sou · GWB356 · 2008-06-03 00:00:00 — Av , framgår att av nyanlända med högskoleutbildning eller efter- gymnasial utbildning får sin utbildning värderad efter folkbokföringen, för nyanlända med grundläggande och gymnasial utbildning är siffran ännu lägre, . har dock upp- draget skärpts på så sätt att det är arbetslinjen och samarbete mel- lan inblandade instanser som gäller. Ett dataprogram som ska underlätta kartläggning och uppföljning av introduktionsplaner på individnivå är under uppbyggnad. Processen med kartläggning av kompetens och uppföljning kommer då att standardiseras. Migra- tionsverket och Arbetsförmedlingen ska intensifiera och effektivi- sera sitt samarbete framöver. Vi föreslår att regeringen utarbetar och till överlämnar ett förslag till integrationslag. saknar, till skillnad från många andra länder, en integra- tionslagTPF7FPT. Vi anser att en integrationslag skulle motverka de brister och otydligheter vad gäller ansvarsfördelning som så länge motver- kat integrationssträvandena i landet, och därmed stärka rättssäker- heten. Frånvaron av en lag bidrar till att innehållet i introduktionen är vagt definierat och varierar mycket från kommun till kommun. I Asylmottagande i fokus, 7/2008, skriver att en integrationslag skulle göra det möjligt att bättre klargöra mål och innehåll samt individers, kommuners och andra aktörers ansvarTPF8FPT. Landshövdingen i , , är inne på 6TP PT Ett förlorat år – en studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader, (2007a). 7TP PT , Introduktion och integration av nyanlända invandrare och flyktingar – Utredningar, granskningar, resultat och bristområden. , 7/2008, s. 58. 8TP PT ibid, s. 59. liknande tankegångar när han i en debattartikel i föreslår att regeringen genom en ny lag om introduktion slår fast vad som förväntas av kommunerna och andra aktörer, vilken ersätt- ning de har rätt till samt – sist men inte minst – hur efterlevnaden av lagen ska tillsesTPF9FPT. 4.6Nya marknadsmöjligheter på landsbygden – en utvidgad grön näring Lantbrukarna är som regel kombinationsföretagare med intäkter från flera olika verksamheter. Medan omfattningen av de jord- bruks- och skogsbruksanknutna verksamheterna är väl känd via offentlig statistik, saknas sådan för lantbruksföretagens övriga verksamheter. LRF har dock kartlagt den näringsverksamhet på gårdsnivå som inte ingår i lantbruksstatistiken. Resultatet presen- teras i rapporten gröna näringarnas nya affärsmöjligheter – nuläge och framtid. Detta avsnitt är i allt väsentligt en sammanfattning av de delar av rapporten som vi anser vara mest relevanta för vårt upp- drag. 57 110 företag med inkomster från näringsverksamhet inrappor- terade sammanlagt 191 536 bedrivna näringsverksamheter, vilket ger ett genomsnitt på 3,4 verksamheter per företag. Inrappor- teringen gäller både de verksamheter som bedrivs och verk- samheter som man ser som utvecklingsbara . De senare ger indikationer på den potentiella tillväxttakten inom olika verk- samhetsområden. LRF pekar också på möjliga sysselsättningseffek- ter av de nya affärsmöjligheterna inom de gröna näringarna, men anger att sysselsättningseffekterna inte låter sig mätas i antalet anställda. Den huvudsakliga effekten med en expansion av de gröna näringarnas nya affärsmöjligheter är ökade försörjningsmöjligheter för lantbrukaren/familjen inom företagetTPF10FPT. Trots detta förbehåll anser vi att rapporten ger en intressant bild av vilka nya affärsområden näringen själv bedömer som mest utveck- lingsbara framöver. De nya affärsverksamheterna bedöms omsätta drygt 11,4 miljar- der kronor, och sysselsättningen bedöms motsvara drygt 8 000 hel- tidsjobb. Av de verksamheter som bedöms som utvecklingsbara, 9TP PT , , Hur används 5,7 miljarder, SvD 080422. 10TP PT De gröna näringarnas nya affärsmöjligheter – nuläge och framtid, s. 5. utgörs av skogsbruk, av jordbruksverk- samheter och av nya affärsverksamheter. Tillväxten till och med bedöms motsvara cirka 2 000 heltidsjobb. De verksamheter som berörs generar dock i varierande grad ytterligare sysselsättning utanför gården genom köp av varor och tjänster. Den största procentuella tillväxtpotentialen bedöms finnas inom områdena Energi, Turism och Småskaligt livsmedelsföretagande medan den största tillväxten i fråga om pengar och sysselsättning finns inom områdena Entreprenad, Energi och Turism. enbart till behovet finns en stor potential för de gröna näringarna inom området Hälsa, bland annat Grön rehabilitering. Lokalt och regio- nalt samarbete pågår för att utveckla och erbjuda intressanta tjäns- ter, men den faktiska marknaden är närmast obefintlig , då for- merna och ansvaret för att betala för tjänsterna än så länge är oklara. Den svenska livsmedelsindustrin omsatte och sysselsatte 60 000 personer. Livsmedelsindustrin inde- las i ett femtontal delbranscher varav slakt- och chark-, mejeri- och bageriindustrin är störst med av sysselsättningen. Efterfrågan ökar på livsmedel, och i ett längre perspektiv, med tidshorisonten –2050, förutspår att det kommer att behövas en fördubblad produktion. märks en kraftigt ökad efterfrågan på ekologiska produkter och livsmedel med tydligt ursprung och lokal och regional profil. Å andra sidan har ett fåtal dominerande aktörer inom handeln inneburit svårig- heter att nå ut med lokala och regionala produkter i butikerna. Det finns dock ett starkt ökat intresse från handlare och restauranger att kunna erbjuda livsmedel med regional och lokal identitet. Nyckeln till att ta tillvara marknadsmöjligheterna på detta område ligger i utveckling av bra logistiklösningar. Det finns inom branschen ett kraftigt ökat intresse för energi- relaterade verksamheter. Genom att producera energi med åker, skog, vatten och vind som bas kan beroendet av fossila bränslen minska som den ekonomiska utvecklingen på lands- bygden kan stärkas. Samtliga av de tre stora slutprodukterna – el, värme och fordonsbränsle – kan produceras småskaligt på gårdsnivå i form av bland annat vindkraft, närvärme och RME eller biogas. Det finns alltså fler alternativ för lantbrukarna än att bara leverera råvara till storskalig produktion av el, värme och fordonsbränsle. Få lokala marknader ger underlag för renodlade entre- prenadföretag med specialmaskiner som grävmaskiner och dumprar, vilket skapar en växande lokal marknad för företag som alltid finns på plats och har ledig tid på maskiner man investerat i för den ordinarie jordbruksverksamheten. Lantbrukarna är kon- kurrenskraftiga på entreprenadmarknaden, särskilt när det gäller säsongsbetonade arbeten som snöröjning. En tydligt ökad omsätt- ning noteras för Farmartjänst, det vill säga företag där lantbrukare med hjälp av sin arbetskraft, sina maskiner och verktyg samordnar och i ett gemensamt utbud erbjuder sina tjänster till nya kund- grupper. Tjänsteutbudet består av bland annat reparationer och ombyggnader av bostäder, kontor och andra lokaler, montage av maskiner, inredning och annan utrustning, fastighets- och grön- yteskötsel, mark- och trädgårdsarbeten och industribemanning. Ökade satsningar görs på äldreomsorg och särskilda boenden för äldre. tillfördes i stimulans- bidrag för att förbättra kvalitén. I psykiatrin behövs fler mellan- former utöver sluten vård och öppna verksamheter. Fram till och med satsas för att öka tillgänglig- heten och kvalitén inom psykiatrivården. Inom äldre- och handi- kappomsorgen beviljas allt fler daglig verksamhet (cirka 25 000 personer ). Regeringen vill stimulera fler privata entrepre- nörer att starta verksamhet så att den som behöver omsorg ska ha fler utförare att välja mellan. Köpare av omsorg är framförallt kommuner. Det finns ett stimulansbidrag på för införande av ett valfrihetssystem i kommunerna. Dess- utom bildas runt om i landet samordningsförbund mellan lands- ting, kommuner, försäkringskassa och arbetsförmedling, där man öppnar upp för nya former av rehabiliteringsinsatser, med en tydlig marknadsmöjlighet för Grön rehabilitering. Internationellt bland annat i , och har Grön omsorg som affärs- område expanderat inom landsbygdsföretagandet. I finns närmare 1 000 gårdar som arbetar med omsorg på olika sätt. Turismen betraktas som världens största näring och är i stadig tillväxt. ökade turistnäringen i sin totala omsättning med till nästan , varav svenska fritidsresenärer svarade för , svenska affärsresenärer för och resenärer från utlandet för . Exportvärdet, mätt som utländska turisters konsum- tion i , uppgick till , vilket var något mer än exportvärdet av svenska personbilar. som syssel- sättningen inom många traditionella basnäringar i minskar, har turistnäringen bidragit med drygt 35 000 nya heltidsarbeten . bidrog turistnäringen med 138 000 heltidsarbeten, vilket är mer än inom till exempel jordbruk, skogs- bruk och fiske. Att göra är det turistiska motivet, som utgifterna/inkomsterna hamnar i att handla, bo, äta och resa. Antalet inrapporterade verksamheter inom området mat och dryck har ökat vilket bekräftar matens betydelse som en del av turistupplevelsen. Lant- bruksföretagen förfogar över en stor del av de miljöer – skogar, öppna landskap, vattendrag, natur- och kulturmiljöer – som gör vårt land värt att besöka. Möjligheterna att ta betalt ligger därför i aktiviteter, arrangemang, paket etcetera, som kan prissättas och säljas. Att landsbygdsturismen är den snabbast växande turistgre- nen kan ses som uttryck för en tydlig trend med strävan mot det naturliga och genuina. Detta öppnar stora möjligheter för lands- bygdsföretagen som alla har unika, och för utländska besökare exo- tiska miljöer, att bjuda på. Det är uppenbart att marknads- möjligheterna finns där. Den faktiska tillväxttakten kommer att avgöras av hur snabbt intresse, kompetens och professionalism inom området utvecklas hos lantbrukare och andra entreprenörer. 4.6.6Uthyrning av bostäder/fritidshus Enligt en undersökning från skulle ytterligare en halv miljon människor vilja bosätta sig på landsbygden om man fick möjlighet. Fastighetspriserna i många landsbygdsområden under- stiger dock än så länge byggkostnaden, vilket innebär att de som bygger nytt på landet tar en ekonomisk risk. Nybyggnationen på landsbygden ligger därför på alldeles för låg nivå. Detta öppnar goda affärsmöjligheter för lantbruksföretag som har byggnader som inte används för eget boende eller för den ordinarie driften. Dessutom ökas möjligheterna för svenskar med utländsk bakgrund och andra entreprenörer att leva och arbeta på landsbygden. Vattenbruket hör inte till de gröna näringarna som de definierats i denna utredning, utan faller inom 03. I ett avsnitt om nya marknadsmöjligheter på landsbygden förtjänar det dock att nämnas, eftersom det är en snabbt växande industri runt om i världen. Inom EU svarar fiskodlingen för cirka 80 000 arbets- tillfällen och av värdet inom fiskesektorn. låg odling av matfisk i och på ungefär samma nivå. var skillnaden dramatisk: i mot i . Som jämförelse kan nämnas att hade och . Den stora skillnaden i utveck- ling i och kan ha att göra med traditioner och en restriktivare tillståndsgivning i . Med tanke på stora tillgång på vatten – lång kustremsa och ett stort antal älvar och sjöar – finns mycket goda fysiska förutsättningar för vattenbruk. 4.7Nya möjligheter till integration i landsbygdens näringsliv Även om efterfrågan på arbetskraft inom de gröna näringarna generellt framstår som tämligen låg (se avsnitt 4.5.1), finns det en uppenbar potential att skapa nya jobb på landsbygden. Detta gäller främst inom områdena turism, service och småskalig tillverkning/förädling, där inflyttade invandrares kultur- och språk- kompetens och deras kontaktnät inom och utom landet kan vara av stort värde. Invånarantalet i samhällen som traditionellt varit beroende av arbetstillfällen inom primärproduktionen kommer att fortsätta minska, om man inte hittar nya varor eller tjänster att exportera, antingen till en närbelägen stad eller till ett annat land. Det troliga utfallet är att den stora merparten av invandrarna kommer att söka sig till de större tätorterna. Men landsbygdskommuner som kan visa sig proaktiva i att skapa nya jobb, kommer att ha möjlighet att attrahera personer med utländsk bakgrund, både som anställda och som företagare. Fler arbetstillfällen ger möjlighet till ökad integra- tion på landsbygden. Även om det inte kommer att röra sig om så många i absoluta tal, kan en liten förändring i invandrarnas val av hemort ha en betydande inverkan på landsbygdssamhällets demo- grafiska utveckling. 4.7.1Satsning på småskaligt landsbygdsföretagande Vi föreslår att resurser avsätts för en satsning på en utveckling av småskaligt landsbygdsföretagande, inom till exempel turism, service och hantverk, där särskilt fokus läggs på uppsökande verksamhet och information riktad till utrikes födda via deras föreningar och organisationer. Det småskaliga landsbygdsföretagandet är ett lovande område när det gäller att på ett bättre sätt ta till vara de invandrades kompe- tens. Framförallt ser vi en potential i kunnandet inom olika hant- verkstraditioner, bland annat den småskaliga livsmedelsförädlingen. har den småskaliga livsmedelsförädlingen varit kraftigt dominerad av infödda svenskar, men troligen kan de utrikes födda svenskarnas kunskaper om råvaror, bearbetning och matlagning innebära en potential för utveckling, erfarenhetsutbyte, tillväxt och sysselsättning i fler företag på landsbygden, med möjlighet till avsättning såväl i närområdet som på den internationella exportmarknaden. Det finns ett behov av ett nationellt resurs- centrum eller flera regionala resurscentra för småskalig livsmedels- förädling, som även kan vara ledande inom produkt- och företagsutveckling inom området. En satsning på hantverks- området och annat småskaligt företagande på landsbygden, med särskild inriktning på utrikes födda skulle gynna inte bara integra- tionen utan också besöksnäringen. 4.7.2Åtgärder för effektivare mikrofinansiering Vi föreslår att regeringen avsätter 10 miljoner till /IFS för företagsrådgivning till utrikes födda på lands- bygden. Vi föreslår att taket för mikrolån hos höjs från dagens till , vilket är den högsta nivån för mikrolån i övriga EU-länder. Enligt upplever företagare födda utomlands // i större utsträckning än övriga grupper finansieringssituationen som ett hinder för tillväxtTPF11FPT. Den bedömning som görs av en företagsidé och entreprenören bakom den uppvisar stora skillnader avseende lån och kreditmöjligheter mellan svenska och utrikes födda före- tagare. Detta har medfört att lånesituationen för de två grupperna ser mycket olika ut. Utrikes födda finansierar i högre grad sin verksamhet med lån från släkt och vänner, medan svenska före- tagare finansierar sin med banklån. Utrikes födda anser allmänt att det finns en tröghet i systemet. En orsak till denna tröghet kan vara långivarnas bristande förståelse för och okunskap om nya affärsidéer, särskilt när det gäller lands- bygdsföretagande. Andra tänkbara orsaker är de utrikes föddas brist på kontaktnät, och en eventuell oförmåga att uttrycka sig svenskt. Tillsammans leder dessa faktorer till en tröghet i systemet, som gör att det inte fungerar, trots att det är bra på papperet. Svagheten tycks ligga i bemötande, hantering och risk- benägenhet. Vi anser att det behövs ökade kunskaper hos banker och andra långivare om landsbygdsföretagande. Det är också angeläget att öka mångfalden bland personal vid lokala banker och rådgivande organ. Mångfalden hos dessa organisationer ska helst motsvara mång- falden bland blivande företagare. Närheten till kunderna är avgö- 11TP PT Finansieringssituation vid företagande för utrikesfödda kvinnor och män, R 2007:06. SOU 2008:56 Utredningens förslag rande för en bra kontakt och goda resultat, och rådgivnings- verksamheten bör därför tillsammans med bankerna i större utsträckning än finnas i invandrartäta miljöer. ger därför 10 miljoner till /IFS för rådgivning i sådana områden. Vi föreslår att regeringen också avsätter 10 miljoner för företagsrådgivning till utrikes födda på landsbygden. Vi anser vidare att taket för mikrolån hos bör höjas. I kan ett sådant lån uppgå till maximalt , medan länder i övriga erbjuder . uppgick ALMI:s totala utlåning till 1,2 miljarder, fördelat på 3 000 nya företagare. Det finns flera aktörer som särskilt vänder sig till företagare med utländsk bakgrund, eller har dessa som en av sina målgrupper, inom ramen för ett särskilt projekt, bland dessa kan nämnas: , som startade som i som en ideell förening. beslutades att IFS skulle integreras med . IFS har sedan starten givit rådgivning om affärsidéer, affärsplaner, budget, finansiering med mera på 28 olika språk. , som ägs av svenska staten erbjuder riskkapital och kompetens för investeringar i , , och . investerar tillsammans med strategiska partners som i första hand är svenska företag som vill etablera sig på en ny marknad. Den strategiska partnern ska vara beredd att dela den finansiella risken med . Globaliseringsprocessen har medfört nya idéer om expansion till utlandet och man arbetar nu med post conflict-investeringar och inom det så kallade med att få svenska invandrarföretagare att etablera sig i utlandet. , som finansieras av staten och näringslivet tillsam- mans bildades . Uppdraget består av att ge information, strategisk rådgivning och praktisk hjälp i utlandet. upp- drog åt att genomföra särskilda insatser avseende Nätverksbyggande för företagare med utländsk bakgrund –2008 och avsattes för ändamålet. (UD2007/44354/). Trots dessa och andra insatser tycks det dock vara svårt att hitta finansieringsmöjligheter, i synnerhet för gruppen utrikes födda företagare, och allt fler företagare sätter sitt hopp till EU-finansie- ring. blir det emellertid svårt att leva på projektpengar eftersom de inte kan ge stabilitet åt en verksamhet. Ingen av de ovan nämnda organisationerna har fokus på eller kunskap om landsbygden och de gröna näringarna; deras kompe- tens ligger snarare på de större städerna och tättbefolkade områden. Detta förhållande motiverar den ovan föreslagna sats- ningen på rådgivning till utrikes födda på landsbygden. Mikrofinansiering förknippas normalt med fattiga länder i tredje världen, men det finns även ett behov här i . lever omkring en halv miljon svenska medborgare i fattigdomens risk- zon. En möjlighet för en del av dessa att ta sig ur riskzonen är att starta ett eget företag. Enligt finns det 329 400 potentiella småföretagare i landet. Dessa skulle behöva rådgivning av olika slag samt tillgång till finansiering för att komma igång med sitt företagande. Förutom de stora affärsbankerna och finns det små möjligheter till finansiering eftersom mikro- finansieringsmodeller haft svårt att få fäste i . Då finan- siering uppges vara en av de mest markanta flaskhalsarna för nya företagare är det ett område som bör ses över och nya företags- stimulerande idéer utvecklas, idéer som också beaktar landsbygden och de gröna näringarna. En förebild bland mikrofinansierings- bankerna är i som startade , som främst vänt sig till fattiga kvinnor på landsbygden och vars initiativ- tagare fick . det året hade banken 6,6 miljoner låntagare, av vilka var kvinnor. Återbetalningen av lånen ligger på och banken ägs av låntagarna. Ett intressant initiativ i är de kreditgarantiföreningar som startats runt om i landet. Dessa föreningar finns till för små och medelstora företag som annars skulle ha svårt att få kredit på grund av affärsbankernas säkerhetskrav. Enkelt uttryckt fungerar det så att kreditgarantiföreningen ställer garantier för att underlätta för företagare att få banklån, de lånar alltså inte själva ut några pengar. Räntefria lån erbjuds av medlemsbanken (som tagit sitt namn efter de tre klassiska produktionsfaktorerna jord, arbete och kapital), men dessa kräver i normalfallet att man först presterar ett omfattande eget sparande. 4.8Bättre utnyttjande av befintliga instrument för arbetsmarknadsintegration En snabbare arbetsmarknadsintroduktion än vad som är normalfallet är ett måste för att få fart på integrationsprocessen. Introduktionstidens primära fokus måste vara arbete, inte boende, och det är viktigt att de nyanlända ses som en viktig resurs för näringslivsutveckling. Vi har ovan berört bristerna i dagens system och lämnat några förslag till åtgärder. Utifrån den samverkan vi haft med Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering (IJ 2007:02) gör vi bedömningen att det som kommer att föreslås i utredningens betänkande kan bidra till en förbättring. finns dock möjligheter att uppnå en förbättrad arbetsmarknads- integration av utrikes födda genom att utnyttja befintliga arbets- marknadspolitiska instrument. Ett sådant är nystartsjobben. Vi föreslår riktade informationsinsatser till arbetsgivare i den gröna sektorn och landsbygdens övriga näringsliv om möjlig- heten att anställa utrikes födda inom ramen för nystartsjobb. Nystartsjobb infördes och ger arbetsgivare möj- lighet att få ekonomiskt stöd motsvarande arbetsgivaravgiften om de anställer någon som varit borta från arbetsmarknaden på hel- eller deltid som arbetslös. Personen kan också ha varit deltagare i arbetsmarknadspolitiskt program, sjukskriven eller arbetslös med försörjningsstöd från kommunen, eller ha kommit till och fått sitt uppehållstillstånd för högst . Det ekonomiska stödet gäller för alla sorters anställningar; tills- vidare-, prov- eller visstidsanställning. Nystartsjobbet behöver inte ha förmedlats via Arbetsförmedlingen. Däremot måste arbets- givaren ansöka om nystartsjobb hos Arbetsförmedlingen för den person som ska anställas. Vi ser nystartsjobb som ett instrument inom den befintliga arbetsmarknadspolitiken som skulle kunna användas för att öka integrationen i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. Tyvärr har utnyttjandegraden varit låg inom den gröna sektorn, vilket framgår av tabellen nedan. Av 13 739 personer i nystartsjobb var endast 237 (1,) inom den gröna sektorn. Av dessa var dock födda utom . Med bibehållande av denna procentandel skulle ett ökat utnyttjande av nystartsjobb inom den gröna sektorn leda till en ökad andel utrikes födda på svensk landsbygd. Tabell 4.2 Personer i Nystartsjobb Fördelning på näringsgren, födelseland och kön. Källa: Arbetsförmedlingen. Av den enkät genomfört för utredningens framgår att nystartsjobb är ett tämligen okänt instrument bland företag inom de gröna näringarna. av de tillfrågade företagen uppger att de känner till möjligheten. Sämst är kunskapen hos de mindre företagen. Bland företag med tre till fem anställda uppger att de känner till möjligheten till nystartsjobb. Intresset för att rekrytera personal med utländsk härkomst inom ramen för nystartsjobb är störst inom trädgårdsnäringen och lägst inom skogsnäringen. En informationsinsats i samarbete mellan Arbetsförmedlingen, och aktörer som LRF och Hushållningssällskapen skulle kunna resultera i ett ökat utnyttjan- de. 4.9Information, kommunikation, nätverk Under utredningens gång har det blivit allt klarare att det finns ett stort antal aktörer som har och har haft tankar med relevans för utredningens problemområde. Problemet är att de inte haft dem , och i allt för liten utsträckning mötts för tankeutbyte och gemensamma diskussioner. Det är också tydligt att själva huvudpersonen, den utrikes födda, under sin introduktionstid har fått dålig, om ens någon, information om svensk landsbygd och de möjligheter till arbete, boende och liv som den kan erbjuda. Arbetssökande utrikes födda med kompetens inom den gröna sektorn har inte fått denna kompetens uppmärksammad, än mindre validerad, och har heller inte i tillräcklig utsträckning blivit upp- märksammad på de jobb- och utbildningsmöjligheter som finns i den gröna sektorn. Arbetsgivare på landsbygden har inte heller i tillräcklig utsträckning haft tillgång till information om den arbets- kraftsresurs för de gröna näringarna som många av landets utrikes födda utgör. Vi föreslår att resurser avsätts för att göra jobbannonserna på tillgängliga på fler språk än svenska.