassa, under den senaste månaden har avslutat en utbildning eller är elev i löne- praktik. 2 Var fram till . Sjukpenning beräknas som grund utifrån den anställdes timlön. Sjukpenning är högst DKK 703 och DKK 3 515 . 4.2.3.1Sjukpenningförsäkring för privata arbetsgivare En aktieägare som arbetar i sitt ApS eller A/S3 likställs med anställd och kan därför inte teckna en sjukpenningförsäkring för själv- ständiga näringsidkare. Privata arbetsgivare som har en samlad lönekostnad under före- gående år, som inte överstiger DKK 1 750 x högsta sjukpenningbe- loppet (sammanlagd löneutgift om DKK 5 976 250 ) kan normalt teckna en försäkring som ger rätt till återbäring av den sjukpenning som arbetsgivaren utbetalat. Den danska arbetslöshetsförsäkringen bygger på frivillighet.