sou · GVB344 · 2008-01-01 00:00:00 — Kommissionen har för att söka skapa största möjliga klarhet ansökt hos om att den bevakningspersonal som tjänstgjorde i annandagen 2004 skall lösas från sin i avtal reglerade tystnadsplikt och kunna välja att meddela kommissionen sina observationer. Så har också skett, och intervjuer har kunnat hållas med den berörda personalen. Vidare har den i anställde med tjänstgöring i säkerhetscentralen under annandagen frågats ut. Några entydiga resultat har detta inte givit. En vakt säger sig ha ett visst minne av att ha sett i entréhallen vid 9-tiden på annandagens morgon och ett klart minne av att ha talat med , då denne var nere på bottenplanet i för att hämta tidningar.26 De berörde då enligt vakten . Den operatör som tjänstgjorde i säkerhets- 25JO ärende dnr 1140-2006, beslut . Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning centralen i på annandagen och som måste ha medverkat om kom in på plan 7 med hjälp av bevakningspersonal har inget minne av att ha släppt in Danielsson.27 Han hävdar att det är ytterst sällsynt att någon kommer in och utan passerkort. På grund av att det är en så ovanlig händelse att han som operatör hjälper till med insläpp på plan 7 och att det var en så ovanlig dag tycker han att han borde ha haft ett minne av saken, om han hade släppt in . Till bilden hör att operatören i fråga, om han varit behjälplig, måste ha släppt in minst två gånger denna dag.28 har som tidigare nämnts stött sina uppgifter rörande eventuella telefonkontakter med på anteckningar gjorda vid ett besök hos teleoperatören . Kommissionen har berett tillfälle att närmare beskriva detaljerna kring informationsinhämtningen hos teleopera- tören.29 sade då att han skrev av samtliga registreringar av samtal som han hade haft under annandagen, såväl tjänsteanknutna som privata – totalt ett femtontal samtal. De tjänsteanknutna sam- talen var de som lade till i sin komplettering av proto- kollet från utfrågningen ; därtill kom några få privata samtal. har för kommissionen redogjort för ett antal olika telefonförbindelser som han kan ha utnyttjat.30 Loggarna för trafiken över telefonväxel rade- rades sommaren 2005.31 Konsekvenserna av denna radering för undersökningen bör dock inte överdrivas. Någon definitiv klarhet hade inte kunnat etableras med hjälp av dessa loggar, eftersom det som lagras temporärt är ofullständiga telefonnummer, både vad gäller inkommande och utgående samtal. 28Även hustru har uttalat sig för kommissionen och sagt att var på under annandagen (uttalande av ). 31Se vidare avsnitt 6.2.1. Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning Mot bakgrund av den information som har redovisats är en kom- plettering och revidering av redogörelse nödvändig i flera avseenden. En första viktig aspekt är vilket informationsunderlag hade för sina bedömningar . Enligt egen uppgift kopplade han upp sig och läste sin e-post i hemmet . Av analysen har framgått att den första uppkoppling mot nätverk som gjordes av den 26 skedde tidigast . Den första belagda uppkopplingen skedde . Uppkopplingen skedde externt, vilket dock inte utesluter att han fysiskt befann sig i och kopplade upp sig via modem. stod inte på sändlistan för Brittners första utskick och fick inte heller på annat sätt tillgång till brevet . Inte heller fick han något av Brittners övriga utskick . Att han inte läste Brittners e- brev förändrar inte på något avgörande sätt det möjliga informationsunderlaget, även om det faktum att Brittner gjorde ett extraordinärt utskick och hans dramatiska presentations- sätt skulle ha kunnat spela en roll för situationsuppfattningen. fick den dagrapport som sändes från Försvars- departementet men läste den alltså tidigast . Det är värt att notera att ännu vid kom- missionens utfrågningar inte hade uppmärksammat distinktionen mellan Brittners särskilda utskick och den dagrapport som han mottog . Några kontakter med UD tog av allt att döma inte under annandagen.32 Bortsett från de ifrågasatta samtalen med kan denna slutsats dras ur egna uppgifter i , där han inte längre hävdade sig ha varit i kontakt med UD som han hade sagt vid kommissionens utfrågning utan sade att det huvudsakligen var via förvaltningschefen som han fick information 32 Beträffande kontakter med , se nedan. Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning om läget i Regeringskansliet.33 Av den analys som har presenterats ovan framgår att kommunikationen med under annan- dagen inskränkte sig till två korta e-brev från och ett likaledes kort telefonsamtal med samma innehåll som det första av dessa e-brev. Om detta var huvudsakliga informations- källa om det aktuella tillståndet i , kan han inte sägas ha varit särskilt väl informerad. uppgav, som nämnts, i att han använde dator för att hålla sig informerad. registrerade informationsinhämtning om katastrofen via Internet var dock sparsam. De nyhetssökningar på Internet som under annandagen gjordes via tjänstedator begränsade sig till två korta sessioner. Merparten av registrerade söktid under den 26 decem- ber var inriktad på den inplanerade resan till . Även merparten av de registrerade sökningar som gjordes den 27 decem- ber var inriktade på andra hemsidor än sådana som hade varit relevanta för katastrofen i . Kompletterande sökningar kan ha gjorts från andra datorer, till exempel en privat dator i hemmet. Ser man till den information som faktiskt var tillgänglig via olika massmediekanaler under annandagen (se bifogade sammanställning), framstår det dock som om sökningar i dessa källor inte kan ha varit särskilt omfattande. Den som noga följde rapporteringen under annan- dagen kunde ana katastrofens omfattning och var definitivt medveten om den svenska anknytningen genom det stora antalet svenska resenärer i . Detta hade rimligen lett till ett mer aktivt förhållningssätt än vad faktiskt uppvisade. Figur 5.3 Sammanställning av nyhetsrapporteringen under annandagen 2004 03.35 TT: Kraftigt jordskalv skakade Sumatra. 04.00 EKOT: Första rapporten om en kraftig jordbävning på Sumatra. Tusentals människor kan ha skadats. 04.38 TT: Nio döda på Sumatra när flodvågor svepte in över ön efter jordbävningen, enligt nyhets- byrån Reuters. 05.38 : Flodvåg i – många befaras döda. 05.42 TT-FLASH: Många turister saknas efter att enorma flodvågor svept in över semesterorten i södra , enligt den statliga radion. 33 Se bet. 2005/06:8, Del 3 s. 136, 141, 147, 148. formulering vid kommissionens utfrågningar var att han inte hade gjort några verifierbara försök att ta kontakt med UD under annandagen. Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning 05.53 : UD: Upptill 20 000 svenskar i området 05.55 DN.SE: Första rapporten på DN:s nätupplaga om jordbävningskatastrofen. 06.00 Ekot: Det har varit flera kraftiga jordbävningar i ett område runt östra och det kommer rapporter om att stora flodvågor sköljer in mot kusterna i , och . 06.02 TT-FLASH: Minst 160 har dödats av en flodvåg i , enligt räddningspersonal. 06.23 TT: informationsdirektör uppger att mellan 10 000 och 15 000 svenskar finns i . 06.51 TT: Minst 40 omkomna i efter flodvågen, uppger myndigheter för Reuters. 07.00 EKOT: Första telefonsamtalet från en svensk i . 07.22 TT: ambassadör i ämnar upprätta en miniambassad i för att hjälpa svenskar. 07.50 TT-reporter på plats berättar om kaos och omkomna människor när flodvågorna översköljer hela . 08.00 EKOT: Svenske resenären i igen. berättar om tusentals turister i . 08.30-tiden: börjar distribueras i . 09.33 TT: Minst 84 döda och många hundra saknade i , enligt nyhetsbyrån . 10.00 EKOT: Första förlängda sändningen. också medverkan av och seismologisk expert. 11.30 DN.SE: Ett svenskt par i intervjuas och berättar om "skadade och döda människor överallt". 11.48 TT: Minst 1 500 döda i . Den värsta naturkatastrofen någonsin i landet, enligt Nationella katastrofhanteringscentrets chef. 11.48 TV4: Första extrasändningen. Tusentals människor kan ha omkommit, också svenskar kan vara bland dem rapporterar Nyheterna. 12.00 SVT: Rapports första extrasändning. En stor flodvåg har drabbat flera länder runt efter en jordbävning. Flera tusen människor har omkommit. inga svenska dödsoffer, men uppgifterna är knapphändiga, enligt de svenska resebyråerna. 12.30 EKOT: Lunchekot ägnar hela sändningen åt flodvågskatastrofen i södra . 13.21 TT: skickar två kommunikationsexperter till . utlovar i bistånd efter flodvågskatastrofen i . 14.50 TT: En svensk omkommen vid i , enligt en svensk turist som också sett flera människor svepas med vågorna ut till havs. 15.09 TT: Minst 6.300 döda i katastrofen, varav 223 i , enligt Reuters sammanställning. Uppemot 5.000 saknas i . 16.45 Ekot: Den senaste dödssiffran är alltså 7 000 och det finns farhågor om att den kan stiga dramatiskt [] I är också många drabbade, 300 döda bekräftade. Också turistorter i södra har drabbats. [] Enligt på svenska ambassaden i finns fler än 20 000 svenskar i ; de flesta befinner sig just längs den drabbade kusten. Minst en svensk har dödats och många ligger på sjukhus. 16.47 TT: UD avråder från resor till sydöstra och östra . 17.37 TT: informationsdirektör kan inte få kontakt med många av de svenska turisterna. Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning 18.16 TT: Dödssiffran överstiger 10 000, enligt nyhetsbyråerna. 19.30 SVT: Två svenskar omkomna i , säger ambassadtjänsteman i Rapports förlängda sändning. 22.00 TV4: domineras av katastrofen i . första registrerade uppkoppling mot Internet från den fasta datorn i gjordes , dock utan anslutande sökning. Efter den första pressträffen ledd av gjorde en sökning på svenska rese- byråers hemsidor. Denna var helt naturlig mot bakgrund av vad som hade sagts vid pressträffen. Denna del av sessionen varade blott . Den efterföljande sökningen på utlandsmyn- dighetens hemsida gällde enbart . Beträffande de eventuella samtalen med gör kom- missionen samma bedömning som i pressmeddelandet från . Det finns enligt kommissionens bedömning inte anledning att ifrågasätta version som bygger på tidigt gjorda anteckningar. har för JO uppgett att han först sent hade den information som hävdar att denne fått från honom.34 förefaller inte ha haft någon rimlig anledning att förneka samtal med om sådana har ägt rum. kan å sin sida ha haft intresse av att framstå som mer informerad än han måhända i verkligheten var. Enligt kommissionen skall beskrivning läggas till grund för bedömningen. Utgångspunkten i sak blir att något samtal inte ägde rum dem emellan under annandagen. In- och utpasseringsloggarna har som redan JO konstaterade ingen registrering av under annandagen, men detta utesluter inte att han var där. Ingen uppkoppling mot kontot gjordes från den stationära datorn i under annandagen.35 Om han 34Se JO:s beslut , dnr 1140-2006, s. 3. 35Detsamma gäller dock juldagen, då besökte och använde sitt passer- kort men inte slog på den stationära datorn på arbetet. Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning öppnade e-post (extern eller intern) eller gjorde någon sökning på Internet från , måste det ha skett via en medförd bärbar dator uppkopplad via modem och fast telefonförbindelse med låg överföringskapacitet. Detta framstår som en otymplig lösning men är inget som kan uteslutas på tekniska grunder. Intervjuer och utfrågningar med den bevakningspersonal som var i tjänst under annandagen har inte lett till något klart resultat. Det finns dock en väktares uppgift om att var på plats i som inte kan negligeras. Kommissionen gör mot bakgrund av denna uppgift bedömningen att kan ha varit i under annandagen. Någon betydelse för hans handlande vad gäller kom detta dock inte att få. Beträffande närvaro i finns anledning att resa vissa frågor. hävdade sig bli hindrad från att delta i mötet på UD på grund av en mängd samtal från journalister.36 För presskontakter finns det pressekreterare, och den fasta telefonen på arbetsplatsen passas normalt av en sekreterare som kan vidarebefordra samtal från journalister till pressekreterarna. sade vid utfråg- ningen att hans mobiltelefonnummer hade kommit ut till mass- media, men en statssekreterare kan självfallet inte låta sig hindras i sin tjänsteutövning av telefonsamtal från journalister. Mobiltele- foner kan stängas av, och så görs också under viktiga möten. Vidare kopplade han upp sig externt från sin bärbara dator före 10, då det hade varit dags att bege sig till mötet på UD, som skulle börja . Han gjorde en Internet-sökning mellan 10.15 och 10.35, som saknade närmare koppling till i . Den första inloggningen från den stationära datorn i gjordes efter lunch. Någon inpassering med kort finns inte registrerad i för . Däremot finns registrerade inpasseringar med kort efter lunch. Sammantaget är dessa uppgifter svåra, om än inte omöjliga, att förena med påståendet att han skulle ha befunnit sig i på väg till mötet på UD. 36 Under utfrågningen använde han formuleringen ström av samtal. Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning Kommissionen har ett allmänt intryck av att inte var särskilt inriktad på under det första dryga dygnet efter katastrofen. Han begav sig enligt utsago till för att läsa telegram från utlandsmyndigheter som hade blivit liggande och prioriterade detta. Han slog inte på datorn för att läsa sin e-post förrän efter lunch. Han följde enligt egen utsago utvecklingen via massmedia fram till dess att ringde honom och . och kvällen, när han hade upplysts om det prekära läget i direkt från förvaltningschefen , använde han en inte oväsentlig del av sin tid för att planera den förestående resan till . Även efter den första pressträffen på efter- sökte han information om . Vad gäller uppgiften att avgöra vilket departement som hade respektive borde ha initiativet är det av vikt för bedömningen att inte hade kontakt med under annandagen. Ett samtal med hade varit viktigt för att avgöra att UD var i gång även på ledningsnivå, hade läget under kontroll och därmed faktiskt var det ledande departementet. Vad chefsnivån anbelangar var detta inte fallet, och borde rimligen ha försäkrat sig om korrekt information i detta avseende, innan han gav sitt svar. Något problem att få kontakt med kan inte ha funnits, eftersom flera andra personer kontaktade via mobil . Ett telefonsamtal till hade dessutom givit en klar signal; beskriver den bild han fick av läget på UD vid samtalet med som förvirrat.37 Information till statsministern och den svenska dimensionen Vad informationen beträffar kan konstateras att inte sökte bästa tillgängliga information för vidarebefordran till statsministern. Eftersom inte fick Brittners e-brev från 06.28 den 26 och överhuvudtaget inte öppnade sin Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning e-post förrän efter lunch, kan ett samtal med statsminister eller förmiddagen38 inte ha refererat till detta brev. hade så vitt nu kan bedömas ingen kontakt med UD utan nöjde sig med indirekt rapportering via massmedia och de korta rapporter som förvaltningschefen gav. Han utnyttjade inte möjligheten att aktivt söka information om läget i , till exempel genom att instruera att söka information från UD:s konsulära jour eller från växeln, trots att dessa båda enheter hade information från drabbade av stor potentiell vikt även för den rent politiska bedömningen av behovet av regeringens engagemang. Samtalen kom inte bara från oroliga anhöriga utan också från svenska resenärer i som kunde ge högvärdig information från platsen. Om denna möjlighet hade utnyttjats, hade bättre kunnat fullgöra sin informationsuppgift gentemot stats- ministern. De grundläggande bedömningar som kommissionen gjorde i sitt betänkande förändras inte av det material som har framkommit i denna undersökning. saknade en fungerade krishanteringsförmåga, för vilket statsministern i egenskap av chef för bär ansvaret. Den kritik som framfördes mot hanteringen inom UD och andra departement finns det inte heller någon anledning att revidera. Beträffande Statsrådsberedningen framstår dess roll under det första dryga dygnet efter som väsentligt mer perifer än har framställt den i utfrågningarna. Förutom de allmänna skyldigheter som följde med befattning som statssekreterare i var han den aktuella dagen jourhavande beslutsfattare, en roll som exekutiv hög tjänsteman inom . Till det ansvar som följde med den rollen kom de konkreta huvuduppgifterna att hålla sig själv informerad för att kunna informera statsministern, att vid behov avgöra vilket 38 I intervjuprogrammen Ordförande , som sändes i SVT på förvåren 2007, uppger i en intervju inspelad att det första samtalet med hölls . Efter påpekande av utfrågaren att angivit ett tidigare klockslag säger sig inte minnas så noga. uppger vidare att han såg på brittiska SkyNews sannolikt svensk tid, tidigast , vilket inte låter sig förenas med exakta tidsangivelse 07.45, eftersom enligt uppgift hade sett sändningen före samtalet. Händelseförloppet närmast efter kompletterande beskrivning departement som skulle ha en ledande roll vid händelser som berör flera departement och att göra en bedömning av om det kunde bli aktuellt att kalla till ett regeringssammanträde. I ljuset av den information som har framkommit efter publiceringen av kommissionens rapport och granskning framstår insatser som otillräckliga. För detta måste han kritiseras. Efter den analys som har genomförts är det också belagt att har lämnat uppgifter till kommissionen och andra granskningsorgan som inte varit korrekta. Han fick inte utskicket från . Han öppnade inte sin tjänstedator i hemmet utan läste sin e-post först efter lunch. Han hade inte kontakter med eller någon annan UD-tjänsteman under annandagen. De rapporter han fick om läget i inskränkte sig till två korta e-brev och samtal från förvaltningschefen , och han sökte inte aktivt mer information om detta. Samtalet mellan och tillkom på Hjelms initiativ, inte på . Det finns som framgått ett mönster i avvikelserna mellan de uppgifter som lämnat till granskningsorganen och vad som vid närmare undersökning visat sig faktiskt eller med hög sannolikhet ha hänt: har konsekvent framställt sig som mer aktiv än han var under det första dryga dygnet. Hans redo- görelser har också på vissa punkter ändrats allteftersom gransk- ningarna har fortskridit och nya fakta har kommit . Kommissionen gör dock inte någon värdering av uppgiftslämnande till granskningsorganen utan stannar vid att överlämna denna redogörelse som komplettering till tidigare slutsatser. 6Hanteringen av databanden och annan IT-information i För e-post i gäller, som angetts i avsnitt 3.3.1, att gallring sker automatiskt när ett e-brev har legat i en användares egen inkorg , om inte användaren själv aktivt lagrar brevet. Som framgått av avsnitt 2.2 har genom gallringsföreskrifter fastslagit vissa bestämmelser om när loggfiler och logglistor skall eller får gallras. Enligt föreskrifterna får sådana filer och listor som avser användning av telefax, e-post eller informationssökning på Internet i och som är ett led i driftsäkerhetskontrollen eller säkerhetsskyddet i Regerings- kansliets datasystem gallras när de inte behövs för verksamheten, används i driftsäkerhetskontrollen eller säkerhetskontrollen, om inte kansliarkivarien beslutar annat. Detsamma gäller andra logg- ningsfiler och loggningslistor.1 Kansliarkivarien har beslutat att loggningslistor som avser användning av e-post skall gallras från det att e-posten loggats.2 Säkerhetskopior av hand- lingar som ingår i datasystem skall gallras när de inte längre behövs för verksamheten, dock tidigast efter två månader.3 Säkerhetskopior av bland annat e-post och logglistor över e-post från externa användare tas regelbundet genom överföring av upp- gifter från e-postsystemet till band i en bandrobot. Tillvägagångs- sättet vid sådan normal backuptagning har redovisats i avsnitt 3.2. Lagringstiden i bandroboten är beroende av hur antingen systemansvarig eller den som är ansvarig för informationen har bestämt att informationen skall lagras. För e-posten och logglistor- 14 § föreskrifter (1999:03) om gallring av allmänna handlingar. 35 § föreskrifter (1999:03) om gallring av allmänna handlingar. Hanteringen av databanden och annan IT-information i na avseende e-posten gäller att sådan information får skrivas över efter två månaders lagring i bandroboten. Härigenom sker en automatiserad gallring av sådana uppgifter. Beroende på mängden datautrymme kan det hända att informationen lagras än i bandroboten innan den skrivs över.4 Vid ett möte beslutade , dåvarande chef för , att ett längre sparande av viss elektronisk information avseende perioden efter skulle ske. Vid det mötet närvarade förutom också , chefsjurist vid För- valtningsavdelningen, och , IT-chef vid . beställning var inte detaljerad, utan uttrycktes som att så mycket som möjligt5 eller all e-post från perioden och framåt6 skulle sparas. Bakom beslut låg hans önskan om att säkra uppgifterna så att det skulle finnas möjlighet att i efterhand kontrollera att systemet hade fungerat klanderfritt och att verifiera någon uppgift vid eventuella oklarheter. Han ville inte heller att det skulle kunna hända att missade att fånga upp någon rapport om en saknad person.7 Beslutet om långtidssparande av informa- tionen protokollfördes inte och dokumenterades inte heller på annat sätt. Någon reflektion över vilken status det långtidslagrade bandmaterialet skulle komma att få förekom inte. Det diskuterades heller inte vid detta möte om, och i sådant fall när eller hur, gallring av det sparade materialet skulle komma att ske.8 kontaktade per e-post , som för börjat arbeta som ämnesråd i Förvaltningschefens stab med ansvar för beredskapsfrågor, för att få närmare besked om i vilken omfattning material skulle sparas. svarade att allt material – skulle sparas 4Uppgift lämnad vid möte med RK IT (, , och ) . 8Utfrågningar och , och , och . Hanteringen av databanden och annan IT-information i till dess att annat besked lämnades. Från IT-enhetens sida utsträck- tes perioden i båda ändar för säkerhets skull.9 lämnade beskedet om vilket sparande som skulle ske vidare till driftsverksamhetens Stockholmschef, , och servergruppens chef, . vidareförmedlade i sin tur beskedet till teknikerna i server- gruppen. En extern konsult som arbetade för ansågs bäst skickad att utföra uppdraget.10 Det var fråga om en extraordinär beställning; något liknande sparande av bandmaterial har varken förr eller senare ägt rum i Regerings- kansliet.11 Konsulten kontrollerade vilka band i bandroboten som var berörda av beslutet om långtidssparande och gjorde en inläsning i bandrobotens mjukvara för att säkerställa att dessa band inte skulle skrivas över vid kommande backuptagning. Banden fick dock tills vidare sitta kvar i bandroboten.12 6.1.4Fysisk hantering av banden och diskussion om gallring plockades de spärrade banden ut ur band- roboten, sedan det konstaterats att det började bli för lite lagrings- utrymme i roboten. De fick dock ligga kvar i den datorhall där bandroboten stod, i en kartong på golvet. Tillträdet till datorhallen var begränsat. I bandrobotens mjukvara finns index över respektive bands innehåll. Den första spärren i bandrobotens mjukvara som skydda- de banden och deras index från att skrivas över vid senare backup- tagning var inlagd att släppas . Den tiden kom att förlängas, enligt sedan lämnat muntligt besked om att informationen fortsatt skulle sparas till dess att kommissionen var färdig med sitt arbete.13 Den skrivskyddande spärren flyttades då av teknikerna fram att gälla för 13Bengt uppger som sitt första minne av kontakt med i band- frågan dennes e-postmeddelande av . Hanteringen av databanden och annan IT-information i , något som dock inte visste om. Denne trodde i stället att spärren flyttades fram att gälla till , och att detta innebar att någon återläsning av bandinformationen i princip inte kunde ske därefter på grund av att mjukvarans index om bandens innehåll skulle komma att skrivas över.