sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — Det finns inga uppgifter på hur omfattande det är med svarta pengar på andra- handsmarknaden men majoriteten av de intervjuade unga, ungas företrädare och övriga aktörer på bostadsmarknaden är överens om att det är mycket vanligt förekommande. Om detta stämmer innebär det alltså att andrahandsmarknaden ger ett betydligt dyrare alternativ än den reguljära bostadsmarkan- den och det är uppenbart att det för många unga är det enda alter- 89 Källa: Fastighetsbyrå, (2006) Bostadsrookies. nativet som kvarstår när de inte uppfyller de formella villkoren på den reguljära bostadsmarkanden. Om ungas betalningsförmåga är i närheten av vad de själva anser, vilket kan stödjas av den generella bilden av förekomst av över- hyror på andrahandsmarknaden där många unga rör sig, skulle därmed de höga kraven på den reguljära bostadsmarknaden kunna få allvarliga konsekvenser för utsatta grupper. Krav på inkomst- källor och förutsägbar inkomst där de som inte anses ha betal- ningsförmåga därmed utestängs från den reguljära marknaden istället blir hänvisade till andrahandsmarknaden med konsekvensen att de istället får betala grundhyran som de inte anses ha råd med och utöver det ytterligare en summa svart. Vi vill tacka alla de som medverkat och delat med sig av sina åsikter, funderingar och erfarenheter. Både de unga som berättat om sina upplevelser, men också alla de ungdomsrepresentanter och andra aktörer på bostadsmarknaden som gett av sin tid, kunskap och synpunkter. Ytterligare vill vi tacka alla övriga som på ett eller annat sätt varit inblandade och medverkat i arbetet med rapporten. – Intervjufrågor till gruppsamtal Syftet med samtalet - Vår roll/intervjuaren – Vi är inga experter och vårt syfte är inte att ta reda på eller kontrollera vad ni kan utan det är ni som är experterna och delger oss era erfarenheter Ni kommer att vara anonyma Intervjuerna dokumenteras och bandas och sammanställ- ningen/utdrag kommer att finnas på vår hemsida. Hur länge du har bott i //? Vad gör du? Hur ser din bostadssituation ut? Hur har du fått din bostad du bor i ? Om du fick välja, hur skulle du vilja bo ? Särskilt område, storlek, med vem/vilka, boendeform, standard, kostnader? Vad tycker du är en rimlig bostadskostnad för dig? Vad skulle du ha råd att betala? Hur ser bostadssituationen ut för unga i din omgivning? Hur söker man bostad, vart vänder man sig och hur går man till- väga? Hur tycker du att Boplats /bostads- förmedling fungerar? – Frågan inte ställd i eftersom det inte finns någon motsvarighet till och bostadsförmedlingssystem. Finns det något som särskilt som försvårar att skaffa en egen bostad, just utifrån att man är ung? Hur ser hindren i sånt fall ut? Hur fungerar bostadsmarknaden för unga i //? (beskriv hur det ser ut, hur männi- skor resonerar, dina intryck.) Finns det en svart bostadsmarknad i //? (vad är dina intryck el. Vilka är dina erfarenheter av kontakter med till exempel med: bostadsförmedlingar, hyresvärdar, banker osv. Vilka konkreta förändringar skulle göra det lättare för unga att få möjlighet till ett eget boende? Något som någon av er anser att vi missat och som ni känner är viktigt att ta upp innan vi avslutar? – Intervjufrågor ungas representanter 1.Är bostadsfrågan en viktig fråga för unga? 2.Om ni skulle gradera hur viktig bostadsfrågan är för unga, ham- nar den bland de tre, fem eller tio främsta? 3.Är ungas möjlighet till eget boende en viktig fråga för er organi- sation? 4.Om ni skulle gradera frågan på en skala, kommer den bland de tre, fem eller tio viktigaste frågorna i ert arbete? 5.Anser ni att unga som grupp (främst i storstadsregionerna) har speciella problem på bostadsmarknaden som beror på att de är just unga? 6.Hur tror ni att unga ser på sina möjligheter till eget boende? 7.Hur ser ni som organisation på ungas situation på bostadsmark- naden? 8.Vad anser er organisation är de största hindren som möter unga när de söker bostad? 9.Finns det någon generell attityd/fördomar mot unga människor, från tex. banker, privata och allmännyttiga fastighetsägare, männi- skor som vill hyra ut i andrahand, organisationer som HSB, , Fastighetsägarna? 10.Vilka frågor driver ni för att förbättra era medlemmars möjlig- het till en egen bostad? 11.Vilka konkreta åtgärder skulle ni vilja se för att förenkla ungas etablering på bostadsmarknaden? Vad heter du och vad är din position? Vem företräder du? Hur ser bostadssituationen ut för unga ? Vilken typ av bostäder tycker du passar unga? Vad tror du unga har för krav och förväntningar på sitt boende? Vad tycker du är en rimlig bostadskostnad för en ung person? Hur fungerar bostadsmarknaden för unga i ? (beskriv hur det ser ut, hur människor resonerar, dina intryck.) Hur söker man en bostad , vart vänder man sig, hur går man tillväga? Hur tycker du att ett bra bostadsförmedlande för unga skulle kunna se ut? (finns det redan, var? Fördelar och nackdelar?) Finns det något som särskilt försvårar att skaffa en egen bostad, just utifrån att man är ung? Hur ser hindren i sånt fall ut? Finns det en svart bostadsmarknad? Om, varför tror du att den finns och vad skulle kunna göras åt den? Hur tycker du att andrahandsmarknaden fungerar ? Tycker du att det ska finnas någon kontroll på andrahandsuthyr- ningar? (varför och då hur? varför inte?) Diskuterar man gruppen unga i er organisation? (om, hur och varför?) Hur skulle ett bostadsförmedlande se ut som gynnar er organisa- tions medlemmar? Vilka konkreta förändringar tror du skulle göra det lättare för unga att få möjlighet till ett eget boende på dagens bostadsmarknad? Finns någon annan synpunkt gällande unga på bostadsmarknaden som inte passat in i någon annan fråga? Har vi missat någon fråga? – Presentation av intervjuade aktörer på bostadsmarknaden , regionchef i . bildades och är ett av de största privat- ägda bostadsföretagen i . förvaltar 25 000 lägenheter i 30 orter, främst landets storstadsregioner, , och . Fastighetsägarna är de privata fastighetsägarorganisationer- nas gemensamma instans. Främsta uppgiften är att företräda fastig- hetsägarnas intressen på nationell och EU-nivå och att utveckla kompetensen inom branschen. Det görs genom kontinuerliga kontakter med politiker, myndigheter och massmedia och genom initiativ och stöd till utvecklingsverksamheten inom fastighets- området. Fastighetsägarna är uppdelade på fem regionföreningar. Via föreningarna har den enskilde fastighetsägaren tillgång till en rad tjänster. Föreningarna kan t ex hjälpa till med hyresförhandlingar samt vid kontakter eller tvister med hyresgäster eller myndigheter. Föreningarna ger också råd i tekniska, ekonomiska och juridiska frågor. Fastighetsägarna Syd företräder de privata fastighetsägarna i , och Kronobergslän. är en demokratisk medlemsorganisation för hyresgäster. Över en halv miljon hushåll är medlemmar i arbetar med bland annat informa- tion, opinionsbildning och utredningar i boendefrågor. Även arbete med policyfrågor som har med hyror och förhandlingar att göra, sker här. Grundläggande mål är allas rätt till en god bostad till rim- lig kostnad och att alla hyresgäster garanteras ett boende med trygghet, inflytande och gemenskap. HSB står för Hyresgästernas Sparkasse och och bildades av i . Syftet var att bygga och förvalta bra och prisvärda bostäder för medlemmarna. är HSB en rörelse som har totalt har ca 540 000 medlemmar och drygt 4 000 bostadsrättsföreningar runt om i landet. HSB är en kooperation som består av 34 regionala föreningar och är uppbyggd som en uppbyggd som en federation med självständiga organisatio- ner i tre led, bostadsrättsinnehavaren, regionala och . , ansvarig för försäljningsorganisationen. MKB grundades och är med sina 20 700 lägenheter Malmös största hyresvärd. Styrelsen för MKB utses av kommunfullmäktige och speglar dess partipolitiska sammansättning. , chef intresse- & omvärldsbevakning. är de allmännyttiga bostadsföretagens intresseorganisation. Som medlemmar välkomnas även företag eller organisationer som har som huvudsaklig uppgift att förvalta bostäder och lokaler vilka upplåts med hyresrätt. bildades och omfattar cirka 300 bostadsföretag. Medlemmarna finns över hela och varierar i storlek från 33 lägenheter till 47 000. Styrelsen består av kommunalt valda ombud. Styrelsen ger i sin tur uppdrag åt ett tjänstemannakansli att bedriva verksamhet som främjar medlem- marnas intressen. , chef för . grundades och ägs av . är största bostadsbolag. Var åttonde stockholmare bor i en lägenhet ägd av Svenska bostäder, nästan 90 000 människor, fördelat på 43 000 lägenheter. har också 5 100 lokaler. – Presentation av intervjupersoner , 6 personer: 4 män och 2 kvinnor. 1 person född och uppväxt i . Man, och bott i /. Bor hos föräldrar i en 3:a. Avbrutit studier på gymnasiet. Har tidigare bott 10 månader i egen lägenhet men fick flytta hem p g a ekonomiska problem. Står i MKB:s kö. Man bott i /. Avbrutit gymnasiestudier väntar på att få börja på Komvux. Bor hemma med föräldrar i en 4:a med tre syskon. Vill söka bostad. Vill söka arbete. Man har bott i /. Går på gymnasiet. Bor hemma med mamma i en tvåa på 60 kvm. Vill flytta efter gymnasiet. Vill arbeta efter gymnasiet. Man , bott i /. Har gått Fordonsteknisktprogram. Bor inneboende i rum. Står i MKB:s kö. Kvinna , bott i . Första boendet i var i mindre stad i mellan Bor tillsammans med mamma och tre syskon i en 4:a. Har erfarenhet av studentboende i . Studerar på universitet i . Står i MKB:s kö. Vill flytta och bo nära sin familj. Kvinna , född och uppväxt i mindre stad i . Bott i andrahand och som inneboende i rum både i och i olika omgångar . Förstahandskontrakt på en 2:a sedan 1,5 månad tillsammans med kompis. Betalar en hyra på /mån och person (/mån). Bott i studentrum och andrahandsboende. Studerat och studerar på universitet. Projektanställd och arbetar för ideell organisation. , 5 personer: 3 män och 2 kvinnor. 4 personer födda och uppväxta i Man, , född och uppväxt i Stockholmsförort. Bor i kollektiv – fem personer hyr tillsammans en villa i . /mån i kallhyra. Ska flytta tillbaka till flickvän som har en 1,5 på 39 kvm innanför tullarna i . Hyra /mån. Erfarenhet av andrahandsboende och rivningskontrakt . Står i bostadskö. Man, , född och uppväxt i . Flyttade hit till flickvän. Separerad med delad vårdnad om son som är . Bodde i en 2:a i andrahand närförort till (2006) betalar /mån. Arbetar men har ingen tills vidareanställning. Studerar musik på egen hand. Står i bostadskö. Kvinna, , född och uppväxt i Stockholmsförort. Flyttat hemifrån till pojkvän som 18–19 åring. Därefter bott med kompisar på olika ställen men tröttnade snart. Mamma bytte sin 2:a till två 1:or, hon bor i en 1:a på 26 kvm och betalar /mån. Anställd vikariat deltid. Arbetar som kock – undviker att arbeta heltid, för att skriva och göra annat. Har stått i SKB:s kö och står i Svenska bostäders internkö. Man, , född och uppväxt i mellanstor stad i norra . Bott i i , . Hyr en 2:a, bostadsrätt innanför tullarna tillsammans med flickvän. Hyra /mån. Arbetar tidsbegränsad anställning. Står i bostadskö. Kvinna, , född och uppväxt i större stad i mellan . Har bott i studentlägenhet i andra hand i och har bott tillsammans med pojkvän i . Har just fått anställning i och bor hemma hos föräldrarna i . Stått i HSB:s kö . Poängen räcker inte till en lägenhet i . , 9 personer: 8 kvinnor och 1 man. Alla födda och uppväxta i . Kvinna, , bott i . Född och uppväxt på annan ort i . Bor inneboende hos sin bror som har en 4:a. Hyran är /mån och person. Arbetar som vikarie på förskola. Söker bostad, har sökt aktivt . Kvinna, , född och uppväxt i . Flyttat direkt från föräldrahemmet till egen lägenhet. Egen förstahandslägenhet via Boplats . Kvinna, , född och uppväxt på mindre ort utanför . Bor hemma efter utlandsvistelse. Nyss fått tills vidareanställning. Söker bostad, har sökt aktivt . Man, , född och uppväxt på mellanstor stad i . Bor i men skriven hos föräldrarna. Inneboende i rum på 13 kvm och betalar /mån inkl. el och vatten samt telefon/bredband. bott i andra hand och hyrt av kompis. Behovsanställd, söker arbete. Kvinna, , född och uppväxt på annan ort i . Flyttade till pojkvän . Bott i andra hand och sökt bostad aktivt. Skriven hos föräldrarna tills då hon fått eget kontrakt. Arbetslös och söker arbete. Kvinna, , född och uppväxt på annan ort i östra . Bott i i i andra hand med kompisar. Skriven hos föräldrarna – flyttat hemifrån vid 15–då hon började på gymnasiet. Studerat utomlands och studerar åter i . Pendlar till och från hemorten där hon bor i pojkvännens lägenhet, bor inneboende hos olika kompisar i . Söker inte bostad p g a tidsbrist och dålig ekonomi. Kvinna, , född och uppväxt i närförort till . Skilda föräldrar med nya familjer som hon inte vill bo med. Skriven hos mamma. Inneboende hos kompis/bekant i en 3:a. Mannen som har kontrakt söker fler inneboende för att klara hyran. Deltar i arbetsmarknadsåtgärd. Kvinna, , född och uppväxt på annan ort i mellan . Bor nu i kontorslokal på 7 kvm utan dusch. Skriven hemma hos föräldrarna. Egen företagare och arbetar extra. Bott i andra hand och sökt bostad efter separation. Kvinna, , född och uppväxt i Flyttat hem studier och bor hos föräldrar. Arbetar – framgår inte vilken typ av anställning. (siffrorna går inte jämt upp utan är en mer översiktlig beskrivning. Flera personer kan ha bo på ett visst sätt men ha erfarenhet av annan form av boende, en person kan exempelvis både studera och arbeta, eller både studera och söka arbete) Åldrarna 19–32, varav 8 är män och 12 kvinnor En person går på gymnasiet En person ska börja på komvux Tre personer studerar på universitet, två på heltid och en deltid. Fyra personer är arbetssökande. Tio personer har tillfälliga arbeten i form av vikariat och tim- anställning, varav en person har ett eget företag och en studerar parallellt, en av dessa deltar för tillfället i arbetsmarknadsåtgärd, en är svar via e-post skriver att hon arbetar men söker annat arbete – osäkert om hon har tills vidareanställning. Tre personer har tills vidare anställning. Fyra personer har eget kontrakt. Varav tre personer har borgenär. Sju personer bor hemma med sina föräldrar. Två av dessa har inte ännu försökt att skaffa en egen bostad. Fyra är återvändare som bott utanför föräldrahemmet. Fem är skrivna hemma men bor inte hemma, kan vara fler men dessa har själva nämnt det. Fem personer bor inneboende. Tio personer har erfarenhet av att bo i andra hand. Sammanställning av förfrågan till fastighetsägare gällande stör- ningsanmälningar bland unga hyresgäster. Vid intervjuer med unga, representanter för politiska ungdoms- förbund, fastighetsägare och intresseorganisationer på bostads- marknaden framkommer att unga ofta uppfattas som högljudda och upplevs som en grupp som i högre grad än andra kan leva ett liv som är störande för grannar. Det finns också en generell syn att unga utgör en risk rent ekonomiskt. En förfrågan har gått ut till privata fastighetsägare via fastighets- ägarnas organisation för att försöka få en samlad bild av unga som hyresgäster. Följande frågor har ställts: 1.Känner ni till någon undersökning angående störningsären- den där man tittat på vem som stör, t ex hushållets sam- mansättning och ålder? 2.Om sådana undersökningar/statistik existerar, finns det möjlighet för (M 2005:01) att ta del av detta material? 3.Om inte någon konkret undersökning eller statistik finns att tillgå, är er generella uppfattning att unga som grupp är överrepresenterade när det uppstår problem med störande beteenden? 4.Finns det någon information om det är någon speciell typ av störning det handlar om när unga är inblandade, om inte, vad är er uppfattning? 5.Finns någon information om ungas eventuella störande beteende är av mer upprepad karaktär än andra gruppers, om inte, vad är er uppfattning? 6.Finns någon undersökning om huruvida unga är sämre opå att betala hyran än andra grupper, om inte, vad är er upp- fattning? Frågorna har besvarats av två medlemsrådgivare som arbetar med störningsärenden. 3- Nej, snarare förenat med drogproblem och/eller psykisk ohälsa 4- höga ljudnivåer med upprepade festtillfällen, samt störande gäster. Spelar musik högt. 5- De flesta förstår allvaret vid en tillsägelse av något slag.Enstaka störning föranleder sällan mer än ett påpekande. 6- Nej, unga är inte sämre på att betala hyran. Äldre kan lika gärna få ekonomiska problem vid t ex arbetslöshet, långa sjukskrivningar o d. Två fastighetsägare Två fastighetsägare En anställd vid Fastighetsägarna Norrbygden, vars arbetsuppgifter bland annat handlar om inkasso och störningsärenden. 3- Uppfattningen är att unga som grupp är överrepresenterad när det gäller störande beteende. 4- Uppfattningen är att det oftast handlar om hög musik, hög- ljuddhet sent på kvällar/nätter och buller i trapphus. 5- Uppfattningen är att det räcker med att säga till en gång – stör- ningarna från unga är inte av upprepad karaktär. Det finns de som behöver fler tillsägelser men detta problem är inte åldersrelaterat. 6- Uppfattningen är att de som inte betalar hyran, men att gruppen som är födda har störst svårighet med hyresbetalningar. Personer mellan 20 till . 3- Det finns inget som tyder på att unga stör mer än andra 4- Nej, ev. hög musik /nätter 5- Nej, unga är inte mer återkommande än någon annan hyresgäst- grupp. 6- Det finns ingen undersökning/statistik. I vårt studentbostads- företag är det en högre andel dåliga betalare jämfört med vanliga hyresrätter. Kreditprövning görs inte av studenter, enda kravet är redovisade studieresultat. Har svarat följande: För oss är det enkelt att svara på detta. Vi gör ingen skillnad på hyresgäster vad avser ålder, vi har samma krav för alla åldersgrupper. Som ung kan det ibland vara svårt med uppvi- sande av tillräcklig inkomst varpå vi ber om en borgenär. När det gäller störningar har vi inte gjort någon undersökning men bedöm- ningen är att det inte är mer störningar på yngre hyresgäster än övriga 2 – ej svarat 3 – Uppfattningen är att unga inte är överrepresenterade 4- Uppfattningen är att det möjligen är fler unga som har fler fest- relaterade störningar. 6- Unga är inte sämre än andra med att betala hyran. Unga utan inkomst har dessutom oftast en borgenär på kontraktet. Ingen statistik förs men det finns inget som tyder på att de skiljer sig när det gäller störningar eller betalningsförmåga. Det finns en större oro då man tecknar kontrakt med en 18-åring – inte förvärvsarbetat särskilt länge och inga referenser finns att tillgå från tidigare hyresvärd. Har meddelat att de inte har något att tillföra när det gäller unga särskilt. Statistik gällande ålder förs inte. Statistik är uppdelad på geografiska områden. Generell minskning när det gäller obetalda hyror noteras. Det förklaras med bristen på lediga lägenheter och en något förbättrad konjunktur. Antalet störningsärenden har däremot ökat generellt – särskilt när det gäller missbrukare, perso- ner med psykisk ohälsa och gamla dementa även familjebråk mellan vuxna har ökat. Man försöker bemöta detta genom att tidigt agera och kontakta vederbörande men känner inget stöd från sociala myndigheter. Man efterfrågar ett bättre samarbete med fastighets- ägare och vaktmästare och att involverade informeras om åtgärder och insatser som görs för personer med särskilt stöd. Detta skulle bespara människors lidande och spara både tid och pengar säger inkassoavdelningen vid . Södra innerstaden, Boenheten Har inkommit med avhysningar som de fått från Kro- nofogdemyndigheten. De visar att 8 ärenden för födda och senare blivit avhysta och 10 ärenden har givits upp- skov/anstånd/avhysningen har återkallats. 36 ärenden för födda har avhysts från sina lägenheter och 76 ärenden har givits uppskov/fått anstånd/avhysningen har återkallats. Siffrorna gäller ärenden inte personer. I hela kommun verkställdes 134 avhysningar 2005 och 201 ärenden bestod av uppskov/anstånd/ärenden som återkallats. Allmännyttiga bostadsföretags syn på störningsanmälningar. Ingen av de intervjuade känner till någon studie/statistik som bely- ser störningsanmälningar på hyresgäster relaterat till ålder. Ingen av företagen för sådan statistik. Tillfrågade som svarat på frågor arbetar med störningsärenden och grundar sig på deras uppfattning av hur de upplever unga hyres- gäster som kundgrupp i relation med andra grupper av hyresgäster. Urvalet av bostadsföretagen grundar sig på de svar från privata fas- tighetsägare och var de har sina fastigheter. Unga är överrepresenterade när det gäller störningsanmälningar. Flertalet störningar är engångsföreteelser. Det räcker med en tillsä- gelse – man vet inte var gränsen går. Bland de som stör mer frekvent är unga inte överrepresenterade. Typen av störningar består för det mesta av för hög musik, sena kvällar och nätter samt spring och högljudda röster i port och trappuppgångar. Inte ovanligt att de unga mister kontrollen och att objudna gäster dyker upp och uppför sig illa. Det är mycket ovanligt med störningar som har med slagsmål och gräl. Grannar som blir störda består också av unga – men de tänker inte på att anmäla eller klaga. Det är först när och om de själva blir föremål för klagomål som de blir varse möjligheten att själva klaga. Upplevelsen är att unga är överrepresenterade när det gäller den grupp som av olika anledningar inte betalar hyran eller inte betalar hyran. Exempel är en månad 2006 där 19 personer registre- rats. Redovisningen visar att 8 är födda , 5 är födda , 5 och en person . En grupp som återfinns i störningsanmälningar är unga som bor hemma, vars föräldrar inte är hemma/är bortresta eller där unga är och där föräldrarna står på kontraktet. Unga som bor själva/är ensamma blir lätt populära och föremål för objudna gäster. Samt att om dessa dessutom bor centralt är det praktiskt och centralt för besök, förfester och dylikt. Ingen statistik och känner inte till någon undersökning. Unga är överrepresenterade när det gäller störningsanmälningar. Men det är engångsföreteelser och räcker oftast med ett tillfälle. handlar det om ren okunskap och ett sökande gränser. Når stör man, var går gränsen för vad som är rimligt. Många har en libe- ral inställning till unga – när man väl gör en störningsanmälan är måttet rågat och störningarna har ofta pågått en period. Utlösande för en störningsanmälan är ofta en känsla av otrygghet – spring och högljudda röster i trappuppgången t ex. Det kan vara missbrukare eller annorlunda personer som sköter sig som hyresgäst men som väcker en känsla av otrygghet hos grannar. En grupp unga som utmärker sig är gymnasieungdomar som flyttat hemifrån och bor i ett särskilt område i kommunen alternativt bor i lägenheter där föräldrar står på kontraktet. Det är en mognads- fråga. Möjligt att man lätt drar alla unga över en kam trots att det är dessa yngre som har en större benägenhet att störa. Gällande betalning av hyran är pensionärer extremt punktliga. I övrigt är upplevelsen att gruppen som inte betalar hyran är fördelade på alla åldrar – det handlar ofta om problematik som inte är åldersrelaterad. kommuns fastigheter AB, Känner inte till någon studie/undersökning. Man för statistik över störningsärenden, ålder och boendetid. Här konstateras att störningsärenden är relaterade till ålder men fram- förallt boendetid. Vilket indikerar på bristande referensramar över vad som är rimligt, vad som är hög musik, vad som är störande för grannar och för vilka grannar – lyhördhet. Husen vi bor i är inte byggda för dagens hemmabio och ljud- anläggningar – de är byggda för transistorradion och TV:n. Bland unga som stör är det endast ett fåtal som man behöver åter- komma till. En viktig aspekt är att man har de grannar man har och känner de sig störda måste man försöka hantera detta. I vissa enstaka fall måste man även rätta den störda grannen om det går till överdrift. Inom studentbeståndet av lägenheter är det oerhört ovanligt med störningsanmälningar. Här har de boende liknande referensramar och hög toleransnivå när det gäller musik, sena nätter och fester.