sou · GVB311 · 2008-01-01 00:00:00 — Andra tar sikte på verksamheters art, t.ex. kulturinstitutioner, utlandsmyndigheter, universitet och högskolor. Vägledande för utredarens analys var regeringsformen. Denna skiljer mellan två slags offentliga organ – beslutande politiska för- samlingar och myndigheter. Vidare anger regeringsformen att det för rättsskipningen finns domstolar och för den offentliga förvalt- ningen statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter.F4F Till skillnad från domstolarna står förvaltningsmyndigheterna i ett principiellt lydnadsförhållande till regeringen, som detta förhållande kvalificeras av myndigheternas självständighet i myndighetsutövningen. Varken eller regeringen får bestämma hur en myndighet skall besluta i ett visst ärende som utgör myndighetsutövning mot enskild eller mot kommun eller som rör tillämpning av lag. Med myndighetsutövning avses beslut eller andra åtgärder som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogen- heter i förhållande till medborgarna. Besluten kan gälla rättigheter, skyldigheter, förmåner eller annat jämförbart och kan således vara såväl gynnande som förpliktande för den enskilde. För många myndigheter anges i instruktionen att de är central förvaltningsmyndighet för vissa frågor eller områden. I översynen konstaterades att någon närmare definition av begreppet inte finns och att det inte heller vore enkelt att exakt definiera kriterier för detta. Enligt utredarens mening passar termen när det rör sig om myndigheter som under regeringen ansvarar för ett större förvalt- ningsområde.F5F 4 Enligt regeringsformens terminologi är samtliga statliga och kommunala organ med undantag för de beslutande församlingarna myndigheter. Detta innebär att även regeringen och domstolarna är myndigheter. Utanför myndighetsbegreppet faller statliga organ (rättssubjekt) som är organiserade i privaträttsliga former – aktiebolag, ideella föreningar. akademier eller stiftelser. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen kan förvaltningsuppgift dock överlämnas till enskilt organ. 5 I praxis finns även en rättslig innebörd, nämligen att centrala förvaltningsmyndigheter får handlägga anspråk på skadestånd som riktas mot den egna verksamheten. Det kan också nämnas att ett förslag i betänkandet var att det i varje instruktion skall anges om myndigheten är en central förvaltningsmyndighet eller ej. Verksamhet och verksamhetsformer i staten Ett återkommande tema i den allmänna debatten kring den statliga myndighetsstrukturen är att det förekommer många olika uppgif- ter om antalet myndigheter. I en rapport har Statskontoret tagit fram en samlad förteckning över befintliga myndigheter med utgångspunkt i den typ av defini- tion som anges ovan i avsnitt 2.3. Enligt rapporten fanns det 552 myndigheter under regeringen eller riksdagen.F6F Av dessa var 65 myndigheter med verksamhet som regleras i en särskild instruktion men utan egen personal. Sådana myndigheter brukar i administrativt hänseende vara inordnade i en större värd- myndighet, vars anslag finansierar de nödvändiga kansliresurserna. Om man bortser från sådana myndigheter, blir antalet myndigheter i motsvarande grad lägre. En orsak till att många antalsuppgifter figurerar är att myndig- heter som i strikt mening är fristående enheter under regeringen i administrativt hänseende ibland förts samman till större enheter. I Bilaga 1 till denna sekretariatsrapport redovisas organiseringen av myndigheterna under . Med den strikta myndighetsdefinitionen i avsnitt 2.3 fanns det 150 myndigheter under . Man kan även anlägga ett administrativt perspektiv på myndig- heterna under genom att beakta förekomst av anslag i statsbudgeten, mottagare av regleringsbrev, ansvar att lämna årsredovisning och arbetsgivaransvar i form av medlemskap i . Då framkommer ett mönster som indikerar att det snarare fanns 16 myndigheter/myndighetskoncerner inom område. Förklaringen till den stora skillnaden mellan formellt antal myn- digheter och ett administrativt framräknat antal är att de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna administra- tivt är inordnade under . Domstolarna finansieras över ett samlat anslag för domstolsväsendet, det årliga reglerings- brevet ställs till och verket har ansvar för den samlade årsredovisningen för domstolsväsendet. Det är också som för domstolsväsendets räkning är medlem i . 6 Statskontoret 2005:32 utveckling –2005. Verksamhet och verksamhetsformer i staten Ett bakomliggande motiv till denna ordning är domstolarnas rättsliga ställning i förhållande till regeringen enligt regeringsfor- men. Skillnaderna mellan de olika sätten att beräkna antal myndig- heter är inte lika betydande inom andra departementsområden. finns det anledning i detta sammanhang att resa frågor som rör regeringens styrning av myndigheterna. Det är i princip samma styrmodell som tillämpas i relationen mellan regering och myndighet oavsett om det rör sig om en komplex myndighets- struktur med tusentals anställda eller en fristående myndighet med en handfull anställda. 3En samlad genomgång av de statliga myndigheterna Syftet med detta kapitel är att konkret gå igenom den statliga myn- dighetsorganisationen såsom den såg ut /06. F1F Genomgången avser myndigheter med egen personal. På vissa punkter har genomgången uppdaterats med hänsyn till den fortgå- ende förändringen av den statliga strukturen. Utgångspunkt för genomgången är en myndighetsförteckning som redovisats i en rapport från Statskontoret samt den internationella indelning av offentliga verksamheter som används i officiell statistik.F2F Av pedagogiska skäl har denna indelning modi- fierats så att myndigheterna i genomgången är fördelade på nio grupper. Dessa grupper anger vilket sakområde inom den offentliga sektorn som en myndighet närmast hör till. Avslutningsvis diskuteras i kapitlet hur begrepp för analys av myndigheter och statliga verksamheter skulle kunna vidare- utvecklas. Detta anknyter till kapitel 4 och kapitel 5 Myndigheter som kommunen möter. Mycket översiktligt kan statliga myndigheter sorteras i följande huvudkategorier: allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar, 1I Bilaga 2 redovisas de förändringar i den statliga myndighetsstrukturen som var aktuella /06. 2Statskontoret 2005:32 utveckling –2005. I denna används bl.a. den internationella klassifikationen Cofog, dvs. Classification of Functions of Government. Cofog används bl.a. i nationalräkenskaperna. Det pågår ett arbete att revidera klassi- fikationen. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna universitet och högskolor, myndigheter i myndighetskoncerner, myndigheter utan egen personal. Denna kategorisering inrymmer olika dimensioner: skillnader vad gäller karaktären hos själva verksamheten (dom- stolar, universitet och högskolor respektive övrig statlig verk- samhet), olika slags relation till statsmaktsnivån (de formella skillnader i styrrelation som gäller mellan domstolar, förvaltningsmyndig- heter och affärsverk), olika position i system av myndigheter (organisatoriska skillna- der mellan myndighet som ingår i s.k. myndighetskoncern, myndighet utan egen personal som är anknuten till en värd- myndighet respektive övriga myndigheter). De statliga myndighetsverksamheterna kan också kategoriseras i termer av den internationella statistikklassifikationen Cofog. Av Statskontorets rapport framgår hur de statligt sysselsätta 2004 för- delade sig över dessa kategorier. Andel av de statligt sysselsatta (2004) Fritid, kultur och religion Det är vare sig självklart eller enkelt att ordna in svensk myndig- hetsstruktur i en generell klassifikation som är tillkommen för att En samlad genomgång av de statliga myndigheterna passa all offentlig verksamhet, såväl statlig som och för världens alla länder. För att på ett pedagogiskt sätt kunna presentera den svenska strukturen har klassifikationen modifierats. I avsnitten 3.2–3.10 kommer myndigheterna att redovisas i följande grupper: Gemensamma samhällsfunktioner och förvaltningstjänster. Utbildning och forskning. Kultur, medier, trossamfund och fritid. Samhällsskydd och rättsskipning. Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Hälso- och sjukvård. Socialt skydd samt migration/integration. Miljöskydd, energi, bostad och samhällsplanering. Näringsliv inkl. arbetsliv, areella näringar och kommunikatio- ner. Denna omgruppering innebär att Cofog-kategorierna Miljöskydd och Bostads- och samhällsutveckling slagits samman till en grupp. Cofog-kategorin Utbildning har förtydligats såsom Utbildning och forskning. Till kategorin Socialt skydd har även migration, integra- tion och åtgärder mot diskriminering förts, som myndig- heter inom hälso- och sjukvårdsområdet bildar en egen grupp. I stället för en benämning Allmänna förvaltningstjänster används benämningen Gemensamma samhällsfunktioner och förvaltnings- tjänster för en motsvarande grupp.F3F Presentationen av myndigheter i avsnitt 3.2–3.10 bygger på myndigheternas hemsidor och på myndigheternas instruktioner. Inom respektive grupp har myndigheterna ordnats med hänsyn till inbördes likheter och skillnader vad gäller verksamhet och myndig- hetsuppdrag. 3 Vidare har myndigheterna i flera fall grupperats om jämfört med vad som framgår av Statskontorets rapport, framförallt inom Cofog-kategorierna Näringslivsfrågor och All- männa förvaltningstjänster. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna 3.2Gemensamma samhällsfunktioner och förvaltningstjänster KB, Statens ljud- och bildarkiv, Riksarki- vet och landsarkiven Kammarkollegiet, , Verket för förvaltningsutveckling Verva, , , , , , SIDA, , internationellt utvecklingssamar- bete Sadev Inom denna grupp presenteras myndigheterna i sex undergrupper, som länsstyrelserna utgör en ytterligare undergrupp. Myndigheter med uppdrag att biträda demokratiska organ På statsmaktsnivån finns riksdagsförvaltningen med utskottskansli- erna, som biträder i behandlingen av regeringens förslag m.m., samt med departementen. Dessa bereder dels förslag som regeringen förelägger , dels regeringsbe- slut om genomförande av beslut. har som uppgift att planera och genomföra val och folkomröstningar. är både en statlig förvaltningsmyndighet och ett samiskt folkvalt organ med val . Till dess uppgifter hör att besluta om statsbidrag, medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. Kontrollorgan för rättssäker och effektiv förvaltning Myndigheterna i denna undergrupp är på olika sätt garanter för en rättssäker och effektiv förvaltning och för medborgarnas integritet. ombudsmän väljs av för att kontrollera att En samlad genomgång av de statliga myndigheterna myndigheter och deras tjänstemän följer gällande lagar och andra författningar i sina verksamheter. Ombudsmännen kontrollerar detta genom att pröva och utreda klagomål från allmänheten och genom att göra inspektioner hos myndigheter och andra undersök- ningar på eget initiativ. Justitiekanslern har också tillsyn över myn- digheter och deras tjänstemän. Tillsynen har till syfte att kontrol- lera att lagar och andra författningar efterlevs. är en del av kontrollmakt och granskar den statliga verksam- heten. Datainspektionen skall verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av person- uppgifter. Funktioner för samhällsekonomi och den offentliga sektorns finansiering En tredje undergrupp utgörs av , , Tullver- ket och vilka svarar för centrala samhällsfunktio- ner som rör såväl det allmänna betalningsväsendet som finansie- ringen av den offentliga sektorn inklusive skatte- och avgiftsupp- börd, förvaltning av statsskulden m.m. framställer och tillhandahåller officiell stati- stik om olika samhällsområden som underlag för beslut, samhälls- debatt och forskning. är nationalbiblio- tek med uppgift bl.a. att samla in allt som trycks och ges ut i Sve- rige. Statens ljud- och bildarkiv har det nationella arkivansvaret för radio- och TV-program, filmer, skivor, kassetter, multimedier och videor. Det gemensamma uppdraget för och landsarki- ven är att myndigheternas arkiv som en del av det nationella kultur- arvet skall hanteras så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättskipningen och förvalt- ningen samt forskningens behov. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna Myndigheterna inom denna undergrupp svarar för allmänna för- valtningstjänster i bemärkelsen funktioner som är gemensamma inom staten. Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighet för indelning och den bevakar statens rätt och allmänna intressen. Vidare tillhandahåller kollegiet kapitalförvaltning, redo- visning och administrativa tjänster för stiftelser och fonder på det statliga och kyrkliga området. och Verket för förvaltningsutveckling Verva har på motsvarande sätt uppgifter som rör hela statsförvaltningen, liksom , och . Därtill kommer att såväl och Verva som Statskontoret och har uppgifter av stabskaraktär som innebär att de på olika sätt bistår i dess beredning av frågor. Dessa myndigheter är exempel på kunskaps- och expert- myndigheter inom sina respektive verksamhetsområden.F4F har till uppgift att leda driften av jordbruket och skogsbruket samt skötseln av trädgård och park vid statens egendom . Myndigheter med internationell inriktning SIDA är central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och för stödet till län- der i för att främja säkerhet, demokrati och en hållbar utveckling. har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet och svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. inrättades internationellt utvecklingssamarbete Sadev, som skall svara för utvär- dering av internationellt utvecklingssamarbete. De 21 länsstyrelserna har inom respektive län myndighetsuppgifter inom ett stort antal politikområden och svarar för tillsyn och till- ståndsgivning, programarbete, rådgivning, tilldelning av ekono- 4 beslutades om en översyn av statliga stabsmyndigheter (dir. 2007:20). En samlad genomgång av de statliga myndigheterna miska bidrag, m.m. Länsstyrelserna har också en generell roll att verka för att nationella mål får genomslag i länet som hänsyn tas till regionala förhållanden. Vidare skall länsstyrelserna utifrån ett statligt helhetsperspektiv samordna olika samhällsintres- sen inom myndighetens ansvarsområde.F5F , Myndigheten för skolutveckling, Sameskolstyrelsen, Specialpeda- gogiska institutet, 37 universitet och högskolor, , Myndigheten för nätverk och samar- bete inom högre utbildning, Internationella programkontoret för utbildningsområdet Verket för högskoleservice VHS, , för studiestöd, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Valideringsdelega- tionen, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning , , Rymdstyrelsen, Polarforskningssekretari- atet, , för europapolitiska studier SiepsF6F är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skol- väsendet samt för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Dess roll är att ange mål för att styra, att informera för att påverka och att granska för att förbättra. Myndigheten för skolutveckling stödjer kommuners och skolors arbete för ökad kvalitet och bättre resultat. Myndigheter med fokus på vissa grupper är Sameskolsty- relsen, och . Inom gruppen Utbildning och forskning finns vidare 37 univer- sitet/högskolor.F7F Därtill kommer myndigheter med ansvar för gemensamma funktioner på högskoleområdet. är central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor med offentlig huvudman samt enskilda anordnare av utbildning på högskolenivå vilka får statsbidrag eller har tillstånd att utfärda 5I Bilaga 4 belyses uppdrag med utgångspunkt i länsstyrelseinstruktionen, regleringsbrevet och Länsstyrelsebroschyren, ett underlag med syfte att beskriva för all- mänheten vad sysslar med och för vem. I Bilaga 4 ingår också en beskrivning av tillsynsuppgifter. 6Institutets verksamhet regleras i förordning (2001:204) med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor. 7Samtliga universitet och högskolor, såväl de som ingår inom Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som Försvarshögskolan och redovisas i Bilaga 3 tabell 5. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna Verket skall bidra med underlag som kan användas för att förändra, förbättra och förnya verksamheten inom högskolesek- torn. Verket genomför också tillsyn av universitet och högskolor för att säkerställa studenternas rättssäkerhet. Uppgiften för Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning är att i dialog med medarbetare och studenter vid univer- sitet och högskolor i stödja och främja utvecklingen av högre utbildning, bl.a. vad gäller breddad rekrytering, pedagogisk utveckling i samband med den nya utbildnings- och examens- strukturen (Bolognaprocessen) samt IT-stödd distansutbildning.F8F Internationella programkontoret för utbildningsområdet stödjer sko- lor, universitet, företag, organisationer och enskilda individer vad gäller internationella samarbetsprojekt, praktik och studier utom- lands. Verket för högskoleservice VHS är en avgiftsfinansierad myndighet som bl.a. genomför samordnad antagning till program- utbildningar på uppdrag av universitet och högskolor. ansvarar för olika individstöd i form av studiefinansiering. har som huvudsaklig uppgift att pröva överklaganden av vissa beslut fattade av CSN. Nationellt centrum för flexibelt lärande skall stärka och stimulera utvecklingen av flexibelt lärande inom vuxenutbildning och folk- bildning. Valideringsdelegationen skall –2007 främja kvalitet och stödja utveckling av metoder och verksamhets- former för validering av vuxnas kunskaper. Myndigheten för kvalifi- cerad yrkesutbildning har nationellt planeringsan- svar för kvalificerad yrkesutbildning, som är en reguljär eftergym- nasial utbildningsform i det svenska utbildningssystemet. Myndig- heten beslutar om statsbidrag eller särskilda medel till utbildnings- anordnare som den skall främja och utöva tillsyn över KY-utbildningen. Till gruppen Utbildning och forskning har vidare förts Veten- skapsrådet samt ett antal forskningsorgan, vilka är kunskaps- och expertmyndigheter inom olika delområden. har ett nationellt ansvar att stödja och främja utveckling av svensk grund- forskning. Rådet finansierar främst forskningsprojekt som fors- karna själva tar initiativ till men utlyser även bidrag till anställ- ningar, stipendier och stöd som söks av lärosäten för fördelning till 8 Myndigheten hette Myndigheten för . En samlad genomgång av de statliga myndigheterna Därtill är rådet rådgivare till regeringen i forskningspolitiska frågor som det har ett nationellt ansvar för att främja och utveckla forskningsinformation och öka samverkan mellan forskningssamhället och övriga aktörer i sam- hället.F9F bedriver och främjar forskning och utveckling samt observatorieverksamhet inom ämnesområdena rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik. Institutet skall också medverka i utbildning vid universitet och högskolor. Rymdstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. uppgift är att främja och samordna svensk polarforskning, något som bl.a. innebär att orga- nisera och genomföra expeditioner i och . skall främja studiet i av afri- kanska förhållanden genom forskning om , bl.a. genom att vara ett dokumentationscentrum och genom seminarier, konferen- ser och publikationsverksamhet. för europa- politiska studier skall bedriva och främja forskning, utvärdering, analys och studier i europapolitiska frågor. 3.4Kultur, medier, trossamfund och fritid De statliga muséerna, , Riksutställningar, Språk- och folkminnes- institutet, Statens musiksamlingar, Svenskt biografiskt lexikon, Talboks- och punkt- skriftsbiblioteket, Forum för levande historia Radio- och , och TV, /, till trossamfund, , Handels- flottans kultur- och fritidsrådF10F Myndigheter med breda uppdrag inom gruppen Kultur, medier, trossamfund och fritid är och . 9I budgetpropositionen aviserades en utvärdering av den samlade statliga orga- nisation för forskningsfinansiering som tillkom 2001, dvs. , Formas, FAS och . 10Myndigheten avvecklades och verksamheten inordnades i den . En samlad genomgång av de statliga myndigheterna för kulturmiljön och kulturarvet. handhar frågor som rör teater, dans, musik, litteratur, kulturtidskrifter, folk- bibliotek, konst, muséer, utställningsverksamhet och kulturforsk- ning. Därtill finns , som fördelar statliga bidrag och ersättningar till enskilda konstnärer inom bild- och form- området och inom ton-, scen- och filmområdena. Nämnden skall också hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Till gruppen hör vidare de statliga muséerna, t.ex. Statens histo- riska museer, Statens museer för världskultur och med finns som har till uppgift att förse byggnader som innehåller statlig verk- samhet med god samtidskonst. Rådet gör även insatser i gemen- samma miljöer som inte är statliga samt informerar om den offent- liga konsten i samhället. Riksutställningar arbetar med vandringsut- ställningar samt utvecklar utställningsmediet konstnärligt, pedago- giskt och tekniskt. Inom gruppen ryms också kulturinstitutioner med annan inrikt- ning. har till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortsnamn och personnamn. Vidare yttrar sig institutet i ärenden om fastställande av ortsnamn, granskar för- slag till namn på allmänna kartor samt yttrar sig i frågor om per- sonnamn. Statens musiksamlingar är en central myndighet på musi- kens område. Den grundläggande uppgiften är att dokumentera, samla in, vårda, bevara, beskriva och hålla levande musikens kultur- arv och därigenom främja musikintresset, musikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Myndigheten Svenskt bio- grafiskt lexikon har till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av ett svenskt biografiskt lexikon. Talboks- och skall i samarbete med andra bibliotek i landet arbeta för att synskadade och andra handikappade får tillgång till litteratur. I detta ingår att framställa och låna ut tal- böcker och att lämna information och råd till folkbibliotek och andra. tillhandahåller också punktskriftsböcker för för- säljning samt har en central utskrivningstjänst för dövblinda på punktskrift. Forum för levande historia är en myndighet med natio- nellt ansvar att främja arbete med demokrati, tolerans och mänsk- liga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. 11 De statliga muséerna förtecknas i Bilaga 3 tabell 5. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna målet är att stärka viljan att aktivt verka för alla människors lika värde. Inom massmedieområdet finns Radio- och , vars upp- gift är att besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och tv-sändningar riktade till allmänheten. Myndig- heten skall följa utvecklingen och svara för statistik rörande hela medieområdet. Vidare finns inom området tre nämnder. för radio och TV övervakar i efterhand att innehållet i redan sända radio- och tv-program från svenska programföretag följer de lagregler och tillståndsvillkor som finns.F12F Presstöds- nämnden prövar ansökningar om statligt stöd till dagstidningar. har till uppgift att förbättra tillgången till innehållet i dagstidningar för dem som har svårigheter att ta del av skriven text. Vidare finns som enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram prövar om fram- ställningen i dessa skall godkännas för visning vid allmän samman- komst eller offentlig tillställning. Byrån utövar också tillsyn över lagens efterlevnad samt över efterlevnaden av 16 kap. 10 b och c §§ i . Vidare prövar byrån frågor om medgivande till åtal och avger yttranden enligt 16 kap. 19 § i . till trossamfund handlägger ärenden som gäller statsbidrag till andra trossamfund än den . Bidrag utgår till 36 samfund och kan utgå i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag.