sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — Trots detta är förädlingsvärdet i näringslivet inte högre i utbildningsscenariot än i basscenariot 2020. Detta är en konsekvens av att den stigande kvaliteten hos arbetskraften motverkas av nedgången i antalet arbetade timmar.TPF59FPT Om tidsperspektivet sträcks ut bortom 2020 kommer förädlingsvärdet dock att bli högre i utbildningsscenariot. Utbildningsscenariot pekar på att det tar innan den ökade utbildningsnivån blir förmånlig ur ett snävt samhällsekonomiskt perspektiv. Först bortom 2020 blir förädlingsvärdet i näringslivet högre i utbildningsscenariot. Utöver detta kommer ökade satsningar på utbildning att medföra ökade kostnader inom den offentliga sektorn i form av bl.a. kostnader för utbildningsplatser och studiemedel. Den offentliga sektorn analyseras dock inte i denna studie, och därmed inte heller de offentligfinansiella aspekterna av scenariot. Diagram 4.3 Produktivitet och förädlingsvärde i utbildnings- scenariot Avvikelse från basscenariot i nivå, procent -0,2 -0,4 -0,6 Källa: och egna beräkningar. 59TP PT I beräkningarna beaktas inte att den ökade utbildningen medför att fler arbetade timmar åtgår i utbildningssystemet. Bilaga 6 till LU 2008 Resultatet ovan speglar avkastningen på ökad utbildning ur ett snävt samhällsekonomiskt perspektiv för perioden –2020. För en enskild individ är utgångspunkten mera långsiktig än så. Den individuella avkastningen av utbildning kan mätas på olika sätt. Som visades i tabell 2.1 (se avsnitt 2.2.2) är lönen för en person med eftergymnasial utbildning i genomsnitt mellan än för en person med gymnasium som högsta utbildning med samma ålder och samma ursprung. Hur stor skillnaden är beror bl.a. på personens ursprung. Högst är den för svenskfödda, lägst är den för personer födda utanför . En heltidsarbetande svenskfödd person med eftergymnasial utbildning kan i genomsnitt förvänta sig att ha en sammanlagd lön över yrkeskarriären som är högre än en person med gymnasium som högsta utbildning, under antagandet att utbildningen sker under och att personen arbetar till ålder.TPF60FPT Ett mer precist sätt att analysera avkastningen på utbildning är att beräkna vilken diskonteringsfaktor som ger samma nuvärde av den framtida lönen för de två alternativen. För en svenskfödd person som genomgår eftergymnasial utbildning under mellan 20–och därefter arbetar heltid till kan denna diskonteringsfaktor beräknas till i genomsnitt enligt det datamaterial som används i denna studie. Detta kan ses som att avkastningen på utbildningen i termer av högre framtida lön av att avstå inkomster under utbildningsåren motsvarar 8,3 procents ränta i reala termer. Denna avkastning kan jämföras med en förväntad real obligationsränta om som approximativt speglar den avkastning en person kan få om hon sparar sina inkomster. Skillnaden, dvs. , kan därmed ses som den premie som erhålls av att genomgå den eftergymnasiala utbildningen. För personer födda i exklusive är den beräknade utbildningspremien lika stor som för svenskfödda, medan den är lägre för personer födda i exklusive och lägre för personer födda utanför . Resultaten ligger ganska väl i linje med vad som rapporteras i andra studier.TPF61FPT För den enskilde individen framstår därmed 60TP PT Avser lön lönenivå. I beräkningarna beaktas inte ersättning till studenter , t.ex. i form av lön eller studiebidrag. 61TP PT Se bl.a. , A. m.fl. [2006]. Bilaga 6 till LU 2008 eftergymnasial utbildning som förmånlig ur ett privatekonomiskt perspektiv.TPF62FPT DetT är viktigt att betona att utbildningsscenariot vilar på en radT kritiska antaganden. I utbildningsscenariot förutsätts att antalet personer som genomgår eftergymnasial utbildning kan utökas utan att det påverkar den produktivitetshöjande effekten av utbildning. Så måste inte vara fallet om de tillkommande studenterna i olika avseenden har sämre förutsättningar för att klara av utbildningen. Implicit förutsätts även att jämviktsarbetslösheten, dvs. den arbetslöshet som råder vid konjunkturell balans, inte påverkas av att fler genomgår eftergymnasial utbildning. I praktiken måste inte så vara fallet och det kan inte uteslutas att en utbyggnad av den eftergymnasiala utbildningen kan gå hand i hand med en något lägre jämviktsarbetslöshet, framför allt om utbildningssatsningarna inriktas mot bristyrken. Utbildningsscenariot förutsätter dessutom att det ökade utbudet av arbetskraft med eftergymnasial utbildning av sig själv skapar en motsvarande ökning av efterfrågan. Om så inte sker är det möjligt att sammansättningsförändringen av arbetskraften påverkar hur väl de olika grupperna av arbetskraften kompletterar varandra och därmed hur produktiviteten (TFP) utvecklas. Dimensioneringen av utbildningssystemet ska kanske därför bäst ses som en variabel som bör anpassas till efterfrågan på arbetskraft med olika utbildning. Det är annars möjligt att bristsituationer skapas eller förvärras, men det är också tänkbart att det sker en överutbildning. En del av arbetskraften kan då komma att ha fel kompetens och/eller vara överkvalificerade för de arbeten de utför, vilket i sin tur påverkar produktiviteten. TFP-utvecklingen i utbildningsscenariot kan även påverkas om en ökad efterfrågan på arbetskraft med eftergymnasial utbildning delvis drivs av ökade satsningar på forskning och utveckling, i den mån forskning och utveckling ger upphov till s.k. endogena tillväxteffekter (se faktaruta 2.1 i avsnitt 2.1). I utbildningsscenariot förutsätts dock att TFP utvecklas på samma sätt som i basscenariot. De redovisade konsekvenserna av att fler genomgår efter- gymnasial utbildning ska tolkas med dessa aspekter i åtanke. I kvalitativa termer är dock resultaten tydliga: En ökad andel som genomgår högre utbildning medför att produktiviteten blir högre 62TP PT Naturligtvis finns det en rad andra aspekter som bör beaktas vid en fullödig analys av den ekonomiska avkastningen på utbildning, t.ex. studiemedelssystemets och skattesystemets utformning samt risk för arbetslöshet m.m. Bilaga 6 till LU 2008 som antalet arbetade timmar blir lägre. Vad detta betyder i kvantitativa termer för förädlingsvärdet i näringslivet är mera osäkert. Resultaten indikerar att förädlingsvärdet i näringslivet blir något lägre än i basscenariot ända . Om scenariot skulle sträckas ut bortom 2020 skulle förädlingsvärdet i utbildningsscenariot överstiga förädlingsvärdet i basscenariot. Basscenariot vilar på antagandet att skillnaderna i sysselsättnings- grad mellan de olika grupperna av befolkningen består på den konjunkturellt balanserade nivån . Detta innebär bland annat att sysselsättningsgraden för utlandsfödda fortsätter att vara jämförelsevis låg i framskrivningarna. Exempelvis har personer födda utanför lägre sysselsättnings- grad i jämförelse med svenskfödda personer.TPF63FPT Dessutom förut- sätter basscenariot att löneskillnaden mellan personer med olika ursprung men med samma utbildningsnivå och samma ålder består framöver. Som visades i avsnitt 2.2.2 och i appendix B tjänar utlandsfödda personer i genomsnitt mindre än svenskfödda personer med samma utbildningsnivå och samma ålder. Det faktum att utlandsfödda i genomsnitt har lägre lön än svenskfödda med samma utbildningsnivå och samma ålder kan bero på att produktiviteten skiljer sig åt av olika skäl, men det kan också bero på lönediskriminering (se avsnitt 2.2.2 för en diskussion). I vilken omfattning löneskillnaderna beror på diskriminering respektive faktiska skillnader i produktivitet är svårt att avgöra och analyseras inte i denna studie. Skillnader i lön antas spegla skillnader i produktivitet. Basscenariot kan tolkas som att integrationen på arbets- marknaden av utlandsfödda personer inte förbättras framöver. Detta kan vara en väl pessimistisk utgångspunkt. Den svenska arbetsmarknaden har i huvudsak varit konjunkturellt svag allt sedan den djupa ekonomiska krisen under inledningen av . –2006 är det enligt bedömning bara och därefter som resursutnyttjandet på arbetsmarknaden inte har varit lägre än normalt. En konjunkturellt svag arbetsmarknad påverkar alla delar av arbetskraften, men som argumenterades för i faktaruta 3.1 i 63TP PT Källa: Egna beräkningar. Bilaga 6 till LU 2008 avsnitt 3.2.1 drabbas personer födda utomlands vanligen hårdare än svenskfödda. Basscenariot utgår ifrån att det råder konjunkturell balans på arbetsmarknaden och de konjunkturella effekterna av den något svaga arbetsmarknaden beaktas i framskrivningarna. Det är emellertid möjligt att den långa perioden med en konjunkturellt svag arbetsmarknad också har gett upphov till varaktiga negativa effekter på sysselsättningen för utlandsfödda, framför allt för de grupper som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden. Det är därför möjligt att den i ett historiskt perspektiv mer gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden i framskrivningarna kommer att innebära att fler utlandsfödda gradvis tar sig in på arbetsmarknaden och att sysselsättningsgraden därför stiger bland dessa grupper. En sådan utveckling kan också ges understöd av attitydförändringar hos bl.a. arbetsgivare samt av politiska åtgärder som syftar till att förbättra integrationen. I integrationsscenariot analyseras effekterna på produktivitets- tillväxten och på tillväxten i förädlingsvärdet i näringslivet av en successivt förbättrad integration på arbetsmarknaden av personer födda utanför de nordiska länderna. Detta är de av befolknings- grupperna som i genomsnitt har lägst sysselsättningsgrad och lägst lön, även när hänsyn tas till skillnader i ålder och utbildningsnivå. I integrationsscenariot antas att sysselsättningsgraden för personer födda utanför de nordiska länderna successivt stiger så att skillnaden i förhållande till svenskfödda med samma utbildning och samma ålder halveras . För svenskfödda var syssel- sättningsgraden 2006 (se diagram 4.4). För personer födda utanför var den 2006, medan motsvarande siffra för personer födda i utanför var . I basscenariot är sysselsättningsgraderna mer eller mindre konstanta. I integrationsscenariot stiger sysselsättningsgraderna för personer födda utanför gradvis . Sysselsättningsgraden når då för personer födda utanför och för personer födda i exklusive . Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 4.4 Sysselsättningsgrader i integrationsscenariot Procent av befolkningen 18–inom respektive grupp Källa: och egna beräkningar. DessutomT antas i integrationsscenariot att lönegapet mellanT personer födda utanför de nordiska länderna och personer födda i halveras för sysselsatta med samma utbildningsnivå och samma ålder. Eftersom det antas att löneskillnaderna inte beror på diskriminering innebär detta också att skillnaden i produktivitet mellan personer födda utanför de nordiska länderna och personer födda i , med samma utbildningsnivå och samma ålder, halveras . Den minskande produktivitetsskillnaden kan bl.a. tänkas följa av att den förbättrade integrationen bidrar till att utlandsfödda gradvis får mer relevant arbetslivserfarenhet och i högre grad får arbeten som motsvarar deras kompetens. I diagram 4.5 redovisas hur den relativa lönen, och därmed den antagna relativa produktiviteten, utvecklas för de olika ursprungs- grupperna . Alternativa scenarier Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 4.5 Relativ lön i integrationsscenariot Lön i förhållande till lön för svenskfödda, procent Källa: och egna beräkningar. Det är uppenbart att integrationsscenariot är mycket positivt för den samhällsekonomiska utvecklingen.TPF64FPT Som framgår av diagram 4.6 utvecklas de arbetade timmarna betydligt starkare i integrationsscenariot och 2020 är de högre i jämförelse med i basscenariot. 64TP PT Utöver den redovisade effekterna på förädlingsvärdet i näringslivet påverkas naturligtvis den offentliga sektorns ekonomi i integrationsscenariot, bl.a. till följd av minskade transfereringar. Den offentliga sektorns ekonomi analyseras dock inte i denna studie. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 4.6 Arbetade timmar och kvalitetsjusterade timmar -0,5 Arbetade timmar, basscenario Kvalitetsjusterade timmar, basscenario Arbetade timmar, integrationsscenario Kvalitetsjusterade timmar, integrationsscenario Källa: och egna beräkningar. Den snabbare utvecklingen av arbetade timmar bidrar till att tillväxten av förädlingsvärdet i näringslivet blir högre i integrations- scenariot. Men tillväxten påverkas inte bara av den snabbare utvecklingen av arbetade timmar utan också av att produktiviteten utvecklas annorlunda. Det finns här två motverkande krafter. Å ena sidan medför den stigande sysselsättningsgraden för personer födda utanför att de gradvis kommer att stå för en allt större andel av det totala antalet arbetade timmar. Eftersom personer födda utanför i genomsnitt har lägre lön, och därmed en lägre antagen produktivitet, än genomsnittet av alla sysselsatta, kommer denna sammansättningsförändring att ha en återhållande effekt på produktivitetstillväxten. Å andra sidan närmar sig lönen, och därmed den antagna produktiviteten, för sysselsatta födda utanför gradvis nivån för sysselsatta födda i . Detta kommer att ha en positiv inverkan på produktivitetstillväxten. Den förbättrade integrationen påverkar beräkningsmässigt produktiviteten via två kanaler. Den stigande lönen och den stigande sysselsättningsgraden för personer födda utanför innebär att sammansättningen av arbetskraften förändras, liksom Bilaga 6 till LU 2008 lönesumman för de olika grupperna av arbetskraften och därmed vikterna som används vid kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna (se kapitel 2 och appendix A). Kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna blir dock ungefär densamma som i basscenariot (se tabell 4.1). Kvalitetsjusteringen fångar emellertid inte upp att den successiva ökningen av lönen, och därmed den antagna produktiviteten, för personer födda utanför även direkt påverkar produktivitetsnivån. Detta beror på att förbättrad integration, med åtföljande högre lön, inte är en dimension i själva kvalitetsjusteringen. Denna effekt speglas istället genom att TFP växer snabbare i integrationsscenariot i jämförelse med bas- scenariot, se tabell 4.1. Sammantaget innebär detta att produk- tiviteten 2020 är högre i integrationsscenariot än i basscenariot. I diagram 4.7 redovisas de sammantagna effekterna på produktivitetsutvecklingen och förädlingsvärdet i näringslivet. Den högre produktiviteten och det större antalet arbetade timmar innebär att förädlingsvärdet 2020 är högre i integrationsscenariot än i basscenariot. Det är viktigt att påpeka att även integrationsscenariot vilar på ett antal kritiska antaganden. Antagandet att löneskillnader mellan utlandsfödda och svensk- födda med samma ålder och samma utbildningsnivå speglar skillnader i produktivitet är ett sådant. Om skillnaderna i lön till viss del i stället beror på lönediskriminering blir naturligtvis de positiva produktivitetseffekterna i det redovisade integrations- scenariot mindre. Om hela löneskillnaden skulle bero på lönediskriminering finns det ingen direkt effekt alls på produk- tiviteten av den förbättrade integrationen. Men produktiviteten kan påverkas indirekt om sammansättningen av arbetskraften i termer av ålder och utbildningsnivå förändras till följd av den förbättrade integrationen. Sådana effekter torde dock vara tämligen små i sammanhanget. Liksom i utbildningsscenariot förutsätts dessutom att den förändrade sammansättningen av arbetskraften inte påverkar hur väl de olika grupperna av arbetskraften kompletterar varandra och därmed inte heller produktiviteten (TFP). Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 4.7 Produktivitet och förädlingsvärde i integrationsscenariot Avvikelse från basscenario, procent Källa: och egna beräkningar. En förbättrad integration på arbetsmarknaden av utlandsfödda har således potentiellt stora effekter på förädlingsvärdet. I integrations- scenariot förutsätts att skillnader i sysselsättningsgrad och i lön mellan svenskfödda och personer födda utanför , med samma utbildningsnivå och samma ålder, halveras . Det finns därför utrymme för en ytterligare förbättring av integrationen med åtföljande positiva effekter på produktiviteten och förädlingsvärdet. Bilaga 6 till LU 2008 4.3Sammantagen bild – alternativscenarier Tabell 4.1 Förädlingsvärde, arbetade timmar och arbetsproduktivitet i näringslivet Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter Källa: Egna beräkningar. I tabell 4.1 jämförs utvecklingen i basscenariot och de två alternativa scenarierna. –2020 utvecklas förädlingsvärdet snabbast i integrationsscenariot. Orsaken är främst att den förbättrade integrationen medför att de arbetade timmarna ökar snabbare än i de andra scenarierna, i synnerhet i jämförelse med i utbildningsscenariot. Generellt sett kan skillnaderna mellan de olika scenarierna framstå som ganska små när de presenteras som årliga tillväxttal. Men, som konstaterats ovan, den sammanlagda effekten över perioden är ändå betydande. är exempelvis förädlingsvärdet i näringslivet högre i integrationsscenariot än i såväl basscenariot som i utbildningsscenariot. Motsvarande siffra för antalet arbetade timmar är . Produktiviteten utvecklas snabbare i integrationsscenariot än i basscenariot, och marginellt snabbare i jämförelse med i utbildningsscenariot. Vid en första anblick kan detta förefalla överraskande. Bakom resultatet ligger naturligtvis antagandet om att den förbättrade integrationen av personer födda utanför på arbetsmarknaden går hand i hand med att deras löner, och därmed den antagna produktiviteten, gradvis stiger mot lönen och produktiviteten för svenskfödda med samma utbildningsnivå och ålder. Sammanfattningsvis kan det konstateras att produktivitets- utvecklingen skiljer sig förhållandevis lite åt mellan de olika Bilaga 6 till LU 2008 Men skillnaderna i arbetade timmar är betydligt större. I integrationsscenariot växer de arbetade timmarna snabbare när den förbättrade integrationen på arbetsmarknaden av personer födda utanför driver på sysselsättningsgraden för dessa, medan de arbetade timmarna utvecklas svagare i utbildnings- scenariot när fler studerar och färre arbetar. Effekterna på det totala antalet arbetade timmar är därmed den viktigaste faktorn bakom skillnaderna i hur förädlingsvärdet i näringslivet utvecklas i de olika scenarierna. Efter en svag utveckling tog produktivitets- utvecklingen i det svenska näringslivet fart . Uppgången förklarades till viss del av konjunkturutvecklingen, men i huvudsak var den en följd av en uppväxling i den trendmässiga produktivitetstillväxten. Den trendmässiga upp- gången följde delvis av den snabba utslagning av lågproduktiva företag som ägde rum i kölvattnet av den djupa ekonomiska krisen , men den var också en följd av avregleringar av olika inhemska marknader. Den viktigaste faktorn bakom den höga trendmässiga produktivitetstillväxten den senaste 10-års- perioden är dock den teknologiska utvecklingen som har gått mycket snabbt inom framför allt IKT-branschen. Den snabba teknologiska utvecklingen har i sig drivit upp produktivitets- utvecklingen inom branschen, men den har också bidragit till att priserna på IKT-kapital har fallit snabbt. På så vis har utvecklingen bidragit till att stimulera investeringarna inte bara i IKT-branschen utan också i andra delar av näringslivet. Detta har drivit på kapital- fördjupningen och därmed produktivitetsutvecklingen i närings- livets alla delar. –2005 var produktivitetsutvecklingen i näringslivet som helhet i genomsnitt . Kapital- fördjupningen bidrog med i genomsnitt till produktivitetstillväxten. Huvuddelen av bidraget utgjordes av att mängden kapital ökade, men drygt en tredjedel av bidraget förklarades av en substitution mot mer produktiva kapitalslag, som t.ex. IKT-kapital. Den svaga arbetsmarknaden gick hand i hand med en snabb ökning av antalet utbildningsplatser i den efter- gymnasiala utbildningen. Detta har medfört att en betydligt större andel av de yngre som träder in på arbetsmarknaden som sysselsatta har eftergymnasial utbildning än de äldre personer som Bilaga 6 till LU 2008 Den förändrade sammansättningen av de sysselsatta bidrar till att driva på produktivitetstillväxten, eftersom personer med högre utbildning tenderar att ha högre produktivitet. Även skillnader i födelseland och ålder kan förklara skillnader i produktivitet mellan olika personer, men dessa faktorer har inte påverkat produktivitetsutvecklingen i lika stor utsträckning. –2005 bidrog sammansättningsförändringar bland de syssel- satta sammantaget med i genomsnitt till produktivitetstillväxten i näringslivet som helhet. Den del av produktivitetstillväxten som inte förklaras av mer och bättre kapital och av ökad kvalitet hos arbetskraften följer av att den totala faktorproduktiviteten (TFP) ökar. Stigande TFP medför inga mätbara kostnader i produktionen och kan hänföras till t.ex. teknologisk utveckling och förbättrad arbetsorganisation. För perioden –2005 bidrog TFP-tillväxten med i genomsnitt till produktivitetstillväxten. Ungefär hälften av bidraget kom från stigande TFP i IKT-branschen, trots att denna bransch bara stod för av förädlingsvärdet i näringslivet. Det är av naturliga skäl mycket svårt att bedöma hur snabb den teknologiska utvecklingen kommer att vara framöver. Den tilltagande globaliseringen innebär att det finns en stark koppling mellan den teknologiska utvecklingen i olika delar av världen. I denna studie antas att den teknologiska utvecklingen, och därmed TFP-tillväxten, fortsätter att vara hög i IKT-branschen i –2020, men TFP-tillväxten förutsätts växla ner med i jämförelse med den genomsnittliga utvecklingen –2005. Att TFP-tillväxten i IKT-branschen växlar ner är i linje med andra bedömares syn på utvecklingen i bl.a. . Även inom tillverkningsindustrin exklusive IKT-branschen förutsätts att TFP- tillväxten 2006–2020 blir lägre i jämförelse med den genomsnittliga utvecklingen –2005. I övriga varubranschen och tjänstebranschen exklusive IKT förutsätts att TFP utvecklas lika snabbt framöver som den genomsnittliga utvecklingen – 2005. Dämpningen av TFP-tillväxten inom IKT-branschen och inom tillverkningsindustrin exklusive IKT innebär att priset på IKT-kapital och maskiner utvecklas starkare framöver i jämförelse med perioden –2005. Detta får en återhållande effekt på kapitalfördjupningen i alla branscher i näringslivet framöver. Framskrivningarna av TFP är i mångt och mycket avgörande för bedömningen av den framtida trendmässiga produktivitets- utvecklingen. Den trendmässiga produktivitetsutvecklingen i Bilaga 6 till LU 2008 näringslivet som helhet –2020 bedöms bli , varav stigande TFP bidrar och kapitalfördjupning, dvs. mer och bättre kapital, . Andra bedömares framskrivningar för produktivitetsutvecklingen i näringslivet för andra länder ligger i allmänhet något lägre än den här bedömda utvecklingen för . En orsak till skillnaden är att IKT-branschen, som kännetecknas av en mycket hög produktivitetstillväxt, utgör en jämförelsevis stor andel av det svenska näringslivet. I ingår dessutom en jämförelsevis stor del av tjänstebranscherna, vilka har relativt låg produktivitetstillväxt, i den offentliga sektorn. I framskrivningarna förutsätts att TFP-utvecklingen är en exogent bestämd process. Därmed förutsätts exempelvis att förändringar i hur stor andel av de sysselsatta som har efter- gymnasial utbildning inte påverkar TFP-tillväxten. Så skulle dock kunna vara fallet om t.ex. en stigande andel med eftergymnasial utbildning går hand i hand med ökade satsningar på forskning och utveckling, vilket skulle kunna påskynda den teknologiska utvecklingen. I framskrivningarna antas att antalet personer som påbörjar eftergymnasial utbildning mer eller mindre stagnerar framöver nivå. Detta innebär att den tidigare uppåtgående trenden med allt fler studenter i eftergymnasial utbildning bryts. Men eftersom äldre i arbetskraften har eftergymnasial utbildning i betydligt mindre omfattning än den yngre, tillkommande arbetskraften, fortsätter andelen sysselsatta med eftergymnasial utbildning att stiga i framskrivningarna.