sou · GVB355 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt undersökningen är en förklaring till detta att de stora byggföretagen ofta inte accepterar att deras underleverantörer tar ut dröjsmålsränta. Av VVS-företagen hävdar att de stora byggföretagen aldrig eller sällan accepterar dröjsmålsränta. Trots en stor andel fakturor som inte betalas är det få av företagen som vidtagit inkassoåtgärder för att få betalt. Av de intervjuade företagen hade anlitat ett inkassoföretag och enbart hade vänt sig till Kronofogde- myndigheten. Av de intervjuade företagen hävdade att bygg- jättarnas dåliga betalningsmoral medfört likviditetsproblem. var emellertid inget av företagen som själva fått betalnings- anmärkningar som en konsekvens av att byggföretagen inte betalat . Intrum genomför en undersökning i över 20 europeiska länder. Undersökningen mäter bl.a. genomsnittliga betalningstider och kreditförluster. I undersökningen deltar mer än 6 000 företag. I rapporten redovisas avtalade och faktiska betalningstider i flertalet europeiska länder. I de redovisade betalningstiderna ingår även betalningstider för transaktioner mellan företag och betalningstider för transaktioner mellan företag och offentlig sektor. För tre länder finns uppgifter , medan uppgifter för saknas. Av tabell 4.3 framgår att, av de 21 europeiska länderna, är betal- ningstiderna kortast i de nordiska länderna. Detta gäller såväl för betalningar från företag som betalningar från offentlig sektor. Enligt Intrum undersökning är betalningstiderna mellan företag kortast i (). Betalningstiderna från offentlig sektor till näringslivet är kortast i (). Under- sökningen visar att den genomsnittliga betalningstiden i är på fakturor ställda till företag och på fakturor ställda till offentlig sektor. Betalningstiderna i är följakt- ligen längre än i och . I de sydeuropeiska länderna , och är betalningstiderna betydligt längre än i övriga . I t.ex. tar det i genomsnitt innan en faktura ställd till den offentliga sektorn betalas. De är små förändringar i betalningstider som redovisas i tabell 4.3. Om man skall våga sig på att säga något om utvecklingen i över tiden, så tenderar betalningstiderna snarare att minska än att öka . Detta kan emellertid förklaras av den positiva konjunkturutvecklingen. Tabell 4.3 Genomsnittlig betalningstid på fakturor ställda till näringsliv och offentlig sektor åren 2005–2007, dagar Källa: Intrum , European Payment Index, och . 4.2.4Grant Business Owner Survey årliga International Business Owner Survey mäter trender och attityder hos ägarledda medelstora företag i hela världen.TPF5FPT Undersökningen som presenterades genomfördes med över 7 000 medelstora företag (varav 354 svenska) i 30 länder . för indikerar att fakturor ställda till svenska medelstora företag betalas allt . Den genomsnittliga betalningstiden i undersökningen är 5TP PT , Business Owner Survey 2006. jämfört (se tabell 4.4). Bland de trettio länder som undersökts kommer på delad tiondeplats tillsammans med . I topp på listan över de företag där företagen får snabbast betalt återfinns företag i (), () och (). Precis som i European Payment Index finner vi de längsta betalningstiderna i de sydeuropeiska länderna. Allra längst ner på listan finner vi . I får företagen i genomsnitt vänta i hela . De italienska företagen får i genomsnitt betalt och de spanska företagen . Inte heller denna undersökning visar på någon tydlig trend vare sig för en ökad eller minskad betalningstid . För del visar undersökningen på en svag tendens till längre betalningstider. Å andra sidan tyder Intrum undersökning som presenterades ovan på att betalningstiderna blivit något kortare i . Tabell 4.4 Genomsnittlig betalningstid på fakturor, antal dagar (Observera att tabellen fortsätter på nästa sida) Kartläggning av betalningstider SOU 2007:55 Det tyska kreditupplysningsföretaget genomförde en undersökning av betalningstider.TPF6FPT Undersökningen visar i linje med tidigare undersökningar att betalningstiden i är kortare än i många andra europeiska länder (se tabell 4.5). Enligt undersökningen ligger den genomsnittliga avtalade betalningstiden i . En genomsittlig betalningsförsening medför en faktisk betalningstid . Enligt denna undersökning ligger den avtalade betalningstiden i något över vad som gäller i , och och på ungefär samma nivå som i . Det som förklarar att den faktiska betalningstiden är kortare i än i övriga länder som ingår i undersökningen, är att den genomsnittliga betalnings- förseningen är mindre i . I övrigt bekräftar Creditreforms undersökning att betalningstiden är mycket lång i . Detta beror såväl på långa avtalade betalningstider som på stora betal- ningsförseningar. Precis som i European Payment Index visar Creditreforms undersökning att betalningstiderna är relativt långa i och . Denna undersökning visar även att betalningstiderna i är längre än i de flesta andra europeiska länder. 6TP PT Vi saknar närmare uppgifter om undersökningens upplägg. SOU 2007:55 Kartläggning av betalningstider förseningar 2006 och 2003, dagar* 67 (64) 90 (85) 43 (45) 55 (56) 34 (40) 47 (63) 34 (30) 52 (55) 29 (27) 39 (39) 28 (26) 37 (36) 25 (25) 39 (45) 25 (24) 39 (40) 24 (23) 40 (38) *( ) = 2003 Källa: Creditreform, Insolvencies in Europe 2004/05. 4.3Enkätundersökning till små och medelstora företag På utredningens uppdrag genomförde () en enkätundersökning . Enkäten skickades ut till 3 000 små och medelstora företag. Av dessa svarade 1 742 företag på enkäten – en svarsfrekvens på . Syftet med undersökningen är att kartlägga omfatt- ningen och problemen med långa betalningstider och sena betalningar. Urvalet drogs som ett s.k. stratifierat urval från SCB:s företags- register. I ett stratifierat urval delas populationen in i olika grupper – s.k. strata. Ur varje grupp dras sedan ett slumpmässigt urval. Urvalet blir då representativt för varje strata, men inte för hela populationen. Genom ett stratifierat urval kan man få ett tillräckligt stor urval i varje strata så att det går att redovisa resultat separat för varje strata. Urvalet i denna undersökning är stratifierat på bransch och företagsstorlek. I tabell 4.6 redovisas undersök- ningens nio strata samt hur stort urvalet är i varje strata. Urvalet består av ett representativt urval av företag från hela tillverknings- industrin och byggverksamhet. Inom tjänstenäringar ingår företag inom partihandel och övriga tjänstebranscher som är företags- inriktade. Detta innebär att tjänsteföretag som verkar i branscher som har sin huvudsakliga kundkrets i hushållssektorn har exkluderats från undersökningen. Kartläggning av betalningstider SOU 2007:55 1–9 anställda 10–49 anställda 50–249 anställda Eftersom vi undersöker ett stratifierat urval men vill kunna uttala oss om hela populationen måste hänsyn tas till det när resultaten beräknas. Det gör man genom att använda sig av s.k. vikter. Samtliga resultat som redovisas i detta avsnitt är viktade för att vara representativa för hela populationen små och medelstora företag (1–249 anställda) i . Den ovan beskrivna enkätunder- sökningen kommer härefter att benämnas huvudundersökningen. Ytterligare information om huvudundersökningens utformning ges i Bilaga 3. I huvudundersökningen ombeds företagen att göra bedöm- ningar av bl.a. avtalade betalningstider och andel av företagens fakturor som kunderna betalar . Dessa svar bygger vanligt- vis på respondenternas uppskattningar. För att få en uppfattning om i vilken mån uppskattningarna avviker från faktiska förhållan- den har SCB i samarbete med oss genomfört en uppföljnings- undersökning. I uppföljningsundersökningen drogs ett slump- mässigt urval på 300 företag från de 1 542 företag som både besvarade huvudundersökningen och uppgav att de fakturerat andra företag och/eller den offentliga sektorn. Till de 300 företagen skickades en enkät i vilken de ombads att plocka fram tio fakturor. För att få ett slumpmässigt urval ombads företagen att plocka fram den utgående första fakturan efter vart och ett av de tio datum som anges i enkäten. För varje faktura ombeds företagen att ange fakturadatum, förfallodag, vilket datum beloppet som fakturan avser inkom samt vilket datum som moms betalades in på fakturan. Dessutom ställs frågor om vilken typ av kund fakturan är ställd till samt om fakturan har föranlett indrivningsåtgärder (enkäten bifogas som Bilaga 4). Av de 300 företagen besvarade 162 enkäten – en svarsfrekvens på . Eftersom uppföljningsundersökningen bygger på upp- gifter från så få företag kan resultaten från huvudundersökningen inte brytas ned på underkategorier i samma utsträckning som huvudundersökningen. När det gäller avtalade betalningstider överensstämde resultaten från huvudundersökning och uppföljningsundersökning mycket väl. När det gäller sena betalningar är det emellertid stora skillnader mellan de båda undersökningarna. Enligt vår huvudundersökning är den genomsnittliga avtalade betalningstiden som små och medelstora företag vanligtvis anger på sina fakturor till andra företag och offentlig sektor . Att den genomsnittliga avtalade betalningstiden är bekräftas även av vår uppföljningsundersökning. Det finns inte heller några signifikanta skillnader mellan huvudundersökningen och uppfölj- ningsundersökningen för de nedbrytningar av resultaten rörande avtalade betalningstider som presenteras nedan. Vi nöjer oss därför med att företrädesvis redovisa statistik om avtalade betalningstider baserat på huvudundersökningen. En klar majoritet – – av företagen har inga sys- tematiska skillnader i betalningstider till olika kundkategorier på sina utgående fakturor, dvs. beroende på kundföretagets storlek eller om kunden tillhör den privata eller den offentliga sektorn. De av företagen som anger att betalningstiden varierar mellan kundkategorier har i genomsnitt en längre normal avtalad betalningstid på fakturor ställda till större företag. Eftersom en så stor andel av företagen anger att den normala avtalade betalnings- tiden på deras fakturor inte varierar mellan kundernas storlek och beroende på om kunden tillhör privat eller offentlig sektor, blir skillnader i avtalad betalningstid mellan de olika kundkategorierna emellertid ganska liten. Av tabell 4.7 framgår att den vanligaste avtalade betalningstiden är på fakturor ställda till mikroföretag och små företag (149 anställda), på fakturor till medelstora företag (50249 anställda) och på fakturor till stora företag (fler än 250 anställda). Den genom- snittliga normala avtalade betalningstiden på fakturor ställda till offentlig sektor är . Den normala betalningstiden är något kortare på fakturor som avsänts från mikroföretag (19 anställda) än som avsänts från små företag (1049 anställda) och medelstora företag (50249 anställda). I ett genomsnittligt mikroföretag är den normala avtala- de betalningstiden , medan de normala avtalade betalnings- tiderna i ett småföretag och ett stort företag är i genomsnitt. Det finns inget som tyder på att stora företag generellt utnyttjar sin dominans gentemot små leverantörer genom att systematiskt kräva längre betalningstider av dessa. Tvärtom tyder denna undersökning på att den normala betalningstiden på fakturor till stora företag är längre på fakturor från medelstora företag () än på fakturor från mikroföretag (). Tabell 4.7 Normal avtalad betalningstid fördelat på leverantörens storlek och kundkategori, dagar Källa: Utredningens huvudundersökning. I tabell 4.8 redovisas den genomsnittliga avtalade betalningstiden på fakturor som avsänts från företag i tillverkningsindustri, bygg- verksamhet, partihandel samt företagsinriktade tjänster. Av tabellen framgår att den normala betalningstiden inte varierar i någon större utsträckning mellan leverantörsföretag i olika branscher. Enligt undersökningen är den normala betalningstiden på företagens utgående fakturor inom tillverknings- industri, inom byggverksamhet, inom partihandel samt inom företagsinriktade tjänster. Tabell 4.8 Normal avtalad betalningstid fördelat på underleverantörens branschtillhörighet, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Ytterligare en faktor som skulle kunna påverka leverantörens avtalade betalningstider på utgående fakturor är om leverantören är beroende av ett fåtal kunder. En rimlig hypotes är att företag som har underleverantörer som är i stark beroendeställning utnyttjar sin ställning genom att förhandla fram långa betalningstider. Denna hypotes får emellertid inget starkt stöd i denna undersökning. Underleverantörer som har av sin försäljning till tre eller färre företag har bara marginellt längre normal betalnings- tid än andra företag – jämfört . Det skall här poängteras att avtalade betalningstider inte är viktade med avseende på kundens storlek. Detta medför att om ett litet antal stora företag kräver att underleverantörer accepterar långa betalnings- tider kan detta få en marginell effekt på den genomsnittliga betalningstiden, men en stor effekt för många drabbade under- leverantörer. Med tanke på att betalningstiderna är kortare i än i de flesta andra europeiska länder kan man förvänta sig att den normala betalningstiden är längre för exportintensiva företag än för hemmamarknadsorienterade företag. Den normala betalningstiden är mycket riktigt något längre för exportintensiva företag, dvs. företag som har av sin försäljning till utlandet. Den normala betalningstiden är för denna grupp – längre än genomsnittet för samtliga företag. Vilken bransch underleverantörens kunder verkar i kan påverka den avtalade betalningstiden. För att få en uppfattning om vilka branscher företagen levererar till har företagen som ingick i under- sökningen fått ange vilken bransch eller sektor deras viktigaste kunder tillhör. Av diagram 4.1 framgår att leverantörerna till flertalet branscher i genomsnitt har en normal avtalad betalningstid som varierar mellan . Leverantörer som har sina viktigaste kunder inom förlag och grafisk produktion har kortast normal avtalad betalningstid – 23 dagar.TPF7FPT 7TP PT I redovisningen fördelad på kundgrupper ingår enbart de branscher/sektorer som minst 30 företag anger som viktigaste kundgrupp. Av detta skäl redovisas inte uppgifter om underleverantörer till textilindustri och finansiell verksamhet. Diagram 4.1 Normal avtalad betalningstid fördelat på företagens viktigaste kundgrupper, dagar Jordbruk, skog och fiske Förlag- och grafisk industri Källa: Utredningens huvudundersökning. Av uppföljningsundersökningen framkommer att det är vanligt med betalningstider . Detta beror på att företagen ofta anger en betalningstid på en kalendermånad på sina fakturor. Av detta skäl ges en bättre bild av omfattningen av långa betalnings- tider om man ser på andelen fakturor som överskrider i stället . Vår uppföljningsundersökning visar att enbart av företagens fakturor har en betalningstid som över- skrider 31 dagar.TPF8FPT Olyckligtvis ställdes inte frågan om andelen fakturor som överskrider i huvudundersökningen. Efter- som det blir för stor osäkerhet om resultaten i uppföljnings- undersökningen presenteras för undergrupper återges i tabellerna nedan andelen fakturor som överskrider en avtalad betalningstid enligt uppföljningsundersökningen. Enlig vår huvudundersökning har ungefär var sjunde faktura () en betalningstid längre än 30 dagar.TPF9FPT Enbart av fakturorna har en betalningstid som är eller längre.TPF10FPT Av tabell 4.9 framgår att andelen fakturor med långa betalningstider är 8TP PT Detta är en punktskattning med hög statistisk osäkerhet. Med ett 95-procentigt konfidensintervall varierar andelen mellan och . 9TP PT Motsvarande andel i uppföljningsundersökningen är med ett konfidensintervall på ± . 10TP PT Motsvarande andel i uppföljningsundersökningen är med ett konfidensintervall på ± . klart högre för medelstora företag än för mikroföretag och små företag. Av fakturor som skickats från medelstora företag har av fakturorna en betalningstid som överskrider och av fakturorna har en betalningstid som är eller längre. Tabell 4.9 Andel fakturor med långa avtalade betalningstider fördelat på leverantörens företagsstorlek, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Andelen fakturor som överstiger varierar något beroende på vilken bransch underleverantören tillhör. Inom partihandel och byggverksamhet överstiger av de utgående fakturorna 30 dagars betalningstid. Andelen är något lägre inom tillverkningsindustri och företagsinriktade tjänster – . Å andra sidan är andelen utgående fakturor som har en betalningstid eller längre störst inom tillverknings- industrin. Tabell 4.10 Andel fakturor med långa avtalade betalningstider fördelat på leverantörens branschtillhörighet, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Tabell 4.11 visar andelen kundfakturor med långa avtalade betalningstider för företag som är (1) beroende av få kunder (av försäljningen till tre kunder), (2) beroende av stora företag (av försäljningen till företag med mer än 250 anställda) samt (3) exportintensiva företag (av försäljningen på export). Andelen utgående fakturor som har långa avtalade betalnings- tider skiljer sig endast marginellt från genomsnittet för företag som är beroende av få kunder (se tabell 4.11). Inte heller tycks andelen fakturor med långa betalningstider påverkas av om företagets huvudsakliga försäljning går till stora kundföretag. Ett tydligt resultat är emellertid att exportföretag i större utsträckning än hemmarknadsorienterade företag har långa betalningstider på sina utgående fakturor. Över en fjärdedel av fakturorna från export- beroende företag har längre avtalad betalningstid än . Detta bör vara en effekt av att företag i utlandet ofta kräver längre betalningstider än svenska företag. Tabell 4.11 Andel fakturor med långa avtalade betalningstider fördelat på företagstyp, procent Företag beroende av få Källa: Utredningens huvudundersökning. Diagram 4.2 visar andel fakturor med långa betalningstider fördelat på vilken bransch eller sektor som underleverantörens viktigaste kundgrupp tillhör. Nästan en tredjedel av fakturorna i företag som har sin viktigaste kundgrupp inom jordbruk skog och fiske överskrider 30 dagars avtalad betalningstid. Över en femtedel av de utgående fakturorna överstiger bland underleverantörer som har sin största försäljning till kemi- och läkemedelsindustri, detalj- och partihandel, hotell- och restaurangverksamhet samt landstingssektorn. Underleverantörer som har mest försäljning till transportmedelsindustri samt elektronik- och teleproduktindustri är värst drabbade av avtalade betalningstider som är eller längre – av fakturorna bland dessa företag har så långa betalningstider. Lägst andel fakturor med avtalade betalningstider som överstiger har underleverantörer till kommuner () och skogsindustrin (). Diagram 4.2 Andel fakturor med långa avtalade betalningstider fördelat på företagens viktigaste kundgrupper, procent Jordbruk, skog och fiske Förlag- och grafisk industri Källa: Utredningens huvudundersökning. Ett av tio företag upplever att den avtalade betalningstiden på fakturor har ökat (se tabell 4.12). En stor majoritet – – upplever att betalningstiden varit oföränd- rad, medan upplever att den avtalade betalnings- tiden har minskat . Det är framför allt större företag som har upplevt att betalningstiderna på företaget utgående fakturor har ökat. Bland de allra minsta företagen – mikroföretag – anser att betalningstiden har ökat, bland små företag och bland medelstora . Av de exportintensiva företagen upplever att de avtalade betalningstiderna har ökat . Det är en något lägre andel företag som upplever att betalningstiden har minskat bland företag som är beroende av få kunder och företag som är beroende av storföretag än för genomsnittet. som upplever att betalningstiden har ökat är högre inom tillverkningsindustri och partihandel än inom företags- inriktade tjänster. Tabell 4.12 som anger att den avtalade betalningstiden på utgående fakturor ökat, varit oförändrad eller minskat , procent Beroende av få kunder Beroende av stora företag Källa: Utredningens huvudundersökning. Diagram 4.3 visar andel underleverantörer som uppger att de avtalade betalningstiderna ökat, varit oförändrat eller minskat fördelat på vilken bransch eller sektor som underleverantören har sin största försäljning. I samtliga företags- kategorier anser en överväldigande majoritet av företagen att den avtalade betalningstiden varit oförändrad. Störst andel företag som upplever att betalningstiderna har ökat återfinns bland under- leverantörer till kemi- och läkemedelsindustri, elektronik och teleproduktindustri, detalj- och partihandel samt landsting. Diagram 4.3 som anger att den avtalade betalningstiden på utgående fakturor från företaget ökat, varit oförändrad eller minskat fördelat på företagens viktigaste kundgrupper, procent Jordbruk, skog och fiske Förlag- och grafisk industri Källa: Utredningens huvudundersökning. Påtryckningar för att acceptera långa betalningstider I direktiven framkommer farhågor om att det finns företag, framför allt mindre, som upplever att de är i underläge gentemot sina kunder och därför upplever att de är tvungna att gå med på längre betalningstider än de skulle vilja. För att undersöka detta har följande fråga ställts i enkäten: Har ni medgett längre betalningstider än till följd av påtryckningar från kunder? En tredjedel av företagen uppger att de medgett längre betalningstider än efter påtryckningar från företagets kunder. Debatten som föregått denna utredning har gett intryck av att det främst är stora företag som pressar små under- leverantörer att acceptera långa betalningstider. Det är emellertid vanligare att större företag än att mindre företag uppger att de medgett längre betalningstid än som en följd av påtryckningar. Bland de största företagen som ingår i under- sökningen, dvs. medelstora företag med 50249 anställda, uppger så många som att de efter påtryckningar medgett längre betalningstider än . Motsvarande andel för mikroföretag är . En förklaring till detta är att stora företag har fler kunder och hanterar fler fakturor än mindre företag. Detta medför en högre sannolikhet att större företag utsatts för påtryckningar. Vi kan emellertid konstatera att denna under- sökning inte ger ett underlag som ger stöd för hypotesen att små företag utsätts för påtryckningar i större utsträckning än stora företag. Tabell 4.13 som medgett längre betalningstider än till följd av påtryckningar fördelat på företagsstorlek, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Det kan förhålla sig så att stora företag utsätter underleverantörer för påtryckningar att acceptera långa betalningstider, oavsett om underleverantören är stor eller liten. Även stora underleverantörer kan vara i beroendeställning till det stora kundföretaget. Vi finner emellertid inte heller något belägg för detta. Enbart av företagen som har eller mer av försäljningen till stora företag (över 250 anställda) uppger att de medgett längre betal- ningstider än till följd av påtryckningar. En annan hypotes är att företag som är beroende av få kundföretag är utsatta och tvingas att ge vika för påtryckningar. Inte heller detta får något stöd i undersökningen. Av de företag som har minst hälften av sin försäljning till tre eller färre företag uppger att de medgett betalningstider som överstiger till följd av på- tryckningar. Detta är lägre än genomsnittet för samtliga företag. Av de exportintensiva företagen uppger drygt hälften av företagen att de medgett långa betalningstider till följd av påtryckningar. Tabell 4.14 som medgett längre betalningstider än till följd av påtryckningar fördelat på företagstyp, procent Företag beroende av få Källa: Utredningens huvudundersökning. Diagram 4.4 visar andel underleverantörer som uppger att de gått med på betalningstider längre än efter påtryckningar från kunder, fördelat på till vilken bransch eller sektor som företaget har sin största försäljning.