sou · GVB363 · 2008-01-01 00:00:00 — Det andra kriteriet är att det ska vara områden som har en na- turlig avgränsning genom åsar, vattendrag, vägar, tätortsbildning etc. Hänsyn måste tas till älgens vandringar och länsgränser får inte vara något som begränsar möjligheten till bildande av effektiva om- råden. Även viss samordning över landsgränser måste ske och hän- syn måste tas till renbetesområden i norra . Vissa förvalt- ningsområden kan genom lämplig indelning komma att förvalta en egen älgstam, vilket är det mest ideala förhållandet. Ovanstående kriterier är överordnade kravet på att det skulle fastslås en minsta godkänd areal. Den s.k. älggruppens förslag innehåller kravet på minst 50 000 ha för ett viltförvaltnings-område. Enligt min mening är det ett alltför statiskt synsätt med tanke på hur vårt land ser ut. Nuvarande licenstilldelningar avskaffas och ersätts med skötselplan för viltförvaltningsområden Nuvarande licenstilldelningssystem för älg avskaffas och ersätts med kravet på skötselplan där avskjutningen skall bestämmas inom viltförvaltningsområdet för en tidsperiod . Skötselplanen inom ett viltförvaltningsområde för älg skall om- fatta minst följande delmoment och mål; –Åtgärder för att höja älgstammens kvalitet och mål för stam- mens köns- och ålderssammansättning. –Prognos för fodertillgång både . –Aktuella skadeinventeringar på tallungskog och lövträdsbe- stånd. –Genomförda ÄLG-OBS och andra inventeringar som gjorts inom området. –Mål för älgtäthet och ålderssammansättning av vinterstam. –Avskjutningsmål fördelat på kor, tjurar och kalvar. –Planens anpassning till eventuella förekomster av rovdjur. –Åtgärder som minskar behovet av skyddsjakt utöver fastställd nationell jakttid. Skötselplanen måste bygga på så mycket fakta som möjligt och det är nödvändigt att de instrument för olika slags inventeringar som finns också används i ökad omfattning. Vid noterade avvikelser från planen och bristande måluppfyllelse skall planen revideras ge- nom styrelsens beslut och på nytt sändas till för be- slut om godkännande. samlas information om älg i många olika former och av många olika skäl. Avsaknaden av organiserade, målmedvetna datainsam- lingar med bestämda avsikter gör det svårt att använda och utvär- dera de fakta som finns och leder därmed också till misshushållning med de begränsade resurser som finns tillgängliga. En gemensam grund för det praktiska förvaltningsarbetet måste byggas genom att grunddata av god kvalitet kontinuerligt samlas in på ett strukturerat sätt inom respektive förvaltningsområde. Insamlade förvaltningsdata måste också kunna bearbetas och kommuniceras på ett rationellt sätt i datorbaserade system. Nuvarande älgskötsel- och viltvårdsområden För nuvarande älg- och viltvårdsområden föreslås inte några för- ändringar. De utgör en bra bas för inhämtande av information som ligger till grund för beslut i de föreslagna styrelserna för viltför- valtningsområdena. Även om inte det anges någon minsta storlek på de föreslagna viltförvaltningsområdena för älg så ligger det i för- slaget att de områden som mellan sig skall samarbeta blir större på de flesta håll i landet än t.ex. nuvarande älgskötselområden. För ett bra förvaltningsarbete av älgstammen krävs som sagts tidigare in- samlande av relevant information från hela förvaltningsområdet. Några förpliktelser direkt hos länsstyrelserna kommer inte älgsköt- selområdena att ha efter det att viltförvaltningsområdena för älg har bildats men utgör en viktig bas och samarbetsforum i det större arbetet. Enligt 33 § jaktlagen (1987:259) får jakt efter älg endast ske efter licens av och inom ett område som registre- rat (licensområde). I stora och stabila licensområden kan älgskötsel- områden registreras där bl.a. älgavskjutningens storlek finns in- skriven i en skötselplan. Planen skall omfatta en treårsperiod var- efter ny plan skall inges. Nuvarande licensområden omfattar fem olika typer nämligen A-område, B-område, K-område, E-område och Ä-område. Områden som tål en avskjutning av minst ett vuxet djur . Ett sådant område kan bestå av en eller flera fastigheter. Jakttiden skall vara minst , om det inte finns särskilda skäl för . Produktionsanpassningen sker genom att beslutar om hur många älgar som får fällas. Älgtilldelningen får avse en gemensam tilldelning för flera områden, s.k. samlicens. Ett tilldelningsbeslut får även avse den totala avskjutningen inom ett eller flera områden än ett jaktår, s.k. storlicens. Det finns cirka 9 000 A-områden registrerade med en total areal på ca 24 miljoner ha. Områden som inte uppfyller kraven för A-områden kan om det finns särskilda skäl av registreras för tilldelning av ett valfritt djur (vuxet djur eller kalv). Produktionsanpass- ningen sker genom att jakttiden är eller den som bestämmer. Genom att reglera jakttidens längd regleras således avskjutningens storlek. Det finns ca 12 700 B-områden registrerade med en total areal på ca 827 000 ha. På områden som inte registrerats för jakt efter älg får endast älgkalv jagas. Jakten är inte begränsad till ett visst antal djur men jakttiden är eller den som bestämmer. Dessa områden registreras inte av . Områden som har en sammanhängande areal av minst 20 ha får av registreras som licensområden för tilldelning av en älgkalv . Jakttiden skall vara minst om det inte finns särskilda skäl för . Det finns ca 6 400 E-områden med en areal på ca 600 000 ha. Trots bestämmelsen i 33§ jaktlagen om att jakt efter älg bara får ske efter licens av får ett område som har sådan storlek och arrondering att det medger vård av en i huvudsak egen älgstam av registreras som älgskötselområde. Inom älgskötsel- områden sker jakten efter älg utan licens. Markägarna och jägarna bestämmer i stället tillsammans själva avskjutningens storlek. För älgskötselområden skall det finnas en skötselplan. Jakttiden skall vara om det inte finns särskilda skäl för . Det finns ca 700 Ä-områden med en total areal på närmare 12 miljoner ha. Föreslagen förändring av älgförvaltningen Mycket tyder på att dagens älgförvaltning knappast kan kallas pro- duktionsanpassad i den meningen som fanns i propositionen om jaktlag m.m. (prop. 1986/87:58). En alltför splittrad bild framträder med de olika licensområdena och i många fall tilldelningar från länsstyrelserna som bygger på inventeringar som är för gamla. För att över huvud taget kunna produktionsanpassa krävs bättre och mer aktuellt underlag. På många håll i landet sker tilldelningar av älgar som inte finns eller av någon rättvisetanke att tilldelningen skall vara lika stor per hektar oavsett vilken älgtäthet som är aktuell på ett viss areal. I de kontakter som jag har haft under utredningens gång finns det många vittnesmål om detta. Det ska även nämnas att olikheterna är stora över landet. På vissa områden, där främst skogsskador finns, är det inte ovanligt med spänningar och olika uppfattningar om älgtillgång mellan jägare och markägare. Om inte enighet uppnås finns det tendenser till att tilldelning sker utan justeringar. De stora skillnaderna i areal mellan de olika licensområdena främst i de mellersta och södra de- larna av landet och olika uppfattningar om jakten och produktions- anpassningen mellan jaktlag gör att som tidigare nämnts många av intressenterna i älgjakten insett att större områden måste ligga till grund för planering och beslut. Inom de större områdena, viltför- valtningsområdena, kommer det naturligtvis att variera från liten till stor älgtillgång beroende på vandringar, tillgång på föda och före- komst av rovdjur. Jag föreslår att länsstyrelserna får ansvaret för att landet indelas i viltförvaltningsområden vars storlek blir beroende på naturliga av- gränsningar som nämnts tidigare. I varje viltförvaltningsområde skall det upprättas en skötselplan där produktionsanpassningen och planerad avskjutning framgår. All mark för älgjakt skall ingå i ett viltförvaltningsområde även om jakt inte bedrivs på aktuell mark. Det blir därför ingen frihet att hålla viss mark utanför viltförvalt- ningsområden. Genom att all mark omfattas av skötselplan behövs inte de olika licensområdena längre och länsstyrelserna behöver inte längre arbeta med tilldelningar. Skötselplanerna bör omfatta och innehålla de uppgifter som gäller för nuvarande älgskötsel- områden. Vid kontakter med flera länsstyrelser har det framkommit att uppföljningen av de skötselplaner som finns för älgskötselområde är bristfällig och länsstyrelserna saknar andra sanktionsmöjligheter än avregistrering när fastställd plan inte följs. Frågan om registrering av mark och företrädare för jaktlag har vid ett antal träffar ventilerats. En majoritet vidhåller att det även fortsättningsvis skall vara en uppgift för länsstyrelserna. Denna re- gistrering är resurskrävande för länsstyrelserna och ett alternativ är att all registrering sker inom respektive viltförvaltningsområde. Med en förändrad organisation skulle länsstyrelserna bara behöva registrera företrädare för viltförvaltningsområdena. Men på grund av bl.a. rättsäkerhetsaspekter har jag stannat vid en oförändrad or- ganisation för registrering. Ett viltförvaltningsområde leds av en styrelse som utses av läns- styrelsen. Som styrelseledamöter utses representanter för markägare och jägare. Styrelsen leds av en ordförande som representerar sam- hällsintresset och skall vara obunden gentemot de andra intressena som finns företrädda i styrelsen. Styrelsen bör biträdas i sitt arbete av representant från och kunnig person gällande trafiksäkerhet och vilt. Ledamöterna skall ha god lokal kännedom om förhållandena i viltförvaltningsområdet och god kontakt med de i området ingående intressenterna samt angränsande viltförvalt- ningsområden. Styrelsen ansvarar för att de åtgärder som finns upptagna i skötselplanen som godkänts av genomförs. Om det visar sig att resultatet av planlagda åtgärder inte blir det förväntade skall revidering av planen ske och nytt godkännande inhämtas från . Till skillnad mot de samråd som sker inom älgskötselområdena bör styrelsens arbetsformer formaliseras genom en lag för viltförvaltningsområden. Styrelsen skall inte utföra myndighetsutövning men styrelsebe- slut som går enskild, ingående i viltförvaltningsområdet, emot måste kunna prövas och i det fallet torde vara lämplig. Rätten till jakt på små områden inom viltförvaltningsområdet måste garanteras eftersom all jaktbar mark ingår. Denna rätt kan garanteras genom en viss jakttid och att ett bestämt antal djur av- sätts för denna jakt. Med användning av rapporteringssystem som är under utveckling kan avlysningsjakt tillämpas liksom för övrig jakt enligt fastställd plan. Under utredningsarbetets gång har frågan om fri kalvjakt dis- kuterats vid de träffar jag medverkat i. Flertalet av deltagarna har där framfört att kalvjakten borde vara fri. I förhållandet till nuvarande tilldelning skjuts för få kalvar, vilket har betydelse för älgstammens sammansättning, betestryck och skador på skog. Jag föreslår därför att kalvjakten blir fri. Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg 1 § Enligt denna lag indelas landet i viltförvaltningsområden för älg efter beslut av respektive länsstyrelse och efter samråd med markägar- och jägarorganisationer inom området. Vid gränsöver- skridande viltförvaltningsområde beslutar den länsstyrelse som till ytan har största arealdelen i området. 2 § Viltförvaltningsområdets arealstorlek och avgränsning av- görs av de naturliga viltbarriärer som finns och som i huvudsak hindrar älgens rörelse över större område. Dessa kan utgöras av t.ex. vattendelare, större jordbruksområden eller viltstängsel utefter vägar. Inriktningen skall vara att inom förvaltningsområdet i huvud- sak kunna förvalta en egen älgstam. 3 § All jaktbar mark för älg ska ingå i viltförvaltningsområdet. Undantaget är mark där samerna har rätt till jakt enligt rennärings- lagen (1971:437), när det är fråga om kronomark ovanför odlings- gränsen som står under statens omedelbara disposition eller mark på renbetesfjällen. För annan mark, där samerna har rätt till jakt enligt rennäringslagen, får denna rätt inte inskränkas genom att ett viltförvaltningsområde bildas. Ett annat undantag är mark där jakt inte tillåts. 4 § Ansvaret för viltförvaltningen av älg åvilar en styrelse för varje område. Styrelsen utses av respektive länsstyrelse. Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg 5 § Styrelsen skall bestå av elva ordinarie ledamöter inklusive ordförande och lika många suppleanter. Av ordinarie ledamöter och suppleanter skall fem nomineras av Skogsindustrierna och samt fem av jägarorganisationerna. Ordföranden skall representera samhällsintresset och vara obunden gentemot de andra intressen som finns företrädda i styrelsen. Till styrelsen adjungeras representanter för , friluftslivet, trafiken och polisen. Vice ordförande utses inom styrelsen. Adjun- gerade ledamöter har rätt att få sin mening antecknad till proto- kollet men ej delta i beslutet. 6 § Styrelsen utses för en period med början det år som denna lag träder i kraft. 7 § Styrelsen är beslutsför när minst hälften av ledamöterna är närvarande. Beslut fattas med enkel majoritet. 8 § Revision av verksamhet och ekonomi för vart och ett av åren vidtas av respektive länsstyrelse efter insändande av redovis- ning från styrelsen i den omfattning som bestämmer. 9 § Styrelsen för ett viltförvaltningsområde för älg skall minst en gång kalla markägare och jägare inom området till ett all- mänt möte för inhämtande av berörda parters synpunkter på vilt- förvaltningsområdets skötsel samt lämna information om styrel- sens arbete och beslut. 10 § Styrelsen för ett vilförvaltningsområde för älg skall besluta om skötselplan som omfattar och som insändes till viltvårds- slutligen godkännande i . eller kan återförvisa planen för ny behandling i viltförvaltningsområdets styrelse om uppgifter eller mål saknas som skall ingå i planen eller om planen bedöms som orealistisk för måluppfyllelse. Den fastställda planen är bindande för alla i området ingående intressenter. 11 § Skötselplanen inom ett viltförvaltningsområde för älg skall omfatta minst följande delmoment och mål; Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg –Åtgärder för att höja älgstammens kvalitet och mål för stam- mens köns- och ålderssammansättning. –Prognos för fodertillgång både . –Aktuella skadeinventeringar på tallungskog och lövträdsbe- stånd. –Genomförda ÄLG-OBS och andra inventeringar som gjorts inom området. –Mål för älgtäthet och ålderssammansättning av vinterstam. –Avskjutningsmål fördelat på kor, tjurar och kalvar. –Planens anpassning till eventuella förekomster av rovdjur. –Åtgärder som minskar behovet av skyddsjakt utöver fastställd nationell jakttid. 12 § Styrelsen för viltförvaltningsområdet för älg beslutar om de jaktformer som skall gälla för att uppnå skötselplanens mål varvid hänsyn skall tas i fördelningen av avskjutningen till tidigare licens- områden och möjlighet att få jakttillfällen på egen mark. 13 § Beslut av viltförvaltningsområdets styrelse får överklagas hos av den vars rätt berörs av beslutet, om beslutet gått honom eller henne emot. Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg Föreslagna ändringar i jaktlagen (1987:259) I viltvården ingår att genom I viltvården ingår att genom särskilda åtgärder sörja för att särskilda åtgärder sörja för att viltet får skydd och stöd och att viltet får skydd och stöd och att anpassa jakten efter tillgången anpassa jakten efter tillgången För att åtgärderna utförs För att åtgärderna utförs och anpassningen sker svarar markägaren och/eller den till vil- ket jakträtten har överlåtits. Jakt efter älg får ske endast Jakt efter älg får ske inom ett efter licens av och inom ett område som länsstyrel- valtningsområde för älg och enligt sen har registrerat (licensom- fastlagd och av god- Detta gäller inte om jak- känd viltförvaltningsplan för älg. ten endast avser älgkalv. Ett licensområde skall vara av en sådan storlek och beskaffen- het i övrigt att det är lämpat för att registrera ett område som avregistrering, om området inte medger en avskjutning av minst ett vuxet djur . SOU 2007:63 Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg Utan hinder av bestämmel- serna i andra stycket får ett om- råde registreras som licensom- råde med tilldelning av ett val- fritt djur , om det finns särskilda skäl för en sådan re- gistrering, eller en älgkalv om året, om området har en sam- manhängande areal av minst Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från första skrifter om undantag från första och tredje styckena. För att främja viltvården eller För att främja viltvården eller andra liknande ändamål som är andra liknande ändamål som är förenliga med syftet med denna förenliga med syftet med denna lag får regeringen meddela före- lag får regeringen meddela före- skrifter om skyldighet för den skrifter om skyldighet för den som – betala en årlig avgift (vilt- – betala en årlig avgift (vilt- –betala en avgift för vissa slag av vilt som fälls –betala en särskild avgift för vilt som fälls i strid mot vad som bestämts i en för jakt med- delad licens. Avgifter som avses i första Avgifter som avses i första stycket skall bilda en fond (vilt- stycket skall bilda en fond (vilt- vårdsfonden) som efter reger- vårdsfonden) som efter regering- ingens bestämmande får använ- ens bestämmande får användas das för angivna ändamål. för angivna ändamål. Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg Hur beslut får överklagas 33 § om registrering av licens- 33 § om fastställelse av viltför- område får överklagas hos all- hos allmän förvaltningsdomstol. slut enligt 12 § samt övriga be- Beslut enligt 12 § får inte över- slut enligt 33 § får inte överkla- Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg Förslag till förändringar i jaktförordningen (1987:905) Om licensjakt efter älg finns bestämmelser I 33 § jaktlagen (1987:259). Trots det som föreskrivs i 33 § första stycket Jaktlagen (1987:259) skall följande gälla: 1.Ett område som har sådan storlek och arrondering att det medger vård av en i huvudsak egen älgstam får av registreras som älgskötselom- råde. Inom älgskötselområde sker jakten efter älg utan licens. För älgskötselområde skall det finnas en skötselplan. 2.En licens för jakt efter älg får avse avskjutningen än ett jaktår eller avse den totala avskjutningen inom flera områden som med stöd av 33 § andra stycket eller tredje stycket 2 i jaktlagen registrerats förjakt efter älg. Jakt efter älg får ske inom ett av fastställt viltför- valtningsområde för älg och enligt fastlagd och av god- känd viltförvaltningsplan för älg. älgjakt eller av älgskötselområde skall betala en avgift enligt före- skrifter som meddelas av Natur- vårdsverket. Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg 1. registrering av licensområde Punkten 1. utgår för älgjakt och älgskötselområde. 2. licens för jakt efter älg och 2. licens för jakt ärenden som avses i 1–3. ärenden som avses i 2–3. För varje län finns en älg- För varje län finns en vilt- vårdsfond som bildas av de älg- vårdsfond som bildas av medel avgifter som skall betalas enligt 52 b och 52 c §§. För en vuxen älg som fälls Utgår skall jakträttsinnehavaren betala en avgift som fastställs av läns- styrelsen enligt föreskrifter som meddelas av . älgar fällts än vad som följer av en licens, skall en särskild avgift betalas till läns- 52 b §. en vuxen älg och för en kalv. Avgiften enligt första stycket skall inte betalas om djuret eller Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg dess värde förklaras förverkat, eller om det är uppenbart oskä- ligt att kräva ut en avgift. Ur älgvårdsfonden får läns- Ur viltvårdsfonden får läns- styrelsen enligt föreskrifter som lämna bidrag till kostnaderna för administration av jakten, där- 1. registerhållning som jakt efter älg. ningsområden, viltvård, informa- 2. tilldelning av tion och utbildning i jaktliga frå- gor samt stöd till viltförvaltnings- jakt efter älg, samt 3. viltvård, utbildning i jaktliga frågor. Regeringen beslutar om över- Regeringen beslutar om över- föring av medel från älgvårds- föring av medel från Viltvårds- fonderna till viltvårdsfonden. fonden till viltvårdsfonderna. Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg Förslag till nytt avgiftssystem Ett nytt avgiftssystem införs. Avgiften för jaktkortet höjs från till . Fällavgiften för älg och re- gistreringsavgifter till länsstyrelserna avskaffas. Den länsvisa älgvårdsfonden byter namn till viltvårdsfond. Från den centrala viltvårdsfonden fördelar regeringen medel ut- tryckt i prisbasbelopp till länsstyrelserna för administration och vissa bidrag. Ur den länsvisa viltvårdsfonden föreslås att läns- styrelserna kan bevilja visst administrationsbidrag till styrelserna för viltförvaltningsområdena. gjorde en framställan till reger- ingen om ändring av de paragrafer som ingår i jaktförordningen och som berör avgifter för fällda älgar och ansökan om registrering av licensområden för älgjakt. Av framställningen framgår förslag som i korthet innebär att alla avgifter inom älgjaktssystemet slopas, såle- des både registreringsavgift och avgift för fällda vuxna älgar (älg- avgift). Utredningens förslag ansluter sig till fram- som då inte föranledde någon åtgärd från regeringens sida. Fördelen med förslaget är att det minskar länsstyrelsernas och administration och ger möjlighet till en stabilare ekonomi för de länsvisa älgvårdsfonderna oberoende av om det fälls mycket eller lite älg. Det arbete som länsstyrelserna har med administrationen av registreringar på jakträttsinnehavare m.m. är i stort lika mellan länen oavsett hur mycket älg som fälls. En uppskattning av hur mycket som skulle tillföras viltvårds- fonden genom höjningen av avgiften för jaktkortet ger vid handen att med nuvarande antal jaktkortslösare 2007 (278 094 st) pekar på . Vid en genomsnittlig fällavgift på per vuxen älg skulle länsstyrelsernas älgvårdsfonder totalt tillföras ca från /07. Genom denna höjning av jaktkortsavgiften skulle länsstyrelserna genom fördelning av de ökade centralt inkommande medlen även få möj- lighet att stödja utbildningen av de ledamöter som utses i styrel- serna för viltförvaltningsområdena för älg. Förslag till lagtext för bildande av viltförvaltningsområde för älg Begäran om ändring i jaktförordningen (1987:905) Regeringen beslutade vid sammanträde att överlämna en framställning från Skogsindustrierna till Utredningen om älgförvaltning. Skogsindustrierna har i en skrivelse till Natur- vårdsverket begärt att systemet med olika älgjaktstider upphör. har överlämnat skrivelsen till regeringen. Skrivel- sen har remissbehandlats. Den särskilda jakttiden för licensjakt efter älg och för jakt efter älg inom älgskötselområden börjar enligt bilaga 2 till jaktförord- ningen (1987:905) den i landets norra delar och den andra måndagen i övriga landet. Ett resultat av remissbehandlingen av skrivelsen är att endast två av landets tjugotvå berörda länsjaktvårdsföreningar har tillstyrkt förslaget att förlänga jakttiden för älg i enlighet med Skogsindustriernas begäran. Genomgående framhålls att de jakttider som gäller är väl avvägda till de regionala behoven och att det inte finns motiv till en förändring på föreslaget sätt. Utredningen delar remissinstansernas avstyrkan och föreslår att skrivelsen inte skall föranleda någon åtgärd från regeringens sida. Trots en minskad älgstam fortsätter antalet trafikolyckor med älg inblandad att ligga på en hög nivå. Enligt statistik från nationella var älg inblandad i 4 957 olyckor , var antalet 4 092 och var det 4 641 samt var antalet 4 224. För vart och ett av 2006 och 2005 dödades 8 personer i älgolyckor.