sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Bestämmelserna i 5 kap. 8 § om syftet med de nationella pro- grammen och om möjligheten för eleverna att uppnå grundläggande behörighet till högskolestudier. Bestämmelserna i 5 kap. 9 § om utbildningens omfattning, om utbildningens innehåll och betygssättning. Bestämmelserna i 5 kap. 10 § om gymnasieexamen. Bestämmelserna i 5 kap. 11 § om rätten till en minsta garanterad undervisningstid. Bestämmelserna i 5 kap. 22 § andra stycket om att det krävs särskilt beslut för att en riksrekryterande utbildning till sin struktur och innehåll ska få avvika från vad som gäller för nationella program. När ett sådant beslut fattats ska bestäm- melserna i 5 kap. 47 § första stycket tillämpas. Bestämmelserna i 5 kap. 24 § om ansökan till ett nationellt program. Bestämmelsen i 5 kap. 29 § om möjligheten till gemen- sam antagningsorganisation. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får, beträffande , med- dela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i första stycket 2, 3, 5 och 6. För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 8 § lämnas bidrag av hemkom- munen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommu- nen var skyldig att erbjuda gym- nasieutbildning vid den tid- punkt då utbildningen började. Om utbildningen i bidrags- hänseende har hänförts till ett sådant nationellt program som elevens hemkommun anordnar, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den fristående skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kom- munen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I andra fall än de som avses i andra stycket, skall elevens hem- kommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen har bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. Kommu- nen är dock inte skyldig att För varje elev som genomgår sådan utbildning som avses i 7 c § lämnas bidrag av hemkom- munen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommu- nen var skyldig att erbjuda gym- nasieutbildning vid den tid- punkt då utbildningen började. Om utbildningen på det aktuella nationella programmet anordnas av elevens hemkom- mun, ska bidraget bestämmas efter samma grunder som kom- munen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms ska hänsyn tas till den fristående skolans åta- gande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kom- munen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I andra fall än de som avses i andra stycket, ska elevens hem- kommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen har bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd ska kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. Kommu- nen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om bety- dande organisatoriska eller eko- nomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om inte kommunen och skolan har kommit överens om annat, skall bidraget enligt 8 c § beräknas för ett bidragsår i sän- der. Varje bidragsår börjar . För att en fristående skola som avses i 8 eller 8 b § skall ha rätt till bidrag gäller att skolan har ansökt om att bli förklarad som bidragsberättigad före kalenderåret innan det år utbildningen startar. Utbildningen vid fristående skolor, som får bidrag enligt 8 §, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andra hjälp- medel som behövs för en tids- enlig utbildning. Skolan får dock besluta att eleverna skall hålla sig med enstaka hjälpmedel. I verksamheten får också före- komma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Utbildningen vid fristående skolor, som får bidrag enligt 8 b §, skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Ele- verna skall utan kostnad ha till- gång till böcker, skrivmateriel, lämna extra bidrag, om bety- dande organisatoriska eller eko- nomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om inte kommunen och skolan har kommit överens om annat, ska bidraget enligt 8 c § beräknas för ett bidragsår i sän- der. Varje bidragsår börjar . För att en fristående skola som avses i 7 c eller 8 b § ska ha rätt till bidrag gäller att skolan har ansökt om att bli förklarad som bidragsberättigad före kalenderåret innan det år utbildningen startar. Utbildningen vid fristående gymnasieskolor ska vara avgiftsfri för de elever som bidragen av- ser. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker, verktyg och andra hjälpmedel som be- hövs. Skolan får dock besluta att eleverna ska hålla sig med en- staka hjälpmedel. I verksam- heten får också förekomma en- staka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Utbildningen vid fristående skolor, som får bidrag enligt 8 b §, ska vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser. Ele- verna ska utan kostnad ha till- gång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedel verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig som behövs för en tidsenlig dock förekomma enstaka inslag dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleven. kostnad för eleverna. Skolan får inte ta ut avgifter i samband med ansökan om plats i en utbildning som avses i första eller andra stycket. Fristående skolor som får bi- Fristående skolor som får bi- drag för viss utbildning enligt 8, 8 b eller 8 d § skall, i fråga om 7 c, 8 b eller 8 d § ska, i fråga om den utbildningen, stå under till- syn av och vara skyldig att delta i den uppfölj- vara skyldiga att delta i den ning och utvärdering av skol- skolväsendet som genomförs av I fråga om fristående skolor I fråga om fristående skolor som får bidrag enligt 8, 8 b eller som får bidrag enligt 7 c, 8 b 8 d § skall, i fråga om den eller 8 d § ska, i fråga om den utbildningen, den kommun där utbildningen, den kommun där skolan är belägen ha rätt till skolan är belägen ha rätt till Sådana skolor är skyldiga att i Sådana skolor är skyldiga att i den utsträckning som kommu- den utsträckning som kommu- nen bestämmer delta i den upp- nen bestämmer delta i den upp- kommunen gör av sitt eget skol- kommunen gör av sitt eget skol- Fristående skolor som avses i Fristående skolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i 7 c § är vidare skyldiga att delta i utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. som regeringen bestämmer. Om en fristående skola som Om en fristående skola som har rätt till bidrag enligt 7 a, 8, har rätt till bidrag enligt 7 a, 7 c, 8 b eller 8 d § inte längre upp- 8 b eller 8 d § inte längre upp- fyller kraven för att få bidrag fyller kraven för att få bidrag och bristerna inte avhjälps efter och bristerna inte avhjälps efter skall förklaringen om rätt till bi- ska förklaringen om rätt till bi- om en fristående skola trots om en fristående skola trots påpekande inte iakttar sin skyl- påpekande inte iakttar sin skyl- dighet enligt 13 § att delta i den dighet enligt 13 § att delta i den som genomförs av Statens skol- som genomförs av Statens skol- Om verksamheten vid en fri- Om verksamheten vid en fri- stående skola som har rätt till stående skola som har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b § bidrag enligt 7 c eller 8 b § att det innebär påtagliga nega- att det innebär påtagliga nega- tiva följder för skolväsendet i tiva följder för skolväsendet i den kommun där skolan är be- den kommun där skolan är be- lägen eller i närliggande kom- lägen eller i närliggande kom- muner, skall Statens Rätten till bidrag skall också Rätten till bidrag ska också återkallas, om skolan tar ut av- återkallas, om skolan tar ut av- gifter i strid med 10 §. gifter i strid med 10 §. När en skolpliktig elev börjar När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående eller slutar vid en fristående skolan lämna uppgift om skolan lämna uppgift om detta till styrelsen för utbild- detta till styrelsen för utbild- ningen i elevens hemkommun. ningen i elevens hemkommun. På samma sätt ska uppgift lämnas när en elev börjar eller slutar i en Om en elev fullföljt årskurs nio utan att ha uppnått behörighet till det program i gymnasieskolan han eller hon önskar söka, ska I 3 kap. 14 § finns föreskrifter om uppgiftsskyldighet vid vissa fall av frånvaro. Bestämmelserna i 2 kap. 4 Bestämmelserna i 2 kap. 4 och 5 §§ om behörighet och och 5 §§ om behörighet och anställningsvillkor för lärare, anställningsvillkor för lärare, ger gäller också för fristående ger gäller också för fristående skolor som är godkända enligt skolor som är godkända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §. 8 b §. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från bestäm- melserna i första stycket. Den som vill överta verk- Den som vill överta verk- samhet vid en godkänd fri- samhet vid en godkänd fri- stående skola eller en fristående stående skola eller en fristående skola som har förklarats berätti- skola som har förklarats berätti- gad till bidrag enligt gad till bidrag enligt 8 b §, skall ansöka om 8 b §, ska godkännande respektive om för- om fortsatt rätt till ring om fortsatt rätt till bidrag. En sådan ansökan skall En sådan ansökan ska bifallas, bifallas, om den som vill överta om den som vill överta verk- verksamheten uppfyller kraven i 9 kap. 2 § första stycket 2, 8 § 9 kap. 2 § första stycket 2, 7 c § första stycket 2 respektive 8 b § respektive 8 b § första stycket 2. första stycket 2. Ärenden enligt första stycket prövas av . Om ärendet avser en fristående skola som motsvarar specialskolan prövas dock ärendet av styrelsen för specialskolan. Beslut av i följande ärenden får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: godkännande eller återkal- lande av godkännande för en fri- Beslut av i följande ärenden får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: godkännande eller återkal- lande av godkännande för en fri- stående skola enligt 1, 5 eller fortsatt godkännande en- ligt 16 c §, rätt till bidrag eller åter- kallande av sådan rätt enligt 6, 6a, 7 a, 8, 8 b, 8 d, 12 eller 14 §, eller stående skola enligt 1, 5 eller fortsatt godkännande en- ligt 16 c §, rätt till bidrag eller åter- kallande av sådan rätt enligt 6, 6 a, 7 a, 7 c, 8 b, 8 d, 12 eller 14 §, eller förklaring om fortsatt rätt förklaring om fortsatt rätt till bidrag enligt 16 c §. till bidrag enligt 16 c §. Beslut av styrelsen för utbildningen i följande ärenden får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1 § tredje stycket eller 12 §, eller fortsatt godkännande enligt 16 c §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ får överklagas hos . Beslut som avses i 3 § får överklagas endast av barnets vårdnads- havare. Beslut som avses i 16 § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. Beslut av huvudmannen för en fristående gymnasieskola i ärenden om behörighet som avses i 7 f § första stycket och 7 h § andra stycket får överklagas till av den unge. Bestämmelserna i 1 kap. 20 22 §§ om omhändertagande av föremål gäller också för fri- stående skolor som är godkända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 8 eller 8 b §. Bestämmelserna i 1 kap. 20 22 §§ om omhändertagande av föremål gäller också för fri- stående skolor som är godkända enligt 2 § eller har rätt till bidrag enligt 7 c eller 8 b §. Varje kommun ansvarar för att kommuninnevånare som en- ligt 17 b § har rätt till en viss utbildning och önskar delta i den, får det. Varje kommuninnevånare som är behörig att delta i gymna- sial vuxenutbildning enligt 19 § och som har en examen från ett yrkesprogram men inte har upp- nått grundläggande behörighet till högskolestudier har rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning i syfte att uppnå en sådan behörighet. Den som har rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning enligt första stycket har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun eller ett landsting om utbildningen finns där och utbildningen inte erbjuds av hemkommunen. I ett sådant fall är hemkommunen skyldig att svara för kostnaderna för elevens utbildning och bestämmelserna i 5 kap. 47 § ska tillämpas beträf- fande ungdomar fram till och med det första kalenderhalvår det år ungdomarna fyller . Varje kommuninnevånare är behörig att delta i gymnasial vuxenutbildning om han är bosatt i landet och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor, 1. det år han fyller , eller 2. när han slutfört utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan. Regeringen får föreskriva att Regeringen eller den myndig- också den som inte är bosatt i het som regeringen bestämmer får landet skall vara behörig att föreskriva att också den som inte uppfyller åldersvillkoret eller som inte är bosatt i landet ska vara behörig att delta. Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och om urval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. Kommunerna ska erbjuda be- höriga sökanden som inte avlagt en sådan gymnasieexamen som avses i 5 kap. 10 § en möjlighet att göra det inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om kommunernas skyldighet att erbjuda utbildning som leder fram till en gymnasieexamen samt föreskrifter om utbildningens innehåll och utformning. Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet att låta enskilda och andra utomstående svara för enstaka inslag i verksamheten inom det offentliga skolväsendet för barn och När det gäller utbildning i När det gäller utbildning i form av ett individuellt program form av ett individuellt alter- får regeringen föreskriva att en- nativ får regeringen föreskriva skilda och andra utomstående att enskilda och andra utom- får anordna mer av utbildningen stående får anordna mer av än som följer av första stycket. utbildningen än som följer av Bestämmelserna i 2 kap. 4 7 §§ gäller inte sådan utbildning som med stöd av första eller andra styckena anordnas genom annan än huvudman för det offentliga skolväsendet. Programmet för bygg- och anläggningsteknik Programmet för djurhållning och naturbruk Programmet för el- och energiteknik Programmet för flygteknik Programmet för fordon och transporter Programmet för handel och administrativ service Programmet för hantverk Programmet för hotell och turism Programmet för industriell teknik Programmet för ledarskap och friskvård Programmet för restaurang och livsmedel Programmet för sjöfartsteknik Programmet för VVS-, klimat- och fastighetsteknik Programmet för vård och omsorg Programmet för ekonomi Programmet för estetik och humaniora Programmet för naturvetenskap Programmet för samhällsvetenskap och media Programmet för teknik Poängplan för nationella program i gymnasieskolan Ämnen som i nedan angiven omfattning ingår i de nationella programmen (gymnasiegemensamma ämnen) Svenska/svenska som andraspråk Svenska/svenska som andraspråk 200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilka programmet får sin 950/1 100 *Programmet för naturvetenskap och programmet för teknik 300. **Programmet för ekonomi, programmet för samhällsvetenskap och media samt programmet för naturvetenskap 100. Programmet för estetik och humaniora 200. ***Programmet för ekonomi 200. ****I programmet för naturvetenskap ersätts naturkunskap med karaktärsämnena biologi, fysik och kemi, i programmet för teknik med karaktärsämnena fysik och kemi. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas för utbildning som påbörjas efter . ändring i gymnasieförordningen (1992:394) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (1992:394) dels att 1 kap. 7 §, 2 kap. 6, 7, 10, 12, 15, 16, 19 och 21 §§, 2 kap. 18 §, 5 kap. 20 och 25 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 2, 4, 5, 6, 8, 10, 11 och 12 §§, 2 kap. 1, 2, 3, 5, 11, 13, 14, 17, 18, 20 och 22 §§, 3 kap. 2, 3 och 5 §§, 5 kap. 1, 2, 3, 4, 15, 16, 17, 18, 19, 22 och 23 §§, 6 kap. 1, 4, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16 och 17 §§, 7 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 och 19 §§ samt 8 kap. 1 § ska ha följande lydelse dels att det i förordningen ska införas nya paragrafer 1 kap. 2 a, 2 b, 2 c 4 a, och 12 a §§, 2 kap. 1 a , 2 a, 6, 13 a, 14 a, 14 b, 18, 20 a och 21 §§, 5 kap. 1 a, 1 b, 1 c, 1 d, 1 e, 1 f, 15 a §, 16 a, 16 b, 16 c, 16 d, 16 e, 16 f, och 16 h §§, 6 kap. 1 a och 7 a §§, 7 kap. 3 a, 3 b, 3 c, och 4 a §§, samt närmast före 1 kap. 4, 4 a, 5 och 12 §§, 2 kap. 6, 11, 14, 18 och 20 §§, 5 kap. 1 a, 1 c, 15, 16 a och 17 §§, 6 kap. 9, 13 och 16 §§, 7 kap. 1, 8 och 13 §§ nya rubriker av följande lydelse. lärande på ett program som program som genomförs på en arbetsplats utanför skolan, timmar som eleverna skall er- som till en omfattning om minst lagen (1985:1100), på en eller flera arbetsplatser gymnasiepoäng: ett mått på studieomfattningen av en kurs; ning på ett nationellt eller spe- timmar som eleverna ska erbju- cialutformat program består av das enligt 5 kap. 11 § skollagen 2 500 gymnasiepoäng, (1985:1100), kurs: kurs i karaktärsämne som studieomfattningen av en kurs; skall ingå i programmet, karak- ning på ett nationellt program vilka programmet får sin karak- består av 2 500 gymnasiepoäng, kärnämnen: de ämnen som de ämnen som ingår i alla ingår i alla nationella och nationella program, dvs. kunskap, religionskunskap, mate- skap, idrott och hälsa och natu- matik, naturkunskap, idrott och rkunskap (naturkunskap förekom- hälsa samt estetisk verksamhet, i mer inte på programmet för natu- den omfattning de har enligt bi- laga 2 till skollagen (1985:1100); teknik), i den omfattning de har ytterligare kärnämnen kan före- enligt bilaga 2 till skollagen komma i utbildning för döva (1985:1100); ytterligare enligt föreskrifter i 9 kap., siegemensamma ämnen kan före- projektarbete: ett större arbete komma i utbildning för döva enligt föreskrifter i 9 kap., ramen för programmålen, genom vilka programmet får sin en utbildning till vilken, enligt av regeringen, sökande från hela ämneskurs: kurs i karaktärs- landet skall tas emot i första ämne som ska ingå i program- om programmet är indelat i in- flera kurser som innebär en för- riktningar, det program och den inriktning som eleven går på, inom respektive program, arbete som planerats av lärare och elever tillsammans och som av kurser inom yrkesprogram- leder till en viss yrkeskompetens, valbar kurs: kurs i ett karak- examensuppgift: en uppgift om tärsämne som inom programmå- 100 gymnasiepoäng som eleverna lens ram kompletterar de gemen- genomför inom ramen för exa- och kurserna som ingår i en inriktning inom programmet, en utbildning till vilken, enligt författning eller särskilt beslut som har en yrkesinriktad profil. av , sökande från Den som har det ledningsan- hela landet ska tas emot i första svar som enligt 2 kap. 2 § skol- lagen (1985:1100) vilar på rek- torn skall också benämnas rek- arbete som planerats av lärare och elever tillsammans och som Den som har det lednings- ansvar som enligt 2 kap. 2 § (1985:1100) vilar Nationella rådet för utbild- ning och de nationella program- råden har vissa uppgifter enligt denna förordning utöver vad som framgår av bestämmelserna om dessa råd i förordningen (2002:1160) med instruktion för . För varje yrkesprogram ska det finnas ett lokalt programråd för samverkan mellan skolan och arbetslivet. Rådet kan vara gemensamt för flera program. Rådet ska bestå av representanter för den anordnande huvudman- nen, lärare, elever, partsrepre- sentanter och representanter för arbetsplatserna. I rådet får även ingå andra intressenter från arbetslivet. ningen beslutar om vilka som ska ingå i rådet. Rektorn eller den rektorn bestämmer ska vara ord- förande i rådet. Rådet bestämmer själv sina arbetsformer. Styrelsen för utbildningen an- svarar för att det för varje hög- skoleförberedande program orga- niseras en samverkan mellan gymnasieskolan och högskolesek- torn. För vart och ett av de natio- nella programmen gäller pro- grammål som regeringen fast- ställer. Ett specialutformat program som erbjuds en grupp elever skall ha programmål som fastställs av kommunen. Regeringen beslutar om exa- mensmål för vart och ett av de nationella programmen. De inne- håller allmänna mål för pro- grammet, mål för examensupp- giften och examenskrav. Nationell utbildningsplan för lärlingsutbildning får meddela föreskrifter om en nationell utbildningsplan för lärlingsut- bildningen. Den gäller för alla yrkesprogram och den innehåller mål och betygskriterier för det arbetsplatsförlagda lärandet. Kurser och kursplaner Ämnesplaner och kurser Av 5 kap. 4 c § andra stycket skollagen (1985:1100) följer att utbildningen inom varje ämne skall ske i form av en eller flera kurser. En kurs skall omfatta minst 50 gymnasiepoäng och bör inte omfatta mer än 200 gymnasiepoäng. Poängtalet skall vara jämnt delbart med 50. En kurs får inte delas upp i delkurser. Av 5 kap. 9 § andra stycket skollagen (1985:1100) följer att utbildningen inom varje ämne ska ske i form av en eller flera kurser. En kurs ska omfatta minst 50 gymnasiepoäng och om kursen har en större omfatt- ning ska poängtalet vara jämnt delbart med 50. För varje kurs och för projekt- För varje ämne ska det finnas arbetet skall det finnas en kurs- Det ska av ämnes- Det skall av kursplanen planen framgå dels ämnets syfte framgå dels kursens mål och och mål, dels var och en av de målen för projektarbetet, dels den ingående kursernas centrala inne- håll och betygskriterier. minst skall ha uppnått vid kur- planen ska ge utrymme för lära- sens slut eller efter genomfört ren och eleverna att själva pla- utrymme för läraren och ele- verna att själva planera under- samråd med avnämarna, med- dela föreskrifter om ämnespla- föreskrifter om kursplaner. Styrelsen för utbildningen fast- ställer kursplaner för lokala kur- ser enligt de riktlinjer som fram- går av första stycket och av 2 kap. 14 och 16 §§. Av kursplanen för varje kurs skall framgå hur många gymna- vilka kurser som ingår i ämnet samt hur många gymnasiepoäng till vilket ämne kursen hör. varje kurs omfattar. Poängplan för gymnasiesko- lans nationella och specialutfor- made program finns i bilaga 2 till skollagen (1985:1100). Styrelsen för utbildningen beslutar om antalet undervis- ningstimmar för varje kurs och för projektarbete samt om fördel- ningen av undervisningstiden. Styrelsen för utbildningen skall kunna redovisa hur varje elev har erbjudits sin garante- rade undervisningstid. Poängplan för gymnasiesko- lans nationella program finns i bilaga 2 till skollagen (1985:1100). Styrelsen för utbildningen beslutar om antalet undervis- ningstimmar för varje kurs, omfattningen av handledning för examensuppgiften och om fördel- ningen av undervisningstiden. ska ele- ven helt få ägna sig åt examens- uppgiften. Tiden för examensupp- giften får vara sammanhållen eller delas upp i högst fyra perio- der. Styrelsen för utbildningen ska kunna redovisa hur varje elev har erbjudits sin garante- rade undervisningstid. För varje elev skall det upp- rättas en individuell studieplan. Den skall innehålla uppgifter om elevens studieväg och om det val av kurser eleven gjort. Av stu- dieplanen skall det också framgå om eleven följer ett fullständigt, utökat eller reducerat program.