sou · GVB362 · 2008-01-01 00:00:00 — I fallet med konstanta utjämnings- koefficienter reduceras spridningen i kostnad per invånare med en tredjedel vid 25-procentig reduktion av kostnadsutvecklingsprid- ningen. Vid 50-procentig spridningsreduktion erhålls en halvering. Effekten är ungefär lika stor i alla fyra modellerna. Om utjäm- ningskoefficenterna successivt uppdateras erhålls påtagliga utjäm- ningseffekter endast i fyra- och sexårsmodellerna. Två- och treårs- modellerna spårar inte längre ur och spridningen förblir ungefär som initialt – åtminstone . Diagram 5 visar hur kommunernas kostnader per invånare kon- vergerar i alternativet Uppdatering vart sjätte år- konstanta utjämningskoefficienter med 25-procentig spridningsreduktion. Här erhålles som synes en påtaglig minskning i kostnadssprid- ningen. Diagram 5 Spridning i kommunernas kostnader per invånare – uppdatering , konstanta utjämningskoefficienter, 25 procents spridningsreduktion Det följande diagram 6 visar för samma beräkningsalternativ den simulerade utvecklingen av faktiska kostnader och normkostnader för tre kommuner med olika initial kostnadsnivå : kommun Hög, kommun Medel och kommun Låg. Diagram 6 Exempel 1 på simulerad utveckling per kommun - uppdatering , konstanta utjämningskoefficienter, 25 procents spridningsreduktion Ett anat exempel ges i diagram 7. Detta avser samma kommuner men alternativet Uppdatering , konstanta koeffici- enter och ingen spridningsreduktion. Diagram 7 Exempel 2 på simulerad utveckling per kommun - uppdatering , konstanta utjämningskoefficienter, ingen spridningsreduktion Resultatet får givetvis inte tolkas som en prognos för respektive kommun. Den simulerade utvecklingen per kommun beror på slumptalen och kan allts variera från en körning av modellen till en annan. Tendensen till utjämning i dessa båda alternativ är däremot klar. har gjorts preliminära beräkningar som pekade på att ett system av detta slag skulle kunna ge bra träffsäkerhet även under relativt ogynnsamma antaganden. Det skulle uppfylla kravet att vara opåverkbart för kommunerna och ge bättre incita- ment till resurshushållning än det nuvarande. De nya beräkningar som redovisat skiljer sig en hel del från de tidigare. Realismen är högre genom att en fördröjning införts mellan det år som kostnaderna uppkommer och det år dessa kost- nader finns redovisade. Fördröjningen uppgår i beräknings- modellen till . Vidare har analyser gjorts av olika alternativ för uppdatering. I de tidigare beräkningarna antogs ett intervall – i de nya beräkningarna analyseras fyra olika alternativ: , , och . poängterades den stora betydelse spridningen i kost- nadsutveckling har för att reducera skillnaderna i kostnader per invånare mellan kommunerna. Det ingick då beräkningsalternativ, där spridningen automatiskt justerades vid varje uppdaterings- omgång. Detta antagande var inte särskilt realistiskt, eftersom spridningen är en exogen faktor som inte påverkas av utjämnings- systemet – åtminstone inte direkt. I de nya beräkningarna antas spridningen över tiden. Alternativ analyseras dock där denna är reducerad – eventuellt som en indirekt följd av utjäm- ningssystemet. En annan förändring är att två olika antaganden görs när det gäller koefficienterna vid beräkningen av utjämningsindex. Detta index är avsett att mäta skillnaden i kostnadsutveckling mellan kommuner med höga LSS-kostnader per invånare och kommuner med låga. Koefficienterna skattas med lineär regression. Problemet, om man uppdaterar koefficienterna varje gång i samband med upp- dateringen av normkostnaderna, är att högkostnadseffekten efter hand tenderar att dränkas i den slumpmässiga spridningen om denna är för hög. Effekten kan då, som visades ovan, bli helt omvänd så att kostnadsskillnaderna mellan kommunerna börjar öka i stället för att som avsett minska. Valet av koefficienter är en fråga för utformningen av utjäm- ningssystemet. Om man önskar att kostnadsskillnaderna mellan kommunerna skall fortsätta att minska förefaller det mot bakgrund av här redovisade beräkningar vara bättre att låta koefficienterna ligga kvar för flera decennier framåt. Det bör dock påpekas, att detta resultat är beroende av de antaganden som gjorts i modell- simuleringarna avseende sambandet mellan utjämningsindex och den faktiska kostnadsutvecklingen. Verkligheten kan visa sig vara en annan och det finns givetvis ingen anledning att låsa detta i för- väg. Valet av uppdateringsfrekvens är inte självklart. Å ena sidan blir spridningen i kostnadsutvecklingen lägre, om man väljer ett längre intervall. Detta beror på att takten i kostnadsutvecklingen tenderar att jämna ut sig mellan kommunerna, om man mäter . Lägre spridning innebär bättre överensstämmelse mellan norm- kostnad och faktisk kostnad, dvs. en bättre kostnadsutjämning. Å andra sidan växer avståndet mellan normkostnad och faktisk kost- nad över tiden om ingen uppdatering görs, varvid alltså kostnads- utjämningen mellan kommunerna blir allt sämre. Tre eller intervall verkar vara en rimlig kompromiss. Som framgått av tabellerna ovan leder reducerad spridning i kommunernas kostnadsutveckling till att utjämningssystemet fun- gerar bättre. Om systemet i sig kommer att få denna effekt kan man givetvis endast spekulera över. Det verkar dock inte helt otro- ligt, eftersom normkostnaderna kommer att medföra en form av styrning över kostnadsutvecklingen, som man tidigare överhuvud- taget inte haft. Det finns i själva verket goda skäl att anta att det föreslagna normkostnadssystemet kommer att påverka spridningen i kost- nadsutveckling för LSS-verksamheten. Den empiriskt bestämda, initiala spridningen är baserad på en period, där det fanns mycket svaga incitament för kommunerna att söka påverka kostnaderna för LSS-verksamheten. Resultatet blev en mycket snabb kostnads- ökning totalt sett – betydligt större än för andra kommunala verk- samheter. Spridningen i kostnadsutveckling för LSS-verksamheten mellan kommunerna åren 2000–2005 är förmodligen också mycket större än för verksamhet i övrigt. Med ett utjämnings- system, som inte innehåller några kostnadsdrivande incitament, är det mindre troligt att spridningen mellan kommunerna kommer att ligga kvar på samma nivå. Beräkningarna har vissa begränsningar. Som nämndes ovan var det nödvändigt att utesluta ett 70-tal kommuner beroende på bris- ter i underlaget avseende insatser och kostnader 2000–2006. Det kan här finna en viss systematik, eftersom en anledning till stryk- ning har varit att ej redovisar insatserna i fall det gäller färre än tre personer. Detta drabbar självfallet mindre kom- muner och kommuner med låg andel insatser mer än andra. Ute- slutningen bedöms dock inte påverka beräkningsresultatet i någon nämnvärd omfattning. Det handlar ju här inte om skarpa beräk- ningar utan om att illustrera principer. En annan begränsning är att beräkningarna inte gjorts utgående ifrån faktiska kostnader utan på grundval av insatser omräknade till kostnader med hjälp av standardkostnad. Skälet härtill har varit en önskan att kunna använda data , där ännu inga data på kostnader föreligger. I syfte att undersöka betydelsen av detta har jämförande analyser gjorts av kostnads- och insatsutveckling för perioden /05. Det visar sig här att resultatet blir mycket likartat oberoende av om man använder insatser eller kostnader som grund för beräkningen. Spridningen i kommunernas insats- utveckling (antal personer med LSS-insatser per 10 000 invånare; oförändrat =100) perioden /05 uppmättes till 15,7 – motsva- rande för kostnadsutvecklingen var 15,2. Denna skillnad har mycket liten betydelse för det föreslagna utjämningssystemet. Motsvarande spridning för insatsutvecklingen /06 var 12,6. Detta pekar alltså på en viss tendens till minskning av spridningen mellan kommunerna när det gäller LSS-verksamhe- ten. Den lägre spridningen perioden /06 gör att man genom att använda insatsdata från får en mer rättvisande bild av systemets beräknade funktion än om man använt kostnadsdata för perioden /05. Skulle samma skillnad mellan insatser och kost- nader gälla också för perioden /06 blir systemets funktion också en aning bättre än som här har visats, dvs. avvikelsen mellan normkostnad och faktisk kostnad blir mindre. Motsvarande beräkningar har även gjorts när det gäller insatser för personer . Här är spridningen i insatsutveckling högre – 26,1 för perioden /06. Den har dock avtagit mycket . Samma tendens till lägre ökning av insatserna för kom- muner, som redan har hög andel med insatser finns även här och – vilket synes rimligt - något starkare än för befolkningen som hel- het. LSS-verksamheten är mycket speciell genom att i små kommu- ner mycket stora kostnader per invånare kan uppstå eller försvinna genom enstaka, mycket kostsamma fall, som kan tillkomma eller avvecklas inom . Detta är omöjligt att förutse i ett utjämningssystem. En rimligare lösning synes vara att man antingen löser detta på försäkringsbasis i någon form eller genom undantagsbestämmelser för det enskilda fallet. Med en reducerad spridning i utvecklingen av kommunernas kostnadsutveckling förefaller det finnas förutsättningar för att det föreslagna systemet skall kunna fungera bra och leda till önskade effekter avseende rätt- visa och förbättrad hushållning med allmänna resurser. Allt efter- som nya kostnadsdata kommer fram blir det möjligt att med hjälp av simuleringsmodellen göra ytterligare analyser för att belysa systemets egenskaper i olika avseenden och bestämma en slutlig systemutformning. Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per Utfall och effekter av föreslagna förändringar 2007 avgift, nuvarande/ nader 2005 kr per inv föreslagen, kr per inv beräknade nivå, kr per