sou · GVB340 · 2008-01-01 00:00:00 — 1 el 2 (26)5 Hares metod (K) på nationell Hares metod (K) på 1Ytterligare 34 mandat tillsätts indirekt. 2Formellt utgör också det tvåspråkiga en egen valkrets, men vid röstfördelningen sorteras Brysselbornas röster in i respektive språkgrupp. 3Två ytterligare valkretsar utgörs av respektive som vardera tillsätter ytterligare 2 mandat. 4En ytterligare valkrets utgörs av som tillsätter 1 mandat genom majoritetsval. 5I en ytterligare valkrets tillsätts 1 mandat genom majoritetsval. De 12 mandat som väljs av utomlands boende italienare bildar också en valkrets där mandatfördelningen beräknas separat från fördelningen av fastlandsmandaten. Valsystemet för denna valkrets är detsamma som för fastlandet, med undantag för att systemet med vinnarbonus inte tillämpas. 6Även det största parti inom varje koalition som inte når 2 %-gränsen får delta i mandatfördelningen. 7Även partier för språkliga minoriteter som uppnår av rösterna i en valkrets får delta i mandatfördelningen. Ett system med nationell vinnarbonus tillämpas som garanterar koalitionen med flest röster en representation om minst 340 mandat (). Först beräknas en mandatfördelning i en nationell valkrets med Hares metod (K) bland partier som uppfyller något av spärrvillkoren. Om koalitionen med flest röster får minst 340 mandat gäller denna fördelning. är fallet delas partier som klarar spärrvillkoren in i en valkrets för vinnarkoalitionen och en för övriga partier. förstnämnda fördelas 340 mandat enligt Hares metod (K), medan övriga delar på 277 mandat enligt Hares metod (K). Slutligen fördelas mandaten i de 26 valkretsarna enligt Hares metod (K) på valkretsnivå men med bibehållen nationell Hares metod (K) på Ett system med vinnarbonus tillämpas i varje valkrets som garanterar koalitionen med flest röster en representation om av valkretsens mandat.. Först beräknas en mandatfördelning med Hares metod (K) på valkretsnivå bland partier som uppfyller något av spärrvillkoren. I valkretsar där koalitionen med flest röster får av valkretsmandaten gäller denna fördelning. Om så inte är fallet fördelas av valkretsmandaten enligt Hares metod (K) mellan de av vinnarkoalitionens partier som klarat 3 %-spärren. Övriga fördelas på motsvarande sätt bland övriga partier som klarat något av spärrvillkoren. Heltalsmetoden (D) på 169 (19) (D) på valkretsnivå (D) på nationell nivå Valkretsmandaten kompletteras med valkretsknutna utjämningsmandat, vars fördelning avgörs genom en beräkning av den totala mandatfördelningen med jämkade uddatalsmodellen (D) på nationell nivå bland partier som klarat spärren.. Heltalsmetoden (D) på Heltalsmetoden (D) på (K) på valkretsnivå med Väljaren har lika många röster som antalet valkretsmandat i valkretsen (block vote). Heltalsmetoden (D) på 349 (39) (D) på valkretsnivå (D) på nationell nivå Vid fördelningen av ett partis utjämningsmandat på valkretsar används uddatalsmodellen (D) på nationell nivå. Hares metod (K) på Hares metod (K) på regional Heltalsmetoden (D) på nationell nivå De partier som uppfyller villkoren deltar först i en fördelning av regionala mandat enligt Hares metod (K) på regional nivå. Slutligen fördelas utjämningsmandat i en nationell valkrets enligt heltalsmetoden (D). 17 ytterligare mandat tillsätts genom utnämningar. 2Två valkretsar använder andra system. I en av dem tillsätts 6 mandat med majoritetsval och 1med proportionellt val enligt heltalsmetoden (D). I den andra tillsätts 1 mandat genom majoritetsval. De 6 mandat som väljs av utomlands boende italienare bildar också en valkrets där mandatfördelningen beräknas separat från fördelningen av fastlandsmandaten. Valsystemet för denna valkrets är detsamma som för fastlandet, med undantag för att systemet med vinnarbonus inte tillämpas. 3Den nationella spärren gäller ej partier för språkliga minoriteter. 4I 5 valkretsar som tillsätter 1 mandat vardera används majoritetsval. 5Ytterligare två valkretsar utgörs av de autonoma städerna och Mellilla, vilka tillsätter 1mandat var genom majoritetsval. Bilaga 1 Tabeller och figurer Tabell 4c Parlamentskammare som väljs enligt blandade majoritetsvalsystem 1/6 av 1 (11) Heltalsmetoden (D) på nationell nivå. I den proportionella delen används i praktiken en nationell valkrets vid beräkningen av mandatfördelningen mellan partier, medan mandatens fördelning över landet styrs av indelningen i 1/6 av Heltalsmetoden (D) på nationell nivå. I den majoritära delen lägger väljaren en röst på en kandidat och de kandidater som får flest röster 2: Flertal – Hares metod (K) på nationell nivå2. I den majoritära delen går de två kandidater vidare till den andra omgången som fått flest röster i I den proportionella delen kan väljaren bara rösta på ett parti, men har 5 personröster. 2: Flertal – (K) på valkretsnivå. I den majoritära delen får alla kandidater ställa upp i andra omgången om valdeltagandet i den första var lägre än . Annars bara de som fick i första omgången.5 I den proportionella delen fördelas mandat först på valkretsnivå och därefter på nationell nivå. 1Det krävs också valdeltagande för avgörande i den första omgången om inte vinnaren förutom absolut majoritet av de röstande också fått stöd av av de röstberättigade. 2Valdeltagande på krävs, annars omval. 3Det krävs också valdeltagande för avgörande i den första omgången. 4För att valet skall vara giltigt krävs valdeltagande. 5Om färre än fyra kandidater skulle uppfylla villkoret om av rösterna i den första omgången får de tre kandidaterna med flest röster ställa upp i en andra omgång. Tabell 4d Parlamentskammare som väljs enligt blandade proportionella valsystem metoden (D) på Den nationella fördelningen bland de proportionella rösterna avgör mandatfördelingen mellan partierna i hela valet. Om ett parti vunnit fler enmansvalkretsar än proportionellt får dessa behållas och läggs på kammarens sammanlagda mandattal. Vid tillsättningen av mandat kommer först de som vunnit enmansvalkretsar och därefter listvalda. 1 (11) (K) på nationell (K) på valkretsnivå. Den nationella fördelningen bland de proportionella rösterna avgör mandatfördelingen mellan partierna i hela valet. Om ett parti vunnit fler enmansvalkretsar än proportionellt får dessa behållas och läggs på kammarens sammanlagda mandattal. Vid tillsättningen av mandat kommer först de som vunnit enmansvalkretsar och därefter listvalda. 1Sju av dessa är reserverade för maorikandidater. 2Proceduren för fördelningen av mandat gör att antalet mandat i flermandatsvalkretsarna kan variera mellan olika val. Uppgifterna gäller valet . Bilaga 1 Tabeller och figurer Personval mellan ett partis kandidater Väljaren anger en preferensordning av så många kandidater han/hon önskar. Liströster fyller på kandidaternas personröster i listordningen tills mandatkvoten nås. finnas mandat kvar att fylla när liströsterna tagit slut tillsätts dessa enligt personröster. Liströster fyller på kandidaternas personröster i listordningen tills mandatkvoten nås. finnas mandat kvar att fylla när liströsterna tagit slut tillsätts dessa enligt personröster. Nej/Nej/ Nej/Nej/ Varje parti avgör själv personvalsinslaget genom att välja någon av tre uppställningstyper på valsedeln. Vare sig vid sidoordnad eller kretsvis uppställning finns partiordning eller spärr. sammanräknas dock personröster i valkretsen med partirösterna i kandidatens uppställningskrets.2 Vid kretsvis uppställning med partilista finns både partiordning och spärr. (2 omg) Väljaren anger en preferensordning av så många kandidater han/hon önskar. 1/6 av Partierna kan själva bestämma och måste i förväg deklarera om personrösterna eller listordningen skall Systemet är också kumulativt, så att väljaren kan bestämma om han/hon vill använda 1 eller 2 av sina röster på en viss kandidat. 1I princip vore personval möjligt om partierna valde att ställa upp med mer än en kandidat per valkrets, vilket de av taktiska skäl avstår från. 2Detta medför att kandidater från stora uppställningskretsar gynnas. 3Väljaren kan använda en förtryckt valsedel om han/hon vill följa partiets listordning. kvoten på vk-nivå eller 1/6 av p- röster. Bilaga 1 Tabeller och figurer Disproportionalitet och partisystem – länderurval (senaste val) (senaste val) (senaste val) (2 omgångar) Kommentar: u.s. = uppgift saknas. Tabell 6b Disproportionalitet och partisystem – genomsnitt Andel för de två partier (senaste val) (senaste val) (senaste val) Bilaga 1 Tabeller och figurer (2 omg) 1Fram till 1992 var emellertid detta en fråga för delstaterna och 3 delstater tillämpade obligatorisk röstning. 2Att registrera sig för att rösta är emellertid obligatoriskt. 3Röstpliken avskaffades 1970. 4Arbetsgivare har dock en skyldighet att ge sina anställda möjlighet att rösta. 5Jämförelsen avser endast de fyra val som hållits sedan kommunistregimens fall. 6Jämförelsen avser endast de fyra val som hållits sedan kommunistregimens fall. 7Undantag utgörs av kanonten Schaffhouse. 8Jämförelsen avser endast de fem val som hållits sedan kommunistregimens fall. 9Undantag utgörs av kanonten Schaffhouse. Tabell 7b Valdeltagande – genomsnitt Majoritetsvalsystem (N=8) Blandade majoritetsvalsystem (N=4) Blandade proportionella valsystem (N=2) Proportionella valsystem (N=18) Obligatorisk röstning (N=4) Frivillig röstning (N=28) Generell förtidsröstning (N=6) Ej generell förtidsröstning (N=24) Valdag ledig (N=24) Valdag arbetsdag (N=8) Bilaga 1 Tabeller och figurer Tabell 8a Könsrepresentation – länderdata Proportionellt (STV) av varje kön på listor. toppkandidaterna får ej vara av samma av varje kön på listor. toppkandidaterna får ej vara av samma Majoritetsval (AV) av varje kön på listor. kandidater av samma kön i rad på av varje kön av ett partis samtliga Proportionellt (STV) Tabell 8b Könsrepresentation – genomsnitt Direktvalda kammare (N=33) Ej direktvalda kammare (N=7) Majoritetsvalsystem (N=9) Blandade majoritetsvalsystem (N=4) Blandade proportionella valsystem (N=2) Proportionella valsystem (N=18) Lagstadgad könskvotering (N=4) Ej lagstadgad könskvotering (N=36) Bilaga 1 Tabeller och figurer List-HT, vk-nivå1. List-HT, vk-nivå. (i 11 vk). (i ). Obligatoriskt, en p- Kommentar: De heldragna strecken delar in länderna efter när de blev medlemmar i EG/EU. 1Valkretsarna motsvarar språkgrupper. 2Därefter PR-Hare för att fördela mandat mellan 5 valkretsar. 3Partierna avgör själva hur stor roll personrösterna skall spela genom valet av typ av kandidatuppställning på valsedeln. 4Därefter PR-Hare för att fördela mandat mellan 13 valkretsar. Tabell 9b Representationsskillnader mellan Europaval och nationella val (underhus) 1 Jämförelse görs med näst senaste valet till Nationalförsamlingen (1997). 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. RAPPORTEN VALSYSTEM OCH REPRESENTATIONSEFFEKTER utgör redo- visningen av ett uppdrag som lämnats av . Flertalet av de länder som studeras i rapporten är europeiska men även vissa länder utanför behandlas. Rapporten innehåller bl.a. en redogörelse för reformer och reformdiskussio- ner i de olika länderna och ett avsnitt om det svenska val- systemet i ett internationellt perspektiv. dr i statskunskap vid . är en parlamentariskt sammansatt utredning med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Grund- lagsutredningens uppdrag är omfattande och rör i stort sett alla delar av regeringsformen. Det finns dock några områden som utred- ningen särskilt behandlar. Det gäller frågor om valsystemet, folk- omröstningar, förhållandet mellan och regeringen samt domstolarnas roll i det konstitutionella systemet. De övergripande målen för utredningens arbete är att stärka och fördjupa den svens- ka folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. 106 47 Tel Fax OMSLAG: TYPISK FORM DESIGNBYRÅ FOTO: