sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Detta skulle ske dels genom skärpta krav på skolplaner och arbetsplaner, dels genom införandet av skriftliga kvalitets- redovisningar. Redovisningarna skulle innehålla en bedömning av måluppfyllelsen i förhållande till skolplan respektive arbetsplan samt slutsatser angående åtgärder. Behovet av sådana systematiska bedömningar hade, menade statsrådet, ökat i och med det reforme- rade styrsystemet då de ansvariga [kan förlita] sig på ett nationellt, detaljerat regelverk som garant för kvaliteten och likvärdig- heten. Målstyrningen och de nya läroplanerna sades öka behovet av en god kontroll av resultaten och att undersöka effekterna av hur skolorna lagt upp undervisningen. Regeringen lyfte fram att skrift- liga kvalitetsredovisningar har en betydelse för det lokala kvalitets- arbetet, men också för att svara upp mot det informationsbehov som finns på den centrala nivån. trädde förordningen om kvalitets- redovisning inom skolväsendet (1997:702) i kraft, vilken åtföljdes av allmänna råd utfärdade av . reviderades förordningen så att det framgår att det är de nationella målen som skall följas upp – inte lokala mål i skolplanen. har på regeringens uppdrag stött kommunernas kvali- tetsarbete samt följt och redovisat hur kommunerna utvecklat arbetet med kvalitetsredovisning. Enligt är det efter de förordningen funnits fortfarande kommuner som inte upprättar en kvalitetsredovisning, även om läget förbättrats, och det förekommer ibland stora brister i såväl bedömningen av måluppfyllelsen i verksamheterna som i redovisningen av eventuella åtgärder. Mycket sällan görs analyser ur ett huvudmannaperspektiv, med utgångspunkt i huvudmannens ansvar för likvärdigheten i sin verksamhetTPF30FPT. 30TP PT (2005) lägesbedömning 2005. Rapport till regeringen, dnr 2005:1475 Kvalitetsredovisningarna utgör ett viktigt underlag för Skol- verket i dess granskande verksamhet men några generella slutsatser om kvalitet har inte kunnat dras på nationell nivå ut- ifrån redovisningarna – därtill är skillnaderna dem emellan för stora. För att förbättra läget gav regeringen i uppdrag att ta fram allmänna råd utifrån den reviderade förordningen (U2006/1052/S), något som också efterfrågats av skolhuvudmän och rektorer. Verkets redovisning av uppdraget i juni 2006TPF31FPT omfat- tar såväl råd angående kvalitetsredovisningens struktur som vad den bör innehålla, vilka som bör involveras i arbetet samt hur den färdiga redovisningen bör spridas. utvecklingsplan lyfte även fram behovet av att den infor- mation som kommunerna lämnar för den nationella uppföljningen i större utsträckning än tidigare skulle avse verksamhetens kvalitet och resultat. konstateras ha ett ansvar för att kontinu- erligt utveckla det nationella uppföljningssystemet så att det tillgo- doser såväl nationella som lokala behov, och det utan att huvud- männens uppgiftslämnarbörda ökar. Det anges mer vara frågan om en omläggning av redovisningen så att kvantitativa uppgifter som beskriver systemet begränsas till förmån för uppgifter om verk- samheternas kvalitet och resultat. Utvärderingen av kunskaper skall, menade regeringen, inte en- dast omfatta enkla provuppgifter av mer traditionellt slag utan även förmågor som problemlösning, tillämpningar m.m. Att utvär- dera läroplanernas mål och värdegrund liksom kursplanernas ämnessyn kräver framtagning av nya underlag, nya sätt att analysera inlärningsresultat. Kvalitetsmåtten i skolsystemet omfattar enligt regeringen inte bara resultat i förhållande till de mål som rör kun- skaper, kompetenser och andra mål i läroplanen utan också be- dömningar av t.ex. elevers och föräldrars inflytande, ledningsfrågor och arbetssätten i skolan. De bedömningsinstrument som Skol- verket fått i uppdrag att utveckla inom ramen för en så kallad prov- bank borde enligt regeringen också komma att ingå bland de kvali- 31TP PT (2006) Redovisning av uppdrag om allmänna råd m.m. för kvalitetsredovisning, dnr 2006:551 Bilaga 3 SOU 2007:28 tetsmått som framtida resultat- och kvalitetsbedömningar på nationell och lokal nivå skall grundas på. Enligt var det inte tillgången till data i sig som var det primära problemet utan att man på skol- och huvudmannanivå inte dokumenterar sitt arbete och resultatet av detta. I frånvaro av gemensamma diskussioner om undervisningen och dess resultat saknades underlag för en utvecklad redovisning av verksamheternas kvalitet, menade verket. svar på regeringens uppdrag i regleringsbreven att utveckla ett kvalitets- indikatorsystem var att i samarbete med kommuner och skolor ta fram BRUK, ett instrument för självvärdering av verksamhetens kvalitet uppdelat på förutsättningar för verksamheten, process- kvalitet och resultat.TPF32FPT Efter ett par försöksomgångar gjordes syste- met tillgängligt på , frivilligt för skolor att använda i sitt kvalitetsarbete. överfördes ansva- ret för BRUK till Myndigheten för skolutveckling och lades ut på myndighetens webbplats Uwww.skolutveckling.se.U Regeringen ansåg inte att lösning svarade upp mot det nationella behovet av information om verksamheternas resultat. Regeringen uppdrog därför till att lämna förslag till indikatorområden och kvalitetsindikatorer. De nationella kvalitets- indikatorerna, som i första hand skulle utgå från befintligt under- lag, skulle enligt regeringens uppdrag stödja kvalitetsarbetet i sko- lor och kommuner, göra jämförelser lokalt och nationellt möjliga samt stödja nationell uppföljning, utvärdering och utbildnings- inspektion.TPF33FPT I sin redovisning av uppdragetTPF34FPT pekade på problemet med att kvalitetsaspekter inte alltid går att mäta vilket försvårar jämförbarhet mellan verksamheter och . Att indikatorer kan komma att styra verksamheten i alltför hög grad och därige- nom hämma lokal utveckling balanseras enligt av att de torde medföra en bättre överskådlighet och underlag för beslut om verksamheten på nationell nivå, liksom en större jämförbarhet och likvärdighet mellan skolor och kommuner. 32TP PT (1999) Ett nationellt indikatorsystem för barnomsorg och skola, Svar på regeringsuppdrag, dnr 1998:2857, samt (2000) BRUK – ett nationellt indikator- system för barnomsorg och skola, dnr 1998:2857 33TP PT Regeringens uppdrag Ett system för resultatinformation (U2003/2060/S) 34TP PT svar på regeringsuppdrag U2003/2060/S Redovisning av regerings- uppdrag, del B, dnr 2003:2038, samt Redovisning av uppdrag om nationella kvalitetsindikatorer, del C, dnr 2004:850 Regeringen återkom i särskild ordning med ett nytt uppdrag till enligt vilket verket bl.a. skulle ange kortsiktiga priorite- ringar inom ramen för sin egen verksamhet och inom ramen för uppdraget om utveckling av nationella kvalitetsindikatorer (U2005/3844/S). I redovisningen av uppdraget i november 2005TPF35FPT lyfte fram att man, för att svara mot behovet av mer lättillgänglig information om skolväsendet, bedömde att ett be- gränsat antal väl motiverade och underbyggda indikatorer kan vara till hjälp för att exempelvis identifiera utvecklingsområden och problem som behöver åtgärdas. avsåg att på kort sikt lägga ut en grafisk presentation över utvalda mått på sin webbplats samt en sammanställning av indikatorer inom olika politikområden för att bl.a. underlätta jämförelser . förändrade publiceringen av statistiken på wwwU .skolverket.seU för att underlätta för användare att hitta önskade uppgifter. Bland annat har alla skolformer fått en egen ingångssida där man samlat statistiska uppgifter om respektive skolform tillsammans med beskrivande texter. Under rubriken mått presenteras utvecklingen för olika nyckeltal. 1997 meddelade regeringen att man avsåg att ta fram riktlinjer för särskilda, kontinuerliga kvalitetsgranskningar på nationell nivå. Samlade redovisningar och bedömningar av kvalitetsutvecklingen i skolan skulle bredda underlaget för för- ändringar och vidareutveckling av de nationella måldokumenten. kontrollerande uppgifter skulle därför kompletteras med kvalitetsbedömningar gjorda av statliga utbildningsinspektörer knutna till myndigheten. Beroende av granskningsområde borde, enligt regeringen, externa sakkunniga engageras som företrädare för olika kompetensområden. Dessutom rekommenderades ett samarbete med lokala utvärderingsansvariga, regionala utvecklings- centra, forskare med flera. Vilken inriktning och vilka områden som skulle kvalitets- granskas skulle anges i särskilda direktiv från regeringen så att systemet som helhet skulle komma att täckas in. 35TP PT (2005) Redovisning av uppdrag att redovisa behov av omedelbara förtydliganden i det nationella uppföljningssystemet m.m., dnr 2005:1268 huvudmännens kvalitetsredovisningar skulle bilda utgångspunkt för granskningarna som skulle redovisas så att de både bildar un- derlag för bedömningar av läget i skolsystemet som helhet och fungerar som stöd för lokal kvalitetsutveckling. I utvecklingsplanen lyfte regeringen särskilt fram att redovisningarna skulle vara så skrivna att de gav underlag för tydliga slutsatser om starka och svaga sidor och belysa väsentliga aspekter av utbildningen. redovisade i enlighet med regeringens upp- drag resultatet av den första nationella kvalitetsgranskningen om- fattande tre områden: rektorsuppdraget, undervisningen för elever i behov av särskilt stöd samt läs- och skrivprocesserna i under- visningenTPF36FPT. Ytterligare tre omgångar genomfördes åren 1999 – 2001/2002 med granskning av områden såsom skolors arbete mot kränkande behandling, sex- och samlevnadsundervisningen, betygs- sättningen samt tidsanvändningen i skolan. I samband med delning fick an- svar för nationell kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering och utbildningsinspektion.TPF37FPT är verkets prioriterade uppgift, och skall enligt det ursprungliga uppdraget granska alla kommuner och skolor . uppgift är att klargöra hur väl en verk- samhet fungerar i förhållande till bestämmelserna i skollagen, skolformsförordningarna och de nationella läroplanerna. Till skill- nad från tillsynsverksamheten omfattar utbildningsinspektionen en granskning och bedömning av både den rättsliga aspekten och kvaliteten i de inspekterade verksamheterna. Efter en inledande uppbyggnadsfas har t.o.m. inspekterat verksam- heten i drygt 130 kommunerTPF38FPT. Resultatet av inspektionerna publiceras i ett beslut per huvud- man med tillhörande rapporter på kommun- och skolnivå. I rap- porterna redovisas inspektörernas bedömning av måluppfyllelsen i verksamheten liksom krav på åtgärder i den mån brister konstate- rats. En utvärdering visar att de granskade verksamheterna i hög utsträckning delar inspektörernas bedömningar och är övervägande positiva till granskningen. Inspektionen uppfattas ofta som ett stöd i det lokala kvalitetsarbetet.TPF39FPT 36TP PT (1999) Nationella kvalitetsgranskningar 1998, nr 160 37TP PT Förordning (2002:1160) med instruktion för 39TP PT och (2006) utbildningsinspektion – ger den några effekter? Effektutvärdering genomförd på uppdrag av , Slutrapport . Det breda underlag som utbildningsinspektionen ger skall även bilda underlag för slutsatser om hur skolsystemet fungerar som helhet och om det finns behov av förändringar på nationell nivå.TPF40FPT I årliga analyser av inspektionsverksamhetens resultat sammanfattar sin bedömning av skolsystemets funktion och ger prio- riterade förslag till åtgärder för att förbättra måluppfyllelsen. I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 16) aviseras att skall uppdras att genomföra inspektioner av varje skolas kvalitet minst , med fokus på skolans kunskapsuppdrag. 2.4.5Underlag för uppföljning på individnivå Enligt skollagen är målet för utbildningen att ge eleverna kunska- per och färdigheter samt att främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Läro- och kursplanernas mål att sträva mot anger en önskad kvalitets- utveckling i skolan, och innebär att varje elev skall ges förutsätt- ningar att nå så långt möjligt i kunskapsutveckling och social för- måga. Som ett underlag för dels lärares bedömning av elevens kun- skapsutveckling, dels elevens behov av eventuella stödinsatser, har utöver de nationella proven i årskurs 5 och 9 utvecklat diagnostiska material för årskurs 1-5 och årskurs 6-9. Enligt en undersökning av SkolverketTPF41FPT används dock dessa material i liten utsträckning varför enligt sin verksamhetsplan planerar särskilda insatser för att öka användningen av diagnos- materialen. är inte ensam producent av bedömningsmaterial, tvärtom. Utöver det stöd för bedömning som tillhandahålls i läro- böcker och andra läromedel finns också åtskilliga diagnosmaterial på marknaden. I vilken mån dessa material ligger i linje med målen i läro- och kursplaner är svårt att avgöra och varierar naturligtvis mellan produkterna. Enligt vad utredningen erfar från kontakter med anställda vid liksom lärare bedöms de diagnosmaterial som finns på marknaden generellt ligga i linje med måldokumenten. 40TP PT (2004) Att inspektera för att förbättra – ett informationshäfte om utbildningsinspektion, best.nr 04:850 41TP PT (2004) Prövostenar i praktiken. nationella provsystem i ljuset av användares synpunkter, best.nr 04:848 Dock påpekar flera att dessa material inte är heltäckande, utan endast behandlar delar av kursplanernas mål. Läraren är enligt läroplanen skyldig att fortlöpande informera elever och föräldrar om elevens studieresultat och utvecklings- behov. Minst en gång per termin skall enligt grundskole- förordningen (1994:1194) 7 kap 2 § ett utvecklingssamtal hållas med lärare, elev och dennes vårdnadshavare om elevens kunskaps- och sociala utveckling och hur den bäst kan stödjas. Utvecklings- samtalen är tänkta att bygga på, och vara en del i, en löpande dialog och återkoppling om elevers utveckling till elever och föräldrar. Enligt SkolverketTPF42FPT är flertalet föräldrar – av tillfrå- gade föräldrar 2003 – nöjda med utvecklingssamtalen. Föräldrar till elever i årskurs 1-6 är mer nöjda än föräldrar till barn i de senare årskurserna. Utvecklingssamtalen koncentreras enligt verket dock ofta till uppnåendemålen, och särskilt i ämnena svenska, engelska och matematik. utbildningsinspektion har också visat att förutsättningarna för utvecklingssamtalen skiljer sig kraftigt åt mellan skolor och klasser beroende av hur de organiserats. är det en enda person vid skolan som genomför utvecklings- samtalet, en eller annan som inte har personlig erfarenhet om elevens utveckling i de olika ämnena då denne är hänvisad till andrahandsuppgifter från andra lärare. I dessa fall är det stor risk att en del ämnen inte behandlas alls. I andra fall genomförs stafett- samtal där eleven och dennes föräldrar träffar lärare efter lärare, en lösning med korta pass där informationsutbytet riskerar att begränsas och bli ytligt. Lärare jag träffat bekräftar ovanstående bild, och antyder även att det kan vara svårt att kommunicera problem med föräldrar vid utvecklingssamtalen. Det är lätt hänt att man som lärare i högre grad lyfter fram det eleven är bra på men är vagare när det gäller ev. brister i elevens kunskapsutveckling – enligt en lärare lindar man in negativa besked och försöker vara snäll och lyfta fram det positiva. Denna utsaga stöds av som i sin forskning fun- nit att lärare gärna är varsamma och lindar in besked som kan upp- fattas som känsliga – att man presenterar problemet i ett töcken av positiva besked. För att förbättra dialogen mellan lärare och elever och deras för- äldrar infördes krav på individuella utvecklings- 42TP PT (2004) Attityder till skolan 2003, nr 243 43TP PT Hofvendahl (2006) har du nog lite problem i matte, Artikel i /04 utgiven av , och folkminnen planer genom en komplettering av grundskoleförordningens be- stämmelse om utvecklingssamtal. Läraren skall i en framåtsyftande individuell utvecklingsplan skriftligt sammanfatta de insatser som behövs för att eleven ska nå målen och i övrigt utvecklas så långt det är möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanen. Utvecklings- planen, som kan utformas som ett kontrakt med överenskom- melse mellan lärare, eleven och vårdnadshavare, bör enligt förord- ningen grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhål- lande till målen i läro- och kursplaner. Enligt allmänna råd och kommentarer Den individuella utvecklingsplanen (2005) bör läraren skriftligt dokumentera elevens utveckling för att för- enkla samtalet med elever och föräldrar och som ett stöd i arbetet med att följa upp eleverna och värdera effekter av gjorda insatser. Jag erfar utifrån mina skolbesök att arbetet med att ta fram indi- viduella utvecklingsplanerna bl.a. medfört att lärare fått en bättre förståelse för måluppbyggnaden i läro- och kursplaner och att lä- rare upptäckt mål att sträva mot. Lärare uttrycker även att de individuella utvecklingsplanerna är ett stöd när det gäller att vara saklig i bedömningen av elevernas styrkor och svagheter. Kommittédirektiv och betänkanden i Kommittédirektiv En ny organisation för den statliga skoladminist- rationen () (dir. 1990:60) Kommittédirektiv Tillkallande av en beredning för att ge förslag till ett nytt betygssystem i , gymnasieskolan och den kom- munala vuxenutbildningen (dir. 1990:62) Kommittédirektiv Mål och riktlinjer m.m. för barnomsorgen och det offentliga skolväsendet () (dir. 1991:9) statistikutredning Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning (SOU 1992:48) Skola för bildning (SOU 1992:94) Betygsberedningen Ett nytt betygssystem (SOU 1992:86) Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken (SOU 1994:1) Kommittédirektiv Det inre arbetet i skolan (dir. 1995:19) slutbetänkande Skolfrågor – om en skola (SOU 1997:121) Kommittédirektiv Försöksverksamhet med utbildning utan timplan i (dir. 1999:90) Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63) skollagskommitté Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) Kommittédirektiv Kartläggning och utvärdering av skolans lednings- struktur (dir. 2003:36) delbetänkande Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123) Utredningen om skolans ledningsstruktur Skolans ledningsstruktur – om styrning och ledning i skolan (SOU 2004:116) Timplanedelegationens slutbetänkande Utan timplan – för målin- riktat lärande (SOU 2005:101) Antologi från timplanedelegationen Utan timplan – forskning och utvärdering (SOU 2005:102) Kommittédirektiv Utredning om auktorisation av lärare (dir. 2006:31) Kommittédirektiv Direktiv till – om behörighet och auktorisation (U 2006:07) (dir. 2006:140) SOU 2007:28 Bilaga 3 Propositioner och skrivelser m.m. Skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4) Ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18) En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan (prop. 1992/93:220) Betyg i det obligatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85) Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1995/96:206) Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet (skr.1996/97:112) Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning samverkan, ansvar och utveckling (skr. 1998/99:121) En ny lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) Utbildning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) Om läroplanerna som styrinstrument (Ds 2001:48) Budgetproposition (prop. 2006/07:1 utgiftsområde 16) Övriga dokument från regeringen Uppdrag till att tillhandahålla ett nytt nationellt prov- system (U1999/3290/S) , (2000) Uppdrag till Ett system för resultatinformation (U2003/2060/S) Uppdrag till avseende det nationella provsystemet (U2004/5293/S) Uppdrag till om utveckling av nationella kvalitets- indikatorer (U2005/3844/S) Uppdrag till att föreslå mål att uppnå och natio- nella prov i årskurs 3 (U2006/9851/S) betänkande Ansvaret för skolan (bet. 1990/91:UbU4) betänkande Ny läroplan för m.m. (bet. 1993/94:UbU1) Rapporter och andra publikationer Hofvendahl (2006) har du nog lite problem i matte, Artikel i /04 utgiven av , och folkminnen (1998) Statsbyggnad, webbplats (1994) Programplan Utvärdering, (1997), Årsredovisning för /96, dnr (1999) Att utvärdera skolan Verktyg för utvärdering (1999) Ett nationellt indikatorsystem för barnomsorg och skola, Svar på regeringsuppdrag , dnr 1998:2857 (1999) Nationella kvalitetsgranskningar 1998, Skol- verkets rapport nr 160 (2000) BRUK - ett nationellt indikatorsystem för barn- omsorg och skola , dnr 1998:2857 (2000) Kursplaner och betygskriterier (2004) Att inspektera för att förbättra – ett informations- häfte om utbildningsinspektion, best.nr 04:850 (2004) Attityder till skolan 2003, nr 243 (2004) Prövostenar i praktiken. nationella provsystem i ljuset av användares synpunkter, best.nr 04:848 (2004) Redovisning av uppdrag om nationella kvalitets- indikatorer, del C , dnr 2004:850 (2004) svar på regeringsuppdrag U2003/2060/S Redovisning av regeringsuppdrag, del B1 2004-01- 22, dnr 2003:2038 (2005) Den individuella utvecklingsplanen, Allmänna råd och kommentarer (2005) Redovisning av uppdrag att redovisa behov av omedelbara förtydliganden i det nationella uppföljningssystemet m.m., dnr 2005:1268 (2005) lägesbedömning 2005. Rapport till re- geringen, dnr 2005:1475 (2006) Allmänna råd och kommentarer för kvalitets- redovisning (2006) strategi och långsiktiga plan för utvär- deringsverksamhet, dnr 2007:539 Statskontoret (1996) Statens styrning av verksamhet – En studie åt , Rapport 1996:12 (bi- laga till SOU 1996:169) Thoursie (1994) Grundskoleutbildning Fakta och perspektiv Quennerstedt (2006), Kommunen – en part i utbildnings- politiken? Doktorsavhandling, , Universitets- (2003) Gränslöst arbete – inom vissa gränser. Lä- rares och rektorers uppfattning om arbete utan timplan i grund- skolan, vid uni- versitet Regeringsformen (1974:152) Skollagen (1985:1100) Grundskoleförordningen (1994:1194) föreskrifter om uppgiftsinsamling från skolhuvud- männen (SKOLFS 2000:157) föreskrifter om obligatoriska ämnesprov i årskurs 9 i /2007 (SKOLFS 2006:5) Förordning om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. (SFS 1992:1083) Förordning om kvalitetsredovisning inom skolväsendet (SFS 1997:702) Förordning med instruktion för (SFS 2002:1160) har utredningen besökt elva grundskolor i främst för att få del av verksamma lärares egna ut- sagor om målsystemet – hur det tagits emot, förståtts och tilläm- pats, hur man lagt upp arbetet på skolorna, hur uppföljning av mål- uppfyllelse går till, vilka underlag som används etc. Informationen från skolbesöken tjänar två syften: dels att värdera den bild utred- ningen fått av orsaker till att målsystemet inte införts och genom- förts så som tänkt i , dels att komplettera underlaget inför ett beslut om förslag till hur målsystemet kan utvecklas. Om kursplaner, mål och avstämningstidpunkter 1.1 Utformning och innehåll En genomgående uppfattning bland de lärare jag mött är att kurs- planerna är svåra att förstå och att det är svårt att utläsa vad staten menat med målen så som de nu är utformade. Flertalet intervjuade lärare ger exempel på olika ord och begrepp som man har svårt att dechiffrera eller förhålla sig till, exempelvis skillnader mellan att ha inblick i respektive att ha insikt i eller om att utveckla kunskaper är detsamma som att eleven skall kunna. Inte bara enstaka ord och begrepp ses som problematiska, över huvud taget anser många att språket i kursplanerna är otillgängligt och akademiskt vilket gör det svårt att förstå och att kommunicera med elever och föräldrar. En annan svårighet är att många kursplaner upplevs vara så vaga att undervisningen enligt lärarna kan fyllas med snart sagt vilket innehåll som helst. Ett exempel är slöjdläraren som fann att man kan göra vad som helst så länge man är kreativ, eller läraren i hem- och konsumentkunskap som vid sin genomläsning av den nya kursplanen uppfattade att matlagning inte längre hörde till ämnet. Men det redovisas även mottsatt uppfattning, t.ex. lyfts kursplanen i matematik fram som tydlig.