sou · GVB327 · 2008-01-01 00:00:00 — Det är vanligt att EG-rätten och nationell rätt tillämpas . Vidare tillämpas lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. Lagen medför inget förbud mot olika åtgärder, men däremot en förpliktelse att offentliga företag, och under vissa förutsättningar även privata företag, skall hålla viss redovisning för att göra insyn möjlig. får ålägga företag att lämna uppgifter, handlingar eller annat om det behövs för att verket skall kunna fullgöra sina uppgifter (45 § konkurrenslagen). får även ålägga den som förväntas kunna lämna upplysningar att inställa sig till förhör. Vidare kan verket ålägga en kommun eller ett landsting som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur att redovisa kostnader och intäkter för verksamheten. Detta gäller även när verket lämnar rättslig hjälp begärd av annan konkurrens- myndighet inom EU eller av Europeiska kommissionen. Åläggan- den kan förenas med vite. När en utredning hos tyder på att ett företag har överträtt förbuden i 6 eller 19 §§ konkurrenslagen respektive artiklarna 81 eller 82 i EG-fördraget, kan verket ansöka om tillstånd hos att få göra en undersökning hos ett före- Sekretess och konkurrensrätt m.m. tag (47 § konkurrenslagen). har även rätt att genomföra en undersökning på begäran av en utländsk kon- kurrensmyndighet, när det behövs för att den utländska myndig- heten skall kunna utreda om ett företag har överträtt den statens konkurrensregler (56 b § konkurrenslagen). En förutsättning för att skall bistå den utländska myndigheten är att det finns en överenskommelse om rättslig hjälp mellan och staten i fråga samt att det förfarande som den utländska myndig- heten utreder innefattar en överträdelse av förbuden i svensk kon- kurrensrätt eller i EG-rätten. har vid en undersökning rätt att få tillträde till lokaler, markområden, transportmedel och andra utrymmen. Ver- ket har dessutom rätt att granska och göra kopior av företags bok- föring och andra affärshandlingar samt begära muntliga förklar- ingar (51 § konkurrenslagen). För att hindra kringgående av kon- kurrenslagen finns det även möjlighet för att göra undersökning hos annan än det berörda företaget, när det finns särskild anledning att anta att bevis finns där (48 § första stycket konkurrenslagen). Detta innebär bl.a. att undersökningar kan göras i bostäder hos ett företags anställda (48 § andra stycket konkurrenslagen). Inom ramen för undersökning kan verket som framkommit kräva att få inblick i ett företags affärshandlingar. Företagshemligheter av teknisk natur har verket emellertid inte befogenhet att ta del av (55 § konkurrenslagen). Vidare är skyldig- heten att bistå med handlingar begränsad för advokater under vissa förutsättningar. Av 54 § första stycket konkurrenslagen framgår att Konkurrens- verket i vissa fall inte har rätt att ta del av skriftliga handlingar vars innehåll är sådant att en advokat inte får höras som vittne om detta (jfr härom 27 kap. 2 § första meningen och 36 kap. 5 § rättegångs- balken). Bestämmelsen syftar till att skydda handlingar med visst förtroligt innehåll mellan en advokat och ett företag mot åläggan- den enligt 45 § konkurrenslagen och vid undersökningar enligt 51 § i samma lag (prop. 1992/93:56 s. 111 och prop. 1997/98:130 s. 40). Om ett företag åberopar sekretesskyddet i 54 § konkurrenslagen, framgår av paragrafens andra stycke att omedel- Sekretess och konkurrensrätt m.m. bart skall försegla handlingen och överlämna den till . Domstolen skall därefter skyndsamt pröva om hand- lingen omfattas av sekretess (54 § tredje stycket konkurrenslagen). I EG-rätten finns inga skrivna regler om förtroendeförhållandet mellan advokat och en klient (jfr artikel 220 EG-fördraget). Euro- paparlamentet föreslog därför , under arbetet med moderni- seringsförordningen, att kontakter mellan en klient och en extern eller intern jurist vilka innefattar juridisk rådgivning skall vara för- troliga (EP dokument A5–0229/2001 s. 11). Det avvisades emel- lertid av Europeiska kommissionen. har i avgörandet av i mål 155/79 AM & S mot Europeiska kommissionen på grund- val av gemensamma principer i medlemsländernas rättsordningar slagit fast vad som gäller i frågan. Enligt domstolen får skriftväxling mellan en advokat och en klient skydd under två förutsättningar. För det första skall skriftväxlingen avse klientens försvar i saken och vara upprättad i detta syfte. För det andra skall advokaten ha en självständig ställning i förhållande till klienten, dvs. det skall inte finnas ett anställningsförhållande mellan dem. Detsamma framgår av Förstainstansrättens dom av i mål T– 30/89 Hilti mot Europeiska kommissionen. Kommissionen har i beslut av om ett förfarande enligt artikel 85 i EG-fördraget (ärende IV/35.733 – ) även meddelat att dokument från ett företags rättsavdelning inte skyddas av ombuds- sekretess. Det finns ytterligare en viktig förutsättning för att sekretesskydd skall gälla mellan klienten och ombudet. Ombudet skall vara auktoriserad som advokat i en stat inom Europeiska uni- onen (EU), Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i (se direktiv /249/EEG av om under- lättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att till- handahålla tjänster). Advokater med auktorisation från andra län- der – exempelvis – omfattas inte av sekretesskyddet (se mål 155/79 AM & S mot Europeiska kommissionen). Av det ovan beskrivna framgår att ett auktoriserat patentombud enligt utredningens förslag kommer att vara skyldigt att utlämna skriftligt handlingar på begäran. Det gäller även sådana skriftliga handlingar som kan omfattas av patentombudets tystnadsplikt. Utredningens bedömning är att det saknas skäl att föreslå ändringar i konkurrenslagen. Utredningens uppfattning är i stället att de allmänna principerna om proportionalitet, alltså att Sekretess och konkurrensrätt m.m. den som är uppgiftsskyldig enligt konkurrenslagen inte får betungas onödigt, är nog för dessa fall. Det skall i sammanhanget även framhållas att ett patentombud, eller annan, inte är skyldig att röja företagshemligheter av teknisk natur. Sådan information får som redan nämnts vare sig begära in eller ta som utredningsmaterial vid en undersökning hos ett företag eller hos annan där det kan antas att bevis finns. Det kan förefalla att den av utredningen föreslagna begräns- ningen i möjligheten att höra ett vittne kan inverka på Konkurrens- verkets tillsynsmöjligheter (se avsnitt 8). Den av utredningen före- slagna ändringen i 36 kap. 5 § andra stycket skall dock bara vara tillämplig i domstolsprocess för det auktoriserade patentombudet när det gäller rådgivning eller annat biträde i patenträttsliga angelägenheter. Med den avgränsningen av begrep- pet patenträttsliga angelägenheter som föreslås i avsnitt 9.3 följer att tillsynsverksamhet inte skall behöva på- verkas negativt. 10.3Skatteverkets taxerings- och skatterevisionsverksamhet Utredningens bedömning: Frågeförbudet och inskränkningen i editionsplikten för auktoriserade patentombud kommer inte att inverka på revisionsverksamhet. De handlingar som enligt utredningens förslag är skyddade i domstolsprocess är sådana som rör patenträttsliga angelägenheter. Sådana hand- lingar granskas normalt inte vid en revision. Utredningens bedömning: Av utredningens direktiv framgår att det särskilt skall övervägas vilken inverkan utredningens föreslag om ändring i kan få på revisions- verksamhet. får enligt 3 kap. 5 § taxeringslagen (1990:324) före- lägga den som är eller kan antas vara skattskyldig att lämna uppgift, visa upp handling eller lämna över en kopia av handling som behövs för kontroll av uppgift i självdeklaration eller annan taxering. får vidare i vissa syften besluta om en taxerings- och skatterevision hos ett företag (3 kap. 8 § taxeringslagen). En revi- sion är en kontroll av underlaget för bl.a. de deklarations- och kontrolluppgifter som en näringsidkare lämnat till . Sekretess och konkurrensrätt m.m. Revisionen kan även innebära att hämta in uppgifter av betydelse för kontroll av annan person än den som revideras. Vid en revision granskas bl.a. räkenskaper och andra handlingar som rör verksam- heten. Den reviderade kan begära att en handling skall undantas från revision. Det kan gälla sådan handling som inte får tas i beslag enligt 27 kap. 2 § , alltså sådana handlingar som kan antas innehålla uppgifter som t.ex. advokater, läkare m.fl. har anförtrotts i sin yrkesutövning och som därför omfattas av tyst- nadsplikt (3 kap. 13 § första stycket 1 taxeringslagen och 16 § lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet). Vidare undantas annan handling med ett betydande skyddsintresse om handlingens innehåll på grund av särskilda omständigheter inte bör komma till någon annans kännedom och handlingens skydds- intresse är större än dess betydelse för kontrollen (3 kap. 13 § för- sta stycket 2 taxeringslagen). Begäran om att en handling skall undantas från revision kan göras muntligt eller skriftligt hos revisorn eller också skriftligt ställas till länsrätten. Om en handling begärs undantagen, och revi- sorn anser att den skall granskas, skall handlingen förseglas och under betryggande former överlämnas till länsrätten. Den av utredningen föreslagna ändringen i 36 kap. 5 § rätte- gångsbalken och därmed också begränsningar i skyldigheten att tillhandahålla handlingar skall enbart vara tillämplig när det gäller rådgivning i patenträttsliga angelägenheter. Det innebär att skatte- rättsliga angelägenheter inte omfattas av utredningens förslag. 11Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens förslag Utredningens bedömning: Den föreslagna lagstiftningen kan initialt förväntas leda till kostnadsökning för det allmänna i och med inrättandet av en ny myndighet, den s.k. . Nämndens verksamhet bör emellertid kunna finansi- eras genom avgifter. I övrigt bör förslagen inte få några nämn- värda statsfinansiella konsekvenser. En lagstiftning på området kommer att få positiva effekter för näringslivet och underlätta för näringsidkarna, inte minst för små och medelstora företag, att verka på lika villkor på den inre marknaden inom Europeiska unionen (EU). Även situationen vid patenträttsliga tvister utomlands kommer att bli mer jämlik med den föreslagna lagstiftningen. Förslagen får inga konsekvenser när det gäller kostnader och intäkter för kommuner och landsting, den kommunala själv- styrelsen, sysselsättningen, brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, den offentliga servicen i olika delar av landet, jämställdheten mellan män och kvinnor och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. För kommittéers och särskilda utredares arbete gäller bestämmel- serna i kommittéförordningen (1998:1474). I förordningen anges bl.a. att konsekvenserna i olika hänseenden av utredningsförslag skall redovisas. Av 14 § kommittéförordningen följer att om försla- gen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för sta- ten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om för- slagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. Beträffande kostnadsökningar och intäktsminsk- ningar för staten, kommuner, landsting, skall kommittén föreslå en finansiering. Av 15 § i samma förordning följer vidare att om för- slagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala själv- Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens förslag styrelsen skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen har haft i uppdrag att se över möjligheten till ett förstärkt skydd för tystnadsplikt för de yrkesgrupper som yrkes- mässigt sysslar med patenträttslig rådgivning, dvs. Behovet av och formen för utbildning, auktorisation och tillsyn har särskilt utretts. Som utredningen konstaterat i avsnitten 9.1–2 bör en ny nämnd inrättas (), som ges huvudansvaret såväl för att examination anordnas för dem som söker auktorisation och utövar tillsyn över de auktoriserade patentombudens verksamhet. För att lägga fast vad som avses med god patentombudssed på området kan det sannolikt också bli nödvändigt att tar fram riktlinjer och föreskrifter. Eftersom en ny auktorisationsordning instiftas gör utredningen den bedömningen att den föreslagna lagen om auktorisation av patentombud kan föra med sig ett ökat resursbehov. Kostnaderna för bör i princip täckas av avgifter som tas ut i samband med prövning av ansökningar om auktorisation samt också årsavgifter för upprätthållande av auktorisation. Härigenom tillförs nämnden regelbundet medel. I övrigt gör utredningen den bedömningen att lagförslagen inte leder till några nämnvärda kost- nadsökningar för det allmänna. Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser för svenska patentombud Lagstiftningen i skiljer sig mot förhållandena i andra länder, bl.a. i och . En svensk lagstiftning på området kommer att underlätta för svenska patentombud att få ett sekretesskydd i rättegång i andra länder, vilket i sin tur kan leda till ökad konkurrenskraft. När väl lagstiftningen är genomförd, kom- mer det således att få positiva konsekvenser för svenska patent- ombud och deras möjligheter att konkurrera på en större marknad. Initialt kommer den nya lagstiftningen sannolikt att medföra vissa merkostnader för utbildningsinsatser för patentombuden. Vidare kommer den föreslagna lagstiftningen att i form av främst ansöknings- och årsavgifter till leda till högre kostnader för samtliga framtida auktoriserade patentombud, vilket kommer att drabba patentombudens kunder genom höjda priser. Kostnaden kan dock vara motiverad eftersom auktori- serade patentombud kan erbjuda en tjänst som är mer värd för kunden (tystnadsplikt och begränsning i vittnesplikten). I avsnitt 9.2 föreslår utredningen att det skall inrättas en ny myn- dighet, alltså , som skall finansieras med såväl auktorisationsavgifter som årsavgifter för de som är auktori- serade patentombud. Kostnaderna för myndighetens verksamhet är dock svåra att beräkna, eftersom den av utredningen föreslagna auktorisations- ordning inte finns att tillgå. Utredningen har därför inte kunnat jämföra kostnader med en motsvarande myndighets kostnader. Utredningen utgår dock från att intäkterna från ansöknings- och årsavgifter skall uppgå till den fulla kostnaden för myndighetens verksamhet. Utredningen kan inte beräkna hur många anställda som krävs för verksamheten, men menar att det åtminstone behövs en hand- läggare och en sekreterare. Därutöver bör ledas av en chef. Vidare kommer nämnden bestå av ett antal externa ledamöter, för vilka kommer utgå arvode. Andra kostnader som myndigheten kommer att ha är hyres-, rese-, porto- och tele- fonkostnader m.m. samt kostnader för ett löpande ADB-system. Inledningsvis kommer också att ha en Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens förslag kostnad som hänförs till inköp av nya datorer, programvara, möb- ler o. dyl. Det finns ingen statistik på hur många personer som är verk- samma som patentombud i . Enligt statistik från epi (Insti- tute of Professional Representatives before Patent Office) fanns det däremot 282 svenska patentombud upptagna på Europeiska patentverkets lista över behöriga ombud, s.k. epi-ombud. Flertalet av dessa epi-ombud bedriver yrkesverksamhet i som till huvudsak bestått i biträde i patenträttsliga angelägenheter. Enligt utredningens förslag till övergångsbestämmelser kan därmed dessa ombud ansöka om auktorisation hos under nämndens första verksamhetsår. Det innebär att nämnden under sitt första verksamhetsår kommer att tillföras medel genom aukto- risationsavgiften, vilket sannolikt kan täcka den fulla kostnaden för myndighetens verksamhet . Det är som redan nämnts svårt att beräkna vad Patentombuds- nämndens verksamhet kan kosta . Utredningen uppskattar ändå att nämnden kommer kostar . Med utgångspunkt i antalet medlemmar i ningen (248 st.) och (510 st.) antar vidare utredningen att stocken patentombud är 500 personer och av en antagen 20-årig verksamhet i genomsnitt inflödet och utflö- det är 25 personer. kommer dock fler ansök- ningsärenden eftersom det instiftas en ny auktorisationsordning. Om auktorisationsavgiften läggs på och årsavgiften på täcks myndighetens kostnader. Det finns dock oändligt många andra kombinationer mellan de två avgiftstyperna. Om auktorisationsavgiften läggs på blir årsavgiften i stället . Som ett tredje exempel kan nämnas att om auktorisationsavgiften läggs på blir årsavgiften . Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens förslag När det gäller kostnader för landsting och kommuner bedömer utredningen att förslaget inte kommer att ha några nämnvärda kon- sekvenser. Inte heller bedöms förslagen ha några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, sysselsättningen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, den offentliga servicen i olika delar av landet, jämställdheten mellan män och kvinnor och möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. 12.1Förslag till lag (----:--) om auktorisation av patentombud Denna lag innehåller bestämmelser om auktorisation av patent- ombud, tillsyn och disciplinära åtgärder. Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. I den klargörs att lagen endast omfattar auktoriserade patentombud. Enligt svensk rätt får däremot också patentombud som inte auktoriserats utöva patentombudsverksamhet. I denna lag avses med 1.patentombud: en fysisk person vars yrkesutövning innefattar att biträda i patenträttsliga angelägenheter, 2.auktoriserat patentombud: ett patentombud som auktoriserats av , samt 3.patenträttsliga angelägenheter: angelägenheter som rör a.bedömningen av en uppfinnings patenterbarhet, b.förberedelser inför och ansökan om patent samt andra för- faranden rörande patent inför en myndighet eller organisa- tion, c.bedömningen av ett patents giltighet, ett patents eller en patentansökans skyddsomfång, intrång i patent och ägande- rätt till ett patent eller en patentansökan, d.förberedelser och uppträdande inför domstol i patenträtts- liga mål och ärenden, och e. andra liknande angelägenheter. Paragrafen innehåller definitioner som används genomgående i lagen och gör det möjligt att avgränsa den personkrets som omfat- tas av lagen. Av punkten 1 framgår att patentombud är fysiska personer som i sin yrkesutövning lämnar biträde i bl.a. patenträttsliga angelägen- heter. Det är en vidsträckt kategori av yrkesutövare som omfattas av lagens begrepp patentombud, och dessa kan vara såväl fristående patentkonsulter vid patent- eller advokatbyråer som företags- interna jurister och civilingenjörer. Detta har närmare behandlats i avsnitt 9.1 I punkten 2 definieras vem som är ett auktoriserat patentombud. Auktorisation behandlas närmare i kommentaren till 4 §. I punkten 3 finns en exemplifierande uppräkning av vad som avses med patenträttsliga angelägenheter och har behandlats i avsnitt 9.3. Med andra liknande angelägenheter i punkten e avses sådana angelägenheter som ryms inom patentskyddets tillkomst, upprätthållandet av rättigheterna och beivrande av intrång i rättig- heterna enligt punkterna a–d. Med patenträttsliga angelägenheter avses inte sådana angelägenheter som kan komma i konflikt med t.ex. konkurrenslagens (1993:20) bestämmelser. Ett patentombuds rådgivning och biträde i andra immaterial- rättsliga angelägenheter omfattas inte av begreppet patenträttsliga angelägenheter. Det hindrar dock inte att auktoriserade patent- ombud ägnar sig åt sådan eller annan rådgivning (jfr punkten 1). Vidare är verksamhet som utförs inom ramen för en myndighets uppdrag inte att hänföra till biträde i patenträttsliga angelägenheter i lagens mening. Således innefattar det arbete som handläggare vid () ägnar sig åt inte biträde i patenträttsliga angelägenheter. 1.pröva ansökningar om auktorisation av patentombud, 2.föra register över auktoriserade patentombud, 3.utöva tillsyn över auktoriserade patentombud, 4.pröva frågor om disciplinära åtgärder mot auktoriserade patentombud, 5.verka för att god patentombudssed utvecklas och följs, och 6.pröva övriga frågor enligt denna lag. Regeringen utser ledamöter i . Ord- föranden skall vara lagfaren. Närmare bestämmelser om och dess verksamhet meddelas av regeringen. I paragrafen anges verksamhet, som har behandlats i avsnitt 9.2. Närmare handläggningsregler för myndig- heten framgår av förvaltningslagen (1986:223). I första stycket punkterna 1–6 redovisas de uppgifter som har. är den myndighet som prövar frågor om auktorisation och registrerar auktoriserade patentombud (punkterna 1–2). Av förvaltningslagens bestämmel- ser följer att handläggning av ärenden hos myndighet skall ske skyndsamt. utövar tillsyn och prövar frå- gor om disciplinära åtgärder (punkterna 3–4). Att nämnden skall utöva tillsyn innebär bl.a. en skyldighet att tillse att auktoriserade patentombud utför sina uppdrag på det sätt och med den kvalitet som god sed kräver och att de i övrigt följer lagens bestämmelser. Vidare har en skyldighet att självmant eller efter anmälan ta upp ett disciplinärende. Det står också nämnden fritt att ta upp och utreda frågor utan att det har föranletts av misstankar mot ett patentombud. Exempelvis kan bland ett antal patentombud undersökas om det mer allmänt tillämpas en viss praxis som nämnden funnit skäl att angripa mot i ett konkret fall. Det anges också i punkten 5 att i sin verk- samhet skall utveckla och främja god sed. Det innebär att auktori- serade patentombud skall verka i enlighet med bl.a. de handlings- normer som kommer till uttryck i de beslut som fattas av (se också 5 §). Slutligen anges i punkten 6 att nämnden har att pröva andra frågor, exempelvis försäkringsfrågor, enligt lagen. I andra stycket anges de grundläggande förutsättningarna för sammansättning. Det ges också ett sär- skilt bemyndigande till regeringen att meddela närmare bestämmel- ser om nämnden. I en förordning kan bl.a. föreskrivas de närmare förutsättningarna för samverkan med andra utländska myndigheter (jfr bl.a. artikel 56 i direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer). För auktorisation krävs att en sökande 1.inte är underårig, försatt i konkurs eller underkastad närings- förbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 2.har lämplig teoretisk examen och yrkeserfarenhet, 3.hos har avlagt godkänt kunskapsprov, 4.i sin yrkesutövning bedriver verksamhet som rör patenträtts- liga angelägenheter, och 5.är redbar och i övrigt lämplig att verka som patentombud. Om det finns särskilda skäl, får bevilja undantag från kraven i första stycket 2–4. Närmare bestämmelser om villkoren för auktorisation av patent- ombud meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I paragrafen behandlas villkoren för att bli auktoriserad som patentombud. För auktorisation krävs att vissa kunskaps- och kompetenskrav är uppfyllda. Kraven i punkterna 1, 4 och 5 skall inte bara vara uppfyllda när auktorisation beviljas utan även efter denna tidpunkt. I första stycket punkten 1 anges de allmänna kraven för aukto- risation, dvs. att ett patentombud inte får vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Ett auktoriserat patent- ombud skall vidare ha en självständig ekonomisk ställning, och den som är försatt i konkurs eller är underkastad näringsförbud skall därför inte kunna vara auktoriserad. I punkterna 2 och 3 har det säkerställts att ett patentombud skall ha en viss grundläggande kunskaps- och erfarenhetsnivå vid ansö- kan om auktorisation och har behandlats i avsnitten 9.4.1–3.