sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — CSN får däremot för samtliga studerande på denna nivå uppgifter om registrering. Från komvux och folkhögskolor får CSN vad avser studiemedel antagningsuppgifter avseende samtliga studerande. Uppgift om att en ansökan om studiestöd eller hemutrustningslån har lämnats in Genom tillgång till uppgifter om att en ansökan om studiestöd eller hemutrustningslån har lämnats in kan socialnämnderna få indika- tioner på att enskilda kan komma att få inkomster från annat håll. Det kan bli aktuellt att bevilja ekonomiskt bistånd som förskott på ersättning, vilket innebär att socialnämnderna kan återkräva bistån- det (se 9 kap. 2 § SoL). För socialnämndernas prövning av bi- ståndsärenden är det även av betydelse att få uppgifter om sökande som kan vara berättigade till studiestöd eller hemutrustningslån också har ansökt om sådana stöd. Detta följer av att en förut- sättning för rätt till ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL är att den Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder enskildes behov inte kan tillgodoses på annat sätt än genom sådant bistånd. Det kan nämnas att det av 23 § 2 förordningen (1997:835) om arbetslöshetsersättning framgår att CSN till en sökandes arbets- löshetskassa skall lämna uppgift om att en ansökan om studiestöd har lämnats in. Uppgift om vilken form av studiestöd som har sökts respektive beviljats Som vi redogjort för i avsnitt 15.5.1 är de ekonomiska förmånerna inom studiestödet studiehjälp och studiemedel. Studiehjälp och studiemedel består i sin tur av olika stödformer. Bland dessa betalas en del stödformer ut generellt till vissa studerande medan andra utgår först efter ansökan. Uppgifter om vilken form av studiestöd samt om vilken form av studiehjälp eller studiemedel som har sökts eller beviljats är av betydelse för socialnämndernas bedömning av om den enskildes behov kan tillgodoses på annat sätt än genom ekonomiskt bistånd och därmed för rätten till sådant bistånd. Genom att få tillgång till de aktuella uppgifter får socialnämnderna en möjlighet att på ett enkelt sätt kontrollera att studerande, som ansöker om ekonomiskt bistånd, har använt sig av alla de övriga möjligheter som står honom eller henne till buds för att klara försörjningen. Det handlar t.ex. om att kontrollera att studerande i förekommande fall ansöker om studiemedel i form av såväl studielån som studiebidrag. Uppgift om för vilken tidsperiod studiestöd har sökts, beviljats respektive utbetalats Socialnämndernas behov av dessa uppgifter är hänförligt till princi- pen att det inte kan krävas att studiestöd skall räcka än den som anges av CSN (se avsnitt 15.5.3). Uppgifterna har således betydelse för bedömningen av om rätt till ekonomiskt bistånd föreligger. Det kan nämnas att CSN enligt 23 § 3 förordningen om arbets- löshetsersättning lämnar uppgifter om för vilken tidsperiod studie- stöd har sökts och beviljats till en sökandes arbetslöshetskassa. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Uppgift om omfattningen av studiestöd i form av studiemedel Socialnämndernas behov av uppgift om omfattningen av studiestöd synes begränsat till studiestöd i form av studiemedel. Motsvarande behov finns således, såvitt vi kan bedöma, inte beträffande studie- stöd i form av studiehjälp. Med uppgift om omfattningen av studiestöd i form av studie- medel avses uppgift om studiemedel utgår för hel- eller deltids- studier, dvs. med fullt eller med begränsat belopp beroende på studietakt. Socialnämnderna har framför allt behov av denna uppgift för bedömningen av om en person kan tillgodose sina behov på annat sätt än genom ekonomiskt bistånd, t.ex. genom att ansöka om studiemedel av en högre omfattning. Även i detta fall handlar det om att kunna kontrollera att sökandena gör vad som ankommer på dem för att bidra till sin egen försörjning. Uppgift om omfattningen av studiestödet är en uppgift som CSN enligt 23 § 5 förordningen om arbetslöshetsersättning inom nuvarande informationsutbyte är skyldig att lämna till en sökandes arbetslöshetskassa. Uppgift om med vilket belopp studiestöd har beviljats eller betalats ut fördelat på form av stöd samt uppgift om med vilket belopp hemutrustningslån har beviljats eller betalats ut Uppgifter om beviljade och utbetalda belopp från andra verksam- heter är av direkt betydelse för socialnämndernas bedömning av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd samt för att i det enskilda fallet beräkna eventuellt bistånd. Vår kartläggning tyder på att dessa uppgifter hör till dem som det är mest angeläget för socialnämnderna att få från CSN. Även uppgift om datum för utbetalning av studiestöd eller hemutrustningslån är av särskild betydelse för socialnämndernas prövning av ärenden om ekonomiskt bistånd. Härigenom kan socialnämnderna bedöma om utbetalningarna skall beaktas vid prövningen av den aktuella biståndsansökan. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Uppgift om beviljat eller utbetalt studiestöd i form av studiemedel avser studier på grundskolenivå I enlighet med vad vi tidigare angett (avsnitt 15.5.3) är utgångs- punkten vid bedömningen av om rätt till ekonomiskt bistånd föreligger att vuxna studerande skall klara sin försörjning genom studiestöd. Vuxna studerande kan dock vara berättigade till ekonomiskt bistånd om studierna är nödvändiga för att de skall få ett arbete som de kan försörja sig på. Om den enskilde studerar på grundskolenivå finns det därför större möjligheter för socialnämn- derna att godta att den enskilde studerar under tid som ekonomiskt bistånd utgår. Är det däremot fråga om gymnasie- eller högskole- studier är huvudprincipen att bistånd inte beviljas. Ifrågavarande uppgifter är därför av betydelse vid socialnämndernas bedömning. 15.5.5Överväganden i fråga om efterfrågade uppgifter De uppgifter som CSN har om att personer är antagna till utbild- ning som ger rätt till studiestöd enligt studiestödslagen är uppgifter som läroanstalterna har lämnat till CSN. Läroanstalterna är alltså källan till uppgifterna och det är därmed från dem som uppgifterna i förekommande fall bör inhämtas. Vår kartläggning ger emellertid inte stöd för att socialnämndernas behov av de aktuella uppgifterna är angeläget. Exempelvis är det enbart en av de kommuner som vi har haft direkt kontakt med som har förklarat sig ha behov av uppgifterna. Vi har därför inte funnit skäl att nu föreslå en skyldighet för CSN eller annat organ att lämna ut uppgifter om antagning eller liknande till socialnämnderna. Såvitt avser de övriga uppgifter vi har redogjort för i avsnitt 15.5.4 är vår uppfattning att de är av sådan betydelse för social- nämnderna i ärenden om ekonomiskt bistånd att de bör ingå i ett eventuellt elektroniskt informationsutbyte mellan CSN och social- nämnderna. I avsnitt 15.9 redovisar vi våra överväganden i fråga om utökade möjligheter till elektroniskt informationsutbyte mellan social- nämnder och CSN. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder 15.6Utökade möjligheter till elektroniskt informationsutbyte med Det förekommer i viss omfattning elektroniskt informations- utbyte mellan och kommuner. lämnar till kommunerna, efter beställning och mot avgift, dels taxeringsuppgifter, dels inkomstuppgifter för beräkning av hem- tjänstavgifter. En beställning kan avse en stor mängd offentliga uppgifter. Såvitt avser taxeringsuppgifter levererar sådana upp- gifter fr.o.m. vecka 49 taxeringsåret som svar på frågefiler som fått från kommunerna. Frågefilerna skickas till Skatte- verket via dess webbplats med e-transport. levererar även sitt svar på frågefilerna via e-transport. Även det elektroniska informationsutbyte som avser uppgifter för beräkning av hemtjänstavgifter sker genom fråge- och svars- filer. Vanligen är det en utomstående aktör, ett IT-företag, som förmedlar fråge- och svarsfilerna mellan kommuner och Skatte- verket. levererar svarsfilerna till respektive kommun eller IT-företag dagen efter det att myndigheten erhållit kom- munernas frågefiler. I ärenden om ekonomiskt bistånd enligt SoL finns däremot inte något elektroniskt informationsutbyte mellan och kommunernas socialnämnder. Socialnämnderna tillgodoser i denna typ av ärenden behovet av uppgifter i första hand genom att fråga och begära in kompletteringar från sökandena. I samband med att en person ansöker om ekonomiskt bistånd får denne således normalt visa upp t.ex. sin självdeklaration jämte slutskattebesked. Vid behov, och då med samtycke från den enskilde, kontaktar handläggare vid socialnämnden för kontroll. Detta sker främst per telefon eller via telefax. 15.6.2Allmänt om behovet av elektroniskt informationsutbyte Vår kartläggning visar att är en av de myndigheter som socialnämnder i allmänhet anser det vara mest angeläget att få ett elektroniskt informationsutbyte med. Det nuvarande informationsutbytet mellan socialnämnder och är tidsödande för båda myndigheterna. För de enskilda innebär detta Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder nackdelar bl.a. genom att handläggningstiderna vid socialnämn- derna blir längre. När det gäller vilka enskilda uppgifter som socialnämnderna anser sig ha behov av att inhämta från Skatte- verket via ett elektroniskt informationsutbyte har olika uppfatt- ningar redovisats om i första hand omfattningen. Generellt sett har det ansetts vara särskilt angeläget att genom ett elektroniskt informationsutbyte kunna få tillgång till vissa uppgifter hänförliga till inkomster av kapital och till återbetalning av skatt. För att kontrollera eventuell förekomst av kapitalinkomster kräver socialnämnderna i normalfallet att sökanden, i samband med en ny- ansökan om ekonomiskt bistånd, uppvisar kontosammanställningar eller en ekonomisk översikt från den eller de banker som sökanden är kund hos. Beträffande inkomster i form av återbetalning av skatt har det framhållits att det inte är ovanligt att den som ansöker om ekono- miskt bistånd av olika anledningar inte tar upp sådana inkomster i sin ansökan. Förutom att det finns personer som medvetet för- söker undanhålla uppgifter om sådana inkomster förstår inte alltid den enskilde att skatteåterbetalningen skall beaktas i biståndssam- manhang. Handläggare vid socialnämnder har vidare uppgett att det inte är ovanligt att sökandena tror att socialnämnderna automatiskt får sådana uppgifter från . Vanligtvis kontrollerar socialnämnderna hos om den enskilde har rätt till återbetalning av skatt. Fråga är då om kontroller, som bygger på den enskildes samtycke. Kontrollerna sker på olika sätt i olika kommuner. Det finns exem- pel på socialnämnder som faxar över listor med personnummer på de personer som uppbär ekonomiskt bistånd till och frågar om dessa personer är aktuella för skatte- återbetalning. återsänder listorna till socialnämnderna med noteringar för varje person. Det kan dröja upp innan besvarar en förfrågan från en socialnämnd. Av noteringar framgår om och med vilket belopp den enskilde har överskjutande skatt alternativt kvarskatt eller om den slutliga skatten ännu inte är fastställd. I de fall den slutliga skatten inte är fastställd för en person ställer social- nämnden vanligtvis en ny fråga till . Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder andra socialnämnder kan kontrollen ske genom att en handläggare beger sig till och via en allmänhetens termi- nal tar del av offentliga uppgifter i datasystem om de personer som är aktuella för bistånd. Från olika socialnämnder har framförts att det har blivit svårare att på ett effektivt sätt kontrollera om skatteåterbetalning förekommer. Detta är en följd av att sådan återbetalning numera inte sker till samtliga berörda skattebetalare en viss månad utan före- kommer och framåt. Även den enskildes självdeklaration jämte slutskattebesked tjänar som underlag för socialnämndernas kontroll av eventuell förekomst av kapitalinkomster och av skatt som återbetalas till den enskilde. Handläggare vid socialnämnder har för utredningen betonat att det är svårt att få tillgång till deklara- tioner eller deklarationsuppgifter via den enskilde. Många av de som ansöker om bistånd har inte deklarerat eller har inte kvar sina deklarationer. 15.6.4Överväganden i fråga om efterfrågade uppgifter Ett begränsat utökat informationsutbyte Enligt vår mening finns det nu inte skäl att införa en mer omfattan- de uppgiftsskyldighet för gentemot socialnämnder. Ett informationsutbyte som omfattar exempelvis hela självdeklara- tioner eller samtliga deklarationsuppgifter anser vi inte är förenligt med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Däremot finns det utifrån nu tillgängligt underlag förutsättningar att överväga ett elektroniskt informationsutbyte som tar sikte på enstaka sekretessbelagda uppgifter inom beskatt- ningsverksamheten sedan fattat beslut i det enskilda skatteärendet. Att socialnämnderna efterfrågar uppgifter om inkomster av kapital och om återbetalning av skatt föranleds av behovet att kunna kontrollera huruvida den enskilde har egna tillgångar som skall beaktas vid prövningen av biståndsansökan. Även i de fall dessa uppgifter inte direkt kan läggas till grund för socialnämn- dernas prövning ger de nämnderna en indikation på att den en- skildes ekonomiska förhållanden kan behöva utredas närmare. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Såvitt vårt arbete visar kan en socialnämnds behov av uppgifter om inkomster av kapital respektive återbetalning av skatt i före- kommande fall tillgodoses genom att uppgifter hänförliga till beslut om den enskildes taxering lämnas ut till socialnämnden. Uppgifter om sammanlagda intäktsposter i inkomstslaget kapital och uppgift om överskott i inkomstslaget kapital Till inkomstslaget kapital hör exempelvis influtna räntor på bank- tillgodohavanden, obligationer och andra fordringar, utdelningar på aktier och andelar samt avkastningar av fastighet eller annan till- gång. De närmare uppgifter som socialnämnder i allmänhet efterfrågar från beträffande inkomster av kapital, sedan beslut om den enskilde taxering är fattat, är dels uppgifter om sammanlagda intäktsposter, dels uppgifter om överskott i inkomstslaget. Det bör framhållas att dessa uppgifter avser förfluten tid som det är förhållandena vid ansökningstillfället som är avgörande för socialnämndens prövning av den enskildes rätt till bistånd. De upp- gifter som socialnämnden skulle kunna få från ger där- med som regel inte den vid ansökningstillfället aktuella bilden. Med stöd av de efterfrågade uppgifterna kan emellertid social- nämnden på ett enkelt sätt få indikationer på att den enskilde kan ha eller inte har tillgångar som skall beaktas vid biståndspröv- ningen. Detta underlättar i sin tur nämndens bedömning av om det finns skäl att exempelvis begära kompletterande underlag från den enskilde. Vår uppfattning är därför att, trots att uppgifterna avser förfluten tid, det skulle bidra till en effektivare ärendehandläggning hos socialnämnder, bättre service till biståndstagarna och bättre kontroll av utbetalningen av ekonomiskt bistånd om uppgifterna ingick i ett elektroniskt informationsutbyte mellan och socialnämnder. De efterfrågade uppgifterna beträffande inkomst av kapital bör därför kunna ingå i ett eventuellt elektro- niskt informationsutbyte. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Uppgifter om återbetalning skatt Sedan den slutliga skatten har bestämts gör en avstäm- ning av den skattskyldiges skattekonto, 3 kap. 6 § skattebetalnings- lagen (1997:483). Ett besked om den slutliga skatten och om den beräkning som föregår avstämningen av skattekontot skall skickas till den skattskyldige taxeringsåret (11 kap. 14 och 15 §§ skattebetalningslagen). Av 18 kap. 1 § skattebetalningslagen framgår att om den årliga avstämningen av skattekontot visar att det belopp som den skyldige har betalat in eller tillgodoräknats är större än den skatt som skall betalas, skall det överskjutande beloppet betalas tillbaka till den skattskyldige om inte annat följer av 7 eller 7 a §. Av 18 kap. skattebetalningslagen följer att även i vissa andra fall får återbetalning av skatt ske till den skattskyldige från skattekontot. På skatt som betalas tillbaka till den skattskyldige skall denne tillgodoföras intäktsränta enligt 19 kap. skattebetalningslagen. Överskjutande skattebelopp som återbetalas till den enskilde och som denne förfogar över räknas jämte eventuell intäktsränta som inkomst vid en socialnämnds prövning av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt SoL. Enligt vår bedömning finns det därför skäl för att uppgifter om återbetalning av skatt samt intäkts- ränta skall ingå i ett eventuellt elektroniskt informationsutbyte mellan och socialnämnder i ärenden om ekonomiskt bistånd. Vi återkommer i avsnitt 15.9 till våra överväganden i fråga om utökade möjligheter till elektroniskt informationsutbyte mellan socialnämnder och . 15.7Utökade möjligheter till elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna Det finns inget elektroniskt informationsutbyte mellan arbetslöshetskassorna och socialnämnder i ärenden om ekonomiskt bistånd enligt SoL. På samma sätt som gäller i för- hållande till CSN inhämtar socialnämnderna uppgifter från arbets- löshetskassorna främst per telefon eller också via telefax. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder 15.7.2Allmänt om behovet av elektroniskt informationsutbyte Handläggare vid socialnämnder har angett att det är svårt att komma fram till arbetslöshetskassorna via telefon och att det förekommer att kassor har långa handläggningstider för sina ären- den. I sådana fall har den som ansöker om ekonomiskt bistånd hos socialnämnden inte något beslut från arbets- löshetskassan att bifoga sin ansökan till styrkande av de uppgifter som lämnas i ansökan. I stället är den enskilde eller socialnämnden hänvisad till att kontakta arbetslöshetskassan direkt för att få nödvändiga uppgifter om eventuella ersättningar från kassan. I likhet med vad som gäller i förhållande till CSN ger vår kart- läggning vid handen att kommunernas behov av ett elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna i ärenden om eko- nomiskt bistånd inklusive ärenden om återkrav av sådant bistånd varierar. Även i förhållande till arbetslöshetskassorna finns det skillnader när det gäller vilka enskilda uppgifter olika kommuner efterfrågar. De uppgifter som generellt sett är mest angelägna för social- nämnder att få från arbetslöshetskassorna i ärenden om bistånd är uppgift om eventuella utbetalningar från kassorna, vilka belopp som har utbetalats samt utbetalningsdatum. Ytterligare några upp- gifter efterfrågas. Vår kartläggning visar att det, förutom identifieringsuppgifter, företrädesvis är följande uppgifter om sökandena, som social- nämnder i allmänhet anser sig ha behov av att få från arbetslös- hetskassorna i ärenden om ekonomiskt bistånd enligt SoL: beslut om rätt till arbetslöshetsersättning att en ansökan om utbetalning av arbetslöshetsersättning har lämnats in med vilket belopp arbetslöshetsersättning har betalats ut eller skall betalas ut vilka kalenderveckor och antal dagar utbetalning av arbetslöshetsersättning avser datum för utbetalning av arbetslöshetsersättning Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder beslut om avstängning från rätt till ersättning, nedsättning av ersättning eller frånkännande från rätt till ersättning antal kvarstående ersättningsdagar. Uppgift om beslut om rätt till arbetslöshetsersättning Med uppgift om beslut om rätt till arbetslöshetsersättning avses arbetslöshetskassans beslut om att en person uppfyller kraven för arbetslöshetsersättning, vilket skall hållas isär från beslut om ut- betalning av visst belopp till följd av inlämnade kassakort. Ett beslut om att en person är berättigad till arbetslöshetsersättning innebär att socialnämnden kan bevilja ekonomiskt bistånd som för- skott på förmån eller ersättning och att återkrav enligt 9 kap. SoL därför kan bli aktuellt. Det bör nämnas att kassorna inte registrerar beslut om avslag på en ansökan om rätt till arbetslöshetsersättning elektroniskt. Detta beror på att kassornas datasystem OAS är ett utbetalningssystem, där endast beslut som genererar utbetalningar registreras. Såvitt vi erfar beslutar arbetslöshetskassorna inte om den en- skildes rätt till arbetslöshetsersättning förrän i samband med att den enskildes första ansökan om utbetalning av ersättning kommer in till kassan, dvs. i samband med att det första kassakortet avseende ersättningsperioden prövas. Det inne- bär att i normalfallet finns beslutet om rätt till ersättning registrerat hos kassan tidigast före den första utbetalningen. Uppgift om att en ansökan om utbetalning av arbetslöshetsersättning har lämnats in Med denna uppgift avses att den enskilde har lämnat in kassakort till arbetslöshetskassan, dvs. inte att den enskilde har lämnat in en anmälan om arbetslöshet. Uppgiften är vid handläggningen av ärenden om ekonomiskt bistånd enligt SoL främst en indikation på att den enskilde kan komma att få inkomster från annat håll. Det kan då bli aktuellt att bevilja ekonomiskt bistånd som förskott på förmån eller ersättning. Sådant bistånd får socialnämnden sedan återkräva. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Som en jämförelse kan nämnas att det av 24 § 6 förordningen om arbetslöshetsförsäkring följer att en sökandes arbetslöshetskassa till skall lämna uppgift om sökanden för en viss dag lämnat in en ansökan om ersättning. Uppgift om med vilket belopp arbetslöshetsersättning har betalats ut eller skall betalas ut samt uppgift om utbetalningsdatum Vår kartläggning tyder på att dessa uppgifter hör till dem som är mest angelägna för socialnämnderna att få från arbetslöshets- kassorna i ärenden om ekonomiskt bistånd. Uppgifterna behövs såväl för bedömningen av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd som för beräkningen av med vilket belopp eventuellt bistånd skall utgå. Även uppgifter om nära förestående utbetalningar är av betydelse. Från IAF och SO har vi inhämtat att arbetslöshetskassorna, för- utom uppgifter om gjorda utbetalningar, har möjlighet att elektro- niskt lämna uppgifter om utbetalningar som infaller i tiden. Uppgift om vilka kalenderveckor och antal dagar utbetalning av arbetslöshetsersättning avser Dessa uppgifter ger information om vilken period en utbetalning av arbetslöshetsersättning avser samt om den enskilde har erhållit ersättning för samtliga eller vissa av de dagar för vilka ersättning kan utgå. Uppgifter om att arbetslöshetsersättning inte utbetalats för samtliga dagar inne- bär en impuls för socialnämnden att närmare utreda om den enskil- des försörjningsbehov kan tillgodoses på annat sätt än genom ekonomiskt bistånd samt om den enskilde genom sitt eget hand- lande har föranlett att full ersättning inte har utgått. Uppgift om beslut om avstängning, nedsättning eller frånkännande från rätt till arbetslöshetsersättning inom ersättningsperioden Ett beslut av ovannämnda slag kan påverka den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd. Om den enskildes eget agerande har medfört att denne gått miste om arbetslöshetsersättning kan socialnämn- Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder dens bedömning bli att han eller hon inte bidragit till sin egen försörjning. Grundprincipen är således att den som t.ex. stängs av från arbetslöshetsersättning inte skall få detta kompenserat genom ekonomiskt bistånd från socialnämnden. Av 25 a § 12 förordningen om arbetslöshetsförsäkring framgår att en arbetslöshetskassa till en annan arbetslöshetskassa skall läm- na uppgift om fattade beslut om avstängning, nedsättning eller frånkännande av arbetslöshetsersättning inom ersättningsperioden. IAF och SO har till utredningen framfört att uppgifterna är känsliga och att uppgifterna av integritetsskäl inte bör lämnas ut utan en sekretessprövning i varje enskilt fall. IAF har angett att det bör beaktas att den aktuella typen av ärenden ofta pågår .