sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Globaliseringen är ju som redan nämnts inte bara ett begrepp som kan beskrivas genom handel med varor och tjänster, utan även genom direktinvesteringar i näringslivet. Ökade direktinvesteringar är i många fall förknippade med internationell handel och behov av lokal närvaro. För produkter och processer som behöver anpassas till respektive marknad är det viktigt att vara lokaliserad nära kunden. Många tjänster kan bara tillhandahållas genom lokal närvaro, vilket innebär direktinvestering i eller från utlandet. Standardiserade tjänster (exempelvis IT) som inte kräver fysisk kontakt mellan köpare och säljare kan ske genom internationell handel, vanligen via telefon eller Internet. För tillverkande företag är direktinvesteringar ofta en följd av handel. För att kompensera för extrakostnaden för att etablera en verksamhet i ett annat land måste företaget ha en ägarspecifik fördel som kan exploateras i dotterföretaget i utlandet, t.ex. en bättre produkt, ett starkt varumärke eller en effektivare 47TP PT Strandell, A.C. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd Handel kan också bli följden av direkt- investeringar, till exempel genom att etableringen leder till import eller export av insatsvaror. I den officiella statistiken över används främst variabeln antalet anställda för att mäta omfattningen på företagens internationella verksamhet, dvs. Detta beror på att det är endast denna variabel som täcker samtliga internationella företag, oavsett bransch eller storlek. Dessutom ger den bäst möjligheter till internationella jämförelser. Däremot förekommer olika definitioner av antalet anställda i olika undersökningar. Detta har fått till följd att antalet anställda definieras olika i statistikrapporterna avseende utländska företag i och svenska företag med verksamhet i utlandet.TPF48FPT För våra syften kommer sysselsatta att definieras på samma sätt för både svenska internationella företag med verksamhet i utlandet och utländska företag med verksamhet i Sverige.TPF49FPT Faktaruta 3.1 Definition av internationella och nationella företag i har minst ett dotterbolag utanför sitt hemland och består av utländska företag i och svenska internationella företag med minst ett dotterbolag i utlandet. Nationella företag är kontrollerade av svenska ägare och har inga dotterbolag utomlands. De kan däremot bedriva export och import. Ett företag definieras som utländskt om en eller flera ägare gemensamt kontrollerar av röstvärdet. Övriga företag räknas som svenska även om hälften av röstvärdet kontrolleras från utlandet. Källa: , . I den officiella statistiken har termen internationaliseringsgrad använts för att visa skillnaden i företagens beroende av den svenska ekonomin i relation till andra länder. Med internationaliseringsgrad menas andelen anställda i utlandet av alla anställda i koncernen. Detta mått har använts för svenska internationella företag, medan andelen sysselsatta av alla i branschen har använts för att visa omfattningen av utländska företags verksamhet i . Om andelen sysselsatta av alla i 49TP PT Detta innebär i strikt mening att variabeln inte mäter direktinvesteringar, eftersom de svenska internationella företagens verksamhet i inkluderas i måttet. Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 koncernen är högre än , kallas det för en hög internationaliseringsgrad. I dessa fall har företagen sin tyngdpunkt i verksamheten utanför . Statistik över utländska företags verksamhet är betydligt vanligare i EU och jämfört med statistik över företag med verksamhet i andra länder. Därför är måttet andelen sysselsatta i utländska företag av alla i branschen mer förekommande i EU och OECD-länderna.TPF50FPT tillhör det fåtal länder som rapporterat statistik till EU och över utländska företag och företag med dotterbolag i utlandet som kontrolleras från det land som sammanställer statistiken. Bristen på tillgänglig statistik förklarar också att det saknas omfattande forskning om andelen sysselsatta i internationella företag. Vårt intresse här gäller inslaget av globalisering i den svenska ekonomin. Eftersom svensk ekonomi påverkas av både svenska internationella företag och utländska företag, har vi valt att summera sysselsättningen i båda dessa kategorier av företag och räkna ut den som andel av alla sysselsatta per bransch i . Globaliseringens omfattning i form av direktinvesteringar kommer således i denna rapport att mätas i andelen sysselsatta i internationella företag av samtliga anställda per bransch.TPF51FPT Detta mått är inte ett flödesmått utan mäter stocken av sysselsatta i internationella företag i en viss bransch. Måttet tar även hänsyn till storleksfördelningen av företagen i en bransch. Genom att summera antalet sysselsatta i utländska och svenska internationella företag undviks också problem med ägarförändringar i populationerna. Det finns uppenbara svårigheter att mäta den del av globaliseringen som utgörs av omlokalisering och i synnerhet av outsourcing. Bristerna ligger i att statistik i regel mäter förändringar i absoluta tal över tiden men inte orsakerna till förändringarna. Många forskare använder importstatistiken för att mäta internationell flytt av produktion. Importutvecklingen speglar dock många andra faktorer än bara internationell flytt av produktion vilket gör det svårt att mäta den totala omfattningen av 50TP PT Se även [2005] samt , . 51TP PT Definitionen av antalet anställda i utländska och svenska internationella företag har här harmoniserats genom att använda antalet sysselsatta enligt den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken, RAMS, SCB, utan hänsyn till antal årsarbeten för båda dessa kategorier av företag. Detta kan innebära vissa avvikelser från måttet på antalet anställda som publicerats i ITPS statistikrapporter. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd flytt av produktion till utlandet.TPF52FPT har intensifierade försök gjorts att skapa indikatorer på omfattningen av omlokalisering och outsourcing.TPF53FPT På grund av den korta tidshorisonten i dessa mått används mer övergripande mått på globalisering i detta kapitel. Följande avsnitt visar en empirisk översikt av de två mått som valts för att analysera globaliseringens omfattning i olika branscher, dvs. förändringen av utrikeshandelskvoten respektive av andelen sysselsatta i internationella företag. 3.4Ökning av handel och internationella företag Globaliseringen av den svenska ekonomin framgår av en stor ökning av såväl utrikeshandeln som de internationella direkt- investeringarna. Diagram 3.1A och Diagram 3.1B visar ökningen av den svenska exporten och importen av varor respektive tjänster uttryckta som andelar av förädlingsvärdet i varu- respektive tjänsteproducerande sektorerna. Varusektorn – dvs. i huvudsak industri, elförsörjning och byggverksamhet (SNI 01-45) – framstår som betydligt mer exponerad för internationell konkurrens än den privata tjänste- sektorn, eftersom såväl export som import som andelar av förädlingsvärdet är betydligt större för varor än för tjänster. Handelns betydelse har emellertid ökat både för varor och för tjänster , men detta är inget nytt fenomen (se till exempel kapitel 2). Det nya är att det finns större möjligheter att bedriva internationell handel med tjänster till följd av den tekniska utvecklingen, till exempel utvecklingen av Internet, billigare telekommunikationer och mobiltelefoner. Detta gäller i synnerhet inom IT-sektorn. Även direktinvesteringar i andra länder underlättas genom förbättrade kommunikationsmöjligheter. 52TP PT Problematiken häri ligger i det stora mätfel som kan uppstå genom att tolka ökad import som mått på outsourcing till utlandet. 53TP PT ITPS har en daglig mediebevakning av 800 medier . European Restructuring Monitor () gör motsvarande för EU-länderna, men baserat på färre medier per land. AMS har i sin varselstatistik infört information om omlokalisering inom länet, inom , till respektive utanför EU . Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 Diagram 3.1A Export och import av varor som andel av förädlingsvärdet inom varusektorn 1980–2005 Diagram 3.1B Export och import av tjänster som andel av förädlingsvärdet inom tjänstesektorn 1980–2005 Anm.: Fasta priser baserat . Varusektorn avser SNI 01-45 och tjänstesektorn avser SNI50-95. Observera att medan export och import av varor och tjänster uttrycks i termer av saluvärden så uttrycks nämnaren, dvs. sektorns produktion, som summa förädlingsvärden. Att exportkvoten överstiger betyder inte att man exporterar mer än vad som produceras. Det medför också att handelns betydelse överskattas. Inköp av insatsvaror från andra branscher räknas inte in i förädlingsvärdet (nämnaren) men ingår i saluvärdet (täljaren). Eftersom sådana inköp spelar större roll inom industrin än i tjänstesektorn är överskattningen större inom industrin (, R.E. [2006]). Källa: Nationalräkenskaperna, SCB. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd Genom att många tjänster, speciellt hushållstjänster, måste produceras där konsumenten finns, har dessa ett naturligt skydd mot importkonkurrens och ett lika naturligt hinder för export. Denna typ av tjänster brukar kallas non-tradeable services. har sådana tjänster, exempelvis i handeln (Handel, hotell och restaurang), ökat internationellt fast företrädesvis genom direktinvesteringar. Eftersom handeln med tjänster är förknippad med naturliga handelshinder och etableringshinder snarare än regleringar, har det gått långsammare att liberalisera handeln med tjänster än med varor.TPF54FPT Det finns ett ramverk inom världshandels- organisationen (WTO) som avser internationella leveranser av tjänster, General on Trade in Services (GATS), och ett direktiv inom EU för att underlätta etablering av tjänsteföretag och handel med tjänster i medlemsländerna.TPF55FPT Av Diagram 3.1A och Diagram 3.1B framgår att utrikeshandeln med både varor och tjänster har ökat kraftigt i både varu- och tjänstesektorerna. Tjänsteföretagen har ökat handeln med tjänster kraftigt sedan början , medan de varuproducerande företagen ökat varuhandeln . I Diagram 3.2 presenteras utrikeshandelns utveckling för respektive bransch i näringslivet.TPF56FPT 54TP PT Existerande hinder för tjänster beror på hur tjänsten levereras. Flest hinder avser tjänster som kräver närvaro av fysiska personer och därefter sådana tjänster som kräver kommersiell närvaro (direktinvesteringar). UN [2002]. 55TP PT UN [2002], EU-upplysningen. 56TP PT På grund av den knapphändiga tillgången över data på export och import av tjänster i tjänstesektorn används värdet av all export och import, dvs. av både varor och tjänster. Här ingår även export och import av insatsvaror. Senast tillgängliga data är . Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 [A–C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri SNI 15–37. [E–F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 40–45. [G–H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J–K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65–74. [M–O]: Utbildning, vård och omsorg, SNI 80–93. Anm.: Export och import är här angivna som andelar av saluvärden. Med varusektorn menas SNI 01-45, främst industri, elförsörjning och byggverksamhet och med tjänstesektorn menas SNI 50-93. Källa: Nationalräkenskaperna), SCB. Det övergripande intrycket är att handeln med såväl varor som tjänster har ökat i omfattning i nästan alla näringar . Ökningen inom Primära näringar avser främst mineral- utvinning och beror till stor del på ökad efterfrågan av råvaror från växande länder som och Indien.TPF57FPT Nivån på handeln är högst i Tillverkningsindustrin, men har ökat kraftigt inom Handel, hotell och restaurang samt Finansiella och övriga företags- tjänster, som bland annat omfattar delar av IT-sektorn. 57TP PT [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd har handeln med Transport och kommunikation minskat efter 1993 och Handel, hotell och restaurang efter 1998. Andelen sysselsatta i internationella företag som andel av samtliga sysselsatta i respektive bransch varierar mellan olika branscher, vilket framgår av Diagram 3.3. Andelen sysselsatta i internationella företag följer ungefär samma mönster som utrikeshandelskvoten. Andelen sysselsatta i internationella företag är högst i Tillverkningsindustrin, som är den bransch som är mest öppen för internationell konkurrens. Andelen sysselsatta i internationella företag inom tjänstesektorn har ökat kraftigt . Ökningen inom Transport och kommunikation har varit särskilt kraftig , men har därefter minskat. En förklaring till minskningen är tekniska förändringar som medfört neddragningar av personal inom posten. Andelen sysselsatta i internationella företag är låg inom Utbildning, vård och omsorg relativt andra branscher, vilket är naturligt då en stor del av branschen tillhör offentlig sektor. Däremot har andelen sysselsatta i internationella företag ökat kraftigt inom denna bransch över tiden. Totalt har globaliseringen ökat inom samtliga branscher både inom tillverkningsindustrin och tjänstesektorn . Globalisering – omfattning och innebörd Bilaga 7 till LU 2008 Diagram 3.3 Andel sysselsatta fördelade på bransch 1993, 1998 och 2003 Procent av sysselsatta i branschen [A–C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri SNI 15–37. [E–F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 40–45. [G–H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J–K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65–74. [M–O]: Utbildning, vård och omsorg, SNI 80–93. Källa: , . En slutsats med ledning av Diagram 3.3 och Diagram 3.2 är att andelen sysselsatta i internationella företag har ökat mest inom näringarna Transport och kommunikation samt Finansiella och övriga företagstjänster 1993–1998. Därefter har andelen syssel- satta minskat inom Transport och kommunikation. Utvecklingen av handeln med varor och tjänster har också minskat något inom denna bransch. Handeln inom finansiella verksamheter och övriga företagstjänster har däremot ökat. En kraftig relativ ökning i andelen sysselsatta i internationella företag syns i branschen Utbildning, vård och omsorg. Denna bransch är dock i relativa termer mycket liten i näringslivet, eftersom huvuddelen av verksamheten utgörs av offentlig verksamhet. Bilaga 7 till LU 2008 Globalisering – omfattning och innebörd satta i internationella företag hänger troligen samman med den kraftiga ökningen av sysselsättningen i branschen i näringslivet som noterades i kapitel 2. Av statistiken visar det sig att tjänstesektorn har ökat relativt mer än tillverkningsindustrin, både i termer av handel med varor och tjänster samt andelen sysselsatta i internationella företag, men från en mycket lägre nivå. Tillverkningsindustrin är fortfarande mer globaliserad än tjänstesektorn.TPF58FPT I detta avsnitt har vi definierat två mått på globalisering som används senare i rapporten. Globalisering är ett begrepp som syftar på komplexa samband mellan handel och direktinvesteringar samt även ekonomiska transaktioner mellan företag i samma koncern. Det finns ingen vedertagen definition, men här har beräkningarna inriktats på att mäta handelns respektive direktinvesteringarnas omfattning. Måtten som använts är utrikeshandelskvoten (exportens och importens andel av förädlingsvärdet) och andelen sysselsatta i internationella företag. Dessa mått visar att globaliseringen ökat relativt kraftigt under de åren. Traditionellt har tjänstesektorn ansetts som en sektor skyddad från internationell konkurrens, ett förhållande som enligt de här använda indikatorerna håller på att förändras. Ökningen har varit relativt kraftigare i tjänstesektorn än i tillverkningsindustrin, men industrin har haft en mer omfattande globalisering. I nästa kapitel kommer vi bland annat att studera sambandet mellan den ökade globaliseringen och syssel- sättningsdynamiken på branschnivå i näringslivet. 58TP PT Ökningen av handel och direktinvesteringar inom tjänstesektorn är sannolikt en följd av liberaliseringen av regler och lagar i 1989-1993, exempelvis valutaavreglering, avreglering av finansiell verksamhet, utländska företagsförvärv och telekommunikationer samt slopat brevmonopol. Omreglering av elmarknaden ägde rum , vilket kan ha bidragit till ökningen inom elförsörjning . Den tekniska utvecklingen har ökat möjligheterna till internationell handel och direktinvesteringar. Arbetskraftens förflyttning mellan företag och branscher är en nödvändig förutsättning för att upprätthålla en effektiv resurs- fördelning i en föränderlig verklighet. Sysselsättningsdynamik och strukturomvandling leder ofta till högre inkomster, både på individuell och samhällelig nivå. Rörligheten på den svenska arbetsmarknaden är betydande, kontinuerlig och bestående. av de sysselsatta byter arbetsgivare eller arbetsställe varje år.TPF59FPT Mellan 200 000 och 300 000 arbetstillfällen, mellan av alla arbetstillfällen, tillkommer och ungefär lika många försvinner. I detta kapitel studeras sysselsätt- ningsdynamiken, dvs. nyskapade och försvunna arbetstillfällen, i olika branscher.TPF60FPT Arbetskraft flyttar från krympande och nedlagda arbetsställen till växande och nya arbetsställen såväl inom branscher som mellan branscher. När arbetskraft flyttar mellan branscher kallas den totala förändringen strukturomvandling. Men arbetskraftsrörlighet före- kommer även inom branscher, då nya och växande företag skapar nya arbetstillfällen, och krympande och nedlagda företag innebär färre arbetstillfällen. Den process där arbetstillfällen skapas och försvinner kallar vi här sysselsättningsdynamik. Sysselsättnings- dynamik förekommer inom alla branscher under alla år och beror på förändrat arbetskraftsbehov på företag och arbetsställen. Sysselsättningsdynamik behöver inte leda till strukturom- vandling. Det är fullt möjligt att ett stort antal arbetstillfällen skapas och försvinner på arbetsställenivå utan att den underliggande sysselsättningsstrukturen förändras. 59TP PT , , Egna uttag på olika årgångar . 60TP PT Sysselsättningsdynamiken definieras som bruttosumman av antalet nyskapade arbetstill- fällen och antalet försvunna arbetstillfällen, se faktaruta 1.1. Bilaga 7 till LU 2008 exempel då lönsamma företag växer och ökar antalet anställda, medan mindre lönsamma företag minskar antalet anställda. Om arbetsstället rekryterar en ny person som ersätter den som har slutat, så att antalet sysselsatta inte förändras, är detta byte en del av rörligheten på arbetsmarknaden, men inte en del av sysselsätt- ningsdynamiken som den definieras här. Sysselsättningsdynamiken är alltså ett bruttomått, summan av skapade och försvunna arbetstillfällen, på arbetsställenivå. På individnivå inkluderas inte omflyttningar som inte resulterar i förändringar i antalet sysselsatta på arbetsställenivå.TPF61FPT Den totala sysselsättningen i branschen bestäms bl.a. av faktorer som efterfrågan, produktionsteknologi och möjligheten att bedriva internationell handel. Sådana faktorer påverkar även fördelningen av sysselsättningen inom branschen, oavsett om den totala sysselsättningen i branschen ökar eller minskar. Sysselsättnings- dynamiken kan ge upphov till kostnader för individen och för samhället i form av arbetslöshet, omställnings- och omskolnings- kostnader, eller försämrad löneutveckling. Således är syssel- sättningsdynamiken en möjlig källa till omställningskostnader; i vilken mån den ger upphov till faktiska kostnader för individen och samhället beror på hur snabbt omställningen sker och vad omställningen innebär för individen. Detta kommer att behandlas i senare kapitel. Kapitlet inleds med en beskrivning av den totala sysselsättnings- dynamiken i den svenska ekonomin . Därefter följer en översikt över sysselsättningsdynamik på branschnivå och i olika regiontyper. Därefter diskuteras vad som påverkar sysselsättningsdynamiken på branschnivå och slutligen studeras hur konkurrens och globalisering påverkade syssel- sättningsdynamiken /2004 på detaljerad branschnivå. Kapitlet avslutas med sammanfattande slutsatser. 61TP PT Detta kan ses som frivillig rörlighet eller överskottsrörlighet. Bilaga 7 till LU 2008 4.1Sysselsättningsdynamik 1986–2004 Ett stort antal sysselsättningstillfällen skapas och försvinner . Internationell forskning visar att sysselsättningsdynamiken är relativt över tiden och mellan länder, mellan av sysselsättningen.TPF62FPT Bland de etablerade resultaten återfinns att: -Ett stort antal sysselsättningstillfällen skapas och försvinner oavsett konjunkturläge. -Antalet skapade och antalet försvunna arbetstillfällen är negativt korrelerade, men de är inte synkroniserade i tiden. Därför finns inte ett tydligt konjunkturellt mönster i sysselsättningsdynamiken över tiden. -Sysselsättningsdynamik är ett permanent fenomen. Omfattningen kan inte förklaras av tillfälliga förändringar i arbetskraftsefterfrågan, till exempel enstaka stora neddragningar eller nedläggningar. I Diagram 4.1 visas hur många arbetstillfällen som skapats och försvunnit i näringslivet – 2004. Normalt omfattas mellan av de sysselsatta av ned- dragningar och nedläggningar , och ungefär lika många arbetstillfällen skapas i nya och växande arbetsställen. Syssel- sättningsdynamiken, mätt som antalet skapade och försvunna arbetstillfällen i relation till den totala sysselsättningen, varierar mellan . /2004, som kommer att studeras närmare i denna bilaga, ligger sysselsättningsdynamiken något . Sysselsättningsdynamiken uppvisar inget speciellt konjunk- turellt mönster, men fler arbetstillfällen skapas och färre försvinner under högkonjunktur, och färre arbetstillfällen skapas och färre försvinner under lågkonjunktur, vilket leder till att sysselsättningen sammantaget ökar i högkonjunktur och minskar under låg- konjunktur. under den kraftiga lågkonjunkturen minskade antalet arbetstillfällen med . Ökningstakten i sysselsättningen har varit betydligt långsammare än den kraftiga minskningen under lågkonjunkturåren . 62TP PT , S.J. & Haltiwanger, J. [1999], , R. m.fl. [2004]. Konjunkturella mönster och bestämningsfaktorer diskuteras i t.ex. , M. m.fl. [2003]. Bilaga 7 till LU 2008 Övriga år har sysselsättningen omväxlande växt och krympt med mellan . Sysselsättningen i näringslivet var tillbaka på ungefär samma nivå som 1989. Antalet arbetstillfällen som skapas och försvinner i existerande företag varierar mer än antalet arbetstillfällen som skapas och försvinner i nya och nedlagda företag. Detta innebär att huvud- delen av den konjunkturella variationen i sysselsättningsdynamik beror på sysselsättningsförändringar i existerande företag, men att nivån på sysselsättningsdynamiken i en bransch eller region i stor utsträckning beror på nyföretagandet och antalet företags- nedläggningar i branschen eller regionen. 2004, antalet sysselsatta och årlig netto- +1% +1% +3% +1% +2% +2% +2% Anm.: Procenttal ovanför eller under stapel anger den totala sysselsättningens årsvisa förändring. Källor: RAMS och FAD, SCB. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsdynamiken varierar inte bara mellan år, utan också mellan sektorer och branscher. Variationen i sysselsättnings- dynamik är i allmänhet större mellan branscher än mellan år.TPF63FPT Denna variation mellan branscher beror i stor utsträckning på skillnader i villkor och förhållanden inom branscherna. I detta avsnitt beskrivs skillnader i sysselsättningsdynamik mellan branscher över tiden. Sysselsättningsdynamiken – både andelen skapade och andelen försvunna arbetstillfällen – är generellt högre i tjänsteproducerande näringar än i varuproducerande näringar. Detta illustreras i Diagram 4.2, som visar andelen skapade och försvunna arbets- tillfällen i relation till sysselsättningen uppdelad mellan varu- och tjänstesektorn.