sou · GVB337 · 2008-01-01 00:00:00 — Det finns en godtycklighet i prioriteringarna som gör att om man på ett mer strukturerat sätt skulle styra upp ordningen så är det vissa delar som skulle bli privat finansierade som finansieras offentligt och vice versa. När det handlar om till exempel impotensmedel som inte bara har gått via länsrätten och kammarrätten, utan också upp till regeringsrätten, så har man fått tillfälle att nöta frågorna och det är mycket den vägen man får gå. Även om inte allting kan gå till regeringsrätten så måste man hitta någon form av spelregler. Att man löser dessa problem innebär inte att man löser de stora budgetproblemen, utan snarare att man hittar ett rättvisetänkande som kan ligga till grund för en framtida diskussion, förklarade . från delegationen för mångfald inom vård och omsorg kunde konstatera att det i delegationens uppdrag finns en främjandedel, men att det är så att de allra flesta brukarna struntar i vem som ger vården. När man har en god leverans med en god kvalitet till ett rimligt pris så är man nöjd. Vad är det för problem som en mångfald av aktörer bidrar med en lösning på? Vad kan de små idéburna organisationerna göra som inte de befintliga gör? På ett sätt kan man se att det redan nu finns en stor mångfald inom omsorgen med alla olika läkare som gör på sina sätt. Mångfald är det ingen brist på i den bemärkelsen, men sedan finns det vissa tekniker och metoder som ligger utanför. När det handlar om till exempel akupunktur kan man tillåta en alternativ vårdgivare att arbeta med det. När man sedan kan visa att metoden fungerar så kan kunskapen överföras. Entreprenören kan tillåtas tänka friare än vad man kan göra i offentlig regi och det kan också ge en stimulans för övriga verksamheter, menade . Governance – bättre samverkan med det civila samhället Detta är en dokumentation från ett seminarium som hölls och som har genomförts inom ramen för Delegatio- nen för mångfald inom vård och omsorg. Seminarieprogrammet har tagits fram av Delegationen i samarbete med Arbetsgivaralliansen, Coompanion, Famna, KFO, , och Vårdföretagarna. Medverkande vid seminariet var: , Delegationen för mångfald inom vård och om- sorg , socialutskottet (c) , socialutskottet (s) Moderator var , stiftelsen . Doku- mentationen har gjorts av på . är ordförande i för mångfald inom vård och omsorg, vilken hon presenterade efter att först hälsat alla väl- komna till seminariet. Som en del i Delegationens arbete kommer det att genomföras ett antal arbetsseminarier , vilka Delegationen utarbetar tillsammans med företrädare för Arbetsgivaralliansen, Coompa- nion, Famna, KFO, , och Vårdföretagarna. Seminariet Governance – bättre samverkan med det civila sam- hället är det andra i en serie av sju arbetsseminarier. har man ytterligare två seminarier inplanerade. anordnas ett seminarium på ett tema om synliggörande, och blir det ett seminarium om offentlig upphandling. Delegationen har tolkat sitt uppdrag som ett främjandeuppdrag och vill arbeta för att skapa förutsättningar för fler idéburna aktö- rer inom vård och omsorg. För att lyfta fram exempel på offentligt finansierad verksamhet som bedrivs av idéburna organisatio- ner, har Delegationen bland annat gjort en tidning som nås via /godaexempel är professor i statskunskap vid och talade utifrån rubriken till governance – nätverk och partnerskap som politiska instrument. har arbetat med frå- gor om ideellt arbete och den ideella sektorn och han arbetar numer med forskning om civilsamhället och medverkar också i ett europeiskt nätverk där man studerar den europeiska dimensionen av civilsamhället. Det man undersöker är hur civilsamhället kan spela en större roll för bland annat integrationen och det politiska deltagan- det i . I dagens samhälle kan man tala om en tendens att man går från government till governance. Med det menas att man går från system med folkstyrda, nationella hierarkier med olika nivåer där man har representativa demokratier till mer samhällstyrda system med inflytande från andra aktörer i samhället. Det kan till exempel vara olika organisationer eller företag och lobbyister som genom olika nätverk är med och styr samhället. Man kan se tendensen från government till governance som en rörelse från folkstyrda, natio- nella hierarkier till samhällsstyrda glokala nätverk där vi alltmer påverkas av beslut som är tagna någon annanstans, delvis utanför folklig kontroll. går man från en huvudsakligen vertikal till en mer horisontell struktur. Det finns ett antal faktorer som har förändrat förutsättningarna för att skapa och genomföra politik, även om det är svårt att exakt säga hur de kopplas samman med governance. Till exem- pel kan det handla om en ökad globalisering, en aktiv stabilise- ringspolitik, IT som påskyndar informationsspridning, media, en ökad professionalisering och en ökad individualisering som gör att allt färre låter sig underordnas hierarkiskt. Samhällsengagemangets former kan schematiskt delas upp i ett antal sfärer. Det finns en personlig, en civil, en statlig/sfär och en marknadssfär. Delar av dessa sfärer utgör sedan livs- politiken som yttrar sig i den personliga identiteten och livsstilen. SOU 2007:37 Bilaga 8 Man kan se att det finns en stark återkomst av civilsamhället i , likväl som i övriga . Civilsamhället återkommer oavsett om man vill det eller ej och en fråga som man kan ställa sig är om man kan lita på civilsamhället? En positiv effekt av dess åter- komst är dock att det sociala kapitalet som ligger i civilsamhället ökar tilliten. Amnå avslutade sitt anförande med ett citat av statsvetaren : Schematiskt uttryckt innebär vad som skett att organisationerna i många avseenden fått fungera som statsorgan. (, 1951) Amnå, E. Samhällsengagemang i en folkrörelsestat. : , utk. , L., Trädgårdh, L., red. Civilsamhället som forsknings- fält. /Gidlunds 2006. Amnå, E. red. Civilsamhället – några forskningsfrågor. Riksban- kens Jubileumsfond/Gidlunds 2005 från Kommuner och Landsting gjorde en reflektion om de underliggande frågor som rör demokratiaspekter, utifrån olika former för dialoger. I de exempel som Amnå gett på former för dialoger kan man se att de är initierade uppifrån, som governance kan ses som något som finns lite mer underifrån. kopplade också sin fråga till folkrörelsebegreppet och folkrö- relseutredningen och bad Amnå kommentera. kommenterade med att folkrörelseutredningen och folkrörelsebegreppet är initierat ovanifrån för att tydliggöra den traditionella relationen mellan staten och folkrörelserna och syftar i förlängningen till att vi får en starkare stat med större legitimitet. I Delegationen för mångfald inom vård och omsorg kan man se ett uppifrånperspektiv i bemärkelsen att man vill skapa en mångfald på välfärdsområdet. finns det krafter underifrån, från de vårdgivare som vill in och erbjuda sina tjänster på välfärdsområdet. från Famna frågade sig om det faktum att vi har gått från government mot governance är för att skapa ökad legitimitet och i förlängningen kunna få ökad privat finansiering av välfärds- tjänster? är samhällsvetare och talade utifrån rubriken med demokratiskt ansikte? Begreppet good governance lanserades på 1960- eller 70-talet av och när man lånade ut pengar. Good governance innebar att man hade vissa krav att förhålla sig till för att få låna pengar. I och med och new public management-reformer, då man började överföra traditionellt offentliga tjänster på det privata, fick begrep- pet delvis ny innebörd. Governanceforskningen ser gover- nance som nätverksstyrning. Som statsvetare kan man studera governance utifrån två olika aspekter. Den ena är praktisk/empirisk och den andra är mer teo- retisk/normativ där man forskar på hur verksamheter bör organise- ras. Teorin för governance intresserar forskare över många discipli- ner och en utgångspunkt för governance är den minimala staten, som grundar sig i att staten inte bör ägna sig åt uppgifter som den är för stor för att lösa. Governance kan också ses som byråkratins motsats. När det handlar om praktiska eller empiriska studier så kan man studera exempelvis privatiseringar, partnerskap, företagsstyrning eller medborgarinflytande. Oavsett vilken utgångspunkt forskningen har så är det komplexa strukturer när man studerar governance. Governance kan lätt ses som ett förföriskt begrepp och lös- ningen på allt. Governance ses av vissa som svaret på statens effek- tivitetsproblem och man menar att i och med att världen blir allt- mer globaliserad så blir det väldigt svårt för staten att behålla den kontroll man tidigare hade. Staten kan också ses som alltför byråkratisk och stel och att man därför löser problem mindre effektivt än vad medborgarna förvän- tar sig. Medborgarna ställer högre krav på de offentliga tjänsterna SOU 2007:37 Bilaga 8 och med nedskärningar av de offentliga tjänsterna växer deras missnöje. Governance kan ses som en del av en nyliberal norm och man hör ofta argument om att saker och ting inte kan styras av staten, utan att det är marknadens villkor som gäller. Det kan medföra att man ger upp från statens sida och att man släpper iväg delar av statens möjlighet att påverka. När det handlar om governance och påverkan på demokratin så finns det flera sätt att se på frågan. Det finns de som anser att demokratin blir starkare genom de nätverk som finns inbyggda i governancesystemet. Med en större delaktighet får man också en större representativitet och därigenom en större mångfald. Den kritik som har framförts mot governance har närmast handlat om risken för att det är elitpakter som påverkar frågorna, bortom det offentliga ansvarsutkrävandet. från Coompanion förklarade att s k metagover- nance, där folkvalda styr sammansättningen av nätverk är svårt eftersom nätverken måste kunna formas om. Det känns främmande med ett system med metagovernance. kommenterade inlägget med att staten sätter samman många nätverk och också agendan för dessa. När till exempel kommunerna inbjuder till nätverk så bestämmer ju de vilka som bjuds in. från HSO lyfte frågan om det är det så att staten lägger ut service på andra aktörer när man själv inte klarar sitt upp- drag? Med en koppling till assistansreformen , där den assistansbehövande själv får välja utförare, förklarade att det endast var som faktiskt själva valde utförare. För dem som inte har resurser att själv välja så tillhanda- håller samhället den servicen, men det finns en stor risk för klass- skillnader. anser att man kan säga att staten avsäger sig ansvaret i och med att man lägger ut möjligheten att själv välja ut- förare. så kan staten tolka den låga andelen egna val som ett erkännande av den egna verksamheten och att den är bra. från Famna gav en synpunkt om att gover- nance är ett förföriskt begrepp, men att det är för tidigt för statliga utredningar och andra elitförsamlingar att låta sig förföras. Begreppet governance är än så länge för obegripligt och inte till- räckligt konkret. är kommunalpolitiker i kommun och har en bakgrund som bland annat departementsråd med ansvar för ung- domsfrågor likväl som folkrörelsefrågor. har också varit med och arbetat fram rapporten ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? I fick man en blocköverskridande koalition, varpå man bland annat startade upp ett arbete för att utifrån diskussioner om social ekonomi driva ett ordentligt politiskt projekt som skulle avvika från de gängse normerna. Den politiska debatten hade tidigare i utgått från att det endast finns två sektorer, offentlig och privat sektor, men i och med dessa diskussioner bör- jade man beakta även social ekonomi som en viktig sektor. Om man utgår från att det endast finns två sektorer blir debatten stum, men om man ser att det finns tre sektorer så får man helt nya per- spektiv. Diskussionerna resulterade i att man 2003 bestämde sig för att anta ett program för att främja den sociala ekonomin. Anled- ningarna till att man har uppmärksammat den sociala ekonomin i är flera, men framförallt är det för att den sociala ekono- min bidrar till att skapa inflytande, välfärd och en god närmiljö för medborgarna i kommunen. I rapporten ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? finns den definition av social ekonomi som man har använt sig av i : Med social ekonomi avses organiserade verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är orga- nisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Dessa sociala och ekonomiska verksamheter bedrivs huvudsakligen i föreningar, koope- rativ, stiftelser och liknande sammanslutningar. Verksamheten inom den sociala ekonomin har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinst- intresse, som främsta drivkraft. gjorde man i kommun en revidering av pro- grammet för social ekonomi, för att nu inkludera och främja även partnerskap i kommunen. I det nya programmet som har tagits fram för att främja den sociala ekonomin och partnerskap går man ännu längre i ambitionen att stärka den sociala ekonomin, och man ökar tonvikten på samverkan och partnerskap. Ett praktiskt exempel på hur man har samarbetat mellan det pri- vata, det offentliga och medborgarna i är då skulle dra en luftledning genom ett känsligt naturområde. Från kommunens sida gick man in och krävde att skulle ha en dialog med de boende inför arbetet och man inledde en treparts- relation mellan kommunen, och de boende. De boende själva skapade arbetsgrupper för att ta fram faktaunderlag och gjorde livscykelanalyser för olika alternativ till luftburna ledningar. De boende ville ha ledningen nergrävd och efter olika kalkyler kom man fram till att den slutliga skillnaden i kostnad mellan luftburna och nergrävda ledningar var ca sex miljoner. Efter en dialog med kommunen kom man sedan fram till att om man grävde ner kabeln och tog bort gamla luftburna ledningar så frigjorde man mark som istället kunde säljas. Marken såldes sedan till ett värde av ca fyra miljoner och de två resterande miljonerna kunde kommu- nen skjuta till, eftersom man som kabeln grävdes ner kunde anlägga en cykelbana ovanför de nergrävda kablarna. Det arbete man gjorde resulterade inte bara i att de boende undkom luftburna ledningar, utan fick kommunen tillfälle att anlägga en cykelbana för en rimlig peng och fick sina ledningar nergrävda istället för luftburna. Denna typ av samverkan bygger på en respektfull dialog där alla parter är vinnare, förklarade . från ställde en fråga till om hur man i ser på kundvalssystemet. svarade att han tycker att kundvalssystemet är relativt bra. Kundvalssystemet är ett sätt att komma bort från upp- handling med pris och istället lägga fokus på kvalitet, med ett val hos den enskilda, vilket är bra. Om kundvalssystemet däremot bara är en strategi för marknadifiering då kommer systemet inte att uppmärksamma den tredje sektorns behov menade . Han förklarade också att kundvalsmodellen fungerar bra på vissa områden, men en modell med partnerskap är bättre om det är social ekonomi man vill utveckla. från Delegationen för mångfald ställde en fråga till om hur man i näringslivsprogram hante- rar småföretagande i olika associationsformer, utifrån den uttalade ambitionen att främja social ekonomi? menar att mycket av grunden i den sociala ekonomin är företagande och om man driver sitt företag som en ekonomisk förening så till hör man definitivt den sociala ekonomin. Om man däremot driver sitt före- tag i den juridiska formen aktiebolag, så är man traditionellt sett inte en del av den sociala ekonomin även om många av företagen drivs utifrån värden som är långt från maximerad vinstutdelning. svarade med att man försöker se till kärnan i verksamheterna. Man ser ofta likhetstecken mellan familjeföreta- gande och social ekonomi och det är en omöjlighet att dra defini- tiva gränser. I kommun finns ett normsystem där man sär- skilt uppmärksammar den sociala ekonomin och det löser flera olika värden och ger en delaktighet som gör att beslut och sam- hällsutveckling blir bättre än om man inte hade uppmärksammat den sociala ekonomin. arbetar som direktor på stiftelsen där man huvudsakligen arbetar med äldreomsorg, men också med neuro- logisk rehabilitering, socialpsykiatri och seniorboende. Tillsammans med Diakoni driver man också . Inom äldreomsorg, som består av nästan 300 boendeplatser i särskilt boende, har man sedan slutet av 1990- talet utvecklat läkarmottagningar, hemtjänst och hemsjukvård. Mot bakgrund av den erfarenheten fick en fråga från Far- sta och om man ville vara med i ett projekt och bygga upp en gemensam äldrevårdscentral för att se vad man kan åstadkomma genom att göra saker i samverkan? Resultatet blev Hökarängens närvårdcentral, där man har samlat hälso- och sjukvård från tillsammans med omsorg och hemtjänst från Stadsdel. Dessa båda delar fogades sam- man i Hökarängens närvårdcentral, som startades som ett projekt och kommer att avslutas . När- vårdcentralen bygger på en modell med ett kundvalssystem där den äldre väljer närvårdcentralen som utförare för både hälso- och sjuk- vård och hemtjänst/äldreomsorg. Ett mål med projektet var att öka antalet personer i hemsjukvår- den för att istället minska boendet i särskilt boende och också minska antalet onödiga besök inom akutsjukvården. Man ville också öka samarbetet mellan huvudmännen för att skapa en för brukarna osynlig vård- och omsorgskedja. På använder man formuleringen att samma per- son ska leverera både havregrynsgröt och insulinspruta, något som i vanliga fall görs av två olika personer vid två olika tillfällen. Ytter- ligare ett mål med projektet var att förbättra vårdgivarnas kunskap om varandras uppgifter och roller. En utmaning i sammanslagningen var att få de två olika kultu- rerna att förstå varandras språk. Det gällde till exempel att foga samman en hälso- och sjukvårdsstruktur där man var van, och dessutom skyldig, att agera när man ser behov och en socialtjänst- struktur där man är van att utföra det som en biståndshandläggare har sagt ska göras. En förutsättning för projektet var alltså att man skulle få två medarbetarkulturer att samlas kring en uppgift, något som krävde stora utbildningsinsatser. När dessa var genomförda kunde man dock se att man började samverka mellan de båda grup- perna. Ett problem som man stött på i projektet var sekretessfrågorna, men de löstes med de äldres intygande om samtycke. Ett annat problem har varit de olika journalsystemen vilket inte har kunnat lösas, utan man har helt enkelt fått arbeta parallellt i de båda syste- men. håller på att utvärdera hela projektet och kommer att presentera sin utvärdering . För utvärderingen har man gjort intervjuer med såväl medarbetare och utförare som brukare. De äldre har uttryckt att de tycker att det är positivt att alla resurser samlas under ett tak och de upple- ver en trygghet i att specialister finns nära tillhands. Från sida har man upplevt att projektet har gett positiva effekter för både de äldre och medarbetarna som har fått ett bre- dare perspektiv. Man menar också att den här typen av koncentra- tion av service för de äldre är rätt väg att gå, eftersom det under- lättar för den äldre om servicen är samlad under ett tak. från Coompanion undrade om projektet är ett exempel på hur överlåter ett problem till en enskild som man inte klarar av att lösa själv? svar var att man inte riktigt kan se det så efter- som har haft ett utföraruppdrag, men inte varit ansvarigt för hela projektet. Baksidan är att och har tagit åt sig äran när det har gått bra som man har tonat ner roll. I de perioder då projektet inte har gått lika bra har kommunen och dragit sig bakåt så att har fått stå ganska ensamma. Per från Coompanion ställde en fråga till om vad som händer efter projektets slut och vad som händer med den långsiktiga kontinuiteten när man gör projekt likt Hökaräng- ens närvårdcentral? svarade med att man inte vet om man får fort- sätta efter projektets utgång från svenska Röda Korset valde att belysa pro- blemet i kortsiktiga finansieringsformer när man tar på sig ett lång- siktigt åtagande för i det här fallet människor som behöver hjälp. Att hitta långsiktiga finansieringsformer är ett dilemma. Inom Röda Korset har man försökt att använda sig av en större egen- finansiering för att personalen ska våga satsa. Vi måste ha ett lång- siktigt seende när vi pratar om nätverk, projekt och samverkan, och det fungerar inte med korta upphandlingar, förklarade . instämde och kommenterade inlägget med att ut- redningen bör understryka att mångfald inte ska tolkas i bemärkel- sen att man ska byta utförare ofta. är riksdagsledamot (c) från och ordfö- rande i socialutskottet och gjorde ett anförande om vad som är på gång från riksdag och regering och vad man kan göra för att nå en ökad mångfald. hade regeringen en hearing om den så kallade stopplagen som majoriteten i vill vända till en startlag, vilket är en väg mot mångfald. Även till exempel och har på olika sätt arbetat med frågor om hur man skapar ökad mångfald. Ytterligare ett sätt som man arbetar på mot ökad mångfald är arbetet som Delegationen för mångfald inom vård och omsorg gör. Det finns flera tecken på att det är mycket nytt på gång. Det finns ett nytänkande när det gäller att öka mångfalden av vårdgivare på olika områden. Det är också allt fler bland vårdgivarna som bör- jar fundera på vad man kan bidra med och vad man kan göra för att bidra till ökad valfrihet. Alliansregeringen har en avsikt att jobba betydligt mer med att bejaka initiativ och riva hinder istället för att försvåra och stoppa. En väg i den riktningen är avknoppningsstödet. Dessutom pågår det nu inom alla berörda departement ett arbete där man försöker hitta vägar till en ökad mångfald. Detta är något som bygger på regeringsförklaringen där man tydligt har uttryckt en strävan mot ökad samverkan mellan det offentliga, det privata och det civila. Det är också tydliggjort att det handlar om att släppa fram entre- prenörskapet inom vård och omsorg. och Konkurrensver- ket har fått i uppdrag att titta på vilka hinder som finns och vad man kan göra för att röja hindren. Exempelvis byråkratin är ett sådant hinder och ett generellt krav är att av alla regler ska vara borta . Man har också en avsikt att formulera långsiktiga spelregler och skatteregler som åtminstone är neutrala, men som i vissa fall också kan stimulera mångfalden. Den ideella sektorn, som bygger på en ideologisk grund, har mycket värdefulla mervärden, vilket måste lyftas fram. Det är vik- tigt med statistik, både i form av forskning och i form av statistik hos bland annat , där det finns brister i statisti- ken. Det är viktigt med statistik för att visa allt vad den ideella och idéburna sektorn faktiskt bidrar med. är riksdagsledamot (s) från och sitter, precis som , i socialutskottet. Inledningsvis förklarade att han instämmer i det som framhöll i sitt anförande. Arbetet i socialut- skottet utgår till stor del från att man försöker finna bra gemen- samma lösningar och överenskommelser, även om det ibland själv- klart förekommer meningsskiljaktigheter mellan olika personer och olika partier. Utgångspunkten är ändå att man försöker finna sam- förstånd, vilket man ofta lyckas bra med. I grund och botten är samhället uppbyggt som en gemensam överenskommelse med alla. Därför är det viktigt att ha samhälls- medborgaren som en viktig och medskapande människa i fokus och det är också alla de olika partierna är överens om. Det man däremot kan vara oeniga om är vägarna till att nå de uppsatta målen. För socialdemokraterna är det en viktig fråga att man har en in- syn i alla de verksamheter som bedrivs, inte bara i offentlig regi. Det gäller också de verksamheter som man lägger ut på andra aktö- rer, eller där man väljer att ha olika typer av samverkansformer. En annan viktig fråga är att man har en demokratisk uppbyggnad och demokratisk organisationsstruktur, som man vilar på tydliga värdegrunder.