sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — De utgjorde en lägre andel av de arbetslösa än vad som svarade mot gruppens andel av det totala antalet 20 24- åringar men var däremot överrepresenterade bland studerande, åtminstone . De var klart underrepresen- terade i gruppen som i huvudsak levde på ekonomiskt bistånd . Representationen bland dem med relativt goda inkomster, från tre prisbasbelopp och uppåt, var betydligt lägre , men steg efterhand och motsvarade i stort sett utbildningsgruppens andel av personerna . Övergår vi sedan till gruppen med en fullbordad yrkesutbildning på gymnasial nivå, i tabell 2.3, kan vi se att dess andel av de arbets- lösa var betydligt högre än gruppens andel av det totala antalet personer , i genomsnitt ca 20 30 procent- enheter högre. Det är naturligtvis en negativ avvikelse. Men sam- tidigt pekar bilden av gruppens försörjningssituation på att etable- ringsproblemen relativt sett var mindre, inte bara jämfört med dem utan gymnasieutbildning utan också jämfört med dem med en teoretiskt inriktad gymnasieutbildning. De som har fullbordat en yrkesutbildning har under samtliga år utgjort en mindre andel av antalet som huvudsakligen försörjer sig på ekonomiskt bistånd än vad som svarar mot utbildningsgruppens storlek. Detsamma har alltså gällt andelen med inkomster under ett prisbasbelopp. Däremot är andelen av dem som har relativt goda inkomster, tre prisbasbelopp och uppåt, betydligt högre än vad som motsvarar deras andel av åldersgruppen som helhet. Av tabell 2.3 framgår att andelen var högre än vad som motsvarade de yrkesutbildades andel av befolkningen i åldrarna . Andelen av de yrkesutbildade som förvärvsarbetade och huvudsakligen försörjde sig på löneinkomster var också högre än deras andel av ålders- gruppen (högre). Den låga andelen med ekonomiskt bistånd i kombination med den höga andelen med goda inkomster talar för att yrkesutbild- ningen har gett bättre förutsättningar för de unga att inte bara få jobb, om än inte alltid varaktiga, utan också möjligheter att kvali- Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? ficera sig för en ur försörjningssynpunkt tillräcklig ersättning via arbetslöshetsförsäkringen och andra trygghetsförsäkringar. Det bör betonas att de resultat som har presenterats ovan främst hänför sig till personer som har fullföljt en utbildning inom ramen för det gamla tvååriga linjegymnasiet. Antalet ungdomar och unga vuxna som är öppet arbetslösa eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program är mycket stort. Nästan 100 000 i åldrarna har erfarenhet av arbetslöshet och ytterligare knappt 60 000 deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Den stora majo- riteten av de arbetslösa ungdomarna är arbetslösa undre kortare perioder och hittar relativt snabbt ett arbete eller återgår till stu- dier. finns det en grupp unga som har väldigt stora etable- rings- och försörjningsproblem. Denna grupp har vuxit i omfatt- ning . Det hänger samman med att de som inte fullföljer gymnasieskolan får allt svårare att etablera sig och att inträdeshindren för utrikesfödda på arbetsmarknaden har ökat. Andelen försörjningsstödsberoende bland dem som inte har fullbordat en gymnasieutbildning, i åldrarna , var ca fyra gånger så stor som gruppens andel av det totala antalet personer i dessa åldrar första år. Bland dem som deltog i arbetsmarknadspolitiska program saknade 13 800 personer fullbordad gymnasieutbildning. Motsvarande antal för de öppet arbetslösa var 16 300. Vi kan urskilja en hård kärna med ca 50 000 individer i åldrarna utan fullbordad gymnasieutbildning och med mycket låg inkomst. När vi nu avrundar kapitel 2 kan vi följaktligen konstatera en sak: Det främsta medlet mot arbetslöshet och inaktivitet bland ungdomar är en fullbordad gymnasieutbildning. Men detta konsta- terande räcker inte långt när vi vet att det är ett så stort antal som av olika skäl inte fullbordar sin gymnasieutbildning. Frågan är alltså vad som görs och kan göras för dessa. I nästa kapitel ska vi disku- tera vad det finns för utbildnings- och utvecklingsinsatser för ung Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? domar inom arbetsmarknadspolitikens ram. Hur pass omfattande är dessa och vilka ungdomar deltar? Kan vi säga något mer bestämt om hur deltagarmönstret ser ut mot bakgrund av bland annat etnicitets- och utbildningsrelaterade faktorer? En första central och övergripande fråga är om ungdomar är representerade i arbets- marknadspolitiska program i proportion till sin andel av det totala antalet arbetslösa. 3Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Enligt regeringens regleringsbrev till AMS ska, som vi framhållit tidigare, utsatta grupper på arbetsmarknaden – och dit räknas arbetslösa ungdomar – allra minst vara representerade i program- verksamheten i proportion till sin andel av det totala antalet öppet arbetslösa. Av figurerna 3.1 och 3.2 framgår det totala antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program samt antalet program- deltagande ungdomar mellan som procentuell andel av den totala programvolymen. Figur 3.1 Totalt antal kvinnor och män i åldrarna i arbetsmarknadspolitiska program 2006 (fyra månaders löpande medeltal) Totalt antal personer i arbetsmarknadspolitiska program Källa: EcoWin. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Figur 3.2 Procentuell andel ungdomar mellan som andel av det totala antalet öppet arbetslösa samt deltagare i arbetsmark- nadspolitiska program (fyra månaders löpande medeltal) Andel unga i arbetsmarknadspolitiska program Andel unga av öppet arbetslösa Källa: EcoWin. Ungdomarnas andel av den totala programvolymen har understigit de ungas andel av den öppna arbetslösheten. Skillnaden är emellertid inte så stor (se figur 3.2). Här är det åter viktigt att betona skillnaden mellan antalet arbetslösa sett över och in- och utflöden ur arbetslöshet , t.ex. en månad. Eftersom ungdomar i genomsnitt har kortare arbetslöshetsperioder än medelålders och äldre är det fler unga som har erfarenhet av arbetslöshet sett över en tolvmånaders- period än som är arbetslösa . Men att ta det totala antalet arbetslösa ungdomar som utgångs- punkt för att bedöma ungdomarnas representation i de arbets- marknadspolitiska programmen, utan att ta hänsyn till skillnader i arbetslöshetsperiodernas längd mellan olika åldersgrupper, skulle vara missvisande. De uppgifter vi har redovisat ovan baseras därför på veckostatistik. 3.1Vilka insatsers görs inom ramen för den aktiva arbetsmarknadspolitiken? Enligt AMS veckostatistik över antalet deltagare i arbetsmarknads- politiska program minskade det totala antalet programdeltagare kraftigt sista år (se figur 3.1 ovan). Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken ungdomar i programverksamheten minskade mer än antalet medelålders och äldre, vilket framgår av figur 3.2. De senaste årens ökade gap mellan arbetslöshetstalen för per- soner under respektive , som vi berörde i kapitel 1 (se figur 1.5), har emellertid lett till att andelen unga bland program- deltagarna återigen ökar. Det totala antalet personer i åldrarna som deltar i arbetsmarknadspolitiska program framgår av figur 3.3. Figur 3.3 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska program 2006 (fyra månaders löpande medeltal) Antal personer i åldrarna i arbetsmarknadspolitiska program Källa: EcoWin. Vilka program är det då som dominerar bland ungdomar? I kapitel 4 kommer vi att redogöra mer i detalj för de enskilda programmens omfattning och inriktning. Här nöjer vi oss därför med att göra en grov uppdelning av programinsatserna. Vi kommer att tala om tre programtyper: för det första om ungdomsprogram i regi, för det andra om arbetsmarknadsutbildning och för det tredje om övriga program i AMS regi. Vi kommer att undersöka vilka som deltar i de olika programmen. Vad vet vi om deras bakgrund och försörjningsvillkor? I vilka avseenden skiljer sig bakgrundsbilderna om vi jämför med dem som är öppet arbetslösa? Hur många måste betraktas som särskilt utsatta och, omvänt, hur många kan betrak- tas som arbetslösa med relativt goda sysselsättnings- och för- sörjningsprognoser? Bland de arbetsmarknadspolitiska insatserna för ungdomar dominerar kommunala ungdomsprogrammet, ungdomsgarantin och arbetsmarknadsutbildning. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken vänder sig till arbetslösa ungdomar i åldrarna medan ungdomsgarantin omfattar arbetslösa i åldrarna . Båda programmen bedrivs i regi på grundval av avtal med länsarbetsnämnderna. Merparten av kommunerna i landet har sådana avtal. Figur 3.4 Antal deltagare i ungdomsgarantin respektive kommunala ung- domsprogrammet 2006 (fem månaders löpande medeltal) Källa: EcoWin. Dessa program har en socialpolitisk profil. När det gäller kommunala ungdomsprogrammet är ett huvudsyfte att underlätta för deltagarna att återgå till studier. Ungdomsgarantin är riktad till de något äldre ungdomarna . I praktiken är det mycket som tyder på att man inte skiljer på verksamheterna inom kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin. Kom- munerna har ofta en särskild ungdomsenhet – alternativt en enhet för arbetsmarknadsfrågor – som ansvarar för båda insatserna.TPF1FPT Ungdomsgarantin, som vi alltså återkommer till i nästa kapitel, har till uppgift att sysselsätta de ungdomar som varit inskrivna på arbetsförmedlingen i minst . Ungdomsgarantin ska följ- aktligen enbart omfatta långtidsarbetslösa ungdomar. Våra upp- gifter talar för att arbetsförmedlingarna i flertalet fall håller på denna regel, men att det också förekommer att arbetslösa anvisas till ungdomsgarantin av öppen arbetslöshet. 1TP PT Detta framgick vid en hearing som arrangerades av Kommuner och Landsting (SKL) med företrädare för åtta kommuner runt om i landet. I flera fall ansvarar dessa enheter också för kommunala insatser inom aktivitetsgarantins ram. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Totalt påbörjade strax över 24 200 ungdomar ungdomsgarantin under år 2005.TPF2FPT Programmet arbetsmarknadsutbildning omfattar också ett be- tydande antal ungdomar och unga vuxna. De senaste uppgifterna som är tillgängliga täcker och visar att det totala antalet nya deltagare i arbetsmarknadsutbildningen var 4 477 per- soner i åldrarna . Över hälften av det totala antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning var . I fortsättningen ska vi titta lite närmare på vilka ungdomar det är som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Vi kommer också att presentera motsvarande uppgifter för dem som varit öppet arbetslösa. Uppgifterna baseras som tidigare på SCB:s registerdata och avser år 2004.TPF3FPT Vi inleder med att studera könsfördelning, etnicitet och utbildningsbakgrund. Därefter går vi in mer i detalj på försörjningssituationen och andelen som huvudsakligen försörjer sig på ekonomiskt bistånd. Syftet är att komma närmre kärnan av särskilt utsatta bland de arbetslösa ungdomarna. 3.1.1Fördelningen kvinnor och män Det ska observeras att de uppgifter vi presenterar nedan inte säger något om antalet deltagare eller öppet arbetslösa vid en viss bestämd tidpunkt utan istället återger inflödet i program respektive öppen arbetslöshet . Generellt sett är männen starkt överrepresenterade bland dem som deltar i arbetsmarknads- politiska program. Tabell 3.1 Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program samt öppet arbets- lösa fördelade på kvinnor och män i åldrarna . Öppet arbetslösa, ej program Källa: AMS. 2TP PT Ure 2006:1 Arbetsmarknadspolitiska program. 3TP PT Längre fram i tiden än 2004 går det inte att komma i Lisadatabasen. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Vi kan konstatera att av personerna i åldrarna var berörda av arbetslöshet, antingen som öppet arbetslösa () eller som programdeltagare ().TPF4FPT Det är en mycket stor andel. Motsvarande uppgift för männen var och för kvinnorna . Det var ingen större skillnad på andelen öppet arbetslösa bland kvinnor och män i åldrarna . Däremot var det stora skillnader i programdeltagande. av kvinnorna påbörjade ett arbetsmarknadspolitiskt program . Bland männen var motsvarande andel . Sammansättningen av ungdomsgarantin respektive arbetsmark- nadsutbildning bekräftar den skeva könsfördelningen. Inom arbets- marknadsutbildningen utgjorde männen jämfört inom ungdomsgarantin. Den extremt höga andelen män inom arbetsmarknadsutbildning kan rimligen förklaras med att utbildningarna orienteras mot traditionellt mansdominerade yrkes- områden. Utrikesfödda är generellt sett överrepresenterade bland arbetslösa och undersysselsatta. Men frågan är hur det ser ut på programsidan. Är de utrikesfödda i åldrarna representerade i arbetsmarknadspolitiska program i proportion till sin andel av de öppet arbetslösa? Tabell 3.2 Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program samt öppet arbets- lösa fördelade på inrikesfödda och utrikesfödda i åldrarna . Öppet arbetslösa, ej program Källa: AMS. 4TP PT Totalt uppgick populationen i åldrarna 20 till drygt 520 000 personer . Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Totalt sett uppgick de utrikesfödda till av befolk- ningen i åldrarna . Av det totala antalet pro- gramdeltagare utgjorde de utrikesfödda . Det är ingen särskilt uppseendeväckande överrepresentation med tanke på att andelen mottagare av ekonomiskt bistånd i samma åldrar uppgick till bland de utrikesfödda.TPF5FPT Bland inrikes- födda var motsvarande andel . Andelen utrikesfödda var emellertid något högre i ungdomsgarantin, , vilket också kunde förväntas med tanke på att detta program i första hand ska riktas till långtidsarbetslösa. Inom arbetsmarknadsutbildningen utgjorde de utrikesfödda . Vi har i de tidigare kapitlen resonerat mycket om utbildningens och utbildningsinriktningens betydelse för ungdomars etablerings- möjligheter på arbetsmarknaden. ska vi titta lite närmare på utbildningsbakgrunden hos deltagarna i arbetsmarknadspolitikiska program. Kan vi urskilja något bestämt mönster? Är de med enbart förgymnasial utbildning överrepresenterade bland dem i arbets- marknadspolitiska program? 5TP PT Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2004. Utbetalda belopp samt antal biståndsmottagare och antal biståndshushåll, 2005. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Tabell 3.3 Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program samt öppet arbets- lösa fördelade på högsta utbildningsnivå i åldrarna . Öppet arbetslösa, ej program Källa: SCB, Lisadatabasen. Fördelar vi programdeltagarna på utbildningsnivå, med utgångs- punkt från uppgifterna i tabell 3.3, upptäcker vi att andelen med enbart förgymnasial utbildning – i betydelsen att de saknar slut- betyg från gymnasieskolan – utgjorde . hade slutbetyg från gymnasiet och andelen med eftergymnasial utbild- ning var . Vi urskiljer alltså en mycket kraftig över- representation för dem med grundskola som högsta avslutade utbildning. Andelen deltagare i ungdomsgarantin som saknar slutbetyg från gymnasieskolan var strax . Inom arbetsmarknadsutbildningen var andelen utan fullständig gym- nasieutbildning lägre, strax . Jämför vi med gruppen öppet arbetslösa utan programdeltagande framkommer vissa skillnader. Bland de öppet arbetslösa var det med enbart förgymnasial utbildning, med slutbetyg från gymnasieskolan och med Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Det innebär att andelen med gym- nasieutbildning och eftergymnasial utbildning var betydligt större i denna grupp. De lågutbildade är alltså en prioriterad grupp inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. Det kan också vara intressant att uppmärksamma hur inrikt- ningarna på utbildningarna ser ut hos deltagarna i arbetsmarknads- politiska program, dvs. att inte bara fokusera på utbildningsnivåer. Det är en stor grupp bland programdeltagarna som har en odefinierad eller okänd gymnasieutbildning. av deltagarna var registrerade som gymnasieutbildade, men med en okänd utbildningsinriktning. Det ligger nära till hands att förmoda att det här i betydande utsträckning handlar om personer som har fått sin utbildning utomlands och att utbildningarna är svåra att jämföra med programinriktningarna inom det svenska utbildningssystemet. Men det kan också handla om personer som har gått olika slags specialutformade program. Den enskilda gymnasieutbildning som var vanligast bland programdeltagarna var Samhällsprogrammet. av deltagarna hade slutbetyg från Samhällsprogrammet. Men det ska då sägas att Samhällsprogrammet är det absolut största programmet och omfattar av det totala antalet elever inom gymnasieskolan. De utbildningsinriktningar som är överrepresenterade bland programdeltagarna är främst Teknikprogrammet, Barn- och fritid samt Handels- och administration. Av det totala antalet gym- nasieelever fanns inom Teknikprogrammet /03. Bland programdeltagarna utgjorde de med slutbetyg från Teknikprogrammet . Det ska också noteras att av de 3 129 personer som deltog i programaktiviteter och som hade slutbetyg från Teknikprogrammet var majoriteten kvinnor, 1 817 deltagare. Teknikprogrammet är annars ett utpräglat kill- dominerat program. /03 utgjorde andelen kvinnliga studerande enbart . Det stora antalet unga kvinnor med slutbetyg från Teknikprogrammet inom arbetsmarknadspolitiska program kan vara ett av uttrycken för de svårigheter som möter kvinnor som anträder traditionellt manliga arbetsmarknads- sektorer. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken 1 389 av programdeltagarna hade slutbetyg från Barn- och fritidsprogrammet. Också här handlade det huvudsakligen om unga kvinnor. /03 var det av den totala elev- volymen i gymnasieskolan som läste Barn- och fritidsprogrammet. Bland deltagarna i arbetsmarknadspolitiska program utgjorde de med denna utbildningsinriktning . Även ett annat tjejdominerat program var överrepresenterat bland program- deltagarna, nämligen Handels- och administration. följde detta utbildningsprogram i gymnasieskolan /03. Bland programdeltagarna utgjorde de med ett slutbetyg från Handels- och administration strax , varav en majoritet var tjejer. Det killdominerade program som var mest överrepresenterat bland programdeltagarna var Elprogrammet. Mellan 5 och 6 pro- cent av deltagarna hade slutbetyg från Elprogrammet , medan andelen studerande inom detta program understeg av den totala elevvolymen i gymnasieskolan /03. Samma mönster som för programdeltagarna som helhet kan urskiljas inom ungdomsgarantin. av deltagarna med en fullföljd gymnasieutbildning har en okänd utbildningsinriktning. har slutbetyg från Samhällsprogrammet, från Teknikprogrammet, från Barn- och fritid, Handels- och administration och Elprogrammet. Inom arbetsmarknadsutbildningen utgjorde de med en okänd utbild- ningsinriktning från gymnasiet ungefär en tredjedel av det totala antalet programdeltagare. hade slutbetyg från Samhällsprogrammet. Andelen med slutbetyg från Teknikprogram- met var försvinnande liten. Eftersom killarna dominerade stort inom arbetsmarknadsutbildningen var det fler med en bakgrund från killdominerade program som Elprogrammet, Fordons- programmet och Industriprogrammet. Ska vi dra någon slutsats av diskussionen om programdeltagarnas sammansättning, med avseende på utbildningsbakgrunden, kan vi konstatera att problemet inte bara är att en stor andel saknar gymnasial utbildning. En betydande andel av de med slutförd gym- nasial utbildning har en oklar inriktning på sin utbildning. Det handlar sannolikt i många fall om relativt nyanlända invandrare. Det måste också ses som uppseendeväckande att Teknikprogram- met är så starkt representerat bland deltagarna i arbetsmarknads- politiska program. Här är det särskilt värt att notera det stora Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken antalet kvinnor med denna utbildningsbakgrund. Arbetsmarknads- utbildningen utgör ett undantag. Bland de öppet arbetslösa , som inte deltog i något arbetsmarknadspolitiskt program, var utbildningssammansätt- ningen inte särskilt annorlunda än bland programdeltagarna. En något lägre andel, , hade en gymnasial utbildning med okänd inriktning. hade slutbetyg från Teknik- programmet. Bland de öppet arbetslösa dominerade emellertid männen bland dem med ett slutbetyg från Teknikprogrammet. Andelen arbetslösa kvinnor med slutbetyg från Teknikprogrammet utgjorde . Frågan är då hur försörjningssituationen ser ut för program- deltagarna. Hur stor andel lever huvudsakligen på ekonomiskt bistånd, sett över helåret, och hur många har sin huvudsakliga inkomst från förvärvsarbete? De uppgifter vi presenterar nedan visar den dominerande inkomsten . Det ska också poängteras att uppgifterna inte säger något om den absoluta inkomstnivån. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken SOU 2007:18 Dominerande inkomst för programdeltagare och öppet arbetslösa Öppet arbetslösa, ej program Källa: SCB. Försörjningssituationen ser väldigt olika ut om vi jämför dem som deltog i arbetsmarknadspolitiska med dem som var arbetslösa, men inte deltog i någon programaktivitet. Ser vi först till programdeltagarna var det vars inkomster huvudsakligen härstammade från förvärvsarbete . 36 pro- cent av det totala antalet programdeltagare hade sin huvudsakliga inkomst från arbetslöshetsrelaterade ersättningar, antingen i form av a-kasseersättning eller aktivitetsstöd. levde huvud- sakligen på ekonomiskt bistånd. Bland dem som varit öppet arbetslösa såg relationer- na annorlunda ut. hade sin huvudsakliga inkomst från förvärvsarbete, från arbetslöshetsrelaterad ersättning och i form av ekonomiskt bistånd. Dessa uppgifter stärker återigen bilden av att programdeltagarna är i en mer bekymmersam social situation än de som räknas till gruppen öppet arbetslösa. Det bör förstås understrykas att kategorin öppet arbetslösa utan Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken programerfarenhet rymmer personer som varit arbetslösa allt från några enstaka dagar till . Fast även bland de öppet arbetslösa finns det en grupp som har en svår försörjningssituation. Att huvudsakligen försörjer sig via ekonomiskt bistånd kan inte uppfattas som acceptabelt. Det återspeglar i sin tur att andelen med arbetslöshetsrelaterad ersättning som dominerande in- komst är relativt låg, . Många unga vuxna har inte lyckats uppfylla villkoren för en tillräcklig ersättning från arbets- löshetsförsäkringen. Ser vi specifikt på försörjningssituationen bland dem som deltar i ungdomsgarantin bekräftas uppgifterna att denna insats rymmer unga arbetslösa med särskilt problematiska försörjningsvillkor. av deltagarna hade inkomst från förvärvsarbete som sin huvudsakliga inkomst . försörjde sig huvud- sakligen på arbetslöshetsrelaterad ersättning och på ekonomiskt bistånd. I tabell 3.4 framgår också att försörjnings- förhållandena för deltagarna i arbetsmarknadsutbildning var väldigt annorlunda än inom ungdomsgarantin. I gruppen med arbets- marknadsutbildning var det enbart som huvudsakligen försörjde sig på ekonomiskt bistånd. Andelarna för förvärvs- inkomster respektive arbetslöshetsrelaterad ersättning var i båda fallen . Dessa uppgifter stärker också bilden av att de som anvisas till arbetsmarknadsutbildning i allmänhet är i en mer gynnsam situation, både ur ett allmänt arbetsmarknadsperspektiv och ur försörjningssynpunkt, jämfört med deltagare i ungdoms- garantin och i andra typer av program. En förklaring till detta är sannolikt målet att av deltagarna i arbetsmarknads- utbildning ska få jobb kort efter avslutad åtgärd. Detta mål påverkar naturligtvis bedömningarna av vilka som ska anvisas till arbetsmarknadsutbildning. Avslutningsvis kan vi alltså konstatera att försörjningssituationen är mycket bekymmersam för många ungdomar och unga vuxna som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Mer än 8 000 per- soner, eller av programdeltagarna, i åldrarna hade ekonomisk bistånd som sin huvudsaklig inkomst . Till detta kommer en grupp på över 20 000 individer som huvudsakligen försörjde sig på arbetslöshetsrelaterade Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken