sou · GVB398 · 2008-01-01 00:00:00 — Regeringen aviserade i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) att en ny anställningskategori – biträdande lektor – skulle skapas. Lärosätena har därigenom fått en möjlighet att från anställa biträdande lektorer tills vidare, dock längst , varefter anställningen efter prövning kan övergå i en tillsvi- dareanställning som lektor. Bestämmelsen kring anställningen mot- svarar i övrigt bestämmelserna för forskarassistenter. försöksverksamhet som skall fortgå till . har endast några lärosäten använt denna anställningskategori och det har förekommit relativt få anställningar som biträdande lektor. Trots en politisk ambition och en vilja från lärosätena att skapa ett sammanhållet karriär- och meriteringssystem har utvecklingen i vissa delar gått i den motsatta riktningen under det senaste decen- niet. Bland annat är perioden mellan doktorsexamen och den första tillsvidareanställningen vid ett lärosäte inte sällan svåröverskådlig. Anställningar som forskarassistent eller biträdande lektor är relativt få. För att kunna meritera sig forskningsmässigt och för att fram- gångsrikt kunna konkurrera om lektorat krävs ofta att personen får olika typer av tidsbegränsade projektanställningar. För dessa anställningar saknas i vissa fall en tydlig karriärväg och öppen konkurrens. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utvärdera forskarutbildningen och perioden efter doktorsexa- men (dir. 2002:148). I betänkandet En ny doktorsutbildning (SOU 2004:27) gav utredaren förslag om en ny tvåårig anställningsform för nydisputerade - anställning som doktor. Remissvaren var i hu- vudsak positiva till förslaget. Vissa av remissinstanserna ansåg dock att frågan om en eventuell ny anställning behövde belysas i ett per- spektiv som även inkluderade hela forskningskarriären. Det finns mot denna bakgrund skäl att sätta in den postdoktorala situationen i ett större sammanhang där möjliga lösningar och förslag bör ses som en del av en tydlig och sammanhållen karriärväg från dokto- rand till professor. Regeringen anser att forskarutbildades rörlighet mellan högsko- lan och det övriga arbetslivet bör öka. Regeringen anförde i propo- sitionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) att forska- res rörlighet är en effektiv form för kunskapsöverföring och främ- jar därmed samverkan mellan olika samhällsfunktioner. Vid en översyn av karriärvägarna är det därför viktigt att beakta behovet av sådan rörlighet och säkerställa att det inte finns onödiga hinder för rörligheten. Regeringen menar att det är viktigt att öka andelen kvinnor i re- kryteringsbasen för att det skall vara möjligt att öka andelen kvin- nor inom de högre anställningsnivåerna. har visat att män som doktorerat blir professorer i dubbelt så stor utsträck- ning som kvinnor som doktorerat (2006:2 R). Lärosätena bör ak- tivt arbeta för att undanröja hinder för kvinnor att meritera sig så- väl för fortsatt forskarkarriär som att erhålla högre befattningar. För att högskolan skall kunna bli jämställd krävs det både med- vetna och långsiktiga insatser. Tidsbegränsad anställning och anställningsskyddslagen Upp mot en tredjedel av den samlade personalstyrkan vid landets lärosäten är visstidsanställda. Andelen personer med visstidsan- ställning är därmed påtagligt högre för universitet och högskolor än för övriga arbetsmarknaden. Många är tidsbegränsat anställda med stöd av högskoleförordningen och är därmed undantagna från vissa av reglerna i anställningsskyddslagen, men en stor del av visstidsan- ställningarna sker enligt anställningsskyddslagen. I propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) ansåg regeringen att de regler som gäller för den övriga arbetsmarknaden i princip också bör tillämpas inom högskolan. Detta innebär att det vid ett långvarigt behov av lärare inom ett ämnesområde är rimligt att fler lärare tillsvidareanställs. I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) anges att lärosätena bör utforma tydliga riktlinjer för sin anställnings- struktur som tar sikte på att säkerställa en balans mellan anställ- ningar på olika nivåer och att tidsbegränsade anställningar används i så liten utsträckning som möjligt. Regeringen anser att det finns behov av att motverka att tidsbe- gränsade anställningar pågår under allt hos en och samma arbetsgivare och att minska möjligheterna att stapla tidsbe- gränsade anställningar på varandra. Antalet tidsbegränsade anställ- ningar bör därför minska och arbetstagarnas möjligheter att få till- svidareanställningar bör främjas. Att anställningar som doktorand och forskarassistent är tidsbe- gränsade ses i allmänhet som oproblematiskt. När det gäller vissa andra av de tidsbegränsade anställningar som anges i högskoleför- ordningen har () framfört att sådana anställningar ibland används i allt för stor utsträckning och i fall som inte motsvarar de ursprungliga intentionerna med anställningen (U2003/4401/UH). Detta gäller t.ex. gästlärare och adjungerade lärare. För timlärare finns ingen bortre gräns för hur en timlärares anställning får förnyas. För adjunge- rade lärare finns en sådan bortre gräns, men företrädare för de medicinska fakulteterna vid landets lärosäten har hemställt att denna bortre gräns tas bort (U2003/1467/UH). Regeringen har i propositionen Förstärkning och förenkling – ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen (prop. 2005/06:185) föreslagit förändringar av dagens regler gäl- lande bl.a. visstidsanställning i anställningsskyddslagen. Enligt detta förslag bör avtal om tidsbegränsad anställning endast få träf- fas för fri visstidsanställning, vikariat och när arbetstagaren har fyllt . Avtal får även enligt förslaget i propositionen träffas om tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst sex måna- der. Om en arbetstagare har varit anställd hos en arbetsgivare i fri visstidsanställning eller i provanställning i sammanlagt mer än , skall enligt förslaget anställ- ningen övergå till en tillsvidareanställning. För vikariat föreslås samma regler gälla som . Därutöver skall det enligt propo- sitionen vara fortsatt möjligt att genom kollektivavtal avtala om tidsbegränsad anställning även i andra fall. Dessa nya regler i lagen om anställningsskydd föreslås träda i kraft . En särskild utredare skall göra en översyn av dagens befattnings- struktur vid universitet och högskolor. Målet är att landets lärosäten skall kunna säkerställa en långsiktig kvalitet i verksamhe- ten genom bl.a. ett aktivt arbetsgivaransvar med trygga och tydliga villkor för medarbetarna samt ett väl fungerande system för rekry- tering, karriär och befordran. Utredaren skall utgå från att de svenska lärosätena skall vara attraktiva arbetsplatser för såväl svenska som utländska forskare. Utredarens förslag bör bidra till att såväl den internationella som den nationella rörligheten av lärare och forskare stimuleras och att samarbete mellan lärosäten underlättas. Utredaren skall beakta Europeiska kommissionens rekommendationer om Europeiska stadgan för forskare och Riktlinjer för rekrytering av forskare (2005/251/EG) i de delar som berör uppdraget. Utredaren skall i sina förslag beakta regeringens ambition att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredaren skall särskilt: Granska om rådande regler i högskoleförordningen för bedöm- ningsgrunder, anställningsförfarande och överklagande gällande lärare är ändamålsenliga. Utredaren bör föreslå förenklingar som medger att såväl öppenhet och rättssäkerhet som hög kva- litet i den forskande och pedagogiska verksamheten bibehålls. Utvärdera befordringsreformen och försöket med anställning som biträdande lektor. Utvärderingen bör bl.a. belysa hur dessa påverkat rörligheten och jämställdheten. Granska förutsättningarna och föreslå förbättringar för att uppnå en fungerande och sammanhållen meriterings- och karri- ärväg för kvinnor och män, vid universitet och högskolor samt i relation till omgivande samhälle. Analysera på vilket sätt den ökade andelen externfinansiering till universitet och högskolor påverkar anställningsstruktu- rerna. Granska de visstidsanställdas situation vid universitet och hög- skolor. Utredaren skall därvid utreda de effekter som kom- mande ändringar i anställningsskyddslagen kan få för högskole- sektorn samt lämna erforderliga förslag på åtgärder. Utredaren skall även analysera hur gällande regler i högskoleförordningen förhåller sig till anställningsskyddslagen och lämna förslag på hur konsekvens och rättssäkerhet kan uppnås. Belysa om samtliga av de i 4 kap. högskoleförordningen an- givna typerna av tidsbegränsning är väl fungerande. I den mån dessa anställningskategorier och anställningsformer föreslås finnas kvar, bör det övervägas hur lång den sammanlagda an- ställningstiden bör vara. Samtliga förslag till ändringar skall åtföljas av en analys av vilka konsekvenser förslaget kan få såväl för universitet och högskolor som för andra aktörer inom forskningssystemet. I uppdraget ingår att lämna förslag på de författningsändringar som kan föranledas av uppdraget och i övrigt följa kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren skall inhämta relevanta erfarenheter och tillämpningar från andra länder. Uppdraget skall utföras efter samråd med läro- säten och berörda myndigheter och organisationer samt med ut- redningen (U2004:03). Utredaren skall även samråda med . Utredaren skall hålla berörda cen- trala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren skall redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till utredningen om befatt- ningsstruktur vid universitet och högskolor Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav dåva- rande chefen för en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av befattningsstrukturen vid universi- tet och högskolor. I uppdraget ingår bl.a. att granska rådande anställningsstruktur och att föreslå förbättringar för att uppnå en fungerande och sammanhållen meriterings- och karriärväg för såväl kvinnor som män vid universitet och högskolor och i relation till det omgivande samhället (dir. 2006:48). Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget . Uppdraget skall i stället redovisas . , rättssakkunnig, Utbildnings- och kulturdeparte- mentet , rättssakkunnig, , ämnessakkunnig , kansliråd , , , Direktör och avdelningschef , Professor, , Förhandlingsdirektör , Verksjurist , , Avdelningsordförande inom universitets- och högskoleområdet , Rektor , Doktorand, styrelseledamot Förändringar i lagen om anställningsskydd Anställningsskyddslagen och utredningens uppdrag Ett viktigt deluppdrag för är enligt direkti- ven att belysa de visstidsanställdas situation och utreda hur hög- skolelagen och högskoleförordningen förhåller sig till lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). En omedelbar anledning till detta uppdrag var de förändringar i LAS som beslu- tade i nära anslutning till utredningens tillsättning Den dåvarande socialdemokratiska regeringen hade redan i den senaste forskningspropositionen (Prop. 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv) uppmärksammat den svårförklarligt höga andelen visstidsanställningarna inom hög- skolesektorn och påpekat att det i längden är ohållbart om alla an- ställningar som finansieras med externa medel är tidsbegränsade projektanställningar.TPF2FPT Vikten av attraktivare arbetsvillkor för forskare är en bärande tanke i den Europeiska kommissionens rekommendationer om Europeiska stadgan för forskare och Riktlinjer för rekrytering av fors- kare (2005/251/EG). Den otrygghet och de begränsade utveck- lingsmöjligheter som följer med visstidsanställningar och de sena- res frekventa förekomst i högskolesektorn är en väsentlig bak- 1TP PT Beslut , rskr. 2005/06:282. Ändringarna i LAS innebar bl.a. att tidsbegränsad anställning fick träffas för s.k. fri visstidsanställning och att denna övergick i en tillsvidareanställning om arbetstagaren hade varit anställd hos arbetsgivaren i sammanlagt mer än 14 månader. 2TP PT Prop. 2004/05:80 s. 124 f. grundsfaktor för sagda stadga och riktlinjer. När det gäller utbild- ningsanställningar, såsom under forskarutbildning och i den tidiga postdoktorala fasen, har visstidsanställningar dock uppfattats som befogat. har, i det svenska perspektivet, bl.a. det växande beroendet av extern – och typiskt sett tidsbegränsad – finansiering av forskningen uppfattats skapa särskilda behov av eller i vart fall alltså lett till en praktik med omfattande visstidsanställningar. Det var vid tillsättning klart, att denna praktik inte var kompatibel med de beslutade förut- sättningarna för visstidsanställning enligt LAS. Redan i propositio- nen 2005/06:185 om ändringar i LAS framhölls att behovet av viss- tidsanställningar inom högskolesektorn skulle utredas i särskild ordning.TPF3FPT Också i prop. 2006/07:111, den proposition som utgör underlaget för de nu genomförda ändringarna i LAS, hänvisas till vad avser de delvis särskilda förutsätt- ningar som förutsätts gälla för universitet och högskolor.TPF4FPT har andelen av den samlade arbets- kraften som är tidsbegränsat anställd ökat markant. Den beräknas nu för svenskt vidkommande omfatta närmare 600 000 arbetstagare eller dryga av alla anställda.TPF5FPT Undersökningar visar att grupper med en redan svag ställning på arbetsmarknaden är över- representerade bland de visstidsanställda och att de därmed lider än mer av den ekonomiska otrygghet och de begränsade utvecklings- utsikter som typiskt sett följer av tidsbegränsade anställningar. fyller möjligheten att visstidsanställa en viktig funk- tion, särskilt vid omställningar på arbetsmarknaden. Följaktligen behöver en lämplig balans skapas mellan behoven av trygghet och flexibilitet. Utvecklingen mot alltfler s.k. flexibla anställningar är ingen spe- cifikt svensk företeelse. Inom EG har utvecklingen bl.a. lett till ramavtalet om visstidsarbete mellan EFS, UNICE och CEEP, senare genomfört genom rådets Direktiv /70/EG (Visstids- direktivet).TPF FPT 2005/06:185 s. 47. 2006/07:111 s. 46 f. Statistisk för 2006, SCB, 2005, tabell 334. 1999/70/EG av undertecknat av EFS, UNICE och CEEP, EUT L 175, 10.7.1999, s. 43. tillsvidareanställningen även fortsatt kommer att vara den generella formen av anställning, som visstidsanställning under vissa omständigheter bättre svarar mot både arbetsgivares och arbetstagares behov. Direktivet syftar framför allt till att förbättra kvaliteten på viss- tidsarbete genom att garantera att principen om icke-diskrimine- ring tillämpas och genom att upprätta ett ramverk för att förhindra missbruk som uppstår vid tillämpningen av på varandra följande visstidsanställningar. I det senare syftet ska medlemsstaterna införa en eller flera av följande åtgärder: bestämmelser om objektiva grunder för förnyad anställning, bestämmelser om en övre sam- manlagd tidsgräns för flera på varandra följande visstidsanställ- ningar och/eller bestämmelser om hur en visstidsan- ställning får förnyas. Direktivet innefattar alltså inte någon absolut standard när det gäller den tillåtna användningen av visstidsanställ- ningar och det har också uppfattats som en normalisering av desamma.TPF7FPT LAS uppfattades, så som den förelåg vid genomförandetidens utgång – för svenskt vidkommande – i huvudsak uppfylla direktivets krav.TPF8FPT har emellertid alltså – på såväl den tidigare socialdemokratiska regeringens initiativ som den nuvarande reger- ingens – förändringar i LAS beslutats i syfte att motverka att för många och långa tidsbegränsade anställningar staplas på varandra, och istället främja möjligheterna för visstidsanställda att slussas in i tillsvidareanställningar. Reformfrågan har behandlats i flera led. På uppdrag av den dåva- rande regeringen överlämnade förändringsför- slag , presenterade i departementspromemorian arbetsrätt – för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). Därefter har en arbetsgrupp inom bearbetat vissa frågor ytterligare, vilket resulterat i departementspromemorian Förstärk- ning och förenkling, ändringar i anställningsskyddslagen och föräld- raledighetslagen (Ds 2005:15). Båda dessa rapporter remissbehand- 7TP PT Se exempelvis , Normalising Temporary Work, i , 1999, Vol. 269–275. 8TP PT Ds 2001:6 s. 60 och prop. 2001/02:97 s. 50 ff. Se även, , Report on the implementation of Directive 1999/70 in , and , VC/2003/0125, , opublicerad implementeringsrapport till EU Kommissionen. I propositionen (s. 54) noterades dock att klausul 6.1 om information sannolikt krävde lagreglering. menar också att 2 § om semidispositiviteten borde ha tillförts en s.k. EG-spärr med hänvisning till visstidsdirektivet, jfr. i Tidsbegränsade anställningar och uppsägning på grund av arbetsbrist i och , i Juridisk , . 12, 2000–01, Nr. 2, 2000, s. 293. I enlighet med Prop. 2005/06:185, Förstärkning och förenk- ling – ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen, beslutade om vissa ändringar i LAS, att (såvitt gällde tidsbegränsade anställningar) träda i kraft den 1 juli 2007.TPF9FPT Redan i arbetsmarknadsutskottets betänkande hade partierna inom reserverat sig mot de förslagna föränd- ringarna och gett en fingervisning om de regler man istället ville skulle gälla.TPF10FPT Sedan Alliansen efter valet bildat regering bereddes frågan ånyo inom som presen- terade promemorian Bättre möjligheter till tidsbegränsad anställning, m.m.TPF11FPT Efter en kort remissbehandling lade regeringen fram sitt förslag till förändringar i propositionen 2006/07:111, Bättre möjlig- heter till tidsbegränsad anställning, m.m. beslutade senare om ändringar såväl i LAS som i lagen 2006:440 om ändring i LAS, att träda i kraft respektive (i den del det gäller vikariat).TPF12FPT Lagen om anställningsskydd före förändringarna Utrymmet för tidsbegränsad anställning har varit omstritt alltsedan införandet av den första generella anställningsskyddslagen . Detta är naturligt med tanke på det spänningsförhållande som råder mellan den normala tillsvidareanställningen, till vilken det mer utvecklade anställningsskyddet knutits, och de betydligt otryggare tidsbegränsade anställningsformerna. Reglerna om tillåtligheten av sådana anställningar har följaktli- gen genomgått ett antal förändringar . hade regleringen utvecklats till en tämligen omfattande och bitvis komplicerad katalog av situationer när tidsbegränsad anställning var tillåten. Enligt LAS i dess lydelse före fick tids- begränsade anställningsavtal träffas i följande fall (5, 5a och 6 §§ LAS): , viss säsong eller visst arbete, om det föranleddes av arbetets beskaffenhet. som avsåg vikariat (vilket dock måste ha anknytning till en ledig anställning eller person, och övergick i tillsvidarean- 9TP PT SFS 2006:440. 2005/06:AU8. 11TP PT Diarienummer N2006/12113/ARM. 12TP PT SFS 2007:389, 390 och 391. ställning när det varat under en ramtid ), praktikarbete, eller feriearbete. , dock sammanlagt högst , om det föranleddes av tillfällig arbetsanhopning. För tiden till dess arbetstagaren skulle börja sådan tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, som skulle pågå mer än . , när en arbetstagare hade fyllt . Vid överenskommen visstidsanställning, vilket enligt huvud- regeln innebar avtal om högst tolv månaders anställning under en ramtid för en och samma arbetstagare (arbetsgivaren fick ha högst fem arbetstagare anställda på sådana villkor vid en och samma tidpunkt). Vid provanställning om prövotiden var högst , vil- ken anställning om prövotiden inte brutits övergick i tillsvidare- anställning. Genom kollektivavtal har avvikelser från LAS regler om tidsbegränsade anställningsformer kunnat göras (2 §). gäller denna s.k. semidispositivitet också vid lokala kollektiv- avtal, under förutsättning att det mellan parterna i andra frågor gäller ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en s.k. central arbetstagarorganisation (ett riksförbund) eller att ett sådant kollektivavtal tillfälligt inte gäller. har också gällt, att avvikelser från LAS har kunnat göras genom särskilda föreskrifter i annan lag eller förordning som meddelats med stöd av lag. Ett sådant exempel är alltså högskole- förordningen (1993:100). De förändringar i LAS som slutligen trädde i kraft innebär en väsentlig förenkling/förkortning av katalogen över till- låtna fall av tidsbegränsad anställning. Enligt 5 § LAS får avtal om tidsbegränsad anställning nu träffas i följande fall: För allmän visstidsanställning. När arbetstagaren har fyllt . Enligt 6 § är det fortsatt också tillåtet med provanställning om prö- votiden är högst . Den främsta förenklingen av LAS regler är införandet av anställningsformen allmän visstidsanställning. Den ersätter alla andra former av tidsbegränsade anställningar förutom vikariat, säsongsarbete, provanställning och de som avser arbetstagare fyllda . Den allmänna visstidsanställningen utgör en tydlig utvidg- ning av arbetsgivarens möjligheter att visstidsanställa eftersom det inte behöver anges några särskilda skäl (objektiva grunder) för en sådan anställning, vare sig vid det första anställningstillfället eller vid förnyelse. Det finns i teorin alltså inget hinder för den arbetsgivare som vill basera sin verksamhet helt på kortare visstidsanställningar. uppställs emellertid den begränsningen, att om en arbetstagare har varit anställd hos arbetsgi- varen i allmän visstidsanställning i sammanlagt så övergår anställningen automatiskt i en tillsvidareanställning.TPF13FPT Detta utgör en väsentlig begränsning jämfört med tidigare, då en arbetsgivare genom förnyade projektanställningar eller genom att växla mellan olika typer av tidsbegränsade anställningar i katalogen kunde komma upp i på varandra följande visstidsanställningar under betydligt längre tidsrymd än 24 månader. är det dock i viss mån möjligt att växla mellan allmän visstidsanställning och övriga anställningsfor- mer enligt den förkortade katalogen. Den nya begränsningsregeln kan dock sägas utgöra en markör av att tillsvidareanställning också fortsatt är huvudprincip. Förändringarna kan sägas innebära att man i Visstidsdirektivets anda normaliserar den korta visstidsan- ställningen som man på ett tydligare sätt än tidigare be- gränsar utrymmet för upprepade visstidsanställningar. Regeringen har i propositionen förutsatt att kombinationer av olika tillåtna tidsbegränsade anställningsformer bör bli relativt ovanliga, men framhåller också att om detta inte blir fallet så har man anledning att på nytt överväga frågan om en yttersta gräns för hur länge en arbetstagare får vara tidsbegränsat anställd.TPF14FPT När det gäller vikariat har man fr.o.m. genomfört den förändringen, att även den arbetstagare som under 13TP PT Enligt det tidigare riksdagsbeslutet uppgick den accepterade perioden alltså , inklusive eventuell provanställningstid, SFS 2006:440. 14TP PT Prop. 2006/07:111 s. 32. en femårsperiod har varit anställd hos en arbetsgivare som vikarie i sammanlagt automatisk blir tillsvidareanställd.TPF15FPT Tidi- gare krävdes vikariat. har tiden alltså förkortats , som gäller för den nya allmänna visstidsan- ställningen. Motiveringen är att detta förhindrar arbetsgivare att stapla anställningar som vikarie och i allmän visstidsanställning på varandra som överstiger . Detta har ansetts viktigt bl.a. mot bakgrund av bestämmelserna i och begränsar möjligheterna till upprepade viss- tidsanställningar väsentligt.TPF16FPT De anställningsformer som finns vid sidan av allmän visstidsanställning och vikariat – säsongsanställ- ning, anställning av arbetstagare som fyllt 67 samt provanställning – avser tämligen specifika situationer och är ju inte allmänt till- gängliga. Den kortare tiden, 24 månaders anställning, gäller enligt övergångsbestämmelserna också vid förnyelse av vikariat efter . I linje med den svenska modellen kan arbetsmarknadens parter fortfarande avtala om andra former av visstidsanställningar (2 § LAS).