sou · GWB36 · 2008-02-28 00:00:00 — Bostadsrätt är den samlade beteckningen på dels rätten att använda en viss lägenhet, dels de ekonomiska rättigheter (andelsrätten) som inte tillkommer övriga medlemmar, t.ex. andel i tillgångarna vid för- eningens upplösning. Därutöver kommer de rättigheter som följer av medlemskapet, t.ex. rösträtt vid stämman. En bostadsrätt är att anse som lös egendom. Ett avtal om över- låtelse av en bostadsrätt genom köp ska dock, liksom avtal om överlåtelse av fast egendom, upprättas skriftligen och skrivas under av säljaren och köparen (6 kap. 4 § bostadsrättslagen [1991:614]). Bestämmelserna om formalavtal i bostadsrättslagen är utformade med 4 kap. 1 § jordabalken som förebild. Formkravet innebär att bestämmelserna om anbud och accept i avtalslagen inte heller är tillämpliga vid köp av en bostadsrätt. Köpehandlingen ska innehålla uppgift om den lägenhet som överlåtelsen avser och om ett pris. Motsvarande gäller vid byte eller gåva. En överlåtelse som inte innehåller de angivna momenten är ogiltig (6 kap. 5 § tredje stycket). Om en bostadsrätt är ny, eller om en hyresrätt ombildas till en bostadsrätt, säljs bostadsrätten av bostadsrättsföreningen. Ett sådant avtal mellan en förening och en köpare kallas upplåtelse- avtal. Ett avtal upprättat i skriftlig form avseende överlåtelse av ännu inte upplåten bostadsrätt har ansetts bindande (se NJA 2001 s. 75). Det är således även möjligt för en mäklare att i varje fall teckna förmedlingsuppdrag och marknadsföra en sådan lägenhet. Det ska i sådana fall framgå av marknadsföringen att lägenheten ännu inte är upplåten med bostadsrätt (beslut 2002-11-27:7). Tecknande av avtal mellan en bostadsrätts- förening och en framtida bostadsrättshavare om framtida upplåtelse av en bostadsrätt regleras inte i fastighetsmäklarlagen. Den mäklare som åtar sig att förmedla ännu inte uppförda byggnader är emeller- tid skyldig att iaktta god fastighetsmäklarsed (Fastighetsmäklar- nämndens avgörande , dnr 4-1620-06). Bostadsrättslagen reglerar inte frågan om möjligheten att sluta giltiga avtal om senare förvärv av bostadsrätt, s.k. optionsavtal. Ett sådant optionsavtal beträffande en bostadsrätt anses bindande om det ingåtts skriftligen (se NJA 1992 s. 66). Återköpsavtal användes tidigare för att underlätta nyförsäljningen av vissa bostadsrätter i HSB och . Avtalen gällde och slöts med någon representant för dessa organisationer. verkar den sortens avtal och utfästelser ha försvunnit från marknaden. Slutligen kan nämnas att enligt numera upp- hävda riktlinjer för tillhandahållande, utförande och marknadsföring av fastighetsmäklartjänster i konsumentförhållanden (KOVFS 1996:4) skulle, när ett objekt som avses bli bostadsrätt marknadsförs innan förhandsavtal får tecknas, mäklaren särskilt informera om att bostadsrättslagen föreskriver att en kalkyl som visar de beräknade kostnaderna för projektet ska upprättas, att kalkylen jämte intyg ska hållas tillgänglig för förvärvaren innan avtalet ingås och om att tillstånd krävs för att få ta emot förskott. Vidare angavs i rikt- linjerna att när ett objekt som avses bli bostadsrätt marknadsförs innan upplåtelse får ske, skulle mäklaren särskilt informera om att enligt bostadsrättslagen en ekonomisk plan ska registreras och i förekommande fall tillstånd att företa upplåtelse erhållas innan någon upplåtelse får ske. 2.5Marknadsföringslagen (1995:450) En fastighetsmäklare är skyldig att följa de allmänna bestämmel- serna om marknadsföring i marknadsföringslagen (1995:450). En grundregel i marknadsföringslagen är att marknadsföringen ska stämma överens med god marknadsföringssed och även i övrigt vara tillbörlig mot konsumenter och näringsidkare (4 §). En näringsidkare får vid marknadsföringen inte använda påståenden eller andra framställningar som är vilseledande i fråga om närings- idkarens egen eller någon annan näringsidkares näringsverksamhet. Detta gäller särskilt framställningar som avser bl.a. produktens egenskaper och pris (6 §). Som ett allmänt krav gäller att de upp- gifter som lämnas i marknadsföringen ska vara korrekta och ge en rättvisande bild av objektet och förmedlingstjänsten. fanns riktlinjer för tillhandahållande, utförande och marknadsföring av fastighetsmäklartjänster i konsumentförhållanden (KOVFS 1996:4) som anslöt till bestämmelserna i marknadsför- ingslagen och fastighetsmäklarlagen. Riktlinjerna hade utarbetats av i samarbete med företrädare för branschen och innehöll krav som ansågs viktiga från konsumentsynpunkt. Rikt- linjerna upphörde att gälla vid utgången av . Det kan nämnas att , som haft i uppdrag att lämna förslag till hur vissa bestämmelser inom EG- rätten ska genomföras i svensk rätt, i betänkandet Otillbörliga affärsmetoder (SOU 2006:76) föreslår att den nuvarande marknads- föringslagen ersätts med en helt ny marknadsföringslag. Betänk- andet bereds inom . 2.6Lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden Lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden gäller avtalsvillkor som näringsidkare använder när de erbjuder varor, tjänster eller andra nyttigheter till konsumenter. Lagen gäller också avtalsvillkor som näringsidkare använder när de förmedlar sådana erbjudanden från en näringsidkare eller någon annan (1 §). Bestäm- melsen innebär att lagen kan tillämpas även om konsumentens motpart inte själv är näringsidkare men avtalet har förmedlats av en näringsidkare. Lagen kan exempelvis tillämpas på avtalsvillkor rör- ande fast egendom mellan två konsumenter om en fastighets- mäklare förmedlar egendomen. Lagen är även tillämplig på avtals- villkor som förekommer i mäklarnas uppdragsavtal. Om närings- idkaren endast har förmedlat kontakten mellan parterna utan att ha förmedlat något erbjudande är lagen dock inte tillämplig (se prop. 1976/77:110 s. 43 f.). Lagen innehåller dels marknadsrättsliga bestäm- melser om oskäliga avtalsvillkor, dels civilrättsliga bestämmelser om bl.a. tolkning av konsumentavtal och skydd i vissa fall mot lagvals- klausuler. 2.7Lagen (1998:167) om tillämplig lag för avtalsförpliktelser Fastighetsmäklarlagens bestämmelser tillämpas som tidigare nämnts oavsett var den fastighet som förmedlas är belägen om en väsentlig del av mäklarens uppdrag utförs i . I den mån lagen (1998:167) om tillämplig lag för avtalsförpliktelser är tillämplig avgörs dock frågan om val av rättsordning enligt den lagen. Genom lagen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser inkorpo- reras Romkonventionen och det första tolkningsprotokollet – i deras genom de olika tillträdeskonventionerna ändrade lydelse – i svensk rätt, till den del de innehåller bestämmelser som riktar sig till domstolar, andra myndigheter och enskilda. Konventionens sakliga tillämpningsområde omfattar alla slags avtalsförpliktelser, med vissa i konventionen angivna undantag som inte är aktuella. En förutsättning för konventionens tillämplig- het är att ett val ska göras mellan lagarna i olika länder. Normalt förutsätter detta att avtalet har internationell karaktär i den meningen att det på ett eller annat sätt har naturlig anknytning till två eller flera länder. Konventionen är dock tillämplig även i fall där all naturlig anknytning vid tiden för avtalets ingående är lokaliserad till ett enda land men där avtalet likväl kommer upp till bedömning i ett annat land, t.ex. därför att svarandeparten sedermera har fått hemvist i det andra landet eller för att parterna har träffat avtal om prorogation till det landets domstolar. Likaså gäller konventionen om parterna har avtalat om tillämpning av lagen i ett annat land än det till vilket den naturliga anknytningen föreligger. För fall av sistnämnda slag finns dock en annan bestämmelse i konventionen genom vilken konventionens liberala regler om partsautonomi modifieras (artikel 3.3). Konventionen innehåller två huvudregler för bestämmandet av tillämplig lag på ett avtal. Den första huvudregeln ger uttryck för principen om partsautonomi, dvs. att parterna har rätt att själva välja tillämplig lag (artikel 3). Den andra huvudregeln gäller i de fall tillämplig lag för avtalet inte har valts av parterna och där lagvalet därför måste grundas på objektiva kriterier (artikel 4). Enligt bestämmelsen ska avtalet då vara underkastat lagen i det land som det har närmast anknytning till. Domstolen ska beakta och väga samman i princip alla olika anknytningar såsom exempelvis parter- nas hemvist och medborgarskap, platsen för förhandlingarna om och ingåendet av avtalet, avtalföremålets belägenhet och platsen för fullgörelse av avtalsförpliktelserna. Bestämmelsen innehåller presum- tioner för den närmaste anknytningen i olika fall. I den mån avtalet rör nyttjanderätt till fast egendom antas exempelvis avtalet ha närmast anknytning till det land där den fasta egendomen är be- lägen (artikel 4 punkten 3). Särskilda lagvalsregler gäller bl.a. för vissa konsumentavtal (artikel 5). Avtal om förvärv av eller nyttjande- rätt till fast egendom omfattas emellertid inte av begreppet konsu- mentavtal. 2.8Förordningen (2007:1041) med instruktion för Skadeståndskrav mot fastighetsmäklare och frågor om ersättning för fastighetsmäklares uppdrag får prövas, förutom av allmän dom- stol, av enligt förordningen (2007:1041) med instruktion för . Av etiska regler framgår, förutom att en fastig- hetsmäklare ska iaktta bestämmelserna i fastighetsmäklarlagen, bl.a. följande. Köpehandlingar ska upprättas så entydigt och klart som möjligt, för undvikande av missförstånd mellan de parter som ingått avtalet. En fastighetsmäklare bör hänvisa till en annan sak- kunnig om det gäller en omständighet utanför mäklares kompe- tensområde. I syfte att kunna lämna allmänheten uppgifter om så rättvisande marknadspriser som möjligt ska en fastighetsmäklare hålla sig väl underrättad om prisutvecklingen inom sitt verksam- hetsområde. En fastighetsmäklares eller ett mäklarföretags mark- nadsföring får endast omfatta personer som för marknadsföringsåtgärden arbetar under mäklarens eller mäklarföre- tagets namn. Vid marknadsföringen ska en mäklare försöka ge en rättvisande bild av det salubjudna objektet. Fastighetsmäklarens firmanamn och telefonnummer ska alltid anges vid annonsering. En fastighet får inte utannonseras utan uppdragsgivarens medgivande. Det pris som anges i en annons får inte avvika från vad som överenskommits med uppdragsgivaren. Om en fastighetsmäklare erhåller ersättning från annan än sin uppdragsgivare ska samtliga parter som är engagerade i fastighetsöverlåtelsen underrättas om ersättningens storlek och av vilken anledning denna utgår. medlemmar är utöver de beskrivna etiska reglerna i princip också skyldiga att följa de etiska regler som an- tagits av () i vilken organisation är engagerat. Enligt Fastighetsmäklarförbundets etiska regler ska en medlem i enlighet med gällande lagstiftning och rättspraxis utföra sitt upp- drag omsorgsfullt och i allt verka för god fastighetsmäklarsed mot uppdragsgivare, kollegor och allmänhet. Av förbundets etiska reg- lerna framgår vidare att en medlem i sin yrkesutövning ska verka för fastighetsmäklarkårens goda anseende genom ett hederligt och korrekt uppträdande. Vid alla former av marknadsföring ska en medlem ange namn eller firmanamn samt förbundstillhörighet. Det ska dessutom tydligt framgå att avsändaren är en fastighetsmäklare. En medlem ska enligt de etiska reglerna vid marknadsföring und- vika överord om objektet och om sig själv. Den medlem som inte följer de etiska reglerna anmäls till , även uteslutning kan komma ifråga. 3Statistiska uppgifter om fastighetsmäklarbranschen I tabellerna som följer finns vissa uppgifter om fastighetsmarkna- dens storlek och utveckling. Antalet köp av småhus, fritidshus och hyreshus, 1985–2006 (ej tomträtter) Småhus (permanentbostad) Antalet överlåtna bostadsrätter i Statistiska uppgifter om fastighetsmäklarbranschen Antalet försäljningar av tomträtter, 1998–2005TPF FPT Småhus (bebyggda med permanenthus eller fritidshus) Det finns ingen officiell statistik över hur många överlåtelser eller upplåtelser som förmedlas genom fastighetsmäklare. Enligt branschens egna uppgifter för medverkar fastighetsmäklare i uppskattningsvis av försäljningarna av villor och av försäljningarna av bostadsrätter. Till detta kommer antalet upplåtelser som förmedlas genom fastighetsmäklare. Andelen köp av villor och bostadsrätter som förmedlas genom mäklare har ökat. Antalet överlåtna småhus (som utgör permanentbostad), fritids- hus och bostadsrätter uppgick till 59 224, 10 226 respektive 89 848 (se tabellerna)TPF2FPT. Den totala försäljningssumman för sådana objekt uppgick till ca 165 miljarder kronorTPF3FPT. Den samman- lagda försäljningssumman för tomträtter bebyggda med småhus uppgick till ca . (Uppgifterna om försäljningssummor grundar sig på SCB:s statistik över antalet överlåtna objekt och genomsnittspris för respektive objektstyp.) 1TP PT Enligt Lantmäteriet finns utrymme för viss osäkerhet vad gäller uppgifterna. 2TP PT Enligt och skiljer sig uppgifterna i SCB:s databas om antalet sålda småhus och bostadsrätter för från dem som finns härom i Den största affären i livet, RiR 2007:7, s. 13, genom att uppgifter avser den urvalsram deras undersökning avsett, vilken inte omfattar överlåtelser där någon part är en juridisk person, en emigrerad person, en avliden person eller en person med sekretesskyddad adress. 3TP PT Den totala försäljningssumman för enbart småhus (som utgör permanentbostad) och bostadsrätter uppgick till ca . Den uppgift om en sammanlagd köpesumma om ca 200 miljarder som lämnat i sin rapport Den största affären i livet, RiR 2007:7, s. 13, avser, enligt uppgift från , den totala försäljnings- summan för bostadsrätter och för samtliga överlåtna fastigheter av alla fastighets- typer. Enligt SCB uppgick dock den totala försäljningssumman för enbart samtliga överlåtna fastigheter av alla fastighetstyper till ca 200 miljarder. Statistiska uppgifter om fastighetsmäklarbranschen Antalet registrerade mäklare m.m. tog över registreringsupp- giften från gick antalet registrerade mäklare ned från cirka 5 400 till knappt 4 800 vid utgången av . Minskningen kan förklaras med nya krav på utbildning och verksamhet samt ökade kostnader för ansvarsförsäkring och års- avgift. Antalet var sedan relativt fram då det högre utbildningskravet infördes. Antalet registrerade mäklare sjönk . vände kurvan uppåt och uppgick antalet till cirka 6 200. De fastighetsmäklare som är registrerade på den svenska mark- naden är verksamma i 4 060 fastighetsförmedlingsföretag (). Fastighetsförmedling bedrivs också som en del av andra uppdrag, dvs. inom andra serviceområden såsom kameral och juridisk upp- dragsverksamhet. Mäklarföretagen är i allmänhet små, flertalet sysselsätter endast en mäklare. Det bör dock anmärkas att många mäklare numera arbetar under gemensamt namn i kedjor såsom franchisetagare eller liknande. Antalet registrerade mäklare vid utgången av respektive år Varav antal registrerade hyresförmedlareTPF FPT Krav på registrering för de personer som förmedlar enbart hyresrätter infördes den Enligt finns utrymme för viss osäkerhet vad gäller uppgifterna Statistiska uppgifter om fastighetsmäklarbranschen SOU 2008:6 beslut om varningar och återkallelser av registreringar för fastighetsmäklare efter lämplighetsprövningar samt överprövningen av besluten hos överinstanserna Laga kraft vunna ändrings- beslut från överinstanserna (per ) 6TP finns utrymme för viss osäkerhet vad gäller uppgifterna för . 4Bransch- och marknadsorganisationer m.m. Det förekommer en relativt hög grad av samverkan inom branschen. Genom att samverka kan framför allt de mindre företagen tillgodo- göra sig vissa av de marknadsledande företagens stordriftsfördelar, t.ex. inom marknadsföring och prissättning. Den övervägande delen av samarbetet sker i de två största branschförbunden () och (). Dessa har egna etiska regler och bidrar därmed aktivt till utvecklingen av god fastighetsmäklarsed. organiserar över 3 900 registrerade mäklare. Av dessa är ungefär 1 200 medlemmar genom Svensk Fastighetsför- medling AB och som är medlemmar i . De hos organiserade mäklarna är verksamma i ca 1 600 mäklarkontor. erbjuder sina medlemmar en auktorisation om medlemmen har genomgått vidareutbildning i regi, har yrkes- erfarenhet samt förbinder sig att följa de professionella arbets- rutiner som utarbetats. , disciplinnämnden och en auktorisationsnämnd är organ inom . beslutar bl.a. beträffande disciplinära åtgärder som över- lämnats från och . Bransch- och marknadsorganisationer m.m. () har ca 1 500 registrerade fastig- hetsmäklare som medlemmar. Ungefär 350 av dessa har genomgått FMF:s interna utbildning och blivit auktoriserade av organisationen. FMF har en auktorisationsnämnd och en disciplinnämnd. För att bli auktoriserad krävs att man är medlem i FMF, att man har yrkeserfarenhet och att man genomgått de fyra auktorisa- tionskurser i fastighetsjuridik, plan- och byggnadsjuridik, ekonomi samt etik. Det finns flera försäljningsorganisationer inom branschen varav flera som är rikstäckande. De två största är Svensk Fastighetsför- medling AB och . är en fastighetsmäklarkedja bestå- ende av cirka 200 bobutiker. är kedjan en franchiseorganisation som ägs till av den norska finans- koncernen . Kedjan består av närmare 700 registrerade fastighetsmäklare, cirka 250 mäklarassistenter och 183 franchisetagare, varav en stor del även arbetar som fastighets- mäklare. Centrala funktioner har till uppgift att utveckla kedjan och stödja butikerna vad gäller till exempel ledarskap, affärsutveckling, marknadsföring, data och juridisk rådgivning. Dessutom genom- förs omfattande utbildningsprogram inom skiftande områden. Man arbetar också aktivt med att påverka regelutformning o.d. är medlem i . (Fastighetsbyrån) bildades av och (Sparbankernas Fastighetsaktie- bolag) när och gick samman . Fastighetsbyrån är ett dotterbolag i Swedbankkoncernen. Fastighetsbyrån är ett rikstäckande bolag med drygt 220 kontor och över 1 100 medarbetare, varav ungefär 800 är fastighetsmäklare (uppgifterna är ). Bolaget drivs i franchiseform. Huvudkontoret i har till uppgift att utveckla franchise- konceptet, stödja kontoren i det dagliga arbetet med marknads- föring, produkt- och tjänsteutveckling samt utbildning av med- arbetarna. Fastighetsbyrån är medlem i och har en representant i . Bransch- och marknadsorganisationer m.m. En särskild reklamationsnämnd, , prövar klagomål som riktas mot medlemmar i samt mot mäklare som är anställda av () och Fastighetsbyrån. har en nämnd som prövar klagomål mot mäklare som är anslutna till bolaget. Flertalet fastighetsmäklare marknadsför sina förmedlingsobjekt på sina egna hemsidor men även genom internetbaserade bostads- marknader som bl.a. Hemnet och Bovision. Hemnet etablerades på Internet. Anledningen var att mäklarkåren själv skulle få ett stort inflytande över den nya tekni- ken som Internet innebar. Syftet var också att ta kontroll över kostnadsutvecklingen och att erbjuda allmänheten en så långt möj- ligt heltäckande marknadsplats för bostäder. Hemnet skulle ut- nyttja modern teknik för överföring av annonser till marknads- platsen. Hemnet är öppet endast för fastighetsmäklare och det fordras ett aktivt förmedlingsuppdrag för att marknadsföra en bostad på . , , , , och driver Hemnet. Varumärket och www-adressen ägs dock gemensamt av ett bolag tillhörigt de fyra mäklarorganisationerna. Antalet besökare är fler än två miljoner (uppgift ). Idén till Bovision började utvecklas . Syftet var att skapa en marknadsplats som gav en god överblick av bostads- marknaden och konsumenterna en fullödig information i form av bilder och beskrivande texter. När Internet började bli tillgängligt var Bovision snabbt igång och lanseringen skedde . Internet ansågs som en god lösning för hela grundidén. För att skapa förtroende och korrekt marknadsföringsinformation tillåts enbart professionella aktörer i form av registrerade fastighets- mäklare och att delta som annonsörer. Sedan ett drygt år ägs Bovision, liksom Objektvision (marknads- föringsplats avseende kommersiella fastigheter), av i . Bransch- och marknadsorganisationer m.m. Capitex och Svensk Fastighetsdata (SFD) är leverantörer av datasystem som stöder hela affärsprocessen för fastighetsmäklare. Systemen stöder överföring av objektsbeskrivningar med bilder till både Hemnet och Bovision. När ett bostadsobjekt är sålt plockas det med automatik bort från marknadsplatserna. Marknadsplatserna på Internet, som är till stor nytta för kon- sumenter, har bland annat bidragit till att öka rörligheten på bostadsmarknaden. 5 Utveckling i branschen Sedan fastighetsmäklarlagen trädde i kraft har fastighetsmäklarbranschen genomgått en utveckling. Utöver de förändringar som framgår av avsnitten 3 och 4 vill vi särskilt peka på ytterligare några ändringar. I stort sett samma utveckling har skett även i övriga nordiska länder (se bl.a. avsnitt 3 i Eiendoms- meglingslovkommitténs betänkande, NOU 2006:1 Eiendoms- megling). Investerare utanför fastighetsmäklarnas område går i ökande grad in med kapital i branschen. Bankerna ser mäklarverksamheten som en viktig väg för distribution av sina övriga tjänster, särskilt när det gäller möjligheterna att få ge kredit till köpare av fast egen- dom. Rikstäckande kedjor har blivit vanligt före- kommande i branschen. förmedlas i allt större omfattning fast egendom belägen i utlandet till personer bosatta i och fast egendom belägen i till personer bosatta i utlandet. Utvecklingen av tekniska hjälpmedel har gjort att fastighets- mäklarverksamhet delvis bedrivs på annat sätt . En fastighetsmäklare kan utföra stora delar av mäklaruppgifterna med hjälp av datautrustning och tillgång till Internet, utan att de be- rörda behöver komma till mäklarens kontor. Kunderna kan på mot- svarande sätt i stor utsträckning få tillgång till fastighetsmäklar- tjänster utan att uppsöka mäklarkontoren. De flesta fastighets- mäklare marknadsför sina objekt på Internet. Vissa mäklare lägger också löpande ut information om status på budgivning avseende enskilda fastigheter. Säljare och köpare kan med hjälp av Internet lättare själva komma i kontakt med varandra. Det har tillkommit s.k. nätmäklare eller gör det själv sajter där säljaren eller köparen med hjälp av vägledning på Internet själv kan utföra en eller flera uppgifter såsom exempelvis inhämta upplysningar om fastigheten, lägga ut försäljningsannons, hålla i visningar och administrera budgivning. Personerna bakom vissa av sajterna förmedlar bankkontakter och erbjuder juridisk och ekonomisk rådgivning. Tjänsterna som er- bjuds ges oftast mot ett fast pris. Som framgår av avsnitt 3 sker majoriteten av försäljningarna av villor och bostadsrätter ändå genom mäklare och andelen sådana försäljningar som sker genom mäklare ökar . Detta torde kunna ha sin förklaring i flera faktorer. Försäljning av bostäder fordrar ofta teknisk, eko- nomisk och juridisk kunskap som få har. För att undvika misstag eller fel under försäljningsprocessen anlitas mäklare. Det är heller inte säkert att en säljare uppnår bästa möjliga pris genom att genomföra försäljningen själv jämfört med att lämna ett förmed- lingsuppdrag till en mäklare som har kunskap om marknaden. Där- till kommer att många bostadsköpare är skeptiska till objekt som inte förmedlas genom mäklare. Det finns numera också fastighetsmäklare som till ett relativt lågt fast arvode hjälper till med värdering, annonsering, budgivning och kontraktskrivning medan säljaren själv håller i visningarna av objektet. En annan ny Internettjänst som bör nämnas är Bostart där mäklare i konkurrens med varandra får lämna anbud på uppdrag såvitt avser objekt som säljare för ändamålet har lagt ut på Internet. Slutligen kan sägas att Internet har medfört en ökad transparens på fastighetsmarknaden genom att det har blivit lättare att jämföra priser. På både Hemnet och Bovision finns ofta uppgifter om pris på gjorda köp i närheten av förmedlingsobjekten.