sou · GWB384 · 2008-10-10 00:00:00 — Det vanligaste är att centralenheten bryter strömmen till startmotorn, men även strömmen till bränslepumpen eller tändningen kan brytas. Till mätdelen är en mikrodator kopplad som i sitt minne lagrar uppgifter om startförsök, eventuell alkoholförekomst och eventuella försök att manipulera systemet. För att förhindra att föraren konsumerar alkohol sedan motorn startats och för att förhindra att någon annan blåser i instrumentet så att föraren själv kan köra bilen, kan alkolåset efter slumpmässiga tidsintervall kräva nya prov av utandningsluft under färden. För att inte äventyra trafiksäkerheten får då föraren till sitt förfogande för att lämna ett nytt prov. Alkolåset kan utformas med olika system som förhindrar manipulation såsom att föraren använder pump, ballong eller dylikt för att kringgå instrumentets kontroll av föraren. Systemen kan mäta utblåsningsluftens temperatur, flöde, tryck och luftfuktighet, tvinga föraren att blåsa på ett mycket väl definierat sätt vad avser tryck och volym eller tvinga honom eller henne att producera ett väl definierat ljud som han eller hon blåser. Detta gör det svårt att starta och köra bilen genom att låta någon annan än föraren blåsa i alkolåset. Det är också viktigt att tillse att alkolåset integreras säkert till bilens funktioner för att förhindra att alkolåsfunktionen förbikopplas. har utfärdat föreskrifter om vilka krav ett alkolås ska uppfylla för att anses som godkänt enligt lagen om försöks- verksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Beträffande alkolås som används i detta program är det särskilt viktigt att alkohol- halten mäts med känd mätnoggrannhet, att alkolåsen så långt möjligt är alkoholspecifika och inte reagerar på andra ämnen samt att manipulation, genom att föraren använder pump, ballong eller dylikt för att kringgå instrumentets kontroll av föraren eller genom att föraren låter någon annan blåsa, försvåras. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Enligt föreskrifterna ska ett alkolås uppfylla vissa tekniska specifikationer.TPF7FPT Vidare ska alkolåset omöjliggöra start och körning om lämnat prov på utandningsluft har en alkoholkoncentration om per liter utandningsluft. Luftvolymen i ett godkänt utandningsprov ska vara . När lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkorts- återkallelse kom till uttalades att syftet med försöksverksamheten var att kunna visa hur körkortshavarna förhåller sig till alkolåset och vilken effekt, från bl.a. nykterhets- och rehabiliterings- synpunkt, möjligheten att få köra bil som utrustats med alkolås har på olika kategorier av förare. Det angavs att möjligheten att behålla körkortet, om än villkorligt, torde vara ett starkt incitament för ett nyktert levnadssätt. Användningen av alkolås bedömdes kunna ha en betydande potential för minskning av antalet återfall i trafiknykterhetsbrott och därmed också för en förbättring av trafiksäkerheten. En utvärdering av sådana effekter ansågs behövas innan alkolås kommer till användning i större skala.TPF8FPT har i ett flertal rapporter utvärderat försöks- verksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse med avseende på trafiksäkerheten. För att jämföra resultaten har två kontrollgrupper använts. Den ena har bestått av rattfyllerister som valt att inte delta i försöksverksamheten och som alltså i stället fått sitt körkort återkallat. Den andra har omfattat rattfyllerister som hade velat delta i verksamheten men som inte bodde i län där försöksverksam- heten genomfördes. Antagningen till denna grupp upphörde när försöksverksamheten utvidgades till att omfatta hela landet. Fakta om bl.a. polisrapporterade olyckor med personskador som följd och återfall i rattfylleribrott har inhämtats dels för en period före det aktuella rattfylleribrottet, dels under 7TP PT VVFS 2007:1, 1 §. Enligt denna föreskrift ska ett alkolås uppfylla kraven antingen i Europastandarden EN 50436-1:2005 som tagits fram av () eller i den testspecifikation som tagits fram av Province of Solicitor General, med projektnummer 355A02-01. 8TP PT Prop. 1997/98:124, s. 56 f. SOU 2008:84 Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse pågående försöksverksamhet samt för tiden efter avslutat deltagande. Den årliga olycksfrekvensen för trafikolycka med personskada som följd före rattfylleribrottet var cirka fem gånger högre för en person som senare deltog i försöksverksamheten (2,) jämfört med genomsnittsbilisten (0,). Under försöksverksamheten sjönk frekvensen till . Detta kan jämföras med kontrollgruppernas olycksfrekvens som uppgick till , trots att körkortet varit återkallat. För de personer som fullgjorde försöksverksamheten var olycksfrekvensen för tiden därefter jämförbar med densamma för genomsnittsbilisten. Bland kontrollgrupperna var den årliga olycksfrekvensen efter återfående av körkortet . Vidare har påvisbara effekter i fråga om ett minskat antal trafiknykterhetsbrott kunnat konstateras. Den årliga frekvensen av trafiknykterhetsbrott uppgick till för deltagande i försöksverksamheten före rattfylleribrottet. Under pågående försöksverksamhet begicks endast enstaka rattfylleri- brott. Detta kan jämföras med personerna i kontrollgrupperna vars körkort varit återkallade. Den årliga frekvensen av rattfylleribrott för dessa var något högre jämfört som föregick det aktuella brottet. För de personer som fullgjorde försöksverksamheten minskade antalet rattfylleribrott med (från ). Effekten på ett alkoholmissbruk vid deltagande i försöks- verksamheten har utvärderats såväl genom enkätsvar som genom blodprovstagning. En minskning av nivåerna av de biologiska alkoholmarkörerna har kunnat påvisas . En kvarstående positiv effekt i detta hänseende har kunnat konstateras även efter försökstiden för de som fullgjort programmet.TPF9FPT 9TP PT , B., Primary and secondary prevention of drink driving by the use of alcolock device and program: Swedish experiences, 2005, Accident Analysis & Prevention 37 (2005), s. 1145– 1152 och , B., , U., Is an alcohol ignition interlock programme a useful tool for changing the alcohol and driving habits of drink-drivers?, 2007, Accident Analysis and Prevention 40 (2008), s. 267–273. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse fick i uppdrag av regeringen att beställa en oberoende utvärdering av försöksverksamheten med villkorlig körkorts- återkallelse. Verket beställde utvärderingen hos Transport- økonomisk institutt i Oslo.TPF10FPT Både resultaten av försöken och de samhällsekonomiska effekterna av dessa har utvärderats. Vidare har de faktorer som påverkar den enskilde att delta eller inte i försöksverksamheten undersökts samt har de svårigheter som många har med att genomföra programmet belysts. Det primära syftet med utvärderingen var att få kunskap om alkolåsens effekter på trafikolyckor, förekomst av promillekörning och alkoholvanor. En utvärdering av hur en permanent ordning skulle kunna utformas har också gjorts. Två kontrollgrupper har använts för att kunna värdera vad som skiljer deltagarna från de som inte deltar och för att kunna värdera effekterna av deltagande i programmet. Per har totalt 2 017 personer deltagit i den frivilliga försöksverksamheten. Det stora flertalet av de som döms för rattfylleri deltar emellertid inte. Endast har valt att delta. Utvärderingen visar att detta huvudsakligen beror på två orsaker; kostnaderna som är knutna till deltagande i försöks- verksamheten och tiden för körkortets återkallelse. De som deltar har i genomsnitt högre inkomst än de som inte deltar. Många har i enkätsvar uppgett att de hade deltagit, om deltagandet hade varit billigare eller helt kostnadsfritt. Vidare är tiden för återkallelse av körkortet klart längre för de som deltar. Förmodligen kan det ha betydelse att något nytt förarprov inte behöver erläggas om körkortet återkallas . Att delta i programmet innebär också en risk för att den villkorliga återkallelsen upphävs. Om så sker, ska en spärrtid beslutas från vilken den tid som körkortet har varit villkorligt återkallat normalt inte avräknas. Omkring hälften av de som deltar klarar inte att genomföra det tvååriga programmet. De flesta blir uteslutna . De vanligaste orsakerna till upphävandet av den villkorliga åter- kallelsen är upprepade startförsök under alkoholpåverkan och/eller att nykterhet inte har kunna påvisas . 10TP PT m.fl., Transportøkonomisk institutt, , Forsøk med alkolås i , Evaluering av forsøksordningen med betinget førerkortinndragning ved promillekjøring, 2007, rapport 905/2007. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse som vid det inledande läkarbesöket fick diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk var sannolikheten större för att programmet inte fullföljdes. Effekten sett till trafiksäkerheten har varit god. Under programmets gång har det skett en minskning i skadlig alkohol- förbrukning för de deltagande. En minskning av antalet sjukhusvistelser och av sjukfrånvarodagar har också kunnat konstateras. Bland de som klarar att fullfölja programmet har en mer långvarig positiv effekt på alkoholvanorna kunnat påvisas. Det finns också skäl att tro att deltagande i programmet medför en viss inlärningseffekt, dvs. kunskap om oförenligheten av alkohol och bilkörning. I kombination med minskad skadlig alkohol- konsumtion medför detta en reduktion av rattfylleriet. En påvisbar effekt på antalet trafikolyckor med personskador har också kunnat konstateras. En klar samhällsekonomisk lönsamhet, grundad på den minskning av antalet dödade och skadade i trafiken som ett system med alkolås förväntas medföra, har beräknats uppkomma även om samhället helt skulle bekosta ett sådant. I rapporten föreslås ett permanent införande av försöks- verksamheten på grund av de lovande resultaten. Det föreslås att deltagande i programmet görs billigare eller helt kostnadsfritt, med motiveringen att detta skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt. En begränsning av kostnaderna skulle enligt förslaget eventuellt kunna gälla enbart för dem med låg inkomst. Det uttalas emellertid även att det kan vara motiverande för den enskilde att fullgöra programmet, om en viss kostnad har erlagts. Vidare föreslås att programmet görs enklare och att en mer differentierad ordning införs för dem som deltar utifrån den tid för återkallelse av körkortet som annars skulle ha bestämts, alkoholdiagnos och alkoholhalt vid brottet. Det bör enligt förslaget också undersökas om en straffreduktion kan ges vid deltagande eller fullgörande av programmet, liksom om de som misslyckas i programmet kan följas upp i stället för att uteslutas. En förlängning av programmet föreslås kunna bli aktuellt för dessa. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse () har i samband med en inspektion av i yttrat sig över det förhållandet att som regel prövar frågan om villkorlig körkortsåter- kallelse redan när ett beslut om interimistisk körkortsåterkallelse har fattats. yttrade sig i ärendet och uppgav att samtliga länsstyrelser tillämpar bestämmelserna på detta sätt. JO konstaterade att en sådan ordning framstår som naturlig men att det kan ifrågasättas om det finns tillräckligt författningsstöd för ett sådant beslutsförfarande. Detta mot bakgrund bl.a. av att det i 1 § andra stycket lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkorts- återkallelse anges att lagen är tillämplig för sådana fall då körkortet ska återkallas samt att bestämmelsen hänvisar till 5 kap. 3 § 1 KKL som avser återkallelse på grund av ett begånget trafiknykterhets- brott. Enligt JO:s bedömning medför även formuleringen i 5 kap. 12 § KKL som anger att en villkorlig återkallelse får ske, om körkortshavaren har brutit mot 4 eller 4 a § lagen om straff för vissa trafikbrott att det är tveksamt huruvida beslut om villkorlig körkortsåterkallelse får fattas innan det finns ett lagakraftvunnet avgörande om trafiknykterhetsbrott. JO riktade dock inte någon kritik mot för det sätt på vilket den tillämpat bestämmelserna. JO:s beslut har översänts till Näringsdeparte- mentet med hemställan om översyn av lagstiftningen.TPF11FPT 3.3Den enskildes kostnader och den samhällsekonomiska vinsten Det är den enskilde själv som står för de kostnader som uppkommer i samband med försöksverksamheten. Enligt 3 § första stycket förordningen om ikraftträdande av lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, m.m. ska ta ut en ansökningsavgift om av den som ansöker om att få delta i försöksverksamheten. Det anges även att ytterligare avgifter ska tas ut av den som deltar i verksamheten . Sådana avgifter kan föreskrivas av (5 §). Enligt föreskrifter ska en avgift om tas 11TP PT JO:s diarienr 4381-2006, beslut . Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse ut för handläggning, varav hälften ska erläggas och hälften , räknat från beslutet om villkorlig körkortsåterkallelse.TPF12FPT Härtill kommer kostnader för installation, hyra, demontering och servicegenomgångar av alkolås om totalt samt kostnader för erforderliga medicinska kontroller om . Totalt uppgår således kostnaderna för deltagande i försöksverksamheten till cirka 60 000 kr.TPF13FPT () har på uppdrag av undersökt vilken trafiksäkerhets- potential som ligger i att införa krav på alkolås för de som dömts för rattfylleri.TPF14FPT Den samhällsekonomiska vinsten, beräknad utifrån en reducering av antal personskadeolyckor, efter ett sådant införande har uppskattats till . I rapporten uppges att ungefär 800 av de bilförare som är inblandade i personskadeolyckor på väg misstänks vara påverkade av alkohol eller droger. Enbart de förare som har giltigt eller indraget körkort skulle enligt VTI beröras av krav på alkolås. Medelantalet av dessa förare har uppskattats till 626 stycken , varav 572 stycken har giltigt körkort vid olyckstillfället och 54 stycken indraget körkort. Av dessa har fällts för rattfylleri under något av de 10 närmaste kalenderåren före olyckan. En föreskrift om alkolås för de som dömts för rattfylleri har med detta som utgångspunkt beräknats leda till att antalet polisrapporterade personskadeolyckor minskar med 762 stycken. I flertalet av olyckorna har just påverkan av alkohol eller droger bidragit till att olyckan inträffat. Enligt utförda studier är risken att skadas i vägtrafikolyckor 9 gånger högre för förare med en alkoholhalt mellan 0,5 och i blodet jämfört med förare där halten är mindre än . Motsvarande risk, vid en promillehalt mellan 1,0 och 1,5, är 25 gånger högre och den är hela 12TP PT VVFS 2007:1, 14 §. 13TP PT , förslag för ökad trafiknykterhet, TR65A 2007:26002, s. 34. 14TP PT VTI, , Trafiksäkerhetseffekter av alkolås, En registerstudie, 2006, VTI rapport 552. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse SOU 2008:84 65 gånger högre då promillehalten överstiger . Med detta som utgångspunkt har slutsatsen dragits att ungefär 14 av 15 olyckor där alkoholpåverkade förare är inblandade beror på förarens alkoholpåverkan. Avdrag har i enlighet härmed gjorts för de olyckor där alkohol inte kan sägas vara orsak till olyckan (1/15). Vidare har avdrag gjorts för att en alkoholpåverkad förare lyckas starta en bil med alkolås () och för att en del förare kommer att försöka köra bil ändå, genom att manipulera alkolåset eller få tillgång till en bil utan alkolås (). beräknas efter dessa avdrag antalet polisrapporterade olyckor minska med 571 stycken. Den samhällsekonomiska förlusten för en polisrapporterad personskadeolycka har i rapporten angetts till . Utgångspunkt har härvid tagits i angivna kalkylvärden för olycksvärdering. Dessa består av två komponenter, dels de materiella kostnaderna såsom egendomsskador, administrations- kostnader, sjukvård och nettoproduktionsbortfall, dels en risk- värdering bestående av förlorad konsumtion och humanvärde. Riskvärderingen speglar individens betalningsvilja för att minska sin egen risk. Kalkylvärdena uppgick till för dödsfall (varav avser riskvärdering och till 3 280 000 kostnader) och till för lindrigt skadad (varav avser riskvärdering och materiella kostnader). Med utgångspunkt i antal minskade trafikolyckor och kalkyl- värdena för därmed minskade samhällsekonomiska förluster per olycka skulle det ackumulerade samhällsekonomiska värdet efter införandet av krav på alkolås enligt rapporten uppgå till . Det bör här nämnas att VTI i sina beräkningar utgått från angivna underlag för samhällsekonomiska kalkylvärden. har emellertid höjt dessa till de belopp som nämns ovan. Det samhällsekonomiska värdet torde därmed vara något högre än det av VTI angivna.TPF15FPT 15TP PT , samhällsekonomiska kalkylvärden, 2006, Publ. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse VTI:s studie omfattar den samhällsekonomiska vinsten av att antalet trafikolyckor beräknas minska vid införande av ett system med alkolås. Därutöver kan den samhällsekonomiska vinsten bestå av kostnadsbesparingar i form av ett minskat antal sjukhusvistelser och sjukfrånvarodagar. har gjort en jämförelse av kostnaderna för sjukhus- vistelser och sjukfrånvaro för de som deltar i försöksverksamheten och för de som inte gör det utan i stället har fått sitt körkort återkallat.TPF16FPT Bland de som deltagit i försöksverksamheten var det påtagligt färre som behövde sjukhusvård i förhållande till vad som gällde för perioden före brottet och i förhållande till kontrollgruppen. Detta gällde både i fråga om vård hänförlig till alkoholmissbruket liksom annan vård. Samma förhållande rådde vid en jämförelse av sjukfrånvaron. Bland de som fullföljde program- met kvarstod de positiva hälsoeffekterna även för tiden därefter. Baserat på sjukhus och antal sjukfrånvarodagar har samhällets kostnader kunnat beräknas. Under pågående försöksverksamhet var kostnaderna lägre för deltagarna jämfört med kontrollgruppen. Detta motsvarar en kostnads- besparing om per deltagare. För de som fullföljde programmet var kostnaderna lägre under pågående försöksverksamhet och lägre för tiden därefter. Detta motsvarar en kostnadsminskning om respektive . 3.4Den tidigare alkolåsutredningens förslag beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas med uppdrag att överväga möjligheterna att införa ett krav på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar som är registrerade i (Dir. 2004:135). Utredaren skulle även lämna förslag till vilka steg som kan tas för att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. lämnade utredningen slutbetänkandet Öppna möjligheter med 16TP PT , B., Kostela J., Selén, J., Positive health-care effects of an alcohol ignition interlock programme among driving while impaired (DWI) offenders, 2007, Addiction 102, 1771–1781. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse alkolås (SOU 2006:72). Utredningen föreslog bl.a. att försöks- verksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse skulle förlängas till och vara öppen även för dem som är alkoholberoende, alkoholmissbrukare eller opålitliga i nykterhets- hänseende. Deltagande i programmet skulle även fortsättningsvis bekostas av den enskilde. Utredningen föreslog även att det skulle vara obligatoriskt med alkolås för alla som gjort sig skyldiga till rattfylleri och som inte deltar i försöksverksamheten. Enligt förslaget skulle körkortshavaren efter beslutad spärrtid ansöka om körkortstillstånd med föreskrift om alkolås under en särskild villkorstid. Denna särskilda villkorstid skulle enligt förslaget bestämmas till lägst vid grovt rattfylleri och i övriga fall. Tiden skulle högst kunna bestämmas till . Utredningens övriga förslag innebar bl.a. att varning som alternativ till återkallelse vid rattfylleri på grund av alkoholpåverkan slopas och att spärrtiden förlängs till lägst vid grovt rattfylleri och till lägst vid rattfylleri av normalgraden. Utredningens förslag remitterades. Flera remissinstanser påtalade att möjligheten att inneha körkort efter rattfylleri inte får bli en ekonomisk fråga då det skulle innebära en olikhet inför lagen samt att det inte var motiverat med högre krav på den som fått körkortet återkallat på grund av alkoholförtäring än på den som fått körkortet återkallat på grund av användande av andra droger. Några domstolar ifrågasatte om de samlade rättsverkningarna av förslagen utgör en proportionerlig reaktion från samhällets sida i förhållande till gärningens straffvärde. Utredningens förslag har inte föranlett lagstiftning. I detta kapitel återfinns en kortfattad internationell utblick över alkolåsprogram för rattfyllerister. I och har sådana program använts sedan 1980- respektive . I däremot har alkolås i detta syfte, förutom småskaliga pilotprogram, inte kommit att användas i någon större omfattning. Ett undantag utgörs av den svenska försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse som har pågått och som omfattar hela landet. Även i finns en liknande lagstiftning. I det inledande avsnittet i kapitlet redogörs kortfattat för alkolåsprogrammen i och . Därefter kommenteras pågående eller kommande alkolåsprogram i några europeiska länder samt redogörs för ett europeiskt försöksprojekt med alkolås. I togs alkolås först i bruk i delstaten . används det i 43 delstater. är cirka 140 000 alkolås i bruk. Frivilliga program omfattar cirka 10–av de förare som uppfyller kriterierna för deltagande. Deltagaren betalar de kostnader som föranleds av användningen. I några delstater är alko- lås obligatoriskt för personer som gjort sig skyldiga till rattfylleri vid upprepade tillfällen. Som regel gäller långa spärrtider innan alkolåsanvändningen kan påbörjas. I allmänhet är denna inte förenad med läkarkontroller. I introducerades alkolåsprogram först som ett pilot- program i provinsen . ändrades lagstiftningen för att möjliggöra en reduktion av den tid som körkortet är återkallat, om föraren förpliktar sig att enbart köra fordon med alkolås. Innan användningen av alkolås kan påbörjas gäller dock spärrtid . har de flesta provinser i alkolåsprogram. Deltagande sker huvudsakligen på frivillig basis och är relativt lågt, . På grund av det låga deltagandet övervägs det på flera håll obligatoriska föreskrifter om alkolås, i varje fall för återfallsrattfyllerister och förare som anses utgöra hög risk.TPF1FPT Det finns inte någon gemenskapslagstiftning om alkolås. I syfte att undersöka möjligheten av en introduktion av alkolås i större skala, beslutade Europeiska kommissionen att stödja ett europeiskt försöksprojekt med alkolås. Initiativtagare till projektet var . Försöksverksamheten pågick parallellt i fyra europeiska länder till . Förutom deltog , och . Syftet med projektet var att bedöma den praktiska, psykologiska, sociala och beteendemässiga påverkan som alkolås har på förarna. Detta undersöktes genom intervjuer med förarna och deras omgivning samt genom data från alkolåsen. I studien undersöktes enbart förarnas och deras omgivnings erfarenheter av alkolås. Studien syftade inte till att bedöma alkolåsens preventiva effekt. I studien deltog mindre grupper av norska och spanska bussförare, tyska lastbilsförare samt belgiska förare som dömts för rattfylleri eller var alkoholberoende. Dessa körde med alkolås . , under programmet och efter programmets avslutande blev både förarna och deras sociala omgivning intervjuade om sina erfarenheter av programmet. Användandet av alkolåsen uppfattades vara relativt enkelt och ansågs inte avbryta förarens arbete. I den belgiska gruppen deltog 40 förare. 15 av dessa uppvisade 10 eller fler startförsök med alkohol . Studien utvisade att det både för yrkesmässig och privat trafik skulle vara praktiskt genomförbart att implementera alkolås, under 1TP PT D.J. Beirness, Interlock Programs in , 2005, Alcohol Ignition Interlock Devices Volume II: Research, Policy, and Program Status 2005, ICADTS, s. 105 ff. SOU 2008:84 Internationell utblick förutsättning att genomförandet, användandet av alkolåset och övervakningsprocessen förbereds noggrant.TPF2FPT Alkohol har del i omkring var fjärde dödsolycka i och i ungefär var sjätte olycka där någon skadas.