sou · GVB315 · 2008-01-01 00:00:00 — Vi har haft 110 deltagare vid våra forum för erfarenhetsutbyte. Av dem var kvinnor och män Vi startade vår utåtriktade verksamhet med att inbjuda till öppna mötesplatser en gång . Syftet var att ge jäm- ställdhetsstrateger inom staten möjlighet att diskutera aktuella frå- geställningar. Deltagarantalet var lågt. Vi bedömer att det kan ha berott på att behovet av råd inte var så stort, eftersom arbetet inte riktigt kommit igång på de flesta håll. Vi bjöd in till ett forum för myndigheter inom utbildningsområdet för att utröna behov och intresse för vidare samarbete om jäm- ställda verksamheter. Något sådant behov eller intresse förelåg dock inte. Ett annat riktat forum vände sig till representanter för länsstyrel- sernas tillsynsarbete inom äldreomsorgen. Här fanns däremot en stark önskan om fortsatt samarbete och stöd i att utarbeta metod- handledning för just tillsyn inom äldreomsorgen. En arbetsgrupp bildades och JämStöd har bistått med råd och stöd. Gruppens arbete kommer att presenteras . bjöd vi in personer som deltagit i flera av våra aktiviteter till en konferens. Syftet var dels att få in synpunkter på behov av stöd och vilka insatser man ville se för att skynda på arbetet med jämställdhetsintegrering, dels att ge deltagarna möjlig- het att byta erfarenheter och att diskutera angelägna frågor med oss och varandra. Konferensen organiserades med hjälp av Open Space- metoden.TPF5FPT 5TP är en mötesform utvecklad av . Redovisning av JämStöds arbete antog regeringen en särskild plan: Plan för genomfö- rande av jämställdhetsintegrering i Regeringskansliet.TPF6FPT Den utgör en gemensam ram för hela arbete med jämställd- hetsintegrering fram . I anslutning till framtagandet av planen erbjöds stöd till handläg- gare och chefer inom departementen av Jämställdhetsenheten på dåvarande . Arbetet efter regeringens plan innebar att ett omfattande utvecklingsarbete startades. Detta bygg- des upp med hjälp av två stödfunktioner; dels stöd i själva proces- sen som sköttes av Jämställdhetsenheten, dels stöd i form av utbildning och metodhandledning genom JämStöd. Vi har genomfört och utvecklat följande utbildningar och meto- der på beställning av och i samarbete med Jämställdhetsenheten. Grundutbildning – svensk jämställdhetspolitik Metodutbildning i JämKAS Bas Politikområde – inkluderar en Mål- och indikatorutbildning Handledning under arbetet med jämställdhetsanalyser Utbildning i svensk jämställdhetspolitik för departementsled- ningar Utvecklingsprogram för Jämställdhetsenhetens kontaktperso- ner Utvecklingsprogram till departementens jämställdhetssamord- nare JämKAS Bas Politikområde – en metod för jämställdhetsanalys (Jämställdhet Kartläggning Analys och Slutsats) JämRB – Jämställdhet i Regleringsbrev JämÅT – Jämställdhet Återkoppling på myndigheternas redovis- ningar 6TP PT Dnr N2004/3108/JÄM Redovisning av JämStöds arbete 4.6Resultat av JämStöds arbete Som allt förändringsarbete tar jämställdhetsintegrering tid och tidsperspektivet är här allt för kort för att det ska vara möjligt att avläsa direkta effekter av Jämstöds insatser i myndigheternas verk- samheter. Det har heller inte varit vårt uppdrag. JämStöd har låtit göra en intervjustudie för att undersöka myn- digheters behov av stöd för jämställdhetsintegrering och deras erfa- renheter av JämStöds verksamhet.TPF7FPT Utvecklingsprogrammet för länsstyrelsernas särskilt sakkunniga för jämställdhet har också utvärderats.TPF8FPT JämStöd har genomfört en mängd utbildningar och andra akti- viteter. Vi har utvecklat arbetsmodeller och metoder och vi har informerat om jämställdhetsintegrering. Denna verksamhet har bland annat lett till att ett stort antal kvinnor och män nu är bärare av kunskap om jämställdhet, jämställdhetspolitik och framför allt om vad jämställdhetsintegrering innebär och hur det kan genom- föras i praktiken.TPF9FPT Vi har haft 1 600 deltagare från 113 myndigheter i våra aktiviteter. Av dem var kvinnor och män. Dessa personer har kunskap om och förståelse för vad som krävs för att skapa en jämställd medborgarservice. Med rätt förutsättningar kommer deras kunskaper och erfarenheter sannolikt att spridas och utvecklas vidare som ringar på vattnet. För att i någon mån försöka spegla vad en stödverksamhet som JämStöds kan leda till ger vi här ett exempel på ett utvecklings- arbete från ax till limpa. Vi beskriver våra insatser i projektet och vilka konkreta resultat som nåtts i projektet.TPF10FPT Verka Jämställt är ett utvecklingsprojekt finansierat av EU och ESF Mål 3. Fyra länsstyrelser har inbjudit regionala statliga myn- digheter i länen att samarbeta för en jämställd samhällsservice.TPF11FPT Länsstyrelserna har gemensamt varit initiativtagare och stått för planering, projektledning och utbildning för de delar som rör 7TP PT Setterwall, 2006 8TP PT , 2005 9TP PT Vi räknar med att vi haft ca ANTALx deltagare i våra aktiviteter, varav ANTALx kvinnor och y män 11TP PT De medverkande länsstyrelserna var från , , och . Redovisning av JämStöds arbete samtliga deltagande organisationer. har också erbjudit myndighetsspecifik utbildning, handledning och stöd för de deltagande organisationerna i respektive län. Totalt har 16 regionala myndigheter deltagit i projektet. JämStöd har givit stöd i planering och genomförande av projektet. Våra insatser har dock varit relativt begränsade och bestått av att bland annat agera diskussionspartner under projektplanering, att utbilda projektledare och myndighetssamordnare samt att kontinuerligt handleda Verka Jämställts projektledare. Många projektledare och myndighetssamordnare har också deltagit i flera av våra öppna utbildningar och i vårt avslutande forum för erfarenhetsutbyte. Projektet har byggt på modeller och metoder som vi på JämStöd har utvecklat och utbildat i: arbetsgång för hållbar jämställdhetsintegrering (Trappan) grundutbildning i svensk jämställdhetspolitik, Strategiska fram- gångsfaktorer för planering och organisering (MUMS) analysmetoden JämKAS Bas. Samtliga verktyg utom Trappan var bärande delar i det utvecklings- program för länsstyrelsernas särskilt sakkunniga för jämställdhet som JämStöd tidigare genomfört. Trots att våra insatser i projektet har varit relativt begränsade kan vi notera en god avkastning. Den främsta vinsten, sett ur vårt perspektiv, är att de modeller och metoder vi arbetat fram lett till konkreta resultat i de deltagande myndigheterna. Av de 16 deltagande myndigheterna i projektet har 15 tagit fram en handlingsplan för hur de ska arbeta vidare med att integrera jäm- ställdhet i sina verksamheter . Samtliga hand- lingsplaner är uppbyggda utifrån vår checklista för planering och organisering av utvecklingsarbete (MUMS). Myndigheterna har gjort inledande jämställdhetsanalyser av sina verksamheter och utifrån dessa planerat hur de behöver gå vidare. Redovisning av JämStöds arbete De har alla funnit att de behandlar kvinnor respektive män med olika måttstockar och att detta i de flesta fall leder till att kvinnor får mindre resurser och sämre bemötande. Några av dessa myndigheter har arbetat med att integrera jäm- ställdhet i verksamheten . Inom exempelvis och har det tagits fram många analyser och rapporter som påtalat att verksam- heten fått oönskade effekter ur ett jämställdhetsperspektiv. Rap- porterna har dock inte följts upp med konkreta handlingsplaner. Vår bedömning är att de handlingsplaner som tagits fram kan bidra till att göra jämställdhetsintegrering till ett långsiktigt och systematiskt arbete i myndigheterna. Förhoppningsvis kan delta- gande myndigheter inom Verka Jämställt tjäna som inspirerande exempel för respektive centralmyndighet och systermyndigheter i övriga län. Skäl till de goda resultaten Det är en lång kedja av insatser som bidragit till Verka Jämställts goda resultat. Först och främst vill vi nämna departementens tyd- lighet i uppdrag och återkoppling till länsstyrelserna när det gäller jämställdhetsintegrering.TPF12FPT De skärpta kraven innebar bland annat att varje länsstyrelse skulle utarbeta en handlingsplan för sitt arbete med jämställdhetsintegrering. Departementens beslut att ge ett tydligare uppdrag följdes av ett erbjudande om ett utvecklingsprogram som koncentrerades kring verktyg för det praktiska arbetet. Den kunskap och de erfarenheter alla inblandade parter fick genom utvecklingsprogrammet för de särskilt sakkunniga för jämställdhet, har kommit till konkret användning i initiering och planering av projektet . En stödfunktion som kan utbilda och ge stöd har också, enligt projektledningen, varit till stor nytta i genomförandet. Även samverkan mellan länen har gett synergieffekter: Dels har man kunnat relatera sitt eget utvecklingsarbete till andras och sätta sin egen myndighet i ett sammanhang. Dels har myndigheter med samma uppdrag men i olika län upparbetat ett samarbete som har 12TP PT Jämställdhetsarbetet vid länsstyrelserna styrs av såväl Länsstyrelseenheten som Jämställdhetsenheten inom . Redovisning av JämStöds arbete bidragit till ett effektivare genomförande av projektet och som säkerligen även kommer att ha betydelse på sikt.TPF13FPT Länsstyrelsernas uppdrag att ge stöd åt centrala aktörer i länet har spelat en viktig roll för projektet. har de sär- skilt sakkunniga för jämställdhet etablerat kontakter i länen som lett till andra myndigheters förtroende för den kunskap och det stöd som länsstyrelserna kan erbjuda. Länsstyrelsernas eget arbete med att ta fram handlingsplaner för jämställdhetsintegrering har också bidragit med erfarenheter som haft betydelse för projektets resultat. En annan förutsättning för projektets framgångar är att även de deltagande myndigheterna haft skrivningar i sina regleringsbrev som går i linje med projektets syfte. Sammantaget är Verka Jämställt ett exempel som ger oss en bild av vilka effekter en stödfunktion kopplad till en tydlig styrning kan få. Det är också ett exempel på hur viktiga Länsstyrelserna är som aktörer för att sprida och driva på arbetet med jämställdhetsinte- grering på regional och lokal nivå. 13TP PT Exempelvis , Länsarbetsnämnder och universitet. Jämställdhetsintegrering som strategi bedrivs runt om i olika länder och organisationer i världen. Många länder inom EU bedriver ett framgångsrikt arbete och svenska myndigheter har mycket att lära om de blickar ut mot . EU har klargjort att utöver lagstiftning mot könsdiskriminering behövs både särskilda satsningar och jämställdhetsintegrering som strategi i jämställdhetsarbetet. Det finns formella åtaganden att jämställdhetsintegrera i många skilda dokument inom EU. I och med Amsterdamfördraget som trädde i kraft har jämställdhetsfrågorna fått en betydligt star- kare ställning i EU och utgör ett av unionens grundläggande mål. I fördraget slogs det fast att unionen ska arbeta enligt strategin jäm- ställdhetsintegrering med jämställdhetsfrågor inom alla unionens aktiviteter.TPF1FPT Andra exempel på åtaganden att jämställdhetsintegrera inom EU är EU:s jämställdhetsprogram, och Färdplan för jäm- ställdhet mellan kvinnor och män 2006-2010. Rådet har inom ramen för Lissabonstrategin beslutat om den europeiska jämställd- hetspakten. Vidare finns åtaganden om jämställdhetsintegrering inom sysselsättningsstrategin och strukturfonderna.TPF2FPT Kommissio- nen har också årliga program för sin interna jämställdhetsintegre- ring. Men det finns också andra internationella dokument och åtagan- den. Vi vill framför allt nämna två, eftersom de har haft mycket stor betydelse både för och internationellt. Den ena är CEDAW-konventionenTPF3FPT om avskaffande av alla former av diskriminering av kvinnor . Av FN:s 191 medlemsstater har 185 ratificerat , och är juridiskt bundna att leva upp till åtaganden i konventionen.TPF4FPT Den andra är Peking- 1TP PT Ett jämställt – om EU-politik för jämställdhet 2000 s10 2TP PT och 2007 s39 3TP PT Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women deklarationen som innebar att jämställdhetsintegrering antogs som strategi för jämställdhetsarbetet av många länder världen över. Pekingdeklarationen var ett resultat av FN:s fjärde kvinnokonfe- rens som hölls i . 5.1Jämställdhetsintegrering inom EU:s medlemsstater Ett avslutat EU-projektTPF5FPT har samlat erfarenheter från arbe- tet med jämställdhetsintegrering inom Regeringskanslierna i EU:s medlemsländer. Rapporten visar att nästan alla EU:s medlemslän- der arbetar systematiskt för att jämställdhetsintegrera Regerings- kanslierna.TPF6FPT Ett jämställdhetsintegrerat Regeringskansli är en förut- sättning för att verksamheter i övriga samhället ska bli jämställd- hetsintegrerade. I en sammanställning av en enkätundersökning inom projektet konstateras att medlemsländerna upplever att en tydligt definierad politisk styrning är den mest viktiga framgångsfaktorn för jäm- ställdhetsintegrering.TPF7FPT Det finns dock en diskrepans mellan den formella styrningen (i form av till exempel handlingsplaner) och reell praktisk styrning och ansvar. Denna diskrepans finns även i de medlemsstater som anses som mest framgångsrika i sitt arbete med jämställdhetsintegrering, exempelvis i Sverige.TPF8FPT Dessutom har många medlemsländer, i sina enkätsvar, betonat vikten av hög kunskapsnivå, välutvecklad utbildning samt köns- uppdelad statistik som framgångsfaktorer. Med undantag av tre länder, erbjuder alla EU:s medlemsstater någon form av utbildning i jämställdhetsintegrering för att höja kunskap och medvetenheten inom förvaltningen. Det kan till exempel handla om utbildning i hur könsuppdelad statistik kan användas. I rapporten framhålls att alla som arbetar med beslutsfattande behöver ha jämställdhetskunskap. En av slutsatserna från projektet är att inom EU har fokus framför allt legat på utbildning och metoder och mindre på stöd- strukturer. Färre än hälften av EU:s medlemsstater har byggt upp stödstrukturer för att kunna stödja jämställdhetsintegreringsarbe- tet. Inom Regeringskanslierna består dessa stödfunktioner oftast av 5TP PT Projektet: Gender mainstreaming at Governmental level in the EU member states (projektet avslutades ) 6TP PT och 2007 7TP PT Ibid. s36 8TP PT Ibid. Tio medlemsstater har sådana. Det är dock få medlemsstater som har utvärderat sitt arbete med jämställdhetsintegrering på Regeringskanslinivå, endast fem länder uppgav att de hade utvärderat, eller att de höll på att utvärdera.TPF9FPT I utfördes en delutvärdering . I har många intressanta jämställdhetsintegreringsprojekt bedrivits, både som samarbete mellan olika länder eller inom ett land. har till exempel deltagit i Nordiska ministerrådets projekt, Gender budgeting, tillsammans med de andra nordiska län- derna.TPF10FPT Vi presenterar här det pågående projektet ! i , det avslutade litauiska projektet mainstrea- ming of Lithuanian policies samt Kønsmainstreamingpro- jekt. Det pågår intressant jämställdhetsintegreringsarbete utanför Regeringskansli nivå på flera håll i . Ett sådant exempel är GenderAlp!. Det är ett projekt där EU:s policy för jämställdhets- integrering implementeras i . Projektet har två fokusområden: Att jämställdhetsintegrera budgetarbetet, och att jämställdhetsintegrera samhällsplaneringen i . Det är ett samarbete mellan tolv deltagande städer och regioner från , , , och , och ytterli- gare tolv städer och regioner som deltar i projektet som observatö- rer. syftar till att implementera obligatoriska verktyg i förvaltningen på lokal och regional nivå för en hållbar jämställd- hetsintegrering. Inom förvaltningen och politiken ska handfasta metoder finnas tillgängliga för att möjliggöra jämställdhetsintegre- ring, främst riktade mot beslutsfattare inom politik och förvalt- ning. Vidare skapar GenderAlp! ett nätverk för erfarenhetsutbyte av jämställdhetsintegreringsarbete. En kunskapsbas byggs upp kring jämställdhetsintegrering av samhällsplanering och budgetarbete.TPF11FPT 9TP PT Ibid. s15ff, 22, 37f 10TP PT För mer information hänvisar vi till projektets rapport its about the money Mainstreaming a gender equality perspective into Nordic national budget 2006 5.1.2Gender mainstreaming of Lithuanian policies Ett annat intressant exempel är från , där ett av de första projekten inom jämställdhetsintegreringsarbete pågick - 2004. Projektet var ett samarbete mellan Arbets- och socialdepar- tementet och Kvinnofrågornas informationscenter. Projektets mål var att stödja jämställdhetsintegrering av lagstiftningsprocessen, policies och handlingsplaner för . Projektet tillhandahöll bland annat utbildning för tjänstemän inom och kommuner. Man förde också diskus- sioner med jurister inom om det juridiska utrymmet för jämställdhetsintegrering och hur det praktiskt tillämpades. Projektet diskuterade också hur jämställdhetsintegre- ring skulle introduceras som begrepp och man utvecklade metoder till regionala och kommunala nivåer. Projektet upplevs som en framgång, det har också fått många indirekta resultat med en databas över jämställdhetsintegrering, som också finns länkad från de flesta departementen inom . Många nätverk har byggts upp där också fristående organisationer, center för genuskunskap, jämställdhetsexperter med flera ingår.TPF12FPT I har ett interdepartementalt jämställdhetsintegrerings- projekt, Kønsmainstreamingprojekt, bedrivits i det danska , med en handlingsplan . Projektets övergripande mål var att jämställdhetsperspektivet skulle ingå som en naturlig och integrerad del i centrala delar av departementens kärnverksamhet samt att departementen skulle ha förmåga att se jämställdhetsproblematik i samhället inom sina egna områden. har också upprättat en verktygslåda på web- ben, med verktyg för och exempel på arbete med jämställdhetsinte- grering.TPF13FPT Utvärderingen konstaterade att projektet satt jämställdhetsintegrering på agendan och att det sam- tidigt utvecklat metoder och verktyg som haft avgörande betydelse för att många departement har påbörjat arbetet med att implemen- tera strategin. Utvärderingen konstaterade att det var viktigt att 12TP PT och 2007, Appendix 2 arbetet gick från projektarbete till förankring av jämställdhetsinte- grering inom . Även om utvärderingen konstate- rade att de övergripande målen inte blivit uppfyllda, så hade del- målen i väsentligt större utsträckning blivit det. Delmålen handlade till exempel om könsuppdelad statistik.TPF14FPT JämStöd har genomfört ett studiebesök i , för att undersöka vilka framgångsfaktorer och hinder som finns för arbetet med jäm- ställdhetsintegrering samt hur strategin tillämpas inom FN-syste- fördelas övergripande ansvar för jämställdhets- frågorna inom FN mellan fem olika institutioner: 1.OSAGI, Office of the Special Advisers on Gender, sorterar under Generalsekreteraren 2.DAW, Division for the Advancement of Women, finns i sekretariatet 3.UNIFEM, for Women sorterar under UNDP, United Nations Development Pro- gramme 4.CSW, The Commission on the Status of Women, ligger under ECOSOC 5.INSTRAW, Resarch and , är ett forskningsorgan som utses av ECOSOC FN är en hierarkisk organisation, och på den politiska nivån upp- levs strategin jämställdhetsintegrering som förankrad. Det finns ett tydligt mandat för jämställdhetsintegrering, men trots det är bristande resurser ett stort problem. Flertalet FN-organ har policy och strategier för att jämställdhetsintegrera, men saknar resurser att genomföra dem; de resurser som ges står inte i proportion till de uppgifter som ska genomföras. En annan problematik är själva genomförandet ute i organisatio- nerna under den politiska nivån. Det finns många chefer på mellan- nivå som upplevs vara hindrande, beroende på okunskap eller rent 14TP PT Fra udvikling til forankring evaluering af det tværministerielle Kønsmainstreamingprojekt 15TP PT Studiebesöket genomfördes Bristen på krav och sanktionsmöjligheter, brist på upp- följning och utvärdering samt brist på resurser upplevdes av de per- soner JämStöd intervjuade vara de främsta hindren. FN arbetar heller inte mot konkreta jämställdhetsmål, vilket också tycks vara ett hinder. Ett annat hinder för utveckling av frågan inom FN- systemet verkar vara att en stor del av utbildningen köps in via konsulter, vilket leder till att kunskapen inte byggs upp och stannar inom organisationen.TPF16FPT Nedan följer två exempel från arbetet i FN som JämStöd finner intressanta. arbete med jämställdhetsrevision (Gender audit)TPF17FPT upplevs av många vara en framgångsrik metod inom FN:systemet. Könsfördelning (staffing) Innehållet i verksamheten (gender analysis and planning) Strukturen (programming, implementation, monitoring, evalua- tion) Det är en omfattande och systematisk metod, där den granskade organisationen själv deltar i granskningen och medverkar i att göra bedömningar. Processen innehåller också utbildningsinslag. Syftet med revisionen är att stödja ett organisatoriskt lärande på individ-, grupp- och organisationsnivå om hur jämställdhet integreras i policies, program, aktiviteter och i organisationens struktur. Processen tar i anspråk och innehåller såväl utbildande inslag som reflektion och bedömning. FN:s kunskapsbank för jämställdhetsarbete En kunskapsbank med goda exempel från jämställdhetsintegre- ringsarbete inom ramen för FN:s arbete runt om i världen har sammanställts. I kunskapsbanken finns utöver jämställdhetsinte- greringsarbete också goda exempel från arbetet med kvinnors empowerment och institutionell kapacitetsuppbyggnad. 17TP PT /public/english//newsite2002/about/audit.htm Syftet med kunskapsbanken var att främja erfarenhetsutbyte, så att andra organisationer och regioner kan dra lärdom av de goda exemplen. Kunskapsbanken syftade också till att visa på vilka olika sätt FN implementerar mandatet att uppnå jämställdhet.TPF18FPT 6JämStöds bedömningar och förslag Våra erfarenheter pekar entydigt på att jämställdhetsintegrering av offentlig verksamhet måste ges fortsatt stimulans och stöd. Annars bedömer vi att den positiva utveckling som kan skönjas inom myn- digheter och förvaltningar kommer att avta. Drivkrafter finns visserligen men de är så svaga på de flesta håll att man är beroende av extern styrning och vägledning. Vi beskriver därför hur vi anser att arbetet med jämställdhetsintegrering ska bedrivas . JämStöd presenterar här förslag för att stimulera och stödja utvecklingen mot jämställda verksamheter. Förslagen kan sam- manfattas i en verksamhet som ska styra, stödja, och ifrågasätta. De tre hörnstenarna är: starkare centrala och regionala stödstrukturer kontinuerlig utvärdering av hur strategin jämställdhetsintegre- ring tillämpas. Våra förslag ska ses som en helhet där samtliga delar är beroende av varandra och där hela kedjan måste fungera väl för att resultatet ska bli det önskade. För att verkliga förändringar ska kunna ske krävs tydliga ramar, stöd och utrymme att reflektera och skapa nytt samt hjälp att ifrågasätta det invanda. Förslagen kan illustreras i form av en hållbarhetstriangel med tre hörnstenar för att utveckling och lärande ska få bestående effekter och resultera i jämställda verk- samheter.TPF1FPT 1TP PT Denna modell ska förstås på en övergripande nivå – som förutsättningar för jämställdhetsintegrering av medborgarservicen. Vår arbetsmodell MUMS – strategiska framgångsfaktorer för jämställdhetsintegrering är en checklista för framgångsfaktorer i organisering och planering av arbetet inom en enskild organisation. JämStöds bedömningar och förslag Figur 1 JämStöds modell för jämställda verksamheter En erfarenhet tycks gemensam från alla de utvecklingssatsningar som gjorts för att jämställdhetsintegrera – både i och andra länder: För att verksamheten ska bli hållbar är tillgång till en kom- petent stödfunktion A och O. JämStöds erfarenheter visar också att när en organisation strävar efter att bygga upp ett långsiktigt arbete för att jämställdhetsintegrera sin kärnverksamhet krävs ett systematiskt förändringsarbete. Ett sådant arbete kräver både en organisation och tydliga mål för själva utvecklingsarbetet.