sou · GVB321 · 2008-01-01 00:00:00 — I det fall då saneringsåtgärder påbörjats på initiativ av tillsyns- myndigheten innan vetskap om att någon som är ansvarig enligt inte kan betala eller blir detta känt under sanerings- förloppet skall krav på ersättning framställas utan oskäligt dröjs- mål, dock senast från det beslut om kostnadens belopp har vunnit laga kraft. Har utmätning skett räknas dock fristen för utmätningen. I den mån ersättning har betalats ut av försäkringsgivaren är staten eller tillsynsmyndighet skyldig att till försäkringsgivaren överlåta sin rätt till ersättning av den som enligt eller föreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av balken har ansvar för att sanering (efterbehandling) sker. Med saneringsfall avses sanering till följd av ett och samma beslut enligt 33 kap. 3 § . Om flera beslut omfattar sanerings- fall med gemensamt ursprung räknas detta som ett och samma saneringsfall. Ersättning för saneringskostnader lämnas om kostnaderna över- stiger 1,5 prisbasbelopp då saneringsfallet anmäls. Ersättning för varje saneringsfall betalas med högst . Kostnaden för en och samma sanering skall hänföras till det försäkringsår då anmälan om ersättning först gjordes. Ersättningen för samtliga saneringsfall som skall hänföras till ett och samma försäkringsår är högst . Vid skada som omfattar såväl Miljöskadeförsäkringen som denna försäkring betalar försäkringsgivaren sammanlagt högst 100 miljo- ner kronor per skadetillfälle och högst . Förslår belopp som anges i 13 eller 14 § inte till gottgörelse åt dem som har rätt till ersättning ur beloppen, går ersättningen för person- och sakskador enligt Miljöskadeförsäkringen före denna försäkring. Om en tillsynsmyndighet underlåtit att ingripa mot en verksam- hetsutövare eller annan efterbehandlingsansvarig trots att myndig- heten vetat om eller bort veta om att denne inte fullgör sina skyldigheter enligt eller givna tillståndsvillkor och detta medverkar till att större saneringsbehov uppkommer än vad det annars skulle ha gjort kan ersättningen enligt detta åtagande jämkas eller inte alls utgå. Om det blir tvist Tvist mellan staten eller tillsynsmyndigheten och försäkrings- givaren avgörs av skiljemän enligt lagen (1929:145) om skiljemän. Skiljemannaförhandlingarna skall om inte särskilda skäl förelig- ger grundas på skriftlig dokumentation. Påkallande av skiljemannaavgörande får inte ske senare än från det att staten har framställt krav på ersättning. Denna saneringsförsäkring träder i kraft och ersätter den tidigare saneringsförsäkringen från . Försäkringen omfattar inte kostnad för sådan sanering, vars orsak huvudsakligen kan hänföras till tid före . Försäk- ringen omfattar inte kostnader för sanering som en tillsyns- myndighet meddelat föreläggande om före ikraftträdandet. Ej heller omfattar den kostnader för sanering för vilken en tillsyns- myndighet beslutat om rättelse på den felandes bekostnad före ikraftträdandet. Försäkringsgivaren ersätter kostnader för saneringsfall som anmäls , oavsett om beslut som avses i 33 kap. 3 § fattas under tidigare försäkringsgivares försäkringstid. Om saneringsförsäkringen upphör att gälla och inte ersätts av annan motsvarande försäkringsform omfattar det sist gällande försäkringsavtalet saneringsfall som inträffat under försäkrings- tiden och som anmäls från den tidpunkt då avtalet upphört att gälla. Arbetsordning för miljöskade- försäkringens skadenämnd Motsvarar Bilaga till Regeringsbeslut nr 16 och Bilaga C till Regeringsbeslut nr 32 1 § har till uppgift att avge utlåtande över tolk- ningen och tillämpningen av de av regeringen godkända vill- koren för miljöskadeförsäkringen i sådana principiella eller tvistiga ärenden som har hänskjutits till nämnden av skade- lidande, försäkringsgivaren eller den som har betalat bidrag. 2 § skall verka för en objektiv, enhetlig och rätt- vis tillämpning av försäkringsvillkoren för miljöskadeförsäk- ringen. 3 § ledamöter utses för av . Avgår ledamot under löpande period utses ny ledamot för åter- stående delen av mandatperioden. För ordföranden skall finnas en ersättare. Ersättaren tjänst- gör när ordföranden är förhindrad att delta. 4 § Föredragande och tillika sekreterare är försäkringsgivarens skadechef eller, vid förfall för denne, vice skadechef. Före- dragningen skall vara opartisk. Föredraganden har rätt att närvara vid nämndens överläggningar, men får inte delta i dess beslut. 5 § Försäkringsgivaren skall svara för att all erforderlig utredning föreligger i ärenden som underställs skadenämnden. Försäk- ringsgivaren upprättar en promemoria som innehåller erfor- derlig beskrivning av omständigheterna i ärendet och par- ternas ståndpunkter. har rätt att begära komplettering av försäkringsgivaren. 6 § kan vid behov besluta att försäkringsgivaren inhämtar juridisk, medicinsk eller annan sakkunskap inom rimliga kostnadsramar. 7 § Utlåtande avges efter föredragning, vid vilken de som deltar i beslutet skall vara närvarande. 8 § är beslutför om ordförande eller hans ersät- tare samt minst fyra övriga ledamöter är närvarande. Vid lika röstetal har ordförande respektive dennes ersättare utslags- röst. 9 § ledamöter och andra närvarande får inte för annan röja vad som avhandlas i nämnden vad gäller enskilds sjukdom, affärs- och driftsverksamhet eller andra förhållan- den vars yppande kan medföra skada eller men för part eller annan som eljest berörs. 10 § utlåtande skall vara skriftligt. Utlåtande avges utan kostnad för skadelidande eller part i skiljemanna- förfarande. 11 § skall ta upp ärende till behandling senast från den dag då ärendet anmäldes till nämnden. Föreligger särskilda skäl får nämnden utsträcka tiden. 12 § beslut skall översändas till parterna sedan nämndens protokoll justerats. 13 § Försäkringsgivarens skadechef ansvarar för skadenämndens arkiv. 14 § Försäkringsgivaren skall utge ersättning till ordföranden i nämnden med per kalenderår och till ordförandens ersättare med per sammanträdesdag. Därutöver skall försäkringsgivaren utge ersättning till övriga ledamöter med per sammanträdesdag. Då ordförandens ersättare närvarar vid sammanträde utan att ersätta ordföranden skall ersättning utgå med samma belopp som för övriga ledamöter. För ledamöterna i nämnden skall reglerna om reseförmåner enligt förordningen (1981:1265) om reseförmåner i statliga uppdrag m.m. tillämpas. Enkät rörande ansvarsutredningar enligt 10 kap. I anledning av en pågående statlig utredning om miljöskadeansvar (M 2004:03) har utredaren bl.a. fått i uppdrag att undersöka beho- vet och analysera konsekvenserna av en bestämmelse om ansvars- genombrott på miljörättens område samt göra en översyn av reg- lerna om miljöskade- och saneringsförsäkring i 33 kap. . Utredningsuppdraget skall redovisas . För att bättre kunna bedöma behovet av en bestämmelse om ansvarsgenombrott i har vi ansett det nödvändigt att inhämta den kunskap som finns hos dem som på nära håll kommer i kontakt med dessa frågor, särskilt de problem som uppkommer i samband med ansvarsutredningar vid efterbehandlingsärenden enligt 10 kap. . I samband med detta aktualiseras ofta frågor om saneringsförsäkringen. Eftersom vårt utredningsuppdrag omfattar också en översyn av saneringsförsäkringen vill vi ta till- fället i akt och inhämta några av de erfarenheter ni har även på detta område. Aktiebolagsformens främsta kännetecken är att aktieägarna inte är personligen ansvariga för bolagets skulder. Frågan om man på mil- jörättens område skall göra avsteg från denna princip, att en aktie- ägare endast svarar med vad han tillskjutit bolaget, dvs. ansvars- genombrott, har behandlats tidigare . När ansvars- genombrott har diskuterats på miljörättens område har det gällt ansvar för sådana miljöskador som regleras i 10 kap. . Frågan om ansvarsgenombrott behandlades senast i Aktie- bolagskommitténs betänkande Ny aktiebolagslag (SOU 2001:1), men någon generell regel om ansvarsgenombrott föreslogs inte. Däremot föreslog en särreglering om ansvarsgenombrott i 10 kap. 2 § . En majoritet av remissinstanserna avvisade förslaget och regeringen valde att inte lägga fram något sådant förslag. I stället valde regeringen att låta förslag behandlas vidare i samband med genomförandet av miljöansvarsdirektivet. I korthet skulle en bestämmelse om ansvarsgenombrott i 10 kap. innebära att i de fall verksamhetsutövaren inte kan uppfylla sina förpliktelser enligt 10 kap. kan i stället en bakom- liggande intressent göras ansvarig. Det rör sig alltså om ett andra- handsansvar för att motverka att rättsliga eller ekonomiska dispo- sitioner vidtas för att undvika efterbehandlingsansvar. I vilka fall denne bakomliggande intressent skall kunna göras ansvarig beror på hur lagstiftningen formuleras. De olika förslag som lagts fram tidigare illustrerar att villkoren för när ansvars- genombrott skall anses föreligga kan variera. Exempelvis skulle, enligt lagrådsremissen till , den som utövat ett bestäm- mande inflytande över verksamhetsutövaren och därvid i avsevärd grad medverkat till att föroreningen uppkommit ansvara såsom verk- samhetsutövare. Till skillnad från detta förslag var Aktiebolags- kommitténs förslag i stället inriktat på att det bestämmande infly- tandet skulle ha påverkat bolagets förmåga att ta det ekonomiska ansvaret i anledning av en miljöskada. har inte något förslag på hur en regel om ansvarsgenombrott bör se ut. Innan något sådant för- slag kan utarbetas måste först undersökas om det finns något behov över huvud taget av en bestämmelse om ansvar för bakom- liggande intressenter. Eftersom detta måste betraktas som en prin- cipiell fråga har det inte ansetts nödvändigt att utgå från ett for- mulerat förslag om ansvarsgenombrott. Det vore inte heller önsk- värt att redan nu utgå från en given formulering, eftersom detta kan begränsa förutsättningarna för den principdiskussion som är nöd- vändig i ett första skede. I samband med att infördes trädde även den s.k. sane- ringsförsäkringen i kraft. Syftet var främst att minska statens kost- nader för efterbehandling. Medel ur saneringsförsäkringen kan under vissa förutsättningar bekosta nödvändiga åtgärder för att undanröja risk för skador på omgivningen i situationer när den ansvarige inte kan betala. Försäkringen täcker sådana kostnader som uppkommit på grund av att tillsynsmyndigheten begärt verk- ställighet enligt 26 kap. 17 § eller meddelat förord- nande om rättelse enligt 26 kap. 18 § . Systemet har bli- vit kritiserat, främst för att försäkringarna inte fått den breda till- lämpning som avsetts och för att medel inte fonderas för framtida ändamål. I syfte att undersöka behovet av regler för att undvika ansvarsflykt på miljörättens område, vänder sig nu utredningen till Er med föl- jande frågor. 1.Hur många ansvarsutredningar enligt 10 kap. har Ni gjort ? 2.Har i något av dessa ärenden förekommit att en identifierad verksamhetsutövare inte har kunnat svara för sina förpliktelser enligt 10 kap. eller att det annars har skett rättsliga eller eko- nomiska transaktioner för att undvika ansvar? 3.Om svaret under 2 är JA: b.I hur många av dessa fall har verksamhetsutövaren varit ett aktiebolag eller annan juridisk person? c.Har det i dessa fall funnits något moderbolag eller annan juridisk person eller fysisk person med bestämmande inflytande över verk- samhetsutövaren som medverkat till föroreningen eller verksam- hetsutövarens betalningsoförmåga? Har det i något av fallen uppfattats som att åtgärder vidtagits i bolagsmässiga, rättsliga, ekonomiska eller andra avseenden, för att undgå ansvar? Hur har denna medverkan eller dessa åtgärder i så fall gått till? Bifoga eller hänvisa till vilka ärenden det rör sig om och ange gärna omständigheterna för dessa. d.Har betalning för efterbehandlingen kunnat finansieras genom medel ur saneringsförsäkringen? e.Om betalning inte erhållits från saneringsförsäkringen, vad är skälet till detta? Ni ombeds att inkomma med svar per . Svaret bör, om möjligt, sändas elektroniskt. Om ni har frågor kan ni vända er till , tel. e-post: Sekreterare i utredningen om miljöskadeansvar (M 2004:03) , 103 33 3 e. och generella synp. Statliga medel har erhållits Se tabell 2. Fanns ingen ansvarig. Bidrag från NV. Ingen ersättning utgår för TSM:s nedlagda tid. bekosta mindre, men likväl Ja, 1 gång Omöjligt uppfylla villkoren. 2 § kan tolkas på olika sätt, är kraven i p. Vad är brådskande i 3 §? Ej lätt att anmäla utan dröjsmål enl. 8 § pga nämndförfarande tar tid. kräver att TSM lägger ut. saknar budget för dessa utgifter och därför görs ej slippa uppgiften att göra Allmänna synp: för snäva villkor, tidsgränsen bör flyttas bakåt, den ansvarige bör själv kunna ansöka hos förs.bolaget. Verkställighet enl. 26:17. Kommunen fick betala pga ej fanns pengar att mäta En förenkling behövs och bättre info om vem som ska söka (TSM, komun el. 1, övriga ej Ja, dock ej Ej sökt, Exploatör el. bon tagit kostnaden för att Pengar har ej sökts Det verkar svårt att få Ja, gnm KK omöjlig att använda sig av. Vem ska betala när ej finns Se tabell 2. Inte kunnat bevisas att Osäkerhet, bl.a. om ersättning fr. förs. ut, medför att riskobjekt inte blir åtgärdade. Processen, som kräver 2 beslut, tar ett antal anmälan om misstanke om san.behov göras innan kk avslutad och inom 6 vitsen med dessa krav vid måste göras om för att Frågan är om ett h t ska vara huvudman. viktigare än frågan om Ej visat att brådskande ansv.kedjan ej uttömd då ej Se tabell 2. Försäkringen känd för att vara omöjlig få pengar jobba med ärenden som inte leder ngn vart. också skäl till att Ej lätt få pengar från liten kommun ej klarar som klass 2 el. 3 och adv. endast omfattar omr. utfört 3 i Sala Övriga fall har förorening före ett ingripande från TSM ger besked om förs.fall inte och då myndigh:n ofta saknar medel att sanering av Krf, vågar ansökan hos Krf. tidsvillkoren, som är svåra Verksamhet både före och och ej möjligt bevisa när beslut att först kräva förelades att betala TSM:s omkostnader, men Krf avskrev ärendet pga att förelades att betala TSM:s överklagat till MD. Se tabell 2. kostnaden för att undvika Något kriterium var ej Ja, delvis i 2 inträffat efter –89 och Ärendet ej avgjort men Ej ansökt då ej ansetts Hårda villkor gör det i princip omöjligt att få ut P.g.a. ändrade villkor i 3 § till att endast omfatta Dessutom fråga om freoner som skadar atmosfären och omfattas av 10 kap. Att resurser, som kommuner m.fl. ofta inte har. Misstanke i 1 fall P.g.a. att utsläpp skett för Ja, se tabell 2 Rekvisiten i förs. Fråga 3 c. Utredning pågår om ek. brottslighet med koppling till frågan. AB flyttade fr. den förorenade fgh:n och nytt AB bildades som köpte inkråmet i det gamla bolaget. Det gamla påbörjade därefter likvidation som övergick till en konkurs. Kommanditbolag (KB) bedrev uthyrningsverksamhet med solarier, försäljning av bilar m.m. KB lämnade flera tusen uttjänta lysrör i en hyrd lokal. Fgh-ägaren kontaktade TSM efter att – utan framgång – försökt få bolaget att städa upp efter sig. vitesföreläggande mot KB. efter delgivning begärdes KB i KK. Ärendet pågår fortfarande. Det s.k. Tiensuu-ärendet där lastbilsägare i KK. Lastbilen stod uppställd på annans mark och läckte olja. KK-boet saknar medel. San.försäkringen kräver att TSM begärt verkställighet el. Om kostnaderna inte kan tas ur KK- boet måste kommunen svara för kostnaderna i egenskap av sökande. I båda fallen förutsätts att KK inte har hunnit avslutas. Om så skett saknas ju en part att rikta föreläggandet mot. Risk att försäkringen inte täcker om åtgärden inte anses vara av brådskande art. Risken finns alltså att kommunen får stå för kostnaderna om inte försäkringen kan tas i anspråk. En verkstad behövde inte ta ansvar för föroreningen på fgh:n eftersom annan part sanerade åt verksamhetsutövaren. F.d. Cisternförvaringen, Svenska BP Oljeaktiebolag finns under org.nr , AB och är inaktivt. Har försökt nå flera av firmatecknarna med kommunicering inför förelägganden men inte lyckats. har upphört och Kommun är nu ägare av fgh:n. Miljökontoret har tillsammans med Lst försökt reda ut ansvaret för den föroreningen som finns och att få en utökad markundersökning utförd på fgh:n. Vi har fastnat i detta läge. En markundersökning hade utförts på fgh:n Graniten 3 vilken visade på mkt höga halter av perkloretylen, toluen, alifatiska och aromatiska kolväten samt PAH. Ansvarig för dessa föroreningar var . Företaget köptes upp av det tyska Mataki kvarstod emellertid som ett dotterbolag till . på platsen och informerade bolagets VD och miljöchef om att vi skulle komma att ställa krav på kompletterande markundersökningar på fgh:n för att avgränsa föroreningarna och för att kunna göra en riskbedömning. månader senare hade bolaget likviderats av Brenntag, detta trots att man visste att krav skulle komma att ställas på förelade den 24 feb.-03 Mataki att genomföra kompletterande miljötekniska markundersökningar på fgh:n. Beslutet överklagades d. – 03 av Mataki. –05 upphävde Lst Miljönämndens beslut med hänvisning till att Mtaki –03 hade försatts i KK. Då pengar fanns kvar i KK-boet har KK-förvaltaren drivit en utredning gentemot Brenntag för att få moderbolaget att bekosta ovan nämnda markundersökningar. denna utredning i nära samarbete med . Kontentan av det hela är att likvidatorn (Brenntags VD) antingen skulle ha avvaktat med likvidationen el. reserverat medel efter uppskattning av ev. kostnader för markunderskning och efterföljande sanering. Då det fanns i Mataki innan likvidationen skulle pengar ha avsatts inte endast för markundersökningar () utan även sanering (). Bolag och fysisk person var desamma. I första hand gnm att inte uppfylla gjorda ö-kommelser. Nämnden riktade ett föreläggande mot bolaget i likv. Bolaget hade medel till del av åtgärderna, inga åtgärder utfördes utan bolaget försattes i KK. Nämnden förelade bolaget i KK och begärde därefter verkställighet hos Krf, som saken anmäldes till san.försäkringen. Nämnden blev till slut tvungen att dra tbka sin ansökan om verkställighet eftersom nämnden annars hade axlat den ek. risken för åtgärderna. Verksamhetsutövare hänvisat till att man inte använt hela anläggningen och att andra bidragit till föroreningen. I ett äldre ärende har verksamheten överlåtits och den som tagit över bolaget har inte velat kännas vid markföroreningen. När byggdes på gammal industrimark och verksamhet skulle flyttas förhalades vissa ärenden med krav på Exploatören fick därmed stå för kostnaderna. Ett KK-bo saknade medel till bortforsling av farligt avfall och till undersökning och sanering av marken. En fysisk person hade Produktionsbolag 1 (P 1) i KK. KK-bo fortsätter driva viss verksamhet. Avfallshantering finns exv. på samma plats. Produktinsbolag 2 (P 2) startas på samma plats. Enl. reg.bevis verkar det vara liknande verksamhet. Men P 2 hävdar att det enbart är montering inomhus , vilket också konstateras vid inspektion. Ytterligare ett fgh-bolag finns kvar på platsen. Det har bara försäljning , men har varit reg. av maskiner, men en annan typ än P 1. De är konkursmässiga. Vi ställer undersökningskrav och saneringskrav på P 1. Det är samma VD i samtliga tre bolagen. kanske det blir sanering ändå med fastighetsbolagets medel (eg. bankens pengar) för att fastigheten inte går att sälja. Ett rörigt ärende. Även andra bolag har haft verksamhet. också cisternerna som finns kvar nedgrävda på kommunens mark. Utredning pågår ang. ngn med bestämmande inflytande. Försök undgå ansvar gnm att överklagat nämndens beslut som återförvisats för att beslutet var otydligt. En hälftenägare till AB haft inflytande över föroreningssituationen då han även agerat som VD. påverkats genom dålig egenkontroll och minimala investeringar i underhåll och ny utrustning. Diskussioner om ansvarsfrågor pågår. I utredning framkommer bl.a. att verksamhetsutövaren el. dess ägaren inte kan utkrävas ansvar eftersom bolaget har trätt i likvidation och aktieägaren inte kan förpliktas återbetala likvidationslikvid. stället överförs ansvaret till markägare efter en skälighetsbedömning. Förhandlingar med markägaren skall påbörjas. har inte kunnat utredas att det skulle ha förekommit några rättsliga el. ekonomiska transaktioner i syfte att undvika ansvar. har gjort allt för att avsluta KK, trots föreläggande om saneringsåtgärder. KK:n har avslutats. I företaget hade följande personer inverkan på betalningsoförmångan: U drev verksamhet vidare och samlade farligt avfall utan att skcika iväg det, för att sedan begära företaget i . Undermålig förvaring och kontroll. KKU -förvaltarenU genom att överklaga till högsta instans, bidrog till att KK-boets resurser dränerades? FghU -ägaren:U Inte vidtagit tillräckliga skyddsåtgärder, genomfört markundersökningar eller saneringar. Flera verksamheter har bedrivits på fgh:n med en komplex och brokig historia med bolagsförvärv, fusioner och förändringar i I ansvarsutredningen utpekas förutom nuvarande fgh-ägare, två AB som ansvariga. del av den slutliga rapporten för synpunkter. Det ena företaget har meddelat att de inte anser sig ansvariga då man genom avtal med annat AB delade upp ansvaret för respektive verksamhet. Den typ av verksamhet som har bedrivits på aktuell fgh uppges det andra bolaget ansvara för och rapporten uppges ha tillskickats detta AB. Det andra AB anför att kopplingen till tidigare verksamhetsutövare inte föranleder att ifrågasättas, däremot finns det inget i ansvarsutredningen som visar att de föroreningar som påträffats inom fgh:n härrör från dessa verksamheter. Vidare anför bolaget att föroreningssituationen inom fgh:n inte ger upphov till behov av efterbehandling vid nuvarande markanvändning. Även om de aktuella föroreningarna skulle härröra från tidigare verksamhet, vilket inte är utrett, saknas det därför rättsligt stöd för att ålägga bolaget att utföra utredningar eller vidta åtgärder. Bolaget uppger att de inte har för avsikt att bidra till finansieringen av den sanering som måste föregå beslutet att ändra markanvändningen inom fgh:n. AB i KK, men VD kvar i kommunen STAB-Suecias säljer Stugusundsomr, där impregneringsverksamhet förekommit, till privatperson och något senare registreras nytt mindre företag på samma org.nr. Detta företag går sedan i kk. ägare upp en liknande verksamhet i , . I ärendet ingick en rad besvärande omst. aktiebolag för en krona. var bakomliggande aktör. Flera namnändringar och förändringar i bolagsbildningar skedde, vilket försvårade ansvarsutredningen. Samma snäva krets av personer förekom i det överlåtande och köpande Moderbolag hade bestämmande inflytande samt under avvecklingsfasen. Mer osäkert om detta inflytande medverkat till föroreningen el. bristande bet.förmåga, även om det senare sannolikt. Troligen inte avsikt att Förändrat bolagets verksamhet och sedan bedrivit affärer med moderbolaget till synes utan vinstintresse för dotterbolaget. Man kan själv välja var man placerar vinsten i en koncern. Bolagiserat bort ansvaret gnm försäljning av inkråmet och en successiv minskning av eget kapital i det ansvariga 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden.