sou · GWB329 · 2008-04-01 00:00:00 — Av punkten 2 framgår att lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesut- bildning ska fortsätta att gälla för de utbildningar för vilka utbild- ningsanordnare beviljats statligt stöd före . Med att statligt stöd ska ha beviljats före nämnda dag, avses att beslutet om statligt stöd ska ha meddelats . Vidare anges det i punkten 2 att lagen (2001:239) om kvali- ficerad yrkesutbildning ska fortsätta att gälla även för utbildningar, för vilka beslut om statligt stöd har förlängts enligt andra punkten i övergångsbestämmelserna till förslaget till förordning om upp- hävande av förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbild- ning. Enligt andra punkten i nämnda övergångsbestämmelser får Myndigheten för under vissa angivna förutsätt- ningar besluta att tidigare beslut om statligt stöd ska fortsätta att gälla till dess att beslut har meddelats i ansökningsärendet om att en utbildning ska ingå i . Grunden för denna möj- lighet är att myndigheten inledningsvis troligen inte kommer att hinna pröva alla ansökningar. Utbildningsanordnaren måste därför kunna ges möjlighet till kontinuitet i sin verksamhet. Om Myndigheten för sedan beslutar att utbild- ningen, för vilken tidigare beslut har förlängts, ska ingå i yrkes- högskolan, kommer utbildningen att omfattas av de nya bestäm- melserna från och med den dag beslutet börjar gälla. Skulle myn- digheten i stället avslå ansökan, ska de studerande som antagits till utbildningen innan avslagsbeslutet vunnit laga kraft få avsluta denna enligt äldre bestämmelser. Genomförande har behandlats i avsnitt 13.1. 14.2Förslaget till lag om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om statligt stöd till vissa eftergymnasiala utbildningar Förslaget till förordning om statligt stöd till vissa eftergymnasiala utbildningar innehåller bestämmelser om kommuners och lands- tings organisation och verksamhetsformer samt deras befogenheter och åliggande när kommunen eller anordnar utbildning som omfattas av förordningen. För att regeringen ska kunna med- dela dessa bestämmelser krävs enligt 8 kap. 5 och 7 §§ regerings- formen bemyndigande i lag. 14.3Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Föreslagna ändringar är följd av att påbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning inte ska finnas som utbildningsform . Studerande som påbörjat påbygg- nadsutbildning före ska dock få avsluta utbildningen enligt äldre bestämmelser. Överföring av påbyggnadsutbildningar till har behandlats i avsnitt 2.2.4 och genomförande i avsnitt 13.1. 14.4Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) har tillsyn över bl.a. påbyggnadsutbildningar och kompletterande utbildningar. Enligt 7 kap. 36 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess i denna tillsynsverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den en- skilde eller någon närstående till den enskilde lider men om upp- giften röjs. Bestämmelsen är tillämplig på uppgifter som inkommer från såväl andra myndigheter som från enskilda. Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. det föreligger presumtion för att uppgifterna är offentliga. Syftet med sekretessen är att skydda typiskt sett känsliga uppgifter om enskildas person- liga förhållanden. Uppgifter om betyg och studieresultat är sådana uppgifter som typiskt sett inte omfattas av sekretess. gäller inte för uppgifter som tas in i beslut i ett ärende. (se prop. 2005/06:161 s. 101) Grunden för att införa sekretess i tillsynsverksam- het var bl.a. att frånvaron av ett sekretesskydd kunde medföra att enskilda avstod från att skicka in uppgifter som var väsentliga för att ett ärende skulle kunna utredas på ett fullgott sätt. Det skulle kunna avse känsliga uppgifter i t.ex. läkarintyg och psykologut- låtanden. Om uppgifterna ändå skickades in riskerade de att bli offentliga, vilket kunde leda till stort obehag för den enskilde. (se prop. 2005/06:161 s. 63 ff.) Av samma skäl bör motsvarande sekre- tess gälla i Myndigheten för tillsynsverksamhet. Utredning om införandet av en 2007:50 En särskild utredare skall göra en analys av och lämna förslag till hur eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan skall sammanföras under ett gemensamt ramverk benämnt . Utredaren skall utarbeta förslag till de lag- och förordningstexter som behövs för att införa detta ramverk. Utredarens förslag skall syfta till att förenkla och förtydliga systemet för eftergymnasial yrkesutbildning samt till att underlätta prioritering och resursfördelning på nationell nivå. Förslagen skall vidare syfta till att säkerställa att uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring sker inom området. Utredaren skall analysera det statliga och offentliga åtagandet vad gäller yrkesutbildning på eftergymnasial nivå. Utredaren skall även lämna förslag till struktur för och ange hur ansvar och administration för denna verksamhet skall se ut. Utredaren skall klargöra hur olika former av eftergymnasiala yrkesutbildningar tillgodoser olika intressenters behov, uppskatta dimensioneringen av de utbildningar som skall sammanföras under samt bedöma hur ansvaret för finansieringen av utbildningarna skall fördelas och i vilken utsträckning studiefinansiering kan komma i fråga. Ansvaret för särskilt kostnadskrävande utbildningar, t.ex. flygutbildningar, skall uppmärksammas. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Med stöd av den tidigare regeringens bemyndigande gav chefen för dåvarande Utbildnings- och en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn och en djupare analys av den eftergymnasiala yrkesutbildningen utanför högskolan (dir. 2006:33). Regeringen beslutade tilläggsdirektiv (dir. 2006:108) som innebar en tidigareläggning av slutredovisningen till . Utredaren överlämnade betänkandet Eftergymnasiala yrkesutbildningar - beskrivning, problem och möjligheter (SOU 2006:115). Betänkandet behandlar delar av de frågeställningar som formulerats i de ursprungliga direktiven. Av betänkandet framgår bl.a. att den eftergymnasiala yrkesutbildningen kännetecknas av mångfald vad gäller utbudet men även svåröverskådlighet vad gäller skillnader och likheter mellan utbildningsformerna, liksom i fråga om bl.a. statens stöd och regelverkens utformning. Utredaren anser att det saknas principer för vilka villkor som skall ligga till grund för den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Utredaren anser också att problemen handlar både om hur utbudet är dimensionerat i förhållande till arbetslivets behov och om hur utbildning initieras, finansieras och följs upp. Utredaren föreslår att de utbildningsformer som staten bör stödja skall infogas i ett ramverk med en paraplyorganisation med uppgift bl.a. att svara för prioriteringar och resursfördelning på nationell nivå samt säkerställa att utvärdering och kvalitetssäkring sker. skulle kunna benämnas . Ett sådant ramverk förutsätter enligt utredaren ingen förändring av nuvarande huvudmannaskap för utbildningarna. Utredaren framhåller vidare att en nära samverkan mellan arbetsmarknadsutbildningen och den eftergymnasiala yrkesutbildningen är viktig. En sådan bör enligt utredaren omfatta bl.a. analyser av behov och förändringar på arbetsmarknaden. Utredaren anser att hela eller delar av utbildningar knutna till ramverket bör kunna utgöra viktiga inslag i arbetsmarknadsutbildningen. Utredaren framhåller samarbetet inom EU och den så kallade Köpenhamnsprocessen som syftar till att främja livslångt lärande, kvalitet och rörlighet. Ett ömsesidigt förtroende för de nationella systemen är enligt utredaren en förutsättning för att samarbetet inom EU skall fungera. Regeringen gör bedömningen att det eftergymnasiala yrkesutbildningssystemet utanför högskolan bör förenklas så att oönskade överlappningar mellan utbildningar och utbildningsformer reduceras och ingångarna i systemet blir tydligare. Utredningen om kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning beslutade den dåvarande regeringen direktiv för en utredning om kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (dir. 1994:36). Utredningens uppdrag var bl.a. att definiera behovet av kvalificerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå, bedöma behovet av avgränsningar mellan den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen och andra utbildnings-sektorer och lämna underlag till ställningstaganden i fråga om strukturen för den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen. Utredaren överlämnade betänkandet - Kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning (SOU 1995:38) i vilket det föreslogs att en parallell organisation för kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning vid sidan av högre utbildning skulle inrättas. Denna borde benämnas yrkeshögskola för att markera att det rörde sig om en alternativ studieväg som var likvärdig, men väsensskild från högskoleutbildning. Utredaren föreslog att vissa kompletterande utbildningar och kommunala påbyggnadsutbildningar skulle överföras till . Införandet av kvalificerad yrkesutbildning Den efterföljande regeringen beslutade att en försöksverksamhet med en ny kvalificerad yrkesutbildning med stark arbetslivsanknytning skulle bedrivas under ledning av en kommitté (dir. 1996:26 och 1996:41). Kommittén skulle även ta fram underlag för ställningstaganden till hur denna verksamhet kunde inordnas i utbildningssystemet. yrkesutbildning lämnade sitt slutbetänkande KY Kvalificerad yrkesutbildning (SOU Kommittén ansåg att kvalificerad yrkesutbildning borde ges en reguljär form inom utbildningssystemet samt att kommunala påbyggnadsutbildningar och kompletterande utbildningar - de senare med sin särart i behåll - borde införas under samma organisatoriska ram i form av en samlad, nationell administration. Lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning trädde i kraft . Kvalificerad yrkesutbildning blev en egen, reguljär utbildningsform inom det offentliga utbildningssystemet. Den dåvarande regeringen inrättade en särskild myndighet med uppgift att administrera den nya kvalificerade yrkesutbildningen. Övriga, befintliga former för eftergymnasial yrkesutbildning bedömdes inte vara aktuella att inordna i denna struktur. gav med anledning av utbildningsutskottets betänkande 2003/04:UbU8 till känna att en översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen var nödvändig (rskr. 2003/04:184). Utskottet ansåg att bilden av den eftergymnasiala yrkesutbildningen var svåröverskådlig. förordnades därför en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att analysera utbudet av eftergymnasial utbildning. Arbetsgruppens kartläggning publicerades i dåvarande Utbildnings- och skriftserie . Kartläggningen pekade bl.a. på behovet av en mer sammanhållen och effektiv organisation av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Behovet av en utredning om införandet av en yrkeshögskola Det finns flera utbildningsformer inom vilka det bedrivs eftergymnasial yrkesutbildning: kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning, folkhögskoleutbildning, kompletterande utbildning samt vissa kortare utbildningar vid universitet och högskolor som mer specifikt är inriktade mot ett visst yrke. De har vuxit fram under olika epoker och i olika sammanhang för att svara mot aktuella eller förväntade behov. Yrkesutbildning på eftergymnasial nivå förekommer också inom arbetsmarknadsutbildningen. I betänkandet Eftergymnasiala yrkesutbildningar - beskrivning, problem och möjligheter (SOU 2006:115) lämnas vissa fakta om utbildningsformerna och bedömningar som ger en god plattform för en grundligare analys och utredning. Regeringen gör bedömningen att viktiga frågeställningar återstår att utreda införas. De eftergymnasiala yrkes-utbildningarna skall fungera som vidareutbildning där gymnasieskolans yrkesutbildningar inte är tillräckligt omfattande eller saknas. Det behöver klargöras hur den eftergymnasiala yrkesutbildningen påverkas av en reformerad gymnasieskola och vuxenutbildning, vilka eftergymnasiala yrkesutbildningsformer som staten helt eller delvis bör stödja och vilka förutsättningar för studiefinansieringen som skall gälla. Detta gäller inte minst för olika kostnadskrävande utbildningar inom systemet. Vidare behöver det klargöras vilka möjligheterna och konsekvenserna blir för de olika utbildningsformer som bör inordnas under ett gemensamt ramverk samt vilka behov de kan tillgodose samhälle. Dessa senare frågeställningar har inte behandlats i ett sammanhang under . Utgångspunkten skall vara att de eftergymnasiala yrkesutbildningarna vid sidan av befintlig högskoleutbildning skall kunna tillgodose samhällets behov av yrkeskunnig arbetskraft i vid bemärkelse. Ansvarsfördelningen mellan olika intressenter och parter behöver analyseras liksom formerna för finansiering av utbildningarna inom ramverket . Det är angeläget att frågorna om flygutbildningarnas villkor, omfattning och hemvist blir föremål för övervägande. Kännetecknande för flygutbildningarna är att deras innehåll och utförande i stor utsträckning styrs av internationella konventioner och regelverk. Utbildningarna saknar en tydlig plats inom det svenska utbildningssystemet. Det finns ett flertal olika utbildningar vilka leder till olika certifikat för privat- och trafikflygare, helikopterpiloter, helikoptertekniker, flygtrafiklärare, flygtekniker och flygmekaniker. De bedrivs inom olika utbildningsformer, har olika huvudmän, olika former av statligt stöd samt olika villkor för finansieringen. Vissa utbildningar anordnas av privata anordnare och står av olika skäl helt utanför de statliga stödformerna. Det är även möjligt att utbilda sig till trafikflygare utomlands. Det är önskvärt att förenkla utbildningsstrukturen och klarlägga behovet på arbetsmarknaden inom flygområdet. Frågan om hur ansvaret och kostnaderna skall fördelas mellan staten, annan huvudman, arbetslivet och andra intressenter behöver utredas. Det är av vikt att kvalitetssäkringen av utbildningarna som sammanförs inom ramverket särskilt uppmärksammas. En tydlig uppföljning och utvärdering av och tillsyn över utbildningarna måste säkerställas. Det finns också ett behov av att klarlägga hur ramverkets former och organisation i dessa avseenden skall se ut. Validering och erkännande av reell kompetens liksom tillgodoräknande mellan utbildningsformer är frågor som rönt allt större intresse, bl.a. genom det europeiska och nordiska samarbetet. Den av den förutvarande regeringen tillsatta Valideringsdelegationen berörde i Delrapport från Valideringsdelegationen (dnr VLD 2006/81.5) bl.a. olika aspekter på validering. Det behöver inte minst inom yrkesutbildningsområdet tydliggöras vilka villkor och förhållanden som bör gälla. Mot denna bakgrund bedöms behovet vara stort av en utredning som lämnar förslag och underlag för ett ställningstagande i fråga om bl.a. vilka utbildningsformer som bör finnas inom ramen för en yrkeshögskola samt om dess struktur och funktion i utbildningssystemet. En särskild utredare skall göra en analys av och lämna förslag till hur eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan skall sammanföras under ett gemensamt ramverk benämnt . Utredarens förslag skall syfta till att förenkla och förtydliga systemet för eftergymnasial yrkesutbildning samt till att underlätta prioritering och resursfördelning på nationell nivå. Förslagen skall vidare syfta till att säkerställa att uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring sker inom området. Utgångspunkten skall vara att olika huvudmän även fortsättningsvis skall kunna bedriva utbildningar inom ramverket. Utredaren skall utarbeta förslag till de lag- och förordningstexter som behövs för att införa ramverket. Utredaren skall analysera det statliga och offentliga åtagandet vad gäller yrkesutbildning på eftergymnasial nivå. Utredaren skall även lämna förslag till struktur för och ange hur ansvar och administration för denna verksamhet skall se ut. Utredaren skall i en eventuell redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) särskilt beakta hur statens kostnader för studiefinansiering kan komma att påverkas av de förslag som utredaren lämnar. klargöra hur olika former av eftergymnasiala yrkesutbildningar tillgodoser olika intressenters behov, lämna förslag på hur det eftergymnasiala yrkesutbildningssystemet utanför högskolan kan förenklas så att oönskade överlappningar mellan utbildningar och utbildningsformer reduceras och ingångarna i systemet blir tydligare, lämna motiverade förslag om vilka av de utbildningar som skall sammanföras under som skall komma i fråga för statligt stöd inklusive studiestöd och i vilken utsträckning samt på vilket sätt stödet skall lämnas, göra en uppskattning av dimensioneringen av de olika utbildningar som skall sammanföras under i förhållande till samhällets behov av yrkesutbildad arbetskraft inom olika områden, föreslå hur gränsdragningen i fråga om olika huvudmäns ansvar för de utbildningar som skall sammanföras under skall se ut för att uppnå en så hög samhällsekonomisk effektivitet som möjligt, analysera och bedöma hur ansvaret för planering, utförande och finansiering av de aktuella utbildningsformerna skall organiseras och fördelas mellan olika regionala och nationella intressen samt mellan stat och kommun, lämna förslag om hur ansvaret för speciella och särskilt kostnadskrävande utbildningar, t.ex. flygutbildningar, där bl.a. nationella intressen eller internationella konventioner eller regler måste beaktas, skall fördelas mellan staten, annan huvudman, arbetslivet och andra intressenter, föreslå former och organisation för en enhetlig kvalitetssäkring innefattande tillsyn över och uppföljning samt utvärdering av utbildningar som skall sortera under , lämna förslag om hur validering och tillgodoräknande av utbildningar, t.ex. vad avser utländsk utbildning, delar av högskoleutbildning m.m., skall hanteras inom ramverk, bedöma hur gymnasieskolans och den gymnasiala vuxenutbildningens utveckling påverkar den eftergymnasiala yrkesutbildning som skall sammanföras under , och bedöma hur det europeiska och nordiska samarbetet avseende bl.a. ökad transparens mellan ländernas yrkesutbildningar samt arbetskraftens rörlighet påverkar . Utredaren skall samråda med utredningen om en reformerad gymnasieskola (dir. 2007:8), utredningen om en fristående vuxenutbildning (dir. 2007:32), utredningen om översyn av myndighetsstrukturen inom skolväsendet m.m. (dir. 2007:28) och utredningen om en flexiblare arbetsmarknadsutbildning (dir. 2006:70 och 2006:125). Utredaren skall även samråda med Valideringsdelegationen och andra berörda myndigheter, arbetsmarknadens intressenter samt berörda studerandeorganisationer. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . (U 2007:07) Med stöd av regeringens bemyndigande gav ansvarigt statsråd en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en analys av och lämna förslag till hur eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan skall sammanföras under ett gemensamt ramverk benämnt (dir. 2007:50). Regeringen ger nu utredaren i uppdrag att utöver det som omfattas av de ursprungliga direktiven också föreslå hur verksamheten vid Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning skall förhålla sig till det nya ramverket benämnt . Utredaren skall, bl.a. med beaktande av myndighetsförordningen (2007:515) utarbeta nödvändiga författningsförslag och även föreslå hur den samordnade myndighetsorganisationen för skall lokaliseras. Uppdraget skall fortfarande redovisas . Utredningen har sammankallat en referensgrupp. Vid fyra tillfällen har frågeställningar och underlag till betänkandet diskuterats: , , och . Referensgruppen har bestått av följande personer: Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Fria konstnärliga och hantverksinriktade utbildningar kommuner och landsting (SKL) i (LO) kommuner och landsting (SKL) Fria konstnärliga och hantverksinriktade utbildningar Kompletterande utbildningar i tre kategorier har på utredningens uppdrag gjort en preliminär fördelning över dagens kompletterande utbildningar i tre kategorier, högskoleförberedande (H), kulturarvsbevarande (K) och yrkesinriktade (Y). I nedanstående fördelning är även korttidskurser inkluderade. Utredningen har dock föreslagit att dessa hanteras särskilt. (Se avsnitt 2.4) (H) Högskoleförberedande utbildningar Tillsyn, studiestöd, stats- Tillsyn, studiestöd, stats- Tillsyn, studiestöd, stat- Konstskola på nätet I, Tillsyn, studiestöd, stats- Konstskola på nätet II, Tillsyn, studiestöd, stats- struktion och sömnad, Fotolinjen med digital in- Inredning och design, Kompletterande utbildningar i tre kategorier SOU 2008:29 (H) Högskoleförberedande utbildningar Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Fotografi, Video och Web Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, "andra året" inriktning pro- Tillsyn, studiestöd, Konstnärlig grundutbildning: in- Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, FIDU: Formens Hus bildning, Konstlinjen & Formlinjen Konstnärlig utbildning i målning, Tillsyn, studiestöd, SOU 2008:29 Kompletterande utbildningar i tre kategorier (H) Högskoleförberedande utbildningar Konstnärlig utbildning i skulptur, Tillsyn, studiestöd, Jazz, /soul, sångare och Klassisk sång och musiklinje år 1 och 2 heltid, år 1 heltid, Tillsyn, studiestöd, år 2 heltid, Tillsyn, studiestöd, Teaterlinje år 1 och 2 heltid, Bild och rumsgestaltning, Tillsyn, studiestöd, Färg och form - fördjupning, Tillsyn, studiestöd, (fd Konstnärlig grund- läggande utbildning II, Tillsyn, studiestöd, utbildning I, ) Tillsyn, studiestöd, utbildning i Musik, Lunds Konst o Designskola Tillsyn, studiestöd, Bild och grafisk form, Tillsyn, studiestöd, Konst och formgivning, Tre- Tillsyn, studiestöd, Konsthantverk och formgivning, Tillsyn, studiestöd, Konsthantverk och formgivning, Tillsyn, studiestöd, Konsthantverk och formgivning, Tillsyn, studiestöd, Konsthantverk och formgivning, Tillsyn, studiestöd, Konsthantverk och formgivning, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Förberedande scenisk utbildning, Tillsyn, studiestöd, Förberedande/kompletterande ut- Tillsyn, studiestöd, bildning för konsthantverk och Kompletterande utbildningar i tre kategorier SOU 2008:29 (H) Högskoleförberedande utbildningar Musikutbildning, nivå 1 Musikutbildning, nivå 2 Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Konstnärlig fördjupning 1 år Tillsyn, studiestöd, Konstnärlig grundutbildning A, Tillsyn, studiestöd, Konstnärligt grundutbildning B, Tillsyn, studiestöd, Grundutbildning i Konst och Tillsyn, studiestöd, Kompletterande utbildningar i tre kategorier (K) Kulturarvsbevarande utbildningar Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, Tillsyn, studiestöd, stats- Tillsyn, studiestöd, stats- Tillsyn, studiestöd, stats- Tillsyn, studiestöd, stats Distanskurs i Folkmusik på Distanskurs i nyckelharpspel, Folklig sång och berättande Folkmusik med särskild in- Tillsyn, studiestöd, stats- riktning på nyckelharpsspel, Tillsyn, studiestöd, stats- utbildning i folkdans, Korttidskurs i folkmusik, - sång och -dans Bildväv fortsättningskurs I, Bildväv fortsättningskurs II, vändning fortsättningskurs I, vändning fortsättningskurs II, Kompletterande utbildningar i tre kategorier SOU 2008:29 (K) Kulturarvsbevarande utbildningar Tillsyn, studiestöd, Knypplingfördjupning, III, Knypplingfördjupning, I, fortsättningskurs I, 80 Konstsömnad grundkurs I, Stickning med broderi, SOU 2008:29 Kompletterande utbildningar i tre kategorier (K) Kulturarvsbevarande utbildningar Tillsyn, studiestöd, stats- Träslöjd fortsättningskurs I, Vävning fortsättningskurs I, Tillsyn, studiestöd, stats- Tillsyn, studiestöd, stats- Folklig väv fördjupningsår, Tillsyn, studiestöd, stats- Tillsyn, studiestöd, stats- Folkligt smide grundår, Tillsyn, studiestöd, stats- Sömnad - folkligt mode för- Tillsyn, studiestöd, stats- Sömnad - folkligt mode Tillsyn, studiestöd, stats- Trä - form och tradition för- Tillsyn, studiestöd, stats- Trä - form och tradition Tillsyn, studiestöd, stats- VÄV form och tradition, Tillsyn, studiestöd stats-