sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — Del 3: Uppgifter för lägenhet De uppgifter som är obligatoriska markeras nedan med fetstil. Den här delen handlar om de personer som söker lägenheten, fa- miljestruktur, antal personer samt varför man söker nytt boende. Antal vuxna– fylls i med siffra. Antal barn– fylls i med siffra. Skäl för flytt– här finns några alternativ men det går också att fylla i annan orsak och det är då möjligt för den som vill att be- rätta mer om anledningen till att man vill flytta. Den här delen handlar om vilken typ av bostad som söks, vilket område man vill bo i, hur många rum, hur mycket man kan tänka sig att betala, övriga önskemål, inflyttningsdatum med mera. Det som är obligatoriskt att fylla i markeras nedan med fetstil. Område i första hand– här specificeras i vilket område man vill bo. Ett av alternativen är Kommuner nära . Fylls detta i kommer en lista på möjliga kommuner där det går att specifi- cera max tre kommuner som tänkbara alternativ, spelar det ingen roll utelämnar man specificeringen. Fyller man i något område inom kommer också här en lista upp under respektive område där man om man har speciella önskemål kan specificera max tre stadsdelar som man önskar bo i. Det finns också en möjlighet att fylla i vilket område som föredras som andra val, detta fungerar på samma sätt som för förstahandsvalet men är frivilligt att fylla i. Kan flytta in omgående eller inte– ja eller nej. Seniorboende +55 eller inte (går bara att fylla i för personer som uppgett en relevant ålder för detta). Intresserad av korttidsboende eller inte. Övriga önskemål kan fyllas i men är inte obligatoriskt: Maxhyra. Lägsta eller högsta våning man kan tänka sig att bo på Minsta eller största boyta man kan tänka sig. Krav på balkong, bilplats, hiss. Önskemål om badkar, kabeltv, portlås, möjlighet till internet uppkoppling. Medsökande– ja eller nej. Om man fyller i ja kommer ytterli- gare uppgifter om medsökande som ska fyllas i: svenskt per- sonnummer eller inte, person- eller födelsenummer på denne, kön, namn och adress, telefon , arbetsgivare/inkomstkälla, årsinkomst före skatt. Prenumerera på bostäder som matchar dina önskemål– här fyl- ler man i om man vill ha ett meddelande med e-post en gång med lägenheter som matchar de egna önskemålen. Skriv om dig själv– här finns en ruta där man kan skriva fritt om sig själv och varför man söker bostad. Antalet tecken är be- gränsade. Del 4: Sammanfattning Kontroll av att ifyllda uppgifter blivit rätt samt val av pinkod som krävs för att kunna anmäla intresse på lägenheter via internet. Här fyller den sökande också i att man godkänner och samtycker till att de uppgifter man fyllt i registreras, lagras och bearbetas av Boplats , samt att hyresvärden har full rätt att ta kredit- upplysning för att kunna bedöma ansökningar. Ytterligare får den sökande ge sitt godkännande till att hyresvärden tar kontakt med den eventuella referens som uppgetts. Om man inte godkänner alla dessa delar utan i stället bara fyller i en eller två eller fyller i rutan nedan att man inte samtycker till detta, får man information om att det inte går att söka lägenhet via Boplats utan att man i stället kan ta kontakt direkt med hyresvärdarna. I övrigt fyller den bostadssökande i huruvida man vill ha infor- mation om Boplats utskick om bostadsinformation och temadagar. För att använda tjänsterna på Boplats på internet loggar den bostadssökande in med en personlig kod och kommer då in på sina personliga sidor. Där kommer antalet lediga lägenheter upp samt antalet lediga lägenheter som passar den sökandes egen profil upp på två olika listor. Listorna på lediga lägenheter innehåller kort information om lägenhetens adress, antalet rum, hyran för lägen- heten samt hur många personer som anmält intresse för just den här lägenheten. Den sökande kan gå in på varje enskild lägenhet för mer detalje- rad information. Här finns också en funktion: Sök lägenheten, ge- nom att klicka här registreras man som intresserad av lägenheten och deltar i den matchningsprocess där de sökandes profiler mat- chas mot de villkor och krav som satts upp av hyresvärden. Efter intresseanmälan får den sökande information om att an- mälan är mottagen och att ytterligare information om den sökande blir erbjuden visning av en sökt lägenhet kommer att finnas på de personliga sidorna samt skickas via e-post om den sökande uppgett e-postadress. Hyresvärden skickar sedan en inbjudan till ca 5 av de sökande som hamnat överst i den lista som rangordnat de sökande enligt värdens önskemål. Dessa får ett meddelande från Boplats på sina personliga sidor och via e-post att de kallats på visning och ska kontakta x-person, på x-telefonnummer för att bestämma tid för visning. Den här informationen kan också skickas med vanligt brev om bostadsbolaget önskar. Övriga sökande får automatiskt ett meddelande att de tyvärr inte blivit kallade till visning av den aktu- ella lägenheten. Den sökande kan följa hela processen på sina personliga sidor under intresseanmälningar. Under respektive intresseanmälning står status: Vi har tagit emot din intresseanmälan. Vi jobbar med intresseanmälningarna just . Tyvärr har du inte blivit erbjuden visning på den här lägenheten / resp. du erbjuds visning. Tyvärr kontraktet har gått till annan sökande. / resp. du erbjuds nu skriva kontrakt på den här lägenheten. De sökande som fått erbjudande om visning gör själva upp med värden om tidpunkt. Ofta lägger värdarna själva in uppgifter om detta vilket då kan läsas på de personliga sidorna. Efter visningen ska den bostadssökande avgöra om man är fort- farande är intresserad av lägenheten genom att svara ja eller nej på fortsatt intresse. Tackar man nej får man upp en ruta om skälet till varför man tackat nej, några av de exempel man kan kryssa i hand- lar om att planlösningen inte passar, området känns otryggt eller att man redan fått ett annat erbjudande. Om flera personer tackar ja till lägenheten är det upp till värden att avgöra vem som får lägenheten. Den som inte får kontraktet får ett meddelande om att kontraktet gått till en annan person. Hur går man tillväga som fastighetsägare i ? Hyresvärden registrerar sina lediga lägenheter och en urvalsprofil för varje lägenhet i eget datasystem via internet. Mindre värdar med få lägenheter och låg omsättning ringer ofta in sina lägenheter och får hjälp av Boplats personal att lägga in dem i syste- met. Hyresvärdens urvalsprofil speglar bostadsföretagens uthyrnings- policy och kan dessutom vara anpassad till den aktuella lägenheten. Hyresvärden lägger vid registreringen till beskrivning av vem han eller hon söker och vilka egenskaper hyresgästen bör ha för att passa med just den här lägenheten. Det kan till exempel handla om att värden söker en ung person för att det är en liten och billig lä- genhet i en fastighet utan hiss, eller en barnfamilj eftersom det handlar om en större lägenhet, eller en äldre person för att det handlar om en lägenhet på bottenvåningen i en fastighets utan hiss. Hyresvärden uppmanas också av Boplats att kryssa i ru- tan matcha mot sökandes lägenhetsprofil. När lägenheten läggs ut bestämmer hyresvärden också hur många dagar den ska ligga ute på hemsidan. Eftersom det ofta är många som matchar kriterierna anger också hyresvärden hur datasystemet ska sortera matchningarna. Det går här att välja till exempel den sökandes registreringsdatum men vär- den kan också låta slumpen bestämma. Efter att ett visst antal bostadssökande har anmält sitt intresse tas lägenheten bort från listan på lediga lägenheter, den avpublice- ras. Systemet sorterar då alla ansökningar efter urvalsprofilens kri- terier och rangordnar alla efter den sorteringsordning som värden har valt. En lista skapas med matchningarna. Hyresvärden väljer sedan ut ett antal personer, vanligtvis ca 5 personer, och dessa erbjuds att komma på visning av lägenheten. Boplats är inte inblandade i visningsförfarandet utan detta är mellan hyresvärden och de sökande. En del värdar väljer att göra en förenklad kreditupplysning innan de väljer ut de sökande som får visningserbjudande. Hyresvärden tar själv hand om visningen. Efter visningen väljer hyresvärden ut den hyresgäst man anser bäst bland de sökande som anmält fortsatt intresse för lägenheten efter visningen. Kontrakt och vidare kontakter sköts av hyresvärden själv. De bostadssökande har också i system en aktiv roll där de själva måste söka bland de lediga lägenheter som finns. Den sö- kande anmäler själv intresse för varje ledigt objekt som passar de egna önskemålen eller som man tror man har bästa förutsättningar för att få. Det finns inga begränsningar för hur många lägenheter den sökande kan anmäla intresse till och inte heller begränsar de formella kraven från värdarna då dessa inte redovisas för den sö- kande. Om den sökande inte uppfyller de formella villkor kommer detta fram i matchningsprocessen men detta är ingenting som den sökande har tillgång till. När en lägenhet avannonserats sker en automatisk sortering av de sökande som utgår från den profil som fastighetsägaren fyllt i för lägenheten samt de urvalskriterier som värden bestämt och detta matchas mot de sökandes profiler. Många värdar väljer enligt Boplats att slumpa fram turordningen. Även de som inte matchar hyresvärdens villkor finns med på den sorterade listan och kan ses av hyresvärden. Värden avgör sedan vilka sökande som bäst passar för den aktuella lägenheten och dessa erbjuds visning av värden. Värdarna lägger själva in uppgifter om tid för visning och ett kon- taktnummer för att avtala tid. Det är enligt Boplats personal väldigt vanligt att de sökande inte hör av sig och varken svarar ja eller nej. 6 av 10 kallade personer låter bli att svara på visningserbjudandet. Efter visningen fyller de sökande i på sina personliga sidor huru- vida de är intresserade eller inte. Den som inte är intresserad har ett antal alternativ till varför man inte är intresserad. Det finns ingen begränsning för hur den sökande kan tacka nej men den aktuella värden kan se hur den sökande tackat nej till ett erbjudande hos just den värden. Acceptansen för att den sökande tackar nej är stor enligt Boplats personal eftersom den kommit till visningen och sedan talat om vad som inte var bra med lägenheten. Om fler än en person tackar ja är det upp till värden att avgöra vem som får lägenheten. Den som inte blir erbjuden kontraktet får ett meddelande om detta. Erbjuden service på Boplats . Service riktad till fastighetsägarna En matchning av hyresgäster enligt villkor och urvalsprofil som fastställs för respektive lägenhet av värden. Helpdeskfunktion gällande datasystemet. Utbildning i Boplats datasystem. /år för att kommunicera med värdarna. E-post till värdarna. Seminarier med teman. Aktivitet för alla uthyrare som jobbar i systemet i informationssyfte och för att underhålla nätverk mellan Boplats och bostadsbolagen. Service riktad till bostadssökande Hjälp vid registrering av bostadssökande, bl.a. hjälp att lägga in en korrekt sökande profil. Hjälp att räkna ut inkomst för att få korrekta uppgifter vid registrering som bostadssökande. Personlig hjälp vid besök eller telefon till personer som saknar tillgång till internet att söka och bevaka bostadsansökningar. Tips med saker att tänka på för den som söker lägenhet. Information och tips om hur andrahandsuthyrning går till och vilka regler som gäller runt detta. Länkar till bostadsföretag. Information om hur borgen fungerar för den som inte tjänar tillräckligt och får hyra med hjälp av att någon går i borgen som garant för att hyran blir betald. Länk till korttidsboende med budgetpriser. En del på Boplats är direkt riktad till studenter med informa- tion om lediga studentlägenheter, studentlänkar, pratiska tips och råd om att flytta hemifrån och tips om andrahandsut- hyrning riktat till studenter. De vanligaste frågorna och svaren från bostadssökande finns samlade på hemsidan. Bytesbörs för byten hyresrätt till hyresrätt. Information om korttidsboende, främst riktad mot företag som söker boende för anställda i centralt läge med eventuell tillgång till kringservice. Billigare alternativ finns också som riktas till studenter och turister. Information och tips om nyproducerade bostadsrätter och vil- lor, lånestrategi, hjälp att kalkylera ränta, lista på lediga bo- stads- och äganderätter samt detaljerad information om speci- fika projekt. Länkar till hyresnämnd, adressändring, information om handi- kappanpassning av lägenheter, hyresgästföreningen, fastighets- nämnden, tomtkö samt hur man söker bostadsbidrag. Statistik om antalet sökande på Boplats, sökande per område osv. Boplats anordnar regelbundet utställningar och temadagar med olika teman. Exempel är en utställning om seniorbostäder med anslutande temadag, en guidad bussresa till förorterna i norr för att visa olika områdens kvaliteter och temadagar om bostads- områden med nyproduktion. planeras te- mat min första bostad med råd och fokus på vad man ska tänka på när man flyttar hemifrån till sin första egna bostad. Unga vuxna på bolånemarknaden Rapport nr 4 från SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Unga vuxna på bolånemarknaden – En rapport på uppdrag av Sammanställd av och från Unga Utredare, med utgångspunkt från rapporten för unga vuxna på bolånemarknaden av och från , och rapporten förutsättningar på bostadskreditmarknaden av och från Regeringen tillsatte en nationell bostadssamordnare som fick i uppdrag att kartlägga hindren, belysa hur kommunerna lever upp till sitt ansvar för bostadsförsörjningen, visa på goda exempel samt se över vilka åtgärder som krävs för att förbättra ungas möjlighet till ett eget boende. I ursprungliga direktiv ingick att kartlägga hinder för unga vuxna att få tillträde till bostadsmarknaden. I det tilläggsuppdrag som tilldelades gavs den nationella bostadssamordnaren i uppdrag att under- söka vilka möjligheter som finns att underlätta för unga att få bostadslån. Uppdraget omfattar en inventering av vilka krav som bolåneinstituten ställer på dem som söker lån för att finansiera sitt bostadsköp. Vidare uppdras att identifiera eventuella skillnader i bedömningen av unga som söker bostadslån. I uppdraget ingår även att kartlägga bankers och kreditinstituts syn på unga vuxna som lånsökande och om synen påverkar bedömningen av huruvida per- soner i gruppen beviljas bostadslån eller inte. Tilläggsuppdraget har medfört att två delstudier har gjorts av externa utredare på uppdrag av, och i nära samarbete med, Bout- redningen. och från konsultföreta- get har i en separat delstudie kartlagt olika bolåne- institut, deras regelsystem och tillämpning, med fokus på unga vuxnas situation vid bostadsköp. Vidare har och från konsultföretaget utfört en del- studie om synen på unga som kundgrupp och hur mötet sker mel- lan unga som söker bostadslån och tjänstemän på banker och kre- ditinstitut. Studierna har utförts i nära samarbete mellan , Unga Utredare och . Den slutliga samman- ställningen av de två delstudierna har slutligen utförts av Unga Utredare i samråd med övriga inblandade. Vi vill tacka alla de personer som varit inblandade i delstudierna, de aktörer på bolånemarknaden som kontaktats och framförallt de bolånerådgivare som ställt upp i djupintervjuer. Bostadsmarknaden – en modell............................................... Bolånemarknadens regler och aktörer .................................... Lånevillkor och kreditprövning .............................................. Intervjuer med bolånerådgivare .............................................. Bolånerådgivares attityder och påverkan................................ Slutsatser och förslag till fortsatt arbete................................. Gruppen unga vuxna har flera av de karaktäristika som uppfattas som riskfyllda hos bolångivarna utifrån nuvarande reglering och kreditprövningsmetoder. Unga har ofta lägre inkomster, kortare och otryggare anställningar, mindre förmögenheter och är ofta ensamhushåll. Därtill har unga vuxna ofta sämre ersättningsnivåer från socialförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen än andra grupper. Men enligt studien finns det inte några tecken på att gruppen unga vuxna skulle missgynnas av regelverket för bolån i sig eller ses som särskilt riskfylld grupp av bolångivarna enbart utifrån faktorn ålder. De normer som ges i och Konsument- verkets allmänna råd sätter ramar för kreditgivningen som i allt väsentligt är välfungerande för majoriteten av kredittagarna och för en stabil utveckling på kreditmarknaden. är reglerna och normbildningen relativt konservativa. De rekommendationer om kreditprövningen som ges i föreskrifter och i de allmänna råden från båda myndigheterna styr in kreditinstituten på att främst för- medla krediter till låntagare som svarar mot normerna av att ha tillsvidareanställning, en bra kredithistorik och en hushållsekonomi som faller inom de typfall som anges av . Genom att flera företag konkurrerar om bolånekunderna och genom att nya företag etablerar sig som är beredda till en annor- lunda värdering av vissa riskfaktorer, sker en förskjutning av attity- der och arbetssätt som underlättar för gruppen unga vuxna att få bolån. Vår bedömning är att en sådan utveckling är på väg i bolåneföretagen. För att kunna följa utvecklingen av kreditmarknaden är det vik- tigt att finansmarknadsstatistiken löpande utvecklas för att omfatta även nya företag som etablerar sig. När nya aktörer som inte står under svensk tillsyn etablerar sig på bolånemarknaden, är det ange- läget att finna former för att även ta fram statistik för dessa före- tags utlåning. Det bör vara en fråga för SCB att söka former för att mäta omfattningen också av bolångivning från andra aktörer än de som står under tillsyn. I studien undersöks vilka möjligheter som finns för att under- lätta för unga vuxna att få bostadslån. Rapporten omfattar en inventering av vilka krav som bolåneinstituten ställer på dem som söker lån för att finansiera sitt bostadsköp. har kartlagt olika bolåneinstitut, deras regelsystem för kreditgivning och tillämpning med fokus på unga vuxnas situation vid bostads- köp. Under studien har företrädare för aktörerna på den svenska bolånemarknaden intervjuats. Ett större antal kreditinstitut har intervjuats, liksom företrädare för bla. Studien bygger också på djupintervjuer med bolånerådgivare där den enskilda rådgivarens roll har undersökts samt rådgivarens syn på gruppen unga vuxna bolånesökande. Unga Utredare har inter- vjuat bolånerådgivare på banker och i . Inter- vjuerna har genomförts på rådgivarnas bankkontor och innehållit diskussioner kring typexempel på unga vuxna lånsökande med olika förutsättningar. Studien har genomförts . De enskilda rådgivarna har stora möjligheter att påverka om ett lån ska beviljas eller ej. Under intervjuerna har det framkommit att rådgivare ibland kan låta sin magkänsla bli avgörande. Det är tydligt att rådgivarna betraktar unga vuxna som en speciell kundgrupp. Denna grupp befinner sig ofta i en etable- ringsfas i livet. De studerar i högre utsträckning än andra ålders- grupper, saknar ofta stadigvarande inkomst och kapital för en kontantinsats. De saknar även tillsvidareanställning i högre utsträckning än andra åldersgrupper. Allt detta har stor betydelse vid sökandet av bostadslån. påpekar flera rådgivare att unga ses som potentiella framtida kunder som i många fall förvän- tas få en bra löneutveckling och bli bra kunder framöver. Det är inte oproblematiskt för unga att lösa bostadssituationen genom bostadsköp. I många fall är det nödvändigt för unga vuxna att ha sina föräldrar som medlåntagare för att de ska få låna. En förutsättning för att detta ska vara möjligt är att föräldrarnas eko- nomi är tillräckligt god. Men bostadslån och köp av bostad är inte en bra lösning på bostadssituationen för unga vuxna i alla situatio- ner. Å andra sidan är det angeläget att underlätta för unga som är i en sådan situation där bostadslån och bostadsköp utgör en bra lös- ning på bostadssituation. Vissa förhållanden kopplade till kreditprövningsprocessen kan utvecklas för att förbättra kreditgivningen till gruppen unga vuxna. Användning av beslutsstöd i form av tex. credit scoring är en väg att göra mer preciserade kreditprövningar som kan vara ett viktigt medel i att utveckla kreditprövningen så att fler i gruppen unga vuxna kan få krediter. Genom statistiska bearbetningar av bakom- liggande variabler av betydelse för kommande kreditförluster kan bolångivarna lättare identifiera de individuella låntagare som har ett verkligt riskfyllt beteende och sannolikt ge lån till fler kunder i gruppen unga vuxna. Fortsatt utveckling av credit scoringmodeller är ett viktigt bidrag i denna utveckling. Därtill behöver sannolikt regleringen av kreditprövningsprocessen ses över så att lagstiftningen och reglerna från och öppnar för möjligheten att använda sig av denna typ av beslutsstöd i ökad utsträckning. Detta öppnar också för bolångivarna att möta den nya situationen med alltfler kunder som har kortare anställningar, driver egna företag m.m. Tidigare studier tyder på att unga vuxna i livets etableringsfas kan ha vissa svårigheter att ta sig in på bostadsmarknaden, som andra grupper på bostadsmarknaden inte har. Dessa svårigheter gäller främst i storstäder och tillväxtregioner.1 En grundläggande förklaring till unga vuxnas svårigheter kan sökas i generella livs- cykelförhållanden, som tex. att ungdomar i liten utsträckning hun- nit upparbeta en ekonomisk trygghet i form av tillsvidareanställ- ning och/eller sparade medel. I storstäder har ökade bostadspriser gjort att utbudet av bostäder i prisklasser som unga vuxna efter- frågar är begränsat. En granskning som genomfördes av Nordeas privatekonomer visade att det fortfarande var billigare, tex. som student, att köpa en bostads- rätt än att hyra en studentlägenhet i de flesta studentstäderna bl.a. och Umeå2. Andra rapporter som belyst situationen på bolånemarknaden och som bl.a. pekat på den allt större konkurrensen är tex. Finans- inspektionens rapport: Utvecklingen på bolånemarknaden3. Av denna rapport framgår, mot bakgrund av den snabbt ökande bostadsutlåningen i , att konkurrensen på bolånemarknaden ger tendenser till att medge höjda belåningsgrader4 hos bolåneföretagen. Detta bör i sig underlätta för grupper på En egen härd- unga vuxnas etablering på bostadsmarknaden. 2Gabrielsson, I. 2005, Billigare att äga än att hyra för student. Nordea privatekonomiska studie. Utvecklingen på bolånemarknaden. 4Belåningsgraden är den kvot som erhålls då lånebeloppet ställs i relation till säkerhetens värde. bostadsmarknaden utan eget kapital att förvärva bostad, däribland unga vuxna. innebär det en riskuppbyggnad i de finansiella företagen. bedömde att det finns en motståndskraft i de finansiella företagen för försämrade förhållan- den på bostadsområdet och att därmed riskuppbyggnaden inte utgör en allvarlig risk för stabiliteten i banksektorn. Ett antal studier har också genomförts av Boutredningen5, av ()6 samt av SCB7 som ur andra perspektiv belyser ungas situation på bostadsmarknaden, gruppens betalningsförmåga, samt bl.a. jämfört antalet nytillkommande årli- gen i gruppen unga vuxna med antalet tillgängliga bostäder i de storlekar som unga förväntas efterfråga. I rapporten från belyses också de förändringar i samhället som gör att villkoren för unga vuxna att få bostad kan upplevas som mer ogynnsamma nu än tex. under 1990- talet. Det gäller tex.