sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — H - Bioenergi från jordbruket - en växande resurs – en växande resurs Betänkande av Utredningen om jordbruket som bioenergiproducent SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom beslut vid regeringssammanträde bemyn- digade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jord- brukets förutsättningar som producent av bioenergi samt att lämna förslag till tydliggörande av samhällets syn på den roll som jord- bruket bör ha som producent av bioenergi (dir. 2005:85). Till särskild utredare förordnades , f.d. verkställande direktör . Att som experter biträda utredningen förordnades handläggare , professor , docent , kansliråd , civilingenjör , departementssekreterare , avdelnings- direktör , docent , departementssekreterare , expert , kammarrättsassessor , chefsekonom och projektledare . Som experter för- ordnades departementssekreterare den 18 decem- ber 2006 och ämnesrådet . Till huvudsekreterare i utredningen förordnades docenten samt till biträdande sekreterare förordna- des agronomen och agronomen . Två referensgrupper har knutits till utredningen. I dessa med- verkade , , , Bil , , , , , och , , , , , Lant- brukarnas /Lantmännen, , , och , LRF Skogsägarna, , , Miljö- och Energisystem, och (ersatt av fr.o.m. ), , , , , Svensk Fjärrvärme, och , , , , och , Svensk Bioenergi, , , Svensk Fjärrvärme samt , . Utredningen har antagit namnet Utredningen om jordbruket som bioenergiproducent. Genom regeringsbeslut gavs utredningen förlängd tid för sitt arbete till . Textredigering och layout har utförts av kanslisekreteraren , FA, kommittéservice. Utredningen får härmed överlämna betänkandet Bioenergi från jordbruket – en växande resurs (SOU 2007:36). Särskilt yttranden har lämnats av experterna . Utredningens arbete är härmed avslutat. Förkortningar och fackordlista ............................................. Del 1 Utredningens överväganden, bedömningar och förslag Uppdraget och dess bakgrund ..................................... Uppdraget enligt utredningsdirektiven .................................. Annat utredningsarbete inom området .................................. Klimat- och sårbarhetsutredningen............................. 1.4.5 Utredningen om förnybara fordonsbränslen.............. Jordbruket och dess nuvarande roll i energisystemet ...... Det svenska jordbruket............................................................ Energisystemet och jordbrukets nuvarande roll i detta......... 2.2.1 energitillförsel och energianvändning ........... 2.2.2 Jordbrukets bidrag till energiproduktionen ................ Produktions- och avsättningsmöjligheter för biobränslen i svenskt jordbruk...................................... 3.1.1 Allmänt om begreppet potential .................................. 3.1.2 Utredningens syn på tidigare gjorda 3.1.3 Utredningens ansats för att bedöma 3.2Produktionsförutsättningar för energigrödor i svenskt Restprodukter från växtodling ..................................... 3.2.4 Växtförädling och förbättrad odlingsteknik................ 3.2.5 Potentiell biobränsleproduktion från jordbruket – några räkneexempel.................................................... 3.3 Förädling och avsättning av jordbruksbaserade 3.3.1 Nettoutbytet av energi vid värmeproduktion, 3.3.2 Regionala skillnader i förutsättningarna att öka avsättningen av biobränslen.......................................... 3.3.3Illustration av effekter på mängden producerad bioenergi på nationell nivå för några 3.4 Miljökonsekvenser av ökad bioenergiproduktion................ Ekonomiskt realiserbar biobränsleproduktion............... 4.1Bedömningar av ekonomiska förutsättningar för olika produktionssystem 2020 enligt Resultat i de olika scenarierna ............................................... 4.4Ekonomisk potential för grödor som inte är med i 4.5.2 Slopat tak på industrikapaciteten för RME och 4.5.4 Slopat eller fördubblat stöd till energigrödor ........... 4.5.5 Lägre pris på Salix ....................................................... 4.5.6 Slopade mjuka kostnader för högväxande och 4.5.7 Utredningens sammanfattande bedömning av Anpassning till ökade ambitioner i EU och ................ Vilken roll bör jordbruket ha som producent av Roll som jordbruket kan ha................................................... Roll som jordbruket bör ha................................................... 5.3.1 Rollen bestäms av marknadens villkor ...................... 5.3.2 Rollen definieras av samhällets mål och styrmedel... 5.3.3 Prioritering av olika mål ............................................. Bedömningsgrund för statliga insatser ................................. Etiska frågor i samband med bioenergiproduktion ............. 5.6.1 Etiska frågor i samband med produktion av 5.6.2 Utredningens bedömning........................................... Överväganden och samlad Gröda-för-gröda- Allmänt om Landsbygdsprogrammet ................................... Olika grödor och omvandlingstekniker................................ 6.3Traditionella livsmedels- och fodergrödor som , majs m.m............................................................. Restprodukter från växtodling .............................................. Animaliska biprodukter (ABP).................................. Andra generationens drivmedel............................................. 7.2.1 Svensk klimatstrategi .................................................. 7.2.2 Miljömål som berör jordbruket.................................. 7.3.1 Jordbrukspolitikens utveckling fram ...... 7.3.2 jordbrukspolitiska beslut............................. Den gemensamma jordbrukspolitiken ...................... 7.3.4 Direkta stöd till bioenergi inom den 7.4.2 Styrmedel inom skogspolitiken ......................... 7.4.3 Energipolitikens betydelse för skogsbruket ............. WTO och jordbruksförhandlingar ....................................... Annan tillämplig EU-politik ................................................. Marknaden för bioenergi från jordbruket ............................ 8.1.1 Utbudet av råvaror från jordbruket för 8.1.2 Efterfrågan av råvaror från jordbruket för 8.1.3 Utbudet och efterfrågan sammanförda till 8.1.5 Avslutande kommentar om intresset i för produktion av olika grödor ........................................ Areal för bioenergi................................................................. Användning av biobränslen från jordbruket i fasta Uppvärmning och elproduktion, kombinatprocesser.......... Energiskog (Salix)....................................................... Energigräs (rörflen) .................................................... Animaliska biprodukter (ABP).................................. 9.2Redovisning av anläggningar för produktion av värme Marknaden för biodrivmedel ...................................... Andra generationens biodrivmedel ....................................... Omvandlingstekniker för värmeproduktion ........................ Omvandlingstekniker för elproduktion ............................... Omvandlingstekniker för drivmedelsproduktion ................ Olika kriterier för val av omvandlingstekniker .................... Referensgruppernas synpunkter på relevanta Genomgång av befintliga potentialuppskattningar .............. Kommissionen mot oljeberoende ........................... 12.1.10 Utredningens sammanfattning av Vilka faktorer ...............påverkar produktionsbesluten? Skillnad mellan traditionella täckningsbidragskalkyler Skillnad mellan beslutsfattarekonomisk och 13.2.1 .......................Beslutsfattande under risk /osäkerhet 13.2.2 ...Beslutsfattande vid förekomst av externa effekter 13.3.1 ..............................Lång tid mellan beslut och effekt 13.3.2 Faktorer i lantbruket som påverkar politikens 13.3.3 ................................................Vem investerar i Salix? Hinder .......................................mot konkurrenskraft Kostnads ..............................................- och intäktsaspekter 14.1.1 Hinder kopplade till produktionen av själva 14.1.2 Hinder som är kopplade till senare led i Pris- och ....................................regleringsmässig osäkerhet Kunskaper .....om och attityder till odling av energigrödor Konkurrens-, statsstödsregler och styrmedel ................ Unionens konkurrensregler och statsstödsregler ................ Åtgärder för att främja användningen av biodrivmedel ....... 15.2.1 Det nationella målet.................................................... 15.2.2 Skattestrategin för biodrivmedel................................ 15.2.3 Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel .... 15.2.4 Miljöklassning av alternativa motorbränslen m.m. ... 15.2.5 Miljöpolicy för statliga bilar ....................................... 15.2.6 Grön skatteväxling...................................................... Insatser för att främja användningen av biomassa för 15.3.3 Handel med utsläppsrätter ......................................... 15.3.4 Stöd till konvertering från elvärme och 15.3.5 Stöd till energieffektivisering och förnybar energi i offentliga lokaler ....................................................... 15.4.1 Vad är skillnaden mellan att använda handel med utsläppsrätter och en koldioxidskatt för att nå Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av 16.1.1 LRF:s PM .................................................................... 16.1.2 Biobränslenas sysselsättningseffekter........................ 16.1.3 Bioenergi i Väst projektrapport 1998:16 ................... 16.1.4 Regional värmeförsörjning ......................................... Europeiska kommissionens syn på Jordbruket som producent av bioenergi 17.1.1 Marknadsreglering för etanol..................................... 17.1.3 Energigrödestöd och odling på uttagen areal............ 17.1.4 Nationella regler i olika EU-länder ........................... Handel med biodrivmedel ..................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 2 Kortfattad beskrivning av SASM-EU (Swedish Agricultural Sector Model för EU) ................................ Redovisning av antaganden som gäller för de olika scenarierna samt ytterligare resultat ............................... Nya forskningsområden till stöd för framtida, energiinriktad produktion från det svenska Sammanställning av befintliga och planerade anläggningar för produktion av värme och biokraft samt pellets, biogas och biodrivmedel, Agrara bränslen Energiskog, halmbränsle, energigräs, etanol, spannmål, biogas, vegetabiliska oljor. Alternativa drivmedel Allt utom konventionella drivmedel (bensin och diesel). Andra generationens drivmedel Baseras på cellulosalignin. Produktionsprocesserna för dem är ännu inte fullt utvecklade till kommersiella anläggningar. De har potential till ökad ener- gieffektivitet. Biobränsle Biobränsle är ett samlingsnamn för bränslen från växtriket som trädbränslen, energiskog, åkergrödor och biprodukter från industrin, främst träindustrin samt pappers- och massaindustrin. Biobränslebilar Bilar som körs på biodrivmedel. Biodiesel Med biodiesel menar man oftast RME (rapsmetyl- ester) eller FAME (fatty acid methylester) som tillverkas ur jordbruksgrödor, huvudsakligen rapsolja, men även via förgas- ning och reformering av biomassa till syntetisk diesel. Även animaliska fetter kan utgöra råvarubas. Biodimetyleter Dimetyleter som framställs av biomassa och/eller den biologiskt nedbrytbara delen av avfall och som används som biobränsle. Biodrivmedel Används ofta som motpol till konventionella drivmedel (bensin och dieselolja raffinerade från fossil råolja). Begreppet relaterar inte entydigt till varken koldioxidneutrali- tet eller till förnybarhet, utan är en delmängd av förnybara drivmedel. Biodrivmedelsdirektivet Främjande av användningen av bio- drivmedel eller andra förnybara drivmedel; 2003/30/EG. från biomassa och torv. Bio-ETBE (se även ETBE) ETBE som framställs på grundval av bioetanol. Biogas Gasformigt biobränsle som till största delen består av kolvätet metan. Biomassa Biologiskt ursprung som endast i ringa grad har omvandlats. Bi-fuel Används för bilar där två olika bränslen ( i praktiken metan resp bensin ) tankas i varsin tank. Motorns styrsystem ser till att den startas på bensin för att sedan när starten är säk- rad slå om till gas. Om gasen tar slut slår systemet automatiskt över till bensin. Biooljor Pyrolysolja som framställs av biomassa och som används som biobränsle. Blandbränsle Samlingsnamn för blandningar mellan bensin respektive dieselolja och andra drivmedel. högre inblandning än låginblandning. BTL (Biomass-to-liquid) Förgasning av biomassa för fram- ställning av flytande drivmedel. Denaturering Tillsättande av ett eller flera främmande ämnen till en produkt i syfte att göra den obrukbar till ett visst användningsområde. CAP Common Agricultural Policy, EU:s gemensamma jord- brukspolitik. Dieselolja Synonyma begrepp: diesel, dieselolja, dieselbränn- olja, dieselbränsle. Den lättaste etern. Används i modifierade dieselmotorer. Drank En biprodukt vid framställning av etanol från spann- mål som kan användas till foder. E85 På volymbas etanol och bensin. Vinterkvalite- ten kan innehålla bensin. Elcertifikat (Se gröna certifikat). Energibärare Ett ämne eller system som lagrar energi, snarare än att vara en energikälla i sig. Ett exempel på en möjlig energi- bärare är vätgas. Andra exempel på energibärare kan vara varm- vatten i ett fjärrvärmenät eller elektricitet. Anm.: Solenergi, kärnkraft och geotermisk energi är de enda energikällorna. Energikombinat Ett energikombinat är en anläggning där en kombination av energibärare produceras, t.ex. biobränslebase- rade energianläggningar som utöver el och värme producerar drivmedel för transportsektorn. FAEE Fettsyraetylester omförestras med etanol. En vegetabilisk eller animalisk olja som omförestras med metanol. Drivmedel för dieselmotorer. Flexi fuel Används för bilar som valfritt kan tankas med ben- sin eller annat bränsle (i praktiken E-85). I tanken kommer då att finnas hela skalan av bensinhalter från till . Bilen känner av det aktuella blandningsförhållandet och justerar om sin insprutning m.m. så att det passar. FTB Fischer-Tropsch bensin. Syntetisk bensin som fram- ställts på liknade sätt som FTD. FTD Fischer-Tropsch dieselbränsle. Framställs via syntesgas och FT-metoden från t.ex. kol, naturgas eller biomassa. Frivillig träda Träda där stödrätter för uttagen areal inte används. Fånggröda Gröda som odlas för att minska växtnäringsförluster. Förfogandeperiod För att få utbetalning av gårdsstödet måste man förfoga över den mark som ansökan om gårdsstöd gäller . Förfoga innebär att man bär det fulla ansva- ret för driften och förvaltningen av marken. Förgasning Med förgasning förstås att växtmaterialet bryts ned under värmetillförsel (pyrolys) vid vissa processberoende tryck och temperaturer och en gasblandning erhålls, vars kemiska sammansättning varierar med den process som används vid förgasningen. Förnybara drivmedel Drivmedel där energitillförseln kom- mer från solen. Solceller, vindkraft och biomassa kan alla ge förnybara drivmedel. Gasol Gas bestående av propan och butan som är vätskefor- migt vid måttligt tryck. Geotermisk energi Energi som utvinns ur jordens inre. GROT Grenar och toppar är en väsentlig biprodukt från skogsbruket. Grundbelopp Grundbeloppet är ett fastställt belopp per hek- tar jordbruksmark. Grundbeloppet för varierar mel- lan regionerna men är lika stort per hektar för alla jordbrukare inom samma region. Grundbeloppet för betesmark är lika stort per hektar för alla jordbrukare i hela landet. Gröna certifikat Elcertifikat är en form av marknadsbaserat stöd inom energisektorn och är ett system som stimulerar för- nybar elproduktion, det vill säga el som produceras med hjälp av sol, vind, vatten, biobränsle och torv. Certifikaten ersätter de statliga stöd och bidrag som tidigare funnits för att främja ut- byggnaden av förnybar energi. Kostnaden betalas av elan- vändaren. GTL Gas-to-liquid, framställning av flytande drivmedel från naturgas. Hybridbilar Hybridfordon kallas bilar som har dubbla drivsy- stem, en kombination av förbränningsmotordrift och eldrift. Dagens serietillverkade hybridbilar har en kombination av ben- sinmotor och elmotor, vilket ger en bättre räckvidd än för den rena elbilen. Batteriet laddas vid bromsning och av bensinmo- torn. Elmotor hjälper till att driva bilen vid accelerationer och låga hastigheter. Hävd något har tradition av att användas/utnyttjas i ett speciellt sammanhang, i detta fall att marken skall brukas för jordbruksändamål. Intervention Offentliga uppköp för att reglera marknaden. Tillämpas t.ex. på spannmålsmarknaden inom EU. IPCC The Intergovernmental Panel on Climate Change. Jordbruksverksamhet Som jordbruksverksamhet räknas upp- födning av djur, odling av jordbruksprodukter eller verksamhet för att sköta jordbruksmarken enligt skötselkraven. Koldioxidneutrala drivmedel Drivmedel som i ett livscykel- perspektiv inte orsakar något nettoutsläpp av koldioxid till atmos- fären. Konventionella drivmedel Bensin och dieselbränsle raffine- rade från fossil råolja. Kraftvärme Innebär samtidig produktion av el och värme. Kraftvärme bygger på att det finns värmelast som kan ta emot värme. Se även Värmelast. Industriell kraftvärme räknas även hit, men i det fallet är det primära att kunna generera ånga/- värme till industriella processer. gasol eller motorgas i . Låginblandning Inblandning av förnybara drivmedel i bensin och dieselolja enligt gällande specifikationer för respektive bränsle. Marknadsordning EU:s reglering av en viss marknad, exempel- vis marknaden för spannmål. Metanisering Framställning av metan från syntesgas. Modulering Alla jordbrukare får ut ett något lägre belopp än det egentliga stödbeloppet, på grund av så kallad modulering. Med det menas att pengar successivt förs över från bland annat gårdsstödet till miljö- och landsbygdsprogrammet. som fått stor teknisk betydelse som oktantalshöjande komponent i motor- bensin i stället för de tidigare använda blyföreningarna. Bensin 98 oktan, kan innehålla MTBE. Omförestring Vid omförestring av fetter, t.ex. rapsolja byts glycerol ut mot en lättare alkohol, oftast metanol. Omförest- ring ger en lägre viskositet och mer gynnsamma egenskaper för användning av drivmedlet i dieselmotorer. Organiskt avfall Avfall innehållande kol (C), kommer från djur- och växtriket. M85 På volymbas metanol och bensin. Nationell reserv I den nationella reserven finns stödrätter som ska delas ut till vissa grupper av jordbrukare. Pyrolys se förgasning. Omförestrats med etanol. För diesel- motorer. Omförestrats med metanol. För diesel- motorer. Salix En växt inom familjen videväxter. SAM-ansökan I SAM-ansökan ansöks om gårdsstödet och de flesta andra jordbrukarstöd. Skötselkrav För att få fullt gårdsstöd skall jordbruksmarken skötas enligt skötselkraven. Skötselkraven är en del av de så kallade tvärvillkoren. SNG Syntetisk naturgas, betående av i huvudsak metan. Stödrätt Det finns olika sorters stödrätter. En stödrätt ger rätt till utbetalning av gårdsstödet för motsvarande hektar jordbruksmark. Varje stödrätt har ett fastställt stödvärde som kan variera mellan enskilda jordbrukare. Svartlut Svartlut bildas vid pappersmassaframställning och består mest av lignin. Vanligen förbränns svartluten i massa- brukets sodapanna. Svartluten innehåller även komponenter som måste återanvändas för att ta fram kokkemikalier för mas- saveden för att framställa pappersmassa. Svartlutsförgasning Genom att förgasa svartluten i stället för förbränning i sodapannor fås mer el och/eller produkter som metanol, DME eller FT-diesel ur svartlutens vedrester, samti- digt som kokkemikalierna återvinns. Syntesgas Gas som består av vätgas och kolmonoxid och som framställs från naturgas eller genom förgasning av t.ex. kol eller biomassa. Från syntesgasen kan sedan drivmedel syntetiseras, som t.ex. metanol, dimetyleter (DME, den lättaste etern, kan används i modifierade dieselmotorer) och Fischer-Tropsch dieselolja och bensin. Syntetisk diesel Syntesgas körs genom Fischer-Tropsch kata- lysator. Kolväten som bildas destilleras och blir syntetisk diesel. Termokemisk Att producera flytande bränslen genom termokemiska processer innebär att man antingen förgasar bio- massan och därefter tillverkar t.ex. metanol ur förgasningspro- dukterna eller direkt förvätskar biomassan. Till skillnad från de biokemiska processerna omvandlas i allmänhet all biomassa till de önskade produkterna, och verkningsgraden vid t.ex. meta- nolproduktion blir därför relativt hög. Mängden restprodukter blir liten och motsvarar askan vid konventionell förbränning. Flytande bränsle tillverkad med termokemiska processer benämns ofta syntetiskt bränsle. Tilläggsbelopp Tilläggsbeloppet varierar mellan olika jordbru- kare och baseras bland annat på produktion – 2002. Tvärvillkor För att få fullt gårdsstöd måste de så kallade tvär- villkoren uppfyllas. Det innebär att all jordbruksmark skall skötas enligt skötselkraven och att vissa regler inom områdena miljö, folkhälsa, växtskydd, djurskydd och djurhälsa skall följas. Dessa regler kallas verksamhetskrav. Om dessa regler inte följs leder det till avdrag på gårdsstöd och vissa andra jordbrukar- stöd. Utsläppsrätter Handel med utsläppsrätter skall göra det möj- ligt att nå en kostnadseffektiv minskning av de klimatpåver- kande utsläppen. Via handeln är tanken att åtgärder ska kunna genomföras där det kostar minst. Företag med höga kostnader för att minska utsläppen kan köpa utsläppsrätter från företag med lägre kostnader. Ett företag kan genom handeln i princip välja mellan att minska sina egna utsläpp - eller betala andra för att göra detsamma. Grunden för handeln läggs genom att ett tak sätts för hur stora utsläppen får vara . Varje anläggning som omfattas av handeln får sedan ett antal utsläppsrätter som kan köpas och säljas. Uttagen areal Med uttagen areal menas som har tagits ur livsmedels- och foderproduktion. Den som har stöd- rätter för uttagen areal måste antingen lägga mark i träda eller odla industri- och energigrödor. Verksamhetskrav För att få fullt gårdsstöd måste vissa regler inom områdena miljö, folkhälsa, växtskydd, djurskydd och djurhälsa följas. Dessa regler kallas verksamhetskrav och är en del av de så kallade tvärvillkoren. Om inte dessa regler följs leder det till avdrag på gårdsstöd och vissa andra jordbrukar- stöd. Vita certifikat Efter gröna certifikat/elcertifikat och svarta utsläppsrätter för koldioxid finns det nu planer på vita certifi- kat för energieffektivisering. Enligt ett förslag till EU-direktiv ska medlemsländerna minska sin energianvändning med 1 pro- cent . Den offentliga sektorn ska föregå med gott exem- pel och minska . Handel med vita certi- fikat anges som ett framtida verktyg för att påskynda energi- sparandet. Företag som sparar energi får certifikat som sedan kan säljas på energimarknaden. Värmelast Den vanligaste värmelasten är fjärrvärmeleverans till byggnaders uppvärmning och kan även användas för fjärr- kyla. Värmelast är även förutsättning för att kunna bygga kraft- värmeanläggningar. Överföra stödrätter Jordbrukare kan överföra stödrätter mel- lan varandra. Det kan ske genom handel eller hyra av stödrätter. Regering och riksdag har vid ett antal tillfällen framhållit vikten av att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle.