sou · GWB399 · 2008-11-05 00:00:00 — Vad som sägs i 4 kap. 3 § samma lag skall härvid tillämpas i fråga om värdeökning som ägt rum före det talan väcktes vid domstol. I mål om inlösen enligt 28 § gäller, om inte annat är före- skrivet i denna lag, expropria- tionslagen (1972:719) i tillämp- liga delar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har ärende eller mål om ersättning på grund av skada eller inlösen påbörjats före ikraftträdandet, gäller 27 och 33 §§ i sin äldre lydelse. lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792) Härigenom föreskrivs i fråga om bostadsförvaltningslagen (1977:792) att 28 § ska ha följande lydelse. Är fastighet ställd under tvångsförvaltning men är för- hållandena sådana att en till- fredsställande förvaltning därvid ej kan uppnås, får kommunen lösa fastigheten. Talan om inlösen skall väckas vid fastighetsdomstolen. I fråga om inlösen gäller i övrigt expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar, dock med undantag för 4 kap. 2 §. Bestämm- elserna i 4 kap. 3 § expropria- tionslagen äger tillämpning i fråga om värdeökning som ägt rum före det talan väcktes vid dom- stol. Om en fastighet är ställd under tvångsförvaltning men förhållandena är sådana att en tillfredsställande förvaltning där- vid inte kan uppnås, får kom- munen lösa fastigheten. Talan om inlösen ska väckas vid fastighetsdomstolen. I fråga om inlösen gäller i övrigt expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar, dock med undantag för 4 kap. 2 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har talan om inlösen väckts före ikraftträdandet, gäller 28 § i sin äldre lydelse. lag om ändring i lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar att 4 § ska ha följande lydelse. Om en tillfredsställande förvaltning av en elektrisk anläggning sannolikt inte kan åstadkommas genom tvångsförvaltning eller en tillfredsställande förvaltning sannolikt inte kommer att bestå efter utgången av tiden för en tvångsförvaltning får staten, efter ansökan av nätmyndigheten, lösa anläggningen från ägaren. också är ägare till en fastighet på också är ägare till en fastighet på delvis, är belägen skall även fastig- delvis, är belägen ska även fastig- heten eller, om det är lämpligt, heten eller, om det är lämpligt, del av fastigheten lösas. del av fastigheten lösas. ledningsrätt är upplåten för an- ledningsrätt är upplåten för an- läggningen på en annan fastighet läggningen på en annan fastighet skall även ledningsrätten lösas. ska även ledningsrätten lösas. Mål om inlösen skall tas upp Mål om inlösen ska tas upp större delen av den ligger. större delen av den ligger. om inlösen gäller i övrigt om inlösen gäller i övrigt expropriationslagen (1972:719) i expropriationslagen (1972:719) i i 4 kap. 3 § expropriationslagen skall tillämpas i fråga om värde- ökning som ägt rum före det talan väcktes vid domstol. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har talan om inlösen väckts före ikraftträdandet, gäller 4 § i sin äldre lydelse. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Härigenom föreskrivs i fråga om bostadsrättslagen (1991:614) att 9 kap. 18 § ska ha följande lydelse. Talan om ersättning vid in- lösen eller för intrång eller för annan skada som en bostads- rättshavare orsakas med anled- ning av ett beslut om godkänn- ande enligt 16 § första stycket 2 skall väckas vid fastighetsdom- stolen. I fråga om inlösen och ersättning gäller expropriations- lagen (1972:719) i tillämpliga delar, dock med undantag för 4 kap. 3 §. Talan om ersättning vid in- lösen eller för intrång eller för annan skada som en bostads- rättshavare orsakas med anled- ning av ett beslut om godkänn- ande enligt 16 § första stycket 2 ska väckas vid fastighetsdom- stolen. I fråga om inlösen och ersättning gäller expropriations- lagen (1972:719) i tillämpliga delar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har talan om inlösen väckts före ikraftträdandet, gäller 19 kap. 18§ i sin äldre lydelse. lag om ändring i lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2006:449) om skydd för störningskänslig forskning att 4 § ska ha följande lydelse. Om forskning som avses i 1 § utsätts för varaktiga eller upp- repade störningar från annan verksamhet i närheten, får länsstyrel- sen efter ansökan enligt 6 § meddela förbud eller förelägganden mot den störande verksamheten för att skydda forskningen. Det som sägs i första stycket gäller inte sådan verksamhet som regleras i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation eller lagen (1992:1512) om elektromagnetisk kompatibilitet eller i före- skrifter utfärdade med stöd av dessa lagar. Det som sägs i första stycket gäller inte heller störningar från en verksamhet som bedrivs med tillstånd enligt eller motsvarande bestämmelser i Om ett beslut enligt första Om ett beslut enligt första stycket medför att pågående stycket medför att pågående markanvändning inom det be- markanvändning inom det be- rörda området avsevärt försvåras, rörda området avsevärt försvåras, har områdets ägare och den som har områdets ägare och den som har nyttjanderätt, servitut, rätt har nyttjanderätt, servitut, rätt till elektrisk kraft eller liknande till elektrisk kraft eller liknande rätt till detta område, rätt till rätt till detta område, rätt till ersättning för skada till följd av ersättning för skada till följd av svara skadan med avdrag för vad svara skadan med avdrag för vad den berättigade är skyldig att den berättigade är skyldig att tåla utan ersättning. tåla utan ersättning. ningen skall betalas av den som ningen ska betalas av den som ansökt om skyddet. ansökt om skyddet. ersättningen tillämpas i övrigt ersättningen tillämpas i övrigt (1972:719). expropriationslagen (1972:719). 4 kap. 3 § nämnda lag räknas dock värde- ökning före det att talan väcktes vid domstol. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har talan om ersättning väckts före ikraftträdandet, gäller 4 § i sin äldre lydelse. lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs i fråga om skogsvårdslagen (1979:429) att 19 § ska ha följande lydelse. I fråga om rätt till ersättning för skada till följd av ett beslut enligt 18 § första eller andra stycket gäller bestämmelserna i 25 kap. 6 § och 31 kap. 2 §, 4 § första stycket, 6 §, 7 § första stycket första meningen, 8 § första meningen, 9, 12 och 13 §§, 15 § första stycket första mening- en och andra stycket, 31 § tredje stycket samt 32 och 33 §§ miljö- balken. Vad som i dessa bestäm- melser sägs om miljödomstol skall i stället gälla fastighets- domstol. I fråga om rätt till ersättning för skada till följd av ett beslut enligt 18 § första eller andra stycket gäller bestämmelserna i 25 kap. 6 § och 31 kap. 2 §, 4 § första stycket, 7 § första stycket första meningen, 8 § första meningen, 9, 12 och 13 §§, 15 § första stycket första meningen och andra stycket, 31 § tredje stycket samt 33 § . Vad som i dessa bestämmelser sägs om miljödomstol ska i stället gälla fastighetsdomstol. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har talan om ersättning väckts före ikraftträdandet, gäller 19 § i sin äldre lydelse. 1Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av expropriationslagens ersättningsregler (dir. 2005:147, se bilaga 1). Tilläggsdirektiv be- slutades av regeringen (dir. 2007:16, se bilaga 2), (dir. 2007:89, se bilaga 3) och (dir. 2008:8, se bilaga 4) Enligt de ursprungliga direktiven ingår sammanfattningsvis i ut- redarens uppdrag att undersöka hur ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen tillämpas i praktiken och att bedöma om de leder till rimliga resultat och är lämpligt utformade. Om utredaren finner att reglerna i något avseende bör ändras, ska utredaren föreslå de författningsändringar som behövs. Enligt direktivet ska översynen omfatta såväl frågor om ersättning vid expropriation som frågor om ersättning vid andra tvångsförfoganden där expropriationslagens ersättningsbestämmelser ska tillämpas. Enligt direktiven gavs utredaren i uppdrag att redovisa under- sökningen av hur ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen tillämpas i ett delbetänkande . Genom tilläggsdirektiv ändrades tidpunkten för redovisningen av dessa delar av uppdraget till . De ursprungliga direktiven angav att uppdraget i övriga delar skulle redovisas . Genom tilläggsdirektiv ändrades tidpunkten för redovisningen till och preciserades uppdraget. Utredarens uppdrag omfattar enligt tilläggsdirektiven att göra följande. Utredningens uppdrag och arbete Analysera hur de ersättningar som fastställs vid olika slag av ian- språktaganden förhåller sig till marknadsvärdet på egendomen, analysera orsakerna till vissa slag av skillnader i ersättningsnivå- erna, ta ställning till om det finns anledning att ändra ersättningsreg- lerna, belysa hur influensregeln (4 kap. 2 § expropriationslagen) till- lämpas, ta ställning till om influensregeln utgör en rimlig avvägning mellan de skilda slag av intressen som gör sig gällande, ta ställning till om influensregeln bör ändras eller upphävas, analysera och ta ställning till principen om s.k. toleransavdrag på expropriationsrättens område, belysa tillämpningen av presumtionsregeln (4 kap. 3 § expropria- tionslagen, överväga om presumtionsregeln bör ändras eller upphävas, överväga om det bör ske någon form av vinstdelning mellan den exproprierande och den vars egendom tas i anspråk, överväga om ersättning ska kunna lämnas för det individuella värde som en fastighet kan ha för sin ägare, se över vissa frågor som gäller bevisbördan i mål angående er- sättning enligt expropriationslagens ersättningsbestämmelser samt överväga om det vid lantmäteriförrättningar där mark eller rättig- heter tvångsvis tas i anspråk ska finnas en möjlighet att i vissa fall förplikta sökanden att ersätta sakägare, vars mark eller rättig- het tas i anspråk, för egna kostnader vid förrättningen. Det angavs vidare i direktiven att utredaren ska uppmärksamma om eventuella föreslagna ändringar i expropriationslagens ersättnings- regler bör föranleda ändringar i de författningar som hänvisar till dessa bestämmelser och föreslå behövliga ändringar. Utredaren ska även beräkna de ekonomiska konsekvenser som eventuella förslag får för fastighetsägare, exproprierande, konsumenter och andra be- rörda parter samt belysa vilka konsekvenser som de kan få för in- vesteringar i olika slag av infrastrukturer och i industriverksamheter. Utredningens uppdrag och arbete Tiden för slutredovisning av uppdraget har genom ytterligare tilläggsdirektiv förlängts till . redovisade utredningen första delen av uppdraget i del- betänkandet Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestäm- melser? (SOU 2007:29). I delbetänkandet redovisas en undersökning av hur ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen tillämpas. Redovisningen omfattar en kartläggning bl.a. av vid vilka slag av tvångsförfoganden som ersättningsbestämmelserna i expropriations- lagen kommer till användning, om parterna utgörs av offentliga eller privata rättssubjekt samt förekomsten av frivilliga uppgörelser om ianspråktaganden av egendom där tvångsförfogande annars är möj- ligt. Utredningen har haft 14 sammanträden med sakkunniga och experter, varav ett i internatform som pågick i . Sakkunniga och experter har därutöver beretts tillfälle att skriftligen inkomma med synpunkter. Utredaren och en av sekreterarna har deltagit i Hovrättens för Övre fastighetsdomardagar för fastighets- och miljöråd och i samband därmed getts tillfälle att diskutera utredningsupp- draget med deltagarna i konferensen. Båda sekreterarna har deltagit i Lantbrukarnas Riksförbunds och Ägarfrämjandets seminarium om När äganderätten kränks. Utredningen har inhämtat information om förhållandena i andra länder från förste amanuenserna och , för miljö- och biovetenskap i Ås (), professor emeritus , (), pro- fessor , Tekniska högskolan vid Uni- versitet (), professor , i Dortmund () och professor emeritus , (). I syfte att få fram ett underlag för en ekonomisk konsekvens- analys har utredningen lämnat ett uppdrag till ekonomen , anställd vid sektionen för kommittéservice inom regerings- Utredningens uppdrag och arbete Tom Nilstierna har redovisat upp- draget i en rapport till utredningen (se bilaga 5). Vid genomförandet av uppdraget har Tom Nilstierna biträtts av en referensgrupp som sammankallats av utredningen och som har bestått av ekonomisk expertis från olika statliga myndigheter och en intresseorganisation (se bilaga 6). Utredningen har genomfört en enkätundersökning för att få fram ett underlag för att bedöma vilka effekter olika förändringar av expropriationslagens ersättningsbestämmelser skulle kunna få (se bi- laga 7). Enkäten tillställdes myndigheter, kommuner och organisa- tioner (se bilaga 8). Svaren har delvis legat till grund för Tom Nilstiernas rapport. Till grund för Tom Nilstiernas rapport och utredningens ekonomiska konsekvensanalys har också legat dels en promemoria av professor (KTH) om vilka effekter på bostadsmarknaden som expropriationslagens ersättningsregler har (se bilaga 9), dels en promemoria från med en bedömning av hur relationen mellan köp och intrångsersättning vid naturreservatsbildning ändras vid höjd ersättning samt påverkan på genomförandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar (se bilaga 10). Utredningen har haft samråd med Företagarna angående konse- kvenserna av våra förslag för små företag. Slutbetänkandet inleds med en sammanfattning på svenska och engelska. Därefter följer utredningens författningsförslag. Kapitel 1 behandlar utredningens uppdrag och arbete. Kapitel 2 innehåller en kort inledning. I kapitel 3 presenteras regler gällande egendomsskyddet. Kapitel 4 behandlar frågor om skada och ersätt- ning. I kapitel 5 presenteras hur några andra länder hanterar ersätt- ning i samband med tvångsförvärv av egendom. Kapitel 6 innehåller vår bedömning av marknadsvärdeprincipen. I kapitel 7 och 8 före- slår vi nya ersättningsbestämmelser vid expropriation. I kapitel 9 behandlar vi presumtionsregeln. Kapitel 10 handlar om influensregeln och kapitel 11 om bevisbördan i expropriationsmål. I kapitel 12 före- slår vi nya regler om kostnadsersättning vid lantmäteriförrättning m.m. Kapitel 13 behandlar följdändringar i andra lagar. Kapitel 14 innehåller en kostnads- och konsekvensanalys. Kapitel 15 innehåller en författningskommentar. Sist i betänkandet finns särskilda yttranden och bilagor. Vid utbyggnad av infrastruktur, byggande av bostäder och bildande av naturreservat m.m. är det i regel nödvändigt att utnyttja annans mark. För att säkerställa att detta kan ske, finns i liksom i andra länder, lagstiftning som reglerar att mark får tas i anspråk tvångsvis. I expropriationslagen, som trädde 1973, finns bestämmelser om att mark får tas i anspråk med tvång för vissa sär- skilt angivna ändamål. Lagen anger att den vars egendom tas i an- språk genom expropriation har rätt till ersättning. Expropriations- lagens ersättningsbestämmelser är inte tillämpliga bara vid förfog- anden enligt denna lag. De gäller dessutom vid många andra slags tvångsförfoganden som regleras i särskilda lagar. har det från vissa håll ifrågasatts om de principer som ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen bygger på är rimliga. Det har i det sammanhanget gjorts gällande att förhållandena när mark tas i anspråk tvångsvis har ändrats. Även om privata ak- törer alltsedan reglerna fick sin nuvarande utformning har använt sig av möjligheten att tvångsvis ta egendom i anspråk, utfördes de flesta expropriationer och andra tvångsförfog- anden då av offentliga aktörer. har många verksamheter inom de skilda tillämpningsområden som lagen omfattar när det gäller möjlighet till tvångsvis markåtkomst väsentligt förändrats. Även vilka aktörer som finns inom de olika tillämpningsområdena har förändrats. Väsentliga förändringar som har genomförts är avregleringar inom bl.a. el- och telesektorn, och privatiseringar av statliga och kommunala verksamheter. Bostadsförsörjningen och samhällsbyggandet i övrigt har ändrat inriktning. Bostadsbyggandet har t.ex. förändrats i takt med förskjutningen från den prisreglering som fanns till den marknadsstyrning som råder . Det samhälleliga inflytandet över vissa grundläggande funktioner i samhället, såsom energiproduktion och energiförsörjning, har både ändrat karaktär och i vissa fall minskat genom avregleringar av marknader och en ökad privatisering och bolagisering av offentlig verksamhet. I samband med detta har tillsynsmyndigheter inrättats för flera av branscherna som berörs av avregleringarna. Den förändring som har skett innebär i vissa fall att en uppdelning av verksamheten har gjorts så att det offentliga fortfarande äger och har ansvar för själva infrastrukturen medan produktionen avskilts i särskilda bolag som den kon- kurrensutsatts. , och är således fortfarande statliga verk som ansvarar för utbyggnad och förvaltning av den allmänna infrastrukturen med samma grundläggande intresse och förutsättningar som medan järnvägstrafiken och elproduktionen numer sker i särskilda bolag som får konkurrera med andra aktörer. Andra orsaker till förändringar är krav på den tekniska utvecklingen och de ökade kraven på ansvarstagande för miljön. Den första delen av vårt uppdrag, som redovisades i delbetänk- andetTPF1FPT, omfattade huvudsakligen en kartläggning av hur ersättnings- bestämmelserna i expropriationslagen tillämpas i praktiken. Den över- gripande uppgiften var att söka ta reda på om det hade skett några förändringar sedan expropriationslagens tillkomst i fråga om vid vilka slag av tvångsförfoganden som bestämmelserna i expropriationslagen kommer till användning och i fråga om parterna utgörs av offent- liga eller privata rättssubjekt. Vidare ingick att i olika avseenden kart- lägga förekomsten av frivilliga uppgörelser om överlåtelse och upp- låtelse av egendom utan att reglerna om tvångsförfogande direkt tillämpas. Sammanfattningsvis gav kartläggningen i delbetänkandet följande resultat. När det gäller frågan om det har skett några förändringar be- träffande slagen av förfoganden vid vilka expropriationslagens ersätt- ningsregler kommer till användning kunde det utifrån en undersök- ning av ersättningsmål som avgjorts i fastighetsdomstolarna konsta- teras att det har skett en viss förskjutning mot mål enligt fastighets- bildningslagen. En förklaring till detta torde vara att tillämpnings- området för den lagen har breddats för att på så sätt underlätta möjligheten till ianspråktagande av mark genom ett smidigare för- farande än enligt expropriationslagen. I fastighetsdomstolarna har även ersättningsmål enligt ledningsrättslagen ökat. En orsak till detta kan vara den tekniska utvecklingen av elektronisk kommunikation som medfört olika krav. Av kartläggningen framgick vidare att det har skett en förskjutning från att den ianspråktagande parten är ett offentligt rättssubjekt till att den numer i många fall är ett privat rätts- 1TP PT SOU 2007:29 subjekt som tvångsvis tar egendom i anspråk och där det i vissa fall finns ett vinstintresse bakom tvångsförfogandet även om den ur- sprungliga grundtanken med expropriationen kvarstår, dvs. att olika slag av samhällsintressen ska tillgodoses. Vid tillkomsten av expropria- tionslagen (och flera av de lagar som reglerar andra slags tvångsför- foganden) förutsattes att parterna skulle först försöka komma till en frivillig uppgörelse. Av vad som framkom genom kartläggningen är klarlagt att sådana överenskommelser förekommer i en mycket stor omfattning. Kartläggningen visade också att ersättningarna är generellt högre vid frivilliga överenskommelser. I syfte att få fram ett underlag för att belysa de frågor som be- handlades i delbetänkandet genomfördes en enkätundersökning som tillställdes olika berörda myndigheter, kommuner, organisationer och företag. Enkätfrågorna kompletterades med intervjuer. I samband med denna undersökning framkom några synpunkter om expropria- tionslagens ersättningsbestämmelser och därmed sammanhängande lagstiftning som det finns skäl att lyfta fram här. Fastighetsägare framhöll att det vid lantmäteriförrättningar saknas möjlighet att få ersättning vare sig för ombud eller biträde eller för eget arbete med t.ex. utredning. Detta ansågs vara en brist som borde ses över. Ytterligare en omständighet som fastighetsägare förde fram som ett problem var vad de uppfattar som de högt ställda beviskraven. Eftersom det råder osäkerhet vid värdering av egendom ansåg de som tog upp denna fråga att det kan finnas anledning att se över hur bevis- bördan fördelas i expropriationsmål. Den s.k. influensregeln i 4 kap. 2 § expropriationslagen föranledde synpunkter från olika håll och bl.a. framhölls att tillämpningen av influensregeln är svår och att regeln därför behövde ses över. Även den s.k. presumtionsregeln i 4 kap. 3 § expropriationslagen gav upphov till synpunkter från olika håll. Bl.a. framhölls att effekterna av presumtionsregeln kan upplevas som orätt- visa och att det finns problem kring uppdelningen av bevisbördan när det gäller orsaken till en uppkommen ökning av markvärdet. Vidare lämnades synpunkter på den s.k. avräkningsregeln i 31 kap. 6 § . Det framhölls att denna regel är oklar och vållar problem i tillämpningen. Enligt våra tilläggsdirektiv ska flertalet av de nämnda frågorna närmare analyseras och även vissa andra frågor rörande ersättnings- bestämmelserna i 4 kap. expropriationslagen.TPF2FPT Vid den översyn som vi nu har genomfört har alla de grundläggande ersättningsbestäm- 2TP PT Se bilaga 3. melserna prövats mot bakgrund av den utgångspunkt som anges i direktiven, nämligen att skyddet för enskild äganderätt ska vara starkt. I enlighet med vad som också anges i direktiven har vi därvid strävat efter att ersättningen vid tvångsförfoganden fastställs på ett sätt som både är och uppfattas som rättssäkert, att de nya ersättningsbestämmelserna ska vara enkla att förstå och att tillämpa samt ägnade att leda till förutsägbara resultat och därmed, liksom de äldre reglerna, underlätta samförståndslösningar. allmänna landslag från omkring innehöll den första svenska bestämmelsen som omfattade ett egendomsskydd. Rättigheterna var inte närmare preciserade, men lagen angav bl.a. att kungen skulle [] vara all sin allmoge trogen och trofast så att han icke skall för- därva någon, fattig eller rik, på något sätt till liv eller lemmar, utan att han lagligen försvunnen, så som lagen säger och rikets rätt; icke heller skall han på något sätt taga något gods från honom, utan enligt lag och efter laga dom [] Egendomsskyddet har utvecklats väsentligt. Den nu gäll- ande regeringsformen trädde i kraft efter att ha arbetats fram av utredningar och politiska diskussioner. Även efter att den nuvarande regeringsformen trädde i kraft har diskussionerna fortsatt och egendomsskyddet har revi- derats . Egendomsskyddet är en del av de grundläggande fri- och rättigheterna i 2 kap. regeringsformen (RF). I detta kapitel redogörs för grundlagens bestämmelser om skydd för egendomsrätten och bakgrunden till dessa. Vidare redogörs för äganderättsskyddet i den europeiska konventionen den 4 novem- ber 1950 angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna () som är en del av svensk rätt . Det grundlagsreglerade skyddet för egendom tillsammans med bestämmelser inne- håller de grundläggande förutsättningarna för när mark och rättig- heter till mark ska kunna förvärvas med tvång eller när restriktioner tvångsvis kan läggas på användningen av enskilda fastigheter. Be- stämmelserna anger också de förutsättningar som gäller beträffande den ersättning som minst ska betalas när någon tvingas avstå sin egen- dom. Grundlagens bestämmelser om skydd för egendomsrätten finns i 2 kap. 18 § RF som har följande lydelse.