sou · GVB344 · 2008-01-01 00:00:00 — Tillhandahållande av upptagningar från databas kan likställas med tillhandahållande av handlingar från ett arkiv. Offentlighetsprincipen innebär inte, att någon utomstående själv får i ett arkiv eftersöka icke närmare preciserade handlingar och ta ut dem ur arkivet. Principen bygger på att efterfrågade handlingar skall tillhandahållas Det är inte givet att de sparade banden skall bedömas på precis samma sätt som det totala material där de ursprungligen ingick. Logiskt är det inte uteslutet att se det sparade materialet som ett nybildat, tidsbegränsat (temporärt) register, där frågan om upp- rättandet inte är avgjord genom att det sparade materialet en gång har utgjort en del av ett fortlöpande register. I stället skulle det sparade registret kunna behandlas som ett i någon mening nytt, temporärt register, där upprättandefrågan får bedömas enligt andra regler. av vederbörande tjänsteman som före utlämnandet skall undersöka om någon handling inte får lämnas ut enligt sekretessbestämmelserna.. Synpunkten har relevans fast 2 kap. TF innehöll en annorlunda reglering och att målet handlade om egen sökning via ter- minal i materialet (e-postsystemet KOM-79). PM om granskning av handlingar hos regeringen och och om rutinerna i vid svar till utskottet I denna promemoria redovisas vissa rättsliga och praktiska frågor angående granskning av handlingar hos regeringen och och om rutinerna i vid svar till utskottet. 1.Konstitutionsutskottet regeringsform med ändring Enligt § 105 regeringsform (RF) gällde att det ålåg kon- stitutionsutskottet att äska regeringens protokoll. I grundlagskommentar1 antecknas att utskottet inte hade annan rätt än vilken medborgare som helst till handlingar som inte kunde anses som integrerade delar av protokollet eller bilagor till proto- kollen. Emellertid har en numera fast praxis utbildat sig, enligt vilken hand- lingar, som väl ej kunna sägas utgöra integrerade delar av protokollen, men äro ägnade att belysa där införda beslut, alltid utlämnas. Vid sidan av grundlagen har KU även beaktat upplysningar rörande statsrådens verksamhet utanför protokollen. har behandlat bland annat frågan om vilket mate- rial kunde granska. Han erinrar först om 1969 års ändring av § 105 RF. Ändringen innebar att paragrafen tillfördes en inledande mening i syfte att markera granskningens inriktning på administrativa och inte politiska frågor: Konstitu- tionsutskottet åligger att granska statsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenas handläggning. Därefter följde enligt tidigare lydelse meningen om äskandet av protokollen. Sterzel noterar den nyssnämnda utvecklingen i praxis och anger: Över huvud kommer 1Robert , grundlagar och tillhörande författningar, 8 uppl., 1964, s. 116. 2Fredrik Sterzel, kontrollmakt, 1969, s. 55 f. inga begränsningar alls att gälla i fråga om det material som KU får lägga till grund för sina uttalanden. En annan sak är KU inte kan komma åt vilket material som helst. Enligt ett stadgande i RO (riksdagsordningen) kunde regeringen beskära de informationer önskade. Men detta innebar ingen begräns- ning i utskottets rätt att få tillgång till allmänna handlingar. regeringsform och utvecklingen i praxis 3 Bestämmelsen i 12 kap. 1 § RF inleds med en första mening som är identisk med den som tillkom vid ändring. skall granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål utfå protokollen över beslut i regeringsärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden. Varje annat utskott och varje riksdagsledamot får hos skriftligen väcka fråga om statsråds tjänsteutövning eller handläggningen av regeringsärende. Av förarbetena4 framgår att granskningen skall vara administrativt och inte politiskt inriktad. Föremål för granskning är inte bara statsrådens verksamhet som ledamöter av regeringen utan också deras ämbetsutövning såsom departementschefer. Med regerings- ärendenas handläggning avses inte bara själva beslutsfattandet i regeringen utan också föregående beredningsförfarande och efter- följande verkställighetsåtgärder. Bestämmelserna om roll inom kontroll- makten kommenteras också i en nyligen utgiven grundlagskom- mentar.5 Där beskrivs utvecklingen i praxis av granskningen till att avse rättslig och administrativ praxis (allmän granskning) och beslut och åtgärder av kontroversiellt slag (särskild granskning). I fråga om rätten att få ut protokollen och dit hörande handlingar anförs att allmänna regler om en myndighets tillgång till en annan myndighets handlingar blir vägledande. Endast i undantagsfall kan 3I fråga om verksamhet kan – förutom de i denna promemoria åberopade arbetena – nämnas Utredningar från (1995/96:URD2) Konstitutions- utskottets seminarium KU:s granskning – juridik och/eller politik?, upp- satsen Kontrollmakten i regeringsformen i Författning i utveckling, Konstitutionella studier av , 1998 samt seminariedokumentation (2005/06:RFR4) Regerings- makt och kontrollmakt. 4Se KU 1968:20, s. 40 f. och prop. 1973:90, s. 415. 5Erik m.fl., Grundlagarna, 2 uppl., 2006, s. 526 ff. det finnas godtagbara skäl att vägra att ställa protokoll och andra handlingar till förfogande. Skriftliga redovisningar och muntliga utfrågningar har blivit ett vanligt sätt att utreda ärenden i KU. Någon specialreglering av dessa för- faranden finns inte utan de allmänna reglerna för utskottet i 4:11 RO gäller. Det innebär att det i princip finns en skyldighet för statliga myndigheter i allmänhet att lämna upplysningar och avge yttranden men inte för regeringen (utom när det gäller EU-frågor). Det har dock inte förekommit att regeringen vägrat att lämna redovisningar som KU begärt eller att statsråd inte kommer till önskade utfrågningar. Granskningen har alltså fått en mer politisk inriktning genom att den mer och mer bygger på anmälningar som används som poli- tiska instrument att kritisera den sittande regeringen. Om hur handläggningen i dessa fall ser ut skrivs i kommentaren: Anmälningarna bereds på utskottskansliet och i allmänhet inhämtar utskottet som underlag för utredningsarbetet en underlagspromemoria från . Begäran om promemorian skickas till rätts- chefen i statsrådsberedningen som har en samordnande funktion när det gäller utskottets kontakter med (se SB:s PM 1988:6). Promemorian blir offentlig när den avlämnats. Utred- ningsmaterialet inklusive uppteckningar av de offentliga utfrågningar- na redovisas i granskningsbetänkandet. I en annan grundlagskommentar anförs att har rätt att få ut protokollen och de akter som hör till dem. Vidare anförs att även handbrev som statsråd skriver kan bli föremål för granskning.6 3.Några närmare iakttagelser från gransk- ningsverksamhet och gränserna för vilka handlingar som kan begäras in I en promemoria (SB 1989:4) Sekretess hos och dess utskott i fråga om uppgifter som lämnats av regeringen finns ett särskilt avsnitt om . Där erinras om att beträffande alla i förvarande allmänna handlingar tillämpas huvudregeln att har rätt att få ut handlingarna. 6 och Hans Ragnemalm, grundlagar, 1980, s. 315. I fråga om handlingar som inte faller under kategorin allmänna hand- lingar, t.ex. minnesanteckningar som ett statsråd gjort inför en utfråg- ning och som inte finns förvarade hos departementet, finns ingen skyldighet enligt bestämmelsen i 12 kap. 1 § att lämna materialet till KU. Någon rättslig skyldighet för ett statsråd eller en tjänsteman inom att inställa sig inför en utfrågning hos konstitutions- utskottet finns inte. Att så sker när detta begärs får dock sägas vara i överensstämmelse med principerna för kontrollmakt. Förfarandet är alltså oreglerat och vilar på konstitutionell praxis. I promemorian nämns vidare att det är utskottsmajoriteten som beslutar om införskaffandet av information. Det erinras om att Grundlagberedningen dock hade förutsatt att utskotten som hit- tills visade generositet med att föranstalta om sakmaterial som en minoritet önskade få tillfört behandlingen. I granskningsbetänkandet 2004/05:KU20 behandlade konstitu- tionsutskottet ett ärende om tillgång till hand- lingar i . Problemet gällde hur man skulle se på minnesanteckningar som inte var allmänna handlingar och som begärt att få ut. ansåg att det ankom på att bestämma i vilken form uppgifter som begärde skulle förmedlas. I ärendet förekom utredningsmaterial i form av en promemoria från Näringsdeparte- mentet och ett utlåtande av f.d. chefsjustitieombudsmannen . Utskottet anförde att rättsutredning i saken tjänande som en värdefull vägledning för de bedömningar i fråga om rätt att få tillgång till handlingar som kunde behövas.7 I granskningsbetänkandet togs också utredning in.8 Den är omfattande. anförde bland annat: Det får anses vara en självklarhet att ett konstitutionellt gransknings- organ med uppgift att på – och därmed medborgarnas – vägnar granska den offentliga verksamheten måste ges så goda prak- tiska förutsättningar som möjligt för att genomföra sitt uppdrag. Häri ligger att kontrollorganet måste ges tillgång till det gransknings- underlag som det bedömer sig behöva. 2004/05:KU20, Del 1, s. 248. bet, Del 2, s. 359 ff. och särskilt 367 ff. jämförde därefter med vad som gäller i fråga om JO:s rätt att få information från myndigheterna. Han konstaterade att bestämmelsen i RF om JO:s rätt att ta del av handlingar – en regel som i sak är oförändrad – gäller alla de handlingar JO anser sig behöva för tillsynen, oavsett om handlingarna är allmänna eller ej och oberoende av om de är offentliga eller sekretessbelagda. De granskade myndigheterna kan inte ställa upp några gränser för JO:s möjligheter att få information. I avsnittet om motsvarande tillgång till handlingar anförde som en slutsats av ett längre resonemang att frågan om utlämnande av handlingar myndigheter emellan föll utanför det område som omfattades av regleringen i 2 kap. TF om medborgarnas tillgång till allmänna handlingar. Detta innebär i sin tur, enligt , att uttrycket handling, när det används i lagregler om skyldighet för myndigheter att lämna information till andra myndigheter, får anses avse handlingar av alla slag, allmänna såväl som icke all- männa.9 – ståndpunkt följs också upp av i en uppsats där han i fråga om granskning talar om att denna omfattar även andra handlingar än allmänna handlingar.10 I ett ärende om granskning av regeringens handläggning av vissa avvisningsärenden m.m. (avseende bl.a. avvisningen av två egyptiska medborgare) begärde svar på ytterligare frågor enligt skrivelse och att få del av Utrikes- departementets fullständiga material som hör till kartläggningen. Därmed avsågs material som hörde till en kartläggning som gjorts i ärendet inom UD. Kartläggningen hade av UD tidigare överläm- nats till JO och bestod av inom UD internt utväxlad e-post. Materialet överlämnades från till konstitutions- utskottet och ingick i det material som utskottet redovisade i sitt granskningsärende.11 bet., Del 2, s. 375. 10Jesper Ekroth, granskning av regeringens agerande i samband med tsunamikatastrofen i – Vilka slutsatser kan dras för del? Förvaltningsrättslig tidskrift 2006, s. 258. 2005/06:KU2. 4.Statsrådsberedningens riktlinjer om det praktiska förfarandet i vid besvarandet av frågor i granskningsärenden Två ytterligare riktlinjer från Statsrådsberedningen är här av intresse: a) SB 1988:6 Rutinerna för behandlingen i av granskningsärenden hos () Det nämns i denna promemoria att det normalt inte förekommer regeringsbeslut om att material skall överlämnas till konstitutions- utskottet men att beredningen samordnas av Statsrådsberedningen. Om arbetsrutinerna anförs: Efter samråd med har Statsrådsberedningen lagt fast följande rutiner. KU överlämnar till SB granskningsanmälningar med begäran om underlag i ärendena. I samband därmed förekommer också muntliga underhandskontakter mellan och SB. Ärendet diarieförs hos SB och remitteras till berört/berörda departement med begäran om ett utkast till underlagspromemoria i ärendet. Utkastet bereds därefter i SB tillsammans med departementet (-en). Sedan översänder SB den slutjusterade promemorian med ev. bifogade handlingar till . I svaret till KU anger SB också en kontaktman i ärendet på departementet. När KU behöver muntliga kompletteringar i ett granskningsärende vänder sig KU i fråga om enkla förfrågningar direkt till departementets kontaktman. I fråga om mer omfattande muntliga kompletteringar kan KU i stället kontakta SB som samråder med departementet och dess kontaktman om svaret. SB ansvarar därvid för att svar lämnas till KU. b) SB 1997:5 Elektronisk överföring av yttranden till konstitu- tionsutskottet från I denna promemoria anförs bl.a. I SB stäms yttrandet av med statssekreteraren. I övrigt handlar den om mera praktiska kom- munikationsfrågor. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]