sou · GVB334 · 2008-01-01 00:00:00 — Därmed torde varken asylsökande barn eller barn i familjer som håller sig undan verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut omfattas av försäkringen. I många försäkringsbrev anges endast att försäkringen omfattar elever i grundskola och gymnasieskola eller barn i kommunalt finansierad barnomsorg. I de fallen är det mer oklart om försäkringen gäller även de barn som omfattas av vårt uppdrag; barnen är elever i skolan respektive barn i barn- omsorgen, men de finns inte alltid inskrivna på klasslistor eller i några andra registerTPF1FPT. Vid en rundringning till ett antal försäkrings- bolag som har tecknat avtal om kollektiva olycksfallsförsäkringar har vi erhållit följande uppgifter. AIG Europe: Rent formellt omfattas endast de barn som är inskrivna i kommunens förskolor och skolor av en kollektiv olycks- fallsförsäkring. När försäkringen tecknas uppger kommunen hur många barn som skall omfattas av försäkringen, och premien be- stäms därefter. Kommunerna lämnar emellertid inte några listor till försäkringsbolaget där det framgår vilka barn som omfattas. När skadeanmälan kommer in kontrollerar inte försäkringsbolaget när- mare om barnet verkligen är inskrivet i den skola eller den förskola som vårdnadshavaren har uppgett, utan som regel betalas ersätt- ningen ut till den adress eller till det bankkonto som anges i skade- anmälan. För det fall att det skulle saknas adress till barnet, eller 1TP PT Angående klasslistor, se nedan avsnitt 9.6. om det utfallande försäkringsbeloppet skulle bli mycket stort, kan försäkringsbolaget kontakta kommunen för att höra så att barnet verkligen finns inskrivet i den förskola eller skola som har angetts i skadeanmälan. Om en kommun skulle framställa önskemål om att även barn i familjer som håller sig undan verkställighet av avvis- nings- eller utvisningsbeslut skall omfattas av försäkringen finns det inget hinder mot att det skrivs in direkt i avtalet. Detta skulle dock kräva att kommunen betalar försäkringspremie även för dessa barn, t.ex. efter en uppskattning av hur många sådana barn det finns i kommunens förskolor och skolor. : Det är upp till kommunen att avgöra om barn i familjer som håller sig undan verkställighet av avvisnings- eller utvisnings- beslut skall omfattas av den kollektiva olycksfallsförsäkringen. Önskar kommunen att barnen skall omfattas av försäkringen finns det inget som hindrar det. har haft ett fall där en kommun under gällande försäkringsperiod framställde önskemål om att även gömda barn skulle omfattas av deras gruppförsäkring, vilket tilläts. När det gäller hanteringen av skadeanmälningar gäller samma sak som hos AIG Europe; som huvudregel kontrollerar inte om barnet verkligen går på den skola eller förskola eller bor i den kommun som angetts i skadeanmälan, men kontroller kan göras om det rör sig om stora ersättningsbelopp eller om omständigheterna kring försäkringsfallet framstår som märkliga. : har 24 lokala länsförsäkrings- bolag. Avtal om kollektiv olycksfallsförsäkring tecknas med det bolag som ansvarar för det område som den aktuella kommunen är belägen inom. har försäkringsavtal med Länsför- säkringar om olycksfallsförsäkring för barn och ungdom. Försäkringen gäller dygnet runt för barn och ungdomar i . Av försäkringsbeskedet framgår uttryckligen att försäkringen omfattar även gömda barn i . Enligt uppgift från tillkom skrivningen om gömda barn efter önskemål från staden. : Det är upp till varje avtalstecknande kommun att avgöra vilka barn som skall omfattas av en kollektiv olycksfallsför- säkring. Skadeanmälningarna görs i regel per telefon, och i samband därmed tillfrågas anmälaren om vilken skola eller förskola barnet går i. Försäkringsbolaget kontrollerar inte uppgiften mot klasslistor och kontaktar inte heller skolan, utan utgår ifrån att de uppgifter som lämnas är riktiga. Av våra kontakter med försäkringsbolagen framgår att frågan om vilka barn som omfattas av de kollektiva olycksfallsförsäkringarna är en avtalsfråga. Införandet av en rätt till utbildning, förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg för barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning medför att det kan finnas anledning för kommunerna att se över försäk- ringsavtalens utformning. 9.6Klasslistor och liknande förteckningar Ytterligare en fråga som uppkommit under utredningsarbetet är om barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning skall förekomma på klasslistor eller i andra förteckningar eller register som förs av skolan, förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen. De kontakter som vi har haft med skolor och förskolor som tar emot barn som lever gömda visar att frågan hanteras olika vid olika skolor. Någon skola har valt att inte låta gömda barn finnas med på klasslistan, eftersom skolan anser att det skulle innebära en risk för att barnen och deras familjer upptäcks av de verkställande myndigheterna. En annan skola för upp alla barn som går i en klass på klasslistan, men anger endast namn och de sex första siffrorna i personnumret för barn som lever gömda. Klasslistor och andra förteckningar över barn eller elever i skola, förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg är upprättade inom myndigheten och utgör därmed offentliga handlingar. De skall alltså lämnas ut på begäran av enskilda personer och andra myndigheter i den mån de inte innehåller uppgifter som är föremål för sekretess enligt sekretesslagen. Som framgår av avsnitt 7.6.1 kan det förhål- landet att ett barn lever gömt innebära att uppgifter i offentliga handlingar om barnets person är sekretessbelagda. Inom förskole- verksamheten får inte uppgifter om ett barns personliga förhållan- den lämnas ut om det inte står klart att det kan ske utan att det en- skilda barnet eller någon närstående till barnet lider men. En för- teckning eller lista som innehåller uppgifter om barnet torde därmed inte kunna lämnas ut utan samtycke från barnets vårdnadshavare. Inom skolbarnsomsorgen är uppgifterna sekretessbelagda om det kan antas att barnet eller närstående till barnet lider men om de lämnas ut. I skolan skall det av särskilda skäl kunna antas att eleven eller närstående till eleven lider men för att uppgifterna inte skall Som vi anfört i avsnitt 7.6.1 kan en sådan anledning vara att barnet lever gömt. I den mån uppgifter om gömda barn är föremål för sekretess får de inte lämnas ut utanför skolan eller förskolan. Som framgår av avsnitt 7.6.2 innebär emellertid general- klausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen och bestämmelsen om infor- mationsskyldighet mellan myndigheter i 15 kap. 5 § samma lag att även sekretessbelagda uppgifter ibland skall lämnas ut på begäran av en annan myndighet. Det huvudsakliga syftet med upprättandet av klasslistor och andra förteckningar i skolan, förskoleverksamheten eller skolbarns- omsorgen torde vara att fastställa vilka barn som tillhör en viss klass eller grupp och att samla kontaktuppgifter till alla barn i klassen eller gruppen på ett och samma ställe. Genom att det införs en rätt till skolgång för barn i familjer som håller sig undan verk- ställighet av beslut om avvisning eller utvisning står det klart att de barn som utnyttjar denna rätt tillhör en klass eller en grupp på samma villkor som övriga barn i klassen eller gruppen. I den mån skolan, förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen har klass- listor eller liknande förteckningar över barnen i gruppen kan det därför finnas anledning att låta även dessa barn finnas med på klasslistan eller i förteckningen. Om förteckningen skall spridas utanför verksamheten får skolan, förskoleverksamheten eller skol- barnsomsorgen ta ställning till vilka uppgifter som kan lämnas ut. För det fall att förteckningen bedöms innehålla sådana uppgifter om ett barn som håller sig undan verkställighet som inte kan lämnas ut på grund av sekretess bör dessa uppgifter maskeras innan förteckningen lämnas ut. 10Ersättning från staten till kommunerna m.m. I detta kapitel överväger vi hur staten skall ersätta kommunerna för de kostnader som uppstår genom att barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning ges rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Inledningsvis gör vi en beräkning av hur stor den totala kost- naden för utbildning m.m. för dessa barn kan antas bli. Därefter överväger vi hur ersättningen till kommunerna bör regleras. Slut- ligen lämnar vi förslag på hur statistik som kan ligga till grund för utformningen av ersättningssystemet kan samlas in. tillämpas finansieringsprincipen vid beredning av för- slag som har ekonomiska konsekvenser för kommuner och lands- ting. Principen innebär att kommuner och landsting inte bör åläggas nya utgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa med annat än höjda skatter. Om statsmakterna fattar beslut som gör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare bör statsmakterna på motsvarande sätt minska de statliga bidragen (prop. 1991/92:150 del II avsnitt 4.4.2). Finansieringsprincipen preciserades genom riksdagsbeslut , då det bl.a. slogs fast att principen gäller när riksdag, regering eller myndighet fattar bind- ande beslut om ändrade regler för verksamhet (prop. 1993/94:150, bilaga 7, s. 30 ff.). enades finansministern, kommun- och finansmarknadsministern samt de politiska ledningarna för och om riktlinjer för hur finansieringsprincipen skall tillämpas. Av det dokument som då Ersättning från staten till kommunerna m.m. utarbetadesTPF1FPT framgår att finansieringsprincipen bl.a. skall tillämpas när uppgifter som har varit frivilliga blir obligatoriska för kommuner och landsting. I sådana fall är utgångspunkten att reg- leringen skall ske från botten, vilket innebär att kommunerna skall ersättas även för den del av verksamheten som de har tillhandahållit på frivillig basis. I riktlinjerna föreskrivs dock att en bedömning kan göras från fall till fall om kommunernas befintliga kostnader helt eller delvis skall avräknas från kompensationen från staten, samt att detta slutligen är en förhandlingsfråga mellan staten och företrädare för kommunerna respektive landstingen. Enligt rikt- linjerna skall en reglering enligt finansieringsprincipen ske genom att av nivån på anslaget för kommunalekonomisk utjämning justeras uppåt eller nedåt. Som beskrivs närmare i avsnitt 10.5 innebär det att ersättningen fördelas i kronor per invånare och därmed kommer alla kommuner och landsting till del. Eventuella effekter för enskilda kommuner eller landsting får enligt riktlinjerna lösas på annat sätt, t.ex. genom att specialdestinerade statsbidrag inrättas eller tas bort. 10.3Kostnaden för utbildning m.m. för barn i familjer som håller sig undan verkställighet I kapitel 3 har vi, som en mycket grov uppskattning, gjort bedöm- ningen att det /07 bör ha funnits mellan 1 000 och 1 500 barn i som höll sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Även om denna siffra är högst osäker väljer vi att ha den som utgångspunkt för det fortsatta resonemanget i detta avsnitt. Vi vill dock redan här påpeka att oavsett hur systemet för ersättning från staten till kommunerna utformas, så måste statistiken över antalet barn som håller sig undan verkställig- het uppdateras med jämna mellanrum. Som en utgångspunkt för att utarbeta en modell för statlig er- sättning till kommunerna har vi valt att göra en ungefärlig beräk- ning av den totala kostnaden för att tillgodose rätten till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för de barn som omfattas av våra direktiv. I beräkningarna utgår vi ifrån nuvarande förhållan- den baserat på den statistik som redovisats i kapitel 3. Då den totala kostnaden är beroende bl.a. av hur många barn som faktiskt ut- nyttjar rätten till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarns- 1TP PT Den kommunala finansieringsprincipen – dokument utformat av tjänstemän på Finansdepar- tementet och Kommuner och Landsting . Ersättning från staten till kommunerna m.m. omsorg och hur flyktingströmmarna förändras kommer kostnaden att variera från tid till annan. Statistik över de verkliga kostnaderna för utbildning, förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg publiceras av . Den senaste rapporten, utgiven i maj 2006TPF2FPT, utvisar följande genomsnittskostnader per barn under : Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg eller Kostnad per inskrivet barn/elev Specialskola, inkl. särskilda resurscenter I kostnaderna för förskola, familjedaghem och fritidshem ingår kost- nader för den löpande driften, dvs. administration, lokaler, kapital- kostnader, löner m.m. När det gäller skolverksamheten (inklusive förskoleklass) ingår kostnader för undervisning (lönekostnader för lärare och vikarier), lokaler och inventarier, läromedel, utrustning och skolbibliotek, elevvård, skolmåltider samt övriga kostnader (bl.a. administration, skolledning, elevassistenter och tolkar). I kapitel 3 har vi gjort en uppskattning av åldersfördelningen bland barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Utifrån de antaganden som vi har gjort där kan den årliga kostnaden för utbildning, förskoleverksam- het och skolbarnsomsorg för dessa barn beräknas enligt följande. 2TP PT Kostnader. Riksnivå – officiella statistik om förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning, Del 3, 2006, 280 2006. Ersättning från staten till kommunerna m.m. SOU 2007:34 (milj. kr) (milj. kr) Ovanstående tabell omfattar inte kostnaden för elever i obligatorisk särskola eller gymnasiesärskola. Av officiella statistikTPF6FPT framgår att av barnen i grundskoleåldern gick i obligatorisk särskola och att av ungdomarna i gym- nasieåldern gick i gymnasiesärskolan 2006. Om samma fördelning gäller för barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning kommer (1,x 430=) ca 6 barn gå i obligatorisk särskola och (1,x 80=) ca 1,5 barn gå i gymnasiesärskola om 1 000 barn omfattas av rätten till utbildning m.m. Om 1 500 barn omfattas av rätten till utbildning m.m. blir motsvarande siffror (1,x 645=) ca 9 barn, respektive (1,x 120=) drygt 2 barn. Kostnaden för särskola för barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning skulle därmed uppgå till: 3TP PT Omfattar förskoleverksamhet för barn som inte omfattas av allmän förskola, dvs. 4TP PT Vi har räknat med kostnaden för förskola, då det får anses utgöra den vanligaste formen av förskoleverksamhet. 5TP PT Vi har räknat med kostnaden för fritidshem för barn i åldrarna 6–(förskoleklass samt årskurs 1–3). 6TP PT Barn, elever och personal – riksnivå. officiella statistik om förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Del 2, 2006, 277 2006. SOU 2007:34 Ersättning från staten till kommunerna m.m. (milj. kr) (milj. kr) Den totala kostnaden för utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för 1 000 barn kan således beräknas till . Om antalet barn i familjer som håller sig undan verkställighet i stället uppskattas till 1 500 stycken, kan kostnaden beräknas till . Ovanstående beräkningar utgår ifrån att alla barn kommer att delta i förskoleverksamhet och att alla barn mellan kommer att delta i skolbarnsomsorg. Det är mindre tro- ligt att så verkligen kommer att bli fallet. Även om det kan antas att många barn har ett eget behov av att delta i förskoleverksamhet, så kommer sannolikt många föräldrar till barn i förskoleåldern inte att vilja eller våga låta sina barn gå i förskola. När det gäller barn mellan kommer endast de barn som bedöms ha ett eget behov av skolbarnsomsorg att vara berättigade till sådan verksam- het, eftersom föräldrarna inte förvärvsarbetar. Enligt vår bedöm- ning är det inte sannolikt att alla barn mellan har ett eget behov av skolbarnsomsorg. Den verkliga kostnaden för förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg kommer därför att vara betydligt lägre än vad tabellen ovan utvisar. En rimlig uppskattning kan därför vara att den totala kostnaden för utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg uppgår till ca om det finns 1 000 barn som håller sig undan verkställighet i och till ca om det finns 1 500 barn. Vid ovanstående kostnadsberäkningar har vi utgått från Skol- verkets uppgifter om kostnader per barn för utbildning, förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. Att beakta är att dessa belopp är betydligt högre än den ersättning som kommunerna erhåller från 7TP PT Kostnaden för obligatorisk särskola uppgår enligt offentliga statistik till i genom- snitt per elev. Från detta belopp avgår per elev, vilket är den genom- snittliga kostnaden per elev i . 8TP PT Kostnaden för gymnasiesärskolan uppgår enligt offentliga statistik till i genom- snitt per elev. Från detta belopp avgår per elev, vilket är den genom- snittliga kostnaden per elev i gymnasieskolan. Ersättning från staten till kommunerna m.m. för utbildning av och allmän förskola för bl.a. asylsökande barnTPF9FPT. Om man utgår från de beloppen skulle ersätt- ningen bli följande. (milj. kr) (milj. kr) 10.4Nuvarande bestämmelser om statlig ersättning för mottagande av barn som inte är bosatta i Förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Kommuners och landstings rätt till statlig ersättning för kostnader för utbildning av bl.a. asylsökande barn regleras i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Förord- ningen innehåller bestämmelser om kommuners och landstings rätt till statlig ersättning för vissa kostnader för asylsökande och vissa andra utlänningar. Enligt 5 § i förordningen har kommuner och landsting rätt till ersättning för kostnader för utbildning för barn till bl.a. sådana utlänningar som avses i 1 § första stycket LMA (se avsnitt 1.4.2) samt för barn som vistas här enligt ett beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd för att det behövs för att huvudförhandling eller förundersökning i brottmål skall kunna genomföras. Ersättning får betalas för barn som vistas på en mottagningsenhet eller i en kom- mun och som får utbildning med stöd av förordningen (2001:976) 9TP PT Se vidare i avsnitt 10.4.1. 10TP PT Omfattar förskoleverksamhet för barn som inte omfattas av allmän förskola, dvs. 11TP PT Omfattande även obligatorisk särskola, specialskola och sameskola. 12TP PT Omfattande även gymnasiesärskola. Ersättning från staten till kommunerna m.m. om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asyl- sökande barn m.fl. (se avsnitt 1.6.1). Ersättning får dock inte betalas ut för barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvis- ning eller utvisning, eftersom de inte har rätt till utbildning m.m. enligt förordning. Ersättningen för kostnader för utbildning uppgår till för elev i förskoleklass, för elev i grundskola och obligatorisk särskola samt för elev i gymnasieskola eller gymnasiesärskola. För en elev som inte genomgår utbildning under betalas ersättning med en tiondel av beloppet per påbörjad fyraveckorsperiod. Schablon- beloppen grundas på marginalkostnadsberäkningar. Då antalet asylsökande barn har ansetts utgöra en relativt liten grupp av det totala antalet barn i skolan, har deras skolgång förväntats medföra endast mindre volymökningar som beräknats kunna inrymmas i befintliga lokaler. Schablonbeloppen är därför avsedda att täcka de totala kostnaderna för mottagandet, med undantag av kostnader för skollokaler (prop. 2000/01:115 s. 24). Ersättningen beslutas och betalas ut av . Verket kan efter särskild prövning betala ersättning till en kommun eller ett landsting för extra kostnader för elever med särskilt behov och för andra extraordinära kostnader för skolverksamhet. Av förarbetena framgår att sådan ersättning t.ex. kan utgå för barn i särskolan (a. prop. s. 24). Regeringsrätten har slagit fast att kostnaden för skolskjuts för en asylsökande elev i den obligatoriska särskolans träningssärskola skulle anses som en extraordinär kost- nad för skolverksamheten, för vilken kommunen har rätt till ersätt- ning från (Regeringsrättens dom i mål nr 3847-04). Bestämmelserna om ersättning gäller även om eleven har tagits emot i en fristående skola, under förutsättning att skolan är berätti- gad till bidrag enligt skollagens bestämmelser. I så fall skall det be- lopp som betalar till kommunen utgöra det bidrag som kommunen skall lämna till den fristående skolan. Enligt 6 § i förordningen har en kommun, under de förutsätt- ningar som anges i 5 §, rätt till ersättning för kostnader för plats i allmän förskola. Ersättning betalas med per barn och år. Inte heller detta belopp omfattar kostnader för lokaler. Rätten till ersättning gäller även om barnet har tagits emot i en fristående för- skola som har rätt till bidrag. Ersättning från staten till kommunerna m.m. En ansökan om ersättning enligt förordningen skall enligt 12 § ha kommit in till från utgången av den period som ansökan avser. Vidare föreskrivs att kommuner och landsting är skyldiga att lämna de uppgifter som krävs för bedömningen av deras rätt till ersättning. Om ersättning har betalats ut till följd av att en kommun eller ett landsting har lämnat oriktiga eller ofullständiga uppgifter får ersätt- ningen helt eller delvis krävas åter (13 §). Tidsbegränsat tillskott avseende asylsökande barn som varit registrerade i mottagandesystem I statsbudgeten för såväl 2006 som 2007 gjordes ett tillfälligt till- skott om 50 miljoner för att finansiera undervisning till asylsök- ande barn som varit registrerade i mot- tagandesystem, s.k. gömda barn (prop. 2005/06:1, utg.omr. 8 s. 67 och utg.omr. 25 s. 16 samt prop. 2006/07:1, utg.omr. 25 s. 17). Av förarbetena framgår inte vilka utbildningsformer bidraget är avsett att finansiera, eller om det omfattar även mottagande i förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. Genom att tillskottet har till- förts anslaget för kommunalekonomisk utjämning har det fördelats mellan kommunerna oberoende av om de i sina skolor tar emot barn som håller sig undan verkställighet eller inte. Enligt förordningen (2007:81) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i SverigeTPF13FPT skall statsbidrag lämnas till de kommuner som tar emot diplomatbarn i förskola, fritidshem, familjedaghem, förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola. Statsbidrag skall lämnas även för barn som har tagits emot i enskilt bedriven verksamhet eller i en fristående skola, om huvudmannen för verksamheten eller utbildningen har för- klarats berättigad till bidrag enligt bestämmelserna i skollagen. Statsbidrag skall lämnas med ett belopp som motsvarar hem- kommunens kostnad (dvs. den verkliga kostnaden) för barnets eller elevens verksamhet eller utbildning. Om barnet har tagits emot i 13TP PT Förordningen beskrivs närmare i avsnitt 1.6.2. Ersättning från staten till kommunerna m.m. enskilt bedriven verksamhet eller i en fristående skola skall stats- bidraget motsvara det bidrag som hemkommunen betalar till verk- samheten eller skolan enligt bestämmelser i skollagen och övriga skolförfattningar. Såvitt avser barn i enskilt bedriven verksamhet och i fristående skolor gäller att statsbidraget skall lämnas till kom- munen och att kommunen därefter skall vidarebefordra bidraget till huvudmannen för verksamheten eller utbildningen. Statsbidraget reduceras om kostnaden för barnet oskäligt överstiger hemkom- munens kostnad för andra barn eller elever i motsvarande verksam- het eller utbildning. Statsbidrag beslutas och betalas ut av (). Kommunerna är skyldiga att lämna de uppgifter som behövs för bedömning av rätten till bidrag. Om statsbidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp har rätt att helt eller delvis kräva tillbaka utbetalat bidrag. 10.5Möjliga former för reglering av ersättning Som anförts i avsnitt 10.2 skall regleringar till följd av finansierings- principen i första hand ske genom förändringar av nivån på anslaget för kommunalekonomisk utjämning.