sou · GVB337 · 2008-01-01 00:00:00 — För de ideella aktörerna är detta ingen kritik, utan snarare positiva faktorer som bidrar till ett tydliggörande av aktörerna när de får olika uppdrag ute i samhället. Mycket av den samverkan man bedriver ute i samhället gör man på kommunal- och landstingsnivå och många av kontakterna och dialogerna ligger på den nivån, medan man från den statliga nivån mer arbetar med att avsätta pengar till riksorganisationer som i sin tur fördelar ut pengar till sina underorganisationer. Den intressanta frågan är närmast strukturen och styrningen från staten, vad man kan göra för att förbättra systemet och på vilket sätt man kan tillva- rata alla de insatser som görs vid sidan av det offentliga. Reflektioner på och anföranden anknöt till anförande och bad och att ge sina tankar om gover- nance. förklarade att han ser det som positivt när man styr med hjälp av samverkan och underifrånperspektiv. Den kraft som människor på lokal nivå kan mobilisera är positiv. ser gärna lösningar i samverkan och i samför- stånd så länge som man kan göra det med en demokratisk insyn där man har insyn i var pengar som man sätter in i en verksamhet tar vägen. vände sig till och efterfrågade ett förtydligande när det gäller att verksamheter ska vara demokratiskt uppbyggda och vad det är som är så viktigt med det. Kravet på demokrati skulle då innebära att en stiftelse inte är accepterad för att medverka till mångfald inom vård och omsorg. svarade med att det handlar om inflytande och att man som medborgare ska ha insyn i vart pengarna går. , ordförande i , ville understryka vikten av långsiktighet när man talar om strategi och struktur. Man måste också ha kvalitetsgarantier som meddelar den lägsta accepterade nivån. Vård- och omsorgsområdet måste också vara tryggt och säkert i den bemärkelsen att de som ger sig in på området ska veta att det kommer att fungera. kommenterade också inflytandeaspekterna och menade att det är viktigare att det finns ett brukarinflytande än ett medborgarinflytande. Det är viktigt att den som är brukare av tjänsterna ska ha möjlighet att påverka den verksamhet där man är brukare eller kund. kommenterade inlägg med att det ena faktiskt inte behöver utesluta det andra. Brukarna kan få insyn och vara med och påverka även om det finns en demokra- tisk insyn även för övriga medborgare. Det finns till exempel bru- karråd, pensionärsråd och handikappråd där brukarna kommer till tals och kan påverka. När det gäller långsiktigheten tycker även att det är ett problem. Kanske är det så att lagen om offentlig upphandling behöver ses över när det gäller vård och omsorg? kommenterade frågan om långsiktighet och förklarade att ekonomisk uthållighet är oerhört viktigt för att skapa långsiktighet. Utöver långsiktighet är det viktigt att vi gör vår vård och omsorg tillgänglig för medborgarna, vilket är ett problem . Vi har jättebra vård och omsorg, men alla får inte del av den. Detta har lett fram till privata försäkringslösningar inom vård och om- sorg, menade . Det viktigaste är vilken vård medborgaren får och inte vem som utför tjänsterna. från underströk problemet med upphandlingar där man riskerar att någon annan vinner uppdraget och då får föra ens egen idé vidare. Det är något som inte kan hända när man tillverkar produkter där man kan skydda sin pro- duktion med patent. , ordförande i , har en gång sagt att sjukvården skulle behöva göra samma resa som vi inom friskolesektorn, dvs sjukvården måste bli mycket mer av ett system där brukarmedverkan innebär att det är jag som patient väljer vem jag vill vårdas av. från gav en kommentar till diskussionen om insyn. Som det är så har väldigt få kommuner någon insyn i vad den egna verksamheten egentligen kostar, i syn- nerhet inom till exempel äldreomsorgen. När man däremot ökar konkurrensutsättningen får man bättre koll på den kommunala verksamheten, vilket är viktigt. från svenska Röda Korset gav en ytterligare dimension till alla diskussioner om mångfald inom vård och om- sorg som i mångt och mycket har utgått från ett utförarperspektiv. Om man istället ser till kunden och brukarperspektivet så bör man komma ihåg att det finns tusentals människor i vårt land som över- huvudtaget inte omfattas av vården och omsorgen, nämligen asyl- sökande och så kallade papperslösa. När man talar om mångfald är det viktigt att se hela kundperspektivet som faktiskt är en del av mångfalden i . En sektor som välfärdsstaten inte kan undvara! Detta är en dokumentation från ett seminarium som hölls och som genomfördes inom ramen för Delegationen för mångfald inom vård och omsorg. Seminarieprogrammet togs fram av Delegationen i samarbete med Arbetsgivaralliansen, Coompa- nion, Famna, KFO, , och Vårdföretagarna. Medverkande vid seminariet var: , EQUAL Socialt företagande Moderator var , Famna. Denna dokumentation har gjorts av på . är kanslichef på , riksorganisationen för vård och omsorg utan vinstsyfte. Han hälsade välkommen till detta, det tredje seminariet inom ramen för Delegationen för mångfald inom vård och omsorg, och berättade i korthet om bakgrunden till dagens program och om bristen på statistik för vård- och omsorgssektorn. Det är välkänt att det saknas relevant statistik när det gäller olika organisationer inom den ideella sektorn. I direktiven till socialtjänstkommittén, som tillsattes 1981, nämndes inte något om de olika organisationer som verkar inom vård- och omsorgssek- torn. Perspektiven då pekade på att alla lösningar skulle sökas inom den offentliga sektorn, trots att det fanns många organisationer som arbetade med vård och omsorg och socialt arbete. Det perspektiv man hade medförde att direktiven till socialtjänst- kommittén kom att vändas bort från organisationerna, vil- ket möjligen berodde på att kunskapen om dessa organisationer och deras arbete var bristfällig. Man kände inte till kompetensen, omfattningen eller kvalitén i det arbete som organisationerna gjorde och det saknades helt enkelt statistik på området, vilket även organisationerna kom att ta som självkritik. Om man ska bli en del av den framtida vården och omsorgen så måste man vara synlig. Trots att mycket har hänt, finns det ännu ingen kontinuerlig och självklar produktion av statistik när det gäller idéburen vård och omsorg. Även om är ansvarig statistikmyndighet, finns det ingen statistik som synliggör vad som görs av offentliga och privata företag, kooperativ, stiftelser och ideella föreningar. arbetar som analytiker vid för näringslivs- utveckling. Hon berättade om resultaten från studien företagens framväxt i vård- och omsorgssektorn, som är en kartläggning av företag och företagande inom vård och omsorg. Rapporten i vård- och omsorgssektorn är ett första underlag i ett projekt som heter och omsorg en framtidsbransch. Projektet drivs av tillsammans med och syftar till att undersöka den svenska vårdens och omsorgens konkurrenskraft och ska ge förslag på hur man kan stärka konkurrenskraften och förutsättningarna för entreprenörs- kap. Den privata vården och omsorgen i har växt snabbt av , även om man har en låg grad av eget företagande. I står vård- och omsorgsbranschen inför stora förändringar med den demografiska utvecklingen som kom- mer och en ökad konkurrensutsättning. Projektet avslutas och då kommer man också att lämna förslag som ska syfta till en ökad konkurrenskraft för branschen. De privata företagens betydelse inom vård och omsorgssektorn har ökat . Omsättningen har ökat från 20 miljarder till 50 miljarder . Antalet företag har ökat från 5 000 företag till 12 2004. Statistiken över antalet sysselsatta i olika delbranscher inom vård och omsorg under visar att det har skett en förskjut- ning från sluten hälso- och sjukvård mot främst en ökad mängd särskilda boenden och öppna sociala insatser. Även öppen hälso- och sjukvård har ökat . Sammanlagt sysselsattes drygt 104 000 personer i privata vård- och omsorgsföretag . Av dessa sysselsattes i aktiebolag, i ideella föreningar, i enskilda firmor, i övriga stiftelser och fonder och i ekonomiska föreningar. Även om det finns ett ökat antal nya, små företag inom vård och omsorg så har det skett en koncentration mot de större företagen, som tar en större andel av de sysselsatta och en större andel av den totala omsättningen i branschen. 1993 var det av samtliga sysselsatta inom privat vård och omsorg som var syssel- satta i stora företag med mer än 250 anställda, en siffra som hade ökat till . Det har skett en koncentration mot större företag. Den ekonomiska utvecklingen, sett som rörelsemarginal, tyder på en god lönsamhet i företagen. Inom delbranschen tandvård och öppen hälso- och sjukvård finns den samlat högsta rörelsemargina- len, med en rörelsemarginal på . Lönsamheten tycks vara god inom vård och omsorg, men ändå är viljan att växa mindre än för samtliga småföretag i andra branscher. Det är av företagen som uppger att de vill expandera, vilket kan jämföras med av samtliga företag. De hinder för tillväxt som man upplever inom vård och omsorg är huvudsakligen brist , samt lagar, myndig- hetsföreskrifter och tillståndskrav etc. Per från Coompanion ställde en fråga om ifall man kan se någon skillnad mellan geografiska indelningar när det gäller tillväxt av företag inom vård och omsorg. kommenterade frågan med att man kan se en koncentra- tion mot storstäderna och att det är en stor andel av de företag som finns som är centrerade runt och storstadsregionerna. från reflekte- rade över gränsdragningen för stora företag, som i studien går vid 250 anställda. menade att 250 anställda är ganska lågt och att det hade varit intressant att se hur fördelningen hade varit för till exempel 500 eller 1 000 anställda. från Kontaktforum ställde frågan om det finns någon statistik över de multinationella företagen och deras andel av marknaden. gav svaret att det ännu inte finns sådan statistik i rappor- ten, men att man ska särredovisa även sådan stati- stik. I den redovisade rapporten finns det däremot statistik över hur många i de multinationella företagen som är sysselsatta i Sve- rige och hur många som är sysselsatta i utlandet. från Svenska Röda Korset kommenterade att statistiken över antalet sysselsatta i ideella föreningar inte visar allt arbete som görs och att de ideella föreningarna kanske är upp- byggda utifrån en annan struktur där allt arbete inte kommer med i statistiken, då mycket arbete görs på frivillig basis. förklarade att man måste vara avlönad för att ingå i stati- stiken och att sysselsättningen, sett som det arbete som utförs, i de ideella föreningarna därför är underskattad i statistiken. från Delegationen ställde frågan om vad som kan vara exportmöjligheter inom vård och omsorg, utifrån att det internationella består i utländskt ägande och att det närmast blir en fråga om ifall det handlar om export eller import vid ut- ländskt ägande? förklarade att kommer att presentera ett underlag som just kommer att handla om export och där man tar upp defi- nitionerna på export. Man måste se det som att internationalisering är viktig utifrån att vi får hem best practise och att vi kan skapa kunskapsnoder i och arbeta med forskning och utveck- ling. avrundade frågestunden med att kommentera att valen av perspektiv styr vad man belyser med statistik. Under hös- ten kommer Nuteks slutrapport och kommer Dele- gationens delbetänkande, vilket kommer att ge bra underlag till diskussioner om företagande och tillväxt. arbetar, precis som , som analytiker vid för näringslivsutveckling. Hon presenterade statistik över företagandet inom vård och omsorg samt resultat från en enkätunder- sökning som gjorts på uppdrag av Delegationen för mångfald inom vård och omsorg. Verket för näringslivsutveckling, , håller på att utforma ett programförslag som handlar om att främja kvinnors företagande och eftersom vård och omsorg är en kvinnodominerad bransch så är den extra intressant att studera. Det är ungefär 110 000 män och 560 000 kvinnor som jobbar inom vård och omsorg, vilket innebär att endast var sjätte som är sysselsatt inom vård och omsorg är man. När man ser till vilka som driver företag är det ungefär 5 800 män och 7 600 kvinnor. av männen som är sysselsatta i branschen är egna företagare, vilket kan jämföras bland kvinnorna. I näringslivet i stort är det så vanligt att män är företa- gare, men inom vård och omsorg är det fyra gånger så vanligt att män är företagare, vilket är intressant, även om det till stor del kan förklaras med att det är många manliga tandläkare som har egna praktiker. Om man ser till delbranschen annan hälso och sjuk- vård, där bland andra naprapater och psykologer ryms så är det en lika stor andel män som kvinnor som driver egna företag. Även om det är fler män än kvinnor som driver eget företag inom vård och omsorg så är det många kvinnor som startar nya företag och det sker en förskjutning till att en allt större andel kvinnor startar eget företag. Den enkät som har gjort på uppdrag av Delegationen har gått ut till småföretag, kooperativ, stiftelser och frivilligorganisa- tioner inom vård och omsorg och har syftat till att ta fram faktaun- derlag om dessa verksamheter. av de undersökta företa- gen är aktiebolag, är ideella och ekonomiska föreningar, stiftelser och trossamfund och är enskilda firmor eller handelsbolag. De studerade företagen är något större än de genomsnittliga vård- och omsorgsföretagen och fördelningen har varit jämn mellan sjukvård och omsorgsverksamheter. Bland företagen som svarade på enkäten fick det mesta, dvs av omsättningen, av sina intäkter från det offentliga systemet, som av företagen som svarade på enkäten uppgav att de inte får några intäkter alls från det offentliga systemet. De flesta företag uppgav dock att de har flera olika former av offentlig finansiering, där de vanligaste finansie- ringarna var betalning per besök/plats och entreprenadavtal. Undersökningen visade också att stiftelser, ideella föreningar och trossamfund tenderar att i större utsträckning blanda privat och offentlig finansiering. När det gäller frivilliga arbetsinsatser så har en tredjedel av före- tagen uppgett att det förekommer frivilliga arbetsinsatser i verk- samheten. I de flesta fall är de frivilliga insatserna av den totala arbetstiden och man kan se att det är van- ligast med frivilliga insatser i ideella föreningar och trossamfund. Drivkrafterna för företagandet bland dem som har svarat på enkä- ten är huvudsakligen annat än att tjäna pengar. I studien är det av de svarande företagen som uppger att de har vinst som främsta drivkraft och de allra flesta, , av respondenterna uppgav att de huvudsakligen använde sitt överskott till investeringar i verksamheten. från Famna reflekterade över olika typer av aktie- bolag och förklarade att det finns aktiebolag som är medlemmar i , men som har skrivit in en klausul om non profit i sin bolagsordning och således drivs utan vinstsyfte. från Koopi kommenterade frivilligarbete i aktiebo- lagen med att man i till exempel HSB Omsorg startade sin verk- samhet utifrån volontärverksamheter, men att man driver verksamheten i form av ett aktiebolag. från förklarade att man har ekonomiska skäl till att driva sin vårdverksamhet i aktiebolagsform, även om man jobbar i en församling. Grunden är att man vill lägga vinsterna i ett bolag till förlusterna i ett annat. från förklarade att han egentligen inte ser några fördelar med att driva vårdverksamhet som aktiebo- lag, utan anser att t ex överskott ändå går bra att balansera. Per från Coompanion kommenterade viljan att starta företag bland kvinnor och män och fördelningen mellan män och kvinnor utifrån olika associationsformer. När det gäller ekono- miska föreningar är andelen företag som startas av kvinnor större. Kvinnor tycks också vara mer tilltalade av att driva företag i den kooperativa formen. Han har tillsam- mans med på tagit fram en modell för bättre statistiska underlag. Modellen är framtagen i samarbete med och Kommuner och Landsting. Vid ekonomiska forskningsinstitutet på i har man tagit fram en analysmodell utifrån ett uppdrag som var att ta fram en analytisk modell för att bättre avbilda dagens situation. I arbetet ingick det också att gå igenom och värdera exi- sterande primärkällor för relevant statistik, vilket i praktiken inne- bar 3 000 olika årsredovisningar. För att ta fram statistik måste man välja ett perspektiv och i den modell som tagits fram utgår man från ett samhälle som är uppdelat i fyra olika sfärer eller sektorer. Det är den statliga sfären med den offentliga sektorn, näringslivssfären med företag, en familjesfär och dessutom en civilsamhällessfär där de idéburna verksamheterna inryms. I forskningen kan man se att något håller på att hända i framförallt civilsamhällessfären, då den ökar i både absoluta och relativa tal och sektorn blir allt viktigare i jämförelse med andra sektorer. Inom civilsamhällessfären utförs motsvarande 350 000 årsarbeten på volontär basis. I analysmodellen utgår man från de fyra olika sektorerna och lägger samman dem med tre olika funktioner som en aktör kan utföra. I modellen ses sfärerna som större än sektorerna. Sekto- rerna är närmast de juridiska personerna som ryms i sfärerna. I till exempel näringslivssfären ryms marknaden, men i företagssektorn ryms de samlade företagen som verkar på marknaden. Produktion inom vård och omsorg kan till exempel handla om att skapa en vårdplats. Finansiering inom vård och omsorg har traditionellt varit via den offentliga sektorn, men kommer det 700 miljoner från stiftelser. Reglering har ofta setts som något som bestäms via exempelvis lagar, men här är också till exempel patientorganisationer med och påverkar processerna. Vid till exempel ett sjukhus kan vården produceras i offentlig sektor och betalas av det offentliga. Vården kan också ges på ett privat vårdhem till en försäkringspatient och då har finansieringen liksom produktionen förskjutits över till företagssektorn. För att modellen ska fungera och beskriva verkligheten krävs det att man etablerar ett tänkande utifrån fyra sektorer och att man studerar de tre olika funktionerna som sektorerna kan utföra. från Delegationen för mångfald ställde en fråga till om det projekt som man har genomfört vid , där man gjort jämförelser internationellt, och om de modeller som finns beskrivna i handböckerna används i andra länder? kommenterade frågan med att den så kallade används av forskare i drygt 60 länder och det är också den modellen som ligger bakom . från Delegationen för mångfald gjorde en reflektion över att frågor som ställs till organisationer och företag för att samla in statistik måste vara formulerade så att den som svarar på frågorna känner att det är meningsfullt och att man får tillbaka något av att besvara frågorna. Det är också svårt att veta hur man ska ställa frågor för att klassificera småföretag, när många aktiebo- lag närmast uppträder som företag inom den sociala ekonomin. kommenterade reflektionen med att det är ett prak- tiskt problem i att samla in statistik och för till exempel aktiebola- gen räcker det inte med att se till den juridiska formen, utan man måste arbeta på flera olika sätt. När det gäller aktiebolag som ägs av idéburna organisationer så krävs det att man studerar koncern- strukturer för att få fram informationen. är anställda inom vård och omsorg är anställda av aktiebolag som ägs av ideella organisationer. från Delegationen för mångfald förklarade att det finns en norsk studie som visat att ligger lägst bland de nordiska länderna när det gäller tjänster inom vård och omsorg i den ideella sektorn. Enligt studien skulle av de utförda tjänsterna inom vård och omsorg komma från ideell sektor. kommenterade inlägg med att folkrörelsemodel- len är stark i , internationellt sett, men att vi nu har en för- skjutning mot att även serviceproduktionen ökar. från Famna konstaterade att den statistik som finns är otillräcklig och inte återspeglar förändringarna i verk- ligheten. Den analysmodell som har tagits fram är ett intressant och välkommet steg som kräver framtida uppföljningar och ytterli- gare studier. arbetar på Verket för näringslivsutveckling och är pro- jektledare för NTG Socialt företagande vidgar arbetsmarknaden. Hon berättade om socialt företagande och om en metod att mäta sam- hällsekonomisk nytta med socioekonomiska bokslut. Nationell tematisk grupp, NTG, är ett nationellt projekt inom gemenskapsinitiativet Equal, vilket är en del av den ekonomiska socialfonden i . I NTG Socialt företagande arbetar man för att främja företag och verksamheter för människor som står långt från arbetsmarknaden. Det uppdrag man har är att göra det enklare att starta, driva och utveckla sociala företag för att fler ska komma in på arbetsmarknaden. Ett socialt företag driver näringsverksamhet och har som ändamål att integrera människor i samhälle och arbetsliv skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande, avtal eller på annat dokumenterat sätt återinvesterar sina vinster i den egna eller liknande verksamheter är fristående från offentlig verksamhet finns det uppskattningsvis 150 till 170 sociala företag i och de sysselsätter omkring 4 000 personer. För att visa vinsterna med de sociala företagen har nationaleko- nomerna och arbetat fram eko- nomiska siffror i så kallade socioekonomiska bokslut utifrån två olika sociala företag; Vägen Ut!-kooperativen och Basta Arbetsko- operativ, vilka vänder sig till före detta kriminella respektive drog- missbrukare. Ett socioekonomiskt bokslut består förenklat av två delar, en första del som gäller produktionsvärdet som genereras vid arbetet på kooperativen och en andra del som består av samhällets vinster utifrån att till exempel drogmissbruket inte längre genererar externa kostnader i samhället. Utifrån ett antal typfall kan man sedan uppskatta årskostnaderna per person i kooperativen och ut- ifrån antalet personer som arbetar i kooperativen kan man väga samman en resultaträkning. De sociala företagen som man har studerat genererar en mycket stor samhällsvinst. Storleksordningen är per medarbetare och år i företagen och samhällsvinsten överstiger företagsvinsten med en faktor på 50 eller mer. Vinsten består dels av alla de samhällskostnader som försvinner eller reduceras då missbrukare upphör med sitt missbruk, dels av det produktions- värde som uppstår i företagen. från Delegationen för mångfald förklarade att han till en början var tveksam till att kvantifiera och göra siffror av de sociala företagen, när det egentligen handlar om kvalitet, men det finns en poäng i att kvantifiera eftersom det behövs siffror för att tilltala myndigheter. En konsekvens av de socioekonomiska boksluten är också att det stärker företagen själva att få siffror på sin verksam- het. gav en kommentar om att det dessutom finns kvalitativa studier som kompletterar de kvantitativa studierna och de socio- ekonomiska boksluten. Det som däremot saknas är studier där man jämför olika verksamheter. konstaterade att verktyget som man använder vid de socioekonomiska boksluten också måste vara tillämpbara vid andra, mindre verksamheter. svarade med att så är fallet och att och just nu håller i en utbildning för 25 elever där alla ska göra socioekonomiska bokslut och att det om kommer en handbok i hur man gör socioekonomiska bok- slut även i mindre verksamheter. är ordförande i . Han berättade om förbundet och om hur en patientorganisation kan synliggöra kvalitet, resultat och ekonomi i sin verksamhet. är både en handikapporganisation och en stor sjukvårdsutövare och har en stor roll som finansiär av forskning. Organisationens yttersta syfte är att leda psoriasisfrågan framåt och man har länge arbetat för normalisering, det vill säga att en person som är kroniskt sjuk ska ha en möjlighet att leva ett normalt liv. Man arbetar också för att ständigt förbättra vården och omsorgen för att kunna lösa frågan om psoriasis. startade sin första behandlingsanläggning i för att underlätta för patienterna att förena sina behandlingar med ett vanligt arbets- och familjeliv.