sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — En certifiering ska vara tidsbegränsad och avse visst slag av arbete. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.11. I likhet med den kon- trollansvarige ska den arbetsansvarige vara certifierad av ett ackre- diterat kontrollorgan. Den arbetsansvariges kompetens ska i första hand omfatta kunskap om de tekniska egenskapskraven och kvali- tetssäkring i byggandet. 1.fortlöpande ha tillsyn över utförandet och se till att byggnads- verket utförs på föreskrivet sätt, 2.till att kontroller genomförs enligt kontrollplanen, 3.samråda med den kontrollansvarige om eventuella oklarheter i projekteringen, utförandet och i tolkningen av de tekniska egenskaps- kraven, och 4.underrätta den kontrollansvarige om uppmärksammade avvi- kelser från denna lag, lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. och föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av dessa lagar. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.11. Den arbetsansvariges huvuduppgift är att ha tillsyn över utförandet. Det innebär att denne ska ha en väldokumenterad kunskap om de föreskrifter som gäller i byggandet och vara en samrådspartner till den kontrollansvarige och övriga aktörer i pro- cessen. I rollen ingår också att förbereda de kontroller som upptas i kontrollplanen. Förslaget tydliggör att den arbetsansvarige ska se till att genomförandet sker i enlighet med samhällskraven. Han/hon ska således se till att kontrollerna enligt kontrollplanen genomförs. I syfte att lyfta fram projekteringen utan att ställa krav på en formellt projekteringsansvarig föreslås att den arbetsansva- rige och den kontrollansvarige bör samråda om den projektering som ligger till grund för byggnadsarbetena och vidare om på vilket sätt de tekniska egenskapskraven uppfylls i projekteringen. I den arbetsansvariges uppdrag ingår att vara uppmärk- sam på avvikelser från gällande regler och underrätta den kon- trollansvarige och även byggherren i de fall avvikelser upptäcks. Om finner att den arbetsansvarige har åsidosatt sina skyldigheter enligt 12 b §, ska nämnden informera det organ som har meddelat certifieringen och efter förslag av byggherren besluta om en annan arbetsansvarig. Om en arbetsansvarig har visat sig vara olämplig för uppgiften, får certifieringsorganet dra in certifieringen. En arbetsansvarig som lämnar sitt uppdrag ska meddela detta till Bestämmelserna kommenteras i avsnitt 9.5.11. Innehållet i denna paragraf motsvarar de regler som gäller för den kontrollansvarige enligt 11 §. Sådana särskilt sakkunniga som anges i 5 § andra stycket ska ha den kunskap och erfarenhet som behövs för uppgiften. Kunskapen och erfarenheten ska styrkas genom att den särskilt sakkunnige 1. är certifierad för uppgiften av ett organ som ackrediterats för detta ändamål enligt 14 § lagen (1992:1119) om teknisk kontroll, om förutsättningar finns för detta, eller 2. uppfyller de föreskrifter om krav på kunskap och erfarenhet som har meddelats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. En certifiering ska vara tidsbegränsad och avse visst slag av arbete. Om en särskilt sakkunnig, som är certifierad, visat sig vara olämplig för uppgiften, får certifieringsorganet dra in certifieringen. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.11. Den särskilt sakkun- niges roll är i princip densamma som gäller för den fristående sak- kunnige i 9 § enligt gällande rätt. Den särskilt sakkunnige kan vara certifierad av ett ackrediterat kontrollorgan men kan också ha en annan dokumenterad kompetens inom det aktuella kontrollom- rådet. Det aktuella kontrollbehovet kan nämligen omfatta sådana sakområden där förutsättningar saknas för en certifiering på grund av att några föreskrifter inte har tagits fram som grund för certifie- ring. I paragrafen hålls därför en möjlighet öppen att visa sin kun- skap och erfarenhet även på ett annat sätt. Den särskilt sakkunnige kan uppfylla de krav som framgår av föreskrifter, som kan komma att meddelas av regeringen eller av . Det bör ligga i byggherrens intresse att välja en person som kan vara en garant för en kvalificerad kontroll av komplicerade delar av byggnadsverket. Av 5 § andra stycket framgår, att byggnadsnämn- den, om det finns särskilda skäl, kan på eget initiativ utse en särskilt sakkunnig på byggherrens bekostnad. Ett sådant skäl kan vara att den särskilt sakkunnige som byggherren har anlitat inte uppfyller kompetenskraven. tillsyn ska normalt omfatta minst ett tillsynsbesök på byggarbetsplatsen. Över tillsynsbesök ska föras anteckningar, som ska delges byggherren, den kontrollansvarige och den arbetsansvarige. Av 11 kap. 5 § 4 framgår att får ta ut en avgift för de tillsynsbesök på byggarbetsplatsen som har beslutats i kontroll- planen. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.16. har ett tillsynsansvar över byggandet i kommunen som normalt bör innefatta besök på byggnadsplatsen under arbetets utförande. Kra- vet på att det normalt bör ske minst ett tillsynsbesök har ansetts vara en rimlig utgångspunkt. Vid större projekt bör antalet till- synsbesök kunna utökas, medan besöken kan helt undvaras när det gäller t.ex. uppförande av en mur eller ett plank. Bestämmelsen i 11 kap. 5 § första stycket punkt 4 ger bygg- nadsnämnden möjligeter att ta ut en avgift för tillsynsbesök som har beslutats i kontrollplanen. I sammanhanget bör poängteras att ansvar för tillsyn och den administrativa handläggningen inom nämnden är två viktiga delar i byggprocessen. En byggnadsnämnd som för- mår att vara aktiv i den formella processen som den kan föra en engagerad dialog med kompetenta aktörer i byggprojekten, bl.a. i samband med tillsynsbesöken, kan åstadkomma en bättre kvalitet i byggandet. Innan ett slutbesked utfärdas enligt 17 § ska ett slutsamråd genom- föras, om det inte är uppenbart obehövligt. Vid slutsamrådet ska bygg- , kontrollansvariga och arbetsansvariga delta. Andra som nämnden anser bör delta ska kallas. Slutsamråd ska normalt hållas på byggarbetsplatsen. Vid slutsamrådet ska göras en genomgång av 2.eventuella avvikelser från denna lag eller lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., eller något beslut eller någon föreskrift som meddelats med stöd av dessa lagar 3.den kontrollansvariges och dokumentation över besök på byggarbetsplatsen och annan dokumentation över arbe- tets utförande, 4.behov av viss kompletterande kontroll av en särskilt sakkunnig, 5.förutsättningar för att lämna slutbesked, och 6.villkor för att ta byggnadsverket i bruk. Över slutsamrådet ska föras protokoll. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.17. Slutsamrådet är en slutlig tillsyn som avses sammanfatta bl.a. frågor kring utförandet och utförda kontroller. Samrådet bör genomföras innan byggnads- verket tas i bruk, och det lägger grunden för ett slutbesked från kommunen. Ett sådant samråd på byggnadsplatsen kan undanröja brister och oklarheter som kan vara av stor betydelse för brukandet i fortsättningen och är ett tillfälle att bedöma hur berörda aktörer tagit sitt ansvar. Även det avslutande samrådet får karaktären av en revi- sion. En av de viktigaste punkterna blir att avgöra hur kontroll- planen har uppfyllts. Om genomgången visar, att flera kontroller aldrig har genomförts, är detta något som bör leda till komplette- rande åtgärder innan slutbeskedet kan utfärdas. Detta är en indikation på att den kontrollansvarige och den arbetsansvarige inte har utfört sina åligganden enligt kontrollplanen, vilket också bör leda till konsekvenser. Om vid det slutliga samrådet misstänker att de i kontrollplanen föreskrivna verifika- tionerna är tillkomna i efterhand eller på annat sätt inte stämmer med verkligheten, är detta en allvarlig förseelse som eventuellt bör polisanmälas som misstänkt osant intygande. Iakttagbara avvikelser från bygglovet eller de tekniska föreskrifterna kan leda till att sanktioner enligt 10 kap. måste till- gripas. Avsikten är dock inte att vid detta till- fälle ska göra en regelrätt inspektion. Misstänker byggnadsnämn- dens representant att de tekniska kraven inte är uppfyllda, kan kontrollplanen kompletteras med att en särskilt sakkunnig genomför en riktad kontroll av det som antas vara felaktigt. Vid misstanke om allvarliga fel kan också själv utse en särskilt sakkunnig på byggherrens bekostnad enligt 5 § andra stycket. En revisionskälla att ösa ur är även den dokumentation över KA:s byggplatsbesök som KA är ålagd att göra. Anteckning- arna bör vara så strukturerade, att man kan jämföra KA:s anteck- ningar med verifikationerna av kontrollplanen. Dessa anteckningar kan även bli av värde vid en eventuell ansvarsprocess mellan bygg- herre och entreprenörer. De tidigare punkterna har antytt att det i vissa fall finns skäl att låta en särskilt sakkunnig genomföra riktade kontrol- ler av sådant som misstänker inte uppfyller de Det är nämndens sak att bestämma i vilken mån detta bör leda till fortsatt utredning. Antingen kompletterar bygg- nadsnämnden kontrollplanen med en sakkunnigkontroll, varvid byggherren får anlita en särskilt sakkunnig, alternativt utser bygg- nadsnämnden själv en särskilt sakkunnig på byggherrens bekost- nad. I de allra flesta fall ska efter dessa bedömningar ett slutbesked kunna lämnas. I andra fall måste vissa kompletterande insatser utföras först. Vad som måste göras, bör ut redan vid det slutliga samrådet. Vissa sanktioner, som ett föreläggande eller att utser en särskilt sakkunnig på byggherrens bekostnad bör inte delegeras till en enskild handläggare. I normala fall finns inga hinder för att byggnaden tas i bruk, efter det avslutande samrådet. I vissa fall kan den få tas i bruk med vissa villkor, t.ex. att provisoriska anordningar först måste anordnas eller att vissa kompletterande kontroller eller mätningar måste göras, om dessa av olika skäl inte har kunnat göras före slut- samrådet. T.ex. kan man bara göra bullermätningar och termografe- ringar under vissa förutsättningar. Kravet på energianvändning kan heller inte bedömas förrän efter en viss tids användning. I avvaktan på att dessa villkor uppfylls, kan ett provisoriskt slutbesked lämnas med dessa villkor inskrivna. Nästan alla byggprojekt, större eller lika stora som småhus, slutbesiktigas normalt av en besiktningsman enligt Allmänna bestämmelser, AB 04, ABT 06 eller ABS 05. Även om detta är ett moment i ett civilrättsligt avtal finns det ingen anledning att inte ta del av besiktningsutlåtandena vid det slutliga samrådet. Den kvali- tetsansvarige ska enligt gällande rätt närvara vid besiktningar. Den kontrollansvarige ska närvara vid entreprenadbesiktningar enligt 10 b §. I samband med detta kan den kontrollansvarige be byggherren om att få ta del av det blivande slutbesiktningsprotokollet. Det skulle vara ett resursslöseri att inte utnyttja även denna möjlighet till bekräftelse på att bygget uppfyller olika krav. Om byggherren vägrar att delge den kontrollansvarige besiktningsprotokollet, kan detta vara en indikation på att i stället behöver initiera en kontroll av en särskilt sakkunnig enligt PBL:s regel- system. Vid småhusentreprenader är besiktningen en del i det offentligrättsliga regelverket i konsumenttjänstlagen. Enligt denna lag ska KA kallas till dessa besiktningar. När byggherren har uppfyllt 1.villkoren i bygglovet, 2.föreskrifterna i byggstartbeskedet samt 3.åtagandena enligt kontrollplanen, och inte har funnit skäl att ingripa enligt 10 kap., ska nämnden utfärda ett slutbesked. Detta kan innehålla anmärkningar eller villkor avseende mindre allvarliga brister. Ett provisoriskt slutbesked får lämnas, när vissa kontroller måste utföras i ett senare skede. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.17. Slutbeskedet ersätter slutbeviset enligt 10 § gällande rätt. Slutbeskedet är liksom slut- beviset inget kommunalt godkännande av projektet utan ett dokument som visar att byggherren uppfyllt sitt åtagande enligt bygglovet, byggstartbeskedet och kontrollplanen. Slutbeskedet kan, till skillnad från slutbeviset, enligt förslaget innehålla kon- trollpunkter som kan åtgärdas senare, om det inte är fråga om all- varliga brister. En del kontroller, t.ex. av radonhalten, måste göras vid vissa ti- der . Paragrafen ger möjlighet till ett provisoriskt slut- besked i sådana fall. Material, som kan ge skador på människors hälsa eller miljön ska vid rivning tas om hand på ett betryggande sätt. Farligt avfall ska hanteras enligt . Om det finns ohyra, virkesförstörande insekter eller svampar i en byggnadsdel som ska rivas, får dessa inte finnas kvar. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Texten i denna paragraf är till sin huvuddel hämtad från nuvarande 20 § plan- och byggför- ordningen och är en inledning till bestämmelserna om åtgärder i samband med rivning av byggnader. I samband med att ett rivningslov prövas eller efter det att ett rivningslov har getts, ska kalla till ett tekniskt samråd, om inte nämnden har funnit att ett sådant samråd är obehövligt. Inför samrådet ska byggherren till lämna in en rivningsplan som redovisar 1.en inventering av förekomsten av farligt avfall, 2.hur rivningsmaterialet kommer att hanteras, och 3.hur kravet på säkerhet vid rivningsarbetet ska tillgodoses. En sådan rivningsplan ska också lämnas in till , om det i samband med ändringar av ett byggnadsverk som anges i 8 kap. 1 § första stycket 3 b–i uppkommer rivningsmaterial, som kan befaras innehålla farligt avfall enligt . får i enskilda fall besluta att en rivningsplan inte behöver ges in. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Från flera håll har syn- punkter framförts att rivningsförfarandet bör regleras i analogi med den process som föregår byggande. Ett tekniskt samråd ska föregå ett beslut om rivningsplanen, om inte funnit att ett sådant samråd är obehövligt. Utöver en inventering av farligt avfall och en redovisning av hur rivningsmaterialet ska hanteras föreskrivs, att säkerhetsfrågorna tas upp i rivningsplanen Säker- heten är en viktig fråga, inte minst vid rivningar i centrala delar av tätorter. Kravet i 2 a § i nuvarande lag om rivningsmaterial som upp- kommer vid vissa byggnadsåtgärder har överförts till andra stycket med den skillnaden att det ankommer i första hand på byggherren att bedöma om det kan befaras att farligt avfall kan förekomma, vilket i så fall kräver en rivningsplan. Vid rivning ska det tekniska samrådet behandla 1.hur inventeringen av farligt avfall har utförts, 2.hur farligt avfall och övrigt avfall ska tas om hand, 3.vilka säkerhetsåtgärder som kommer att vidtas vid rivnings- arbetet, och 4.vilka verifikationer som byggherren eller den kontrollansvarige ska lämna till . Över det tekniska samrådet ska föras protokoll. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Det farliga avfallet enligt definitionen i är en angelägen diskussionspunkt vid det tekniska samrådet i samband med rivningsåtgärder. I vissa fall måste en inventering ske av en särskilt sakkunnig eller genom en särskild undersökning. Vid samrådet ska byggherren redogöra för hur det far- liga avfallet och det övriga avfallet ska omhändertas, transporteras och deponeras. Byggherren ska redovisa planerade åtgärder för att säkerheten vid rivning ska tillgodoses. Det handlar om säkerhet både för utförare, verksamhetsutövare, boende och förbipasserande i rivningsområdet. Det tekniska samrådet vid rivning ska behandla riv- ningsplanen och vilka verifikationer som ska lämnas in till bygg- nadsnämnden. Beslut om rivningsplan ska innehålla besked om redovisade åtgärder kan godtas när det gäller 1.inventeringen av farligt avfall, 2.omhändertagande av farligt avfall och övrigt avfall, 3.föreslagna säkerhetsåtgärder i samband med rivningsarbetet, och 4. eventuella krav på särskilt sakkunnig. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Beslutet om rivnings- planen grundas på en bedömning av att kraven på omhändertagande av avfallet och säkerhetsfrågorna kan antas bli uppfyllda. Utgångspunkten för beslutet är det tekniska samrådet enligt 19 §. I vissa fall kan krav på särskilda sakkunnigkontroller bli aktuellt, t.ex. vid kontroll och inventering av farligt avfall. Ett sådant even- tuellt krav blir då en del av det överklagbara beslutet om kontroll- planen. Enligt 10 § krävs en kontrollansvarig även för sådana åtgärder som ska följa en rivningsplan. För denne ska gälla bestämmelserna i 10 a och 11 §§. En kontrollansvarig för rivningsarbeten ska 1.biträda byggherren med att upprätta ett förslag till rivningsplan, 2.biträda vid inventeringen av farligt avfall och övrigt avfall, 3.yttra sig över föreslagna säkerhetsåtgärder vid rivningsarbetet, 4.se till att rivningsplanen följs och i övrigt vara byggherren behjälplig i frågor som är av betydelse för kontrollen, 5.närvara vid tekniska samråd, kommunens tillsynsbesök på byggarbetsplatsen och i övrigt vid behov på arbetsplatsen och 6.se till att intyg och andra verifikationer som behövs för slut- besked tas fram. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. En kontrollansvarig ska utses vid rivningsåtgärder som ska följa en rivningsplan. För denne gäller bestämmelserna om certifiering i 10 a § och om åsidosättande av skyldigheter m.m. i 11 §. Den kontrollansvariges uppgifter är i analogi med reglerna vid byggande. Det är i princip samma regler som gäller vid rivningsarbeten enligt gällande rätt, då en kvalitets- ansvarig ska utses, men bestämmelserna är till viss del utvidgade. I likhet med den kontrollansvariges roll vid byggande ska den kontrollansvarige vid rivning biträda byggherren vid riv- ningsprocessen och hjälpa denne att ta fram en rivningsplan. Den kontrollansvarige bör ha insikter om miljölag- stiftningen och ha kännedom om de olika slag av avfall som finns angivna i den lagstiftningen. I vissa fall kan en särskilt sakkunnig behövas för inventeringen. Den kontrollansvarige bör vara med från början vid planeringen av rivningsarbetet. Den kontrollansvarige ska yttra sig över upprättat för- slag till säkerhetsåtgärder vid rivningsarbetet och i samråd med byggherren bedöma dessa åtgärder före det tekniska samrådet. I analogi med den kontrollansvariges uppgifter i samband med byggande ska den kontrollansvarige vid rivning se till att den beslutade rivningsplanen följs och bistå byggherren under arbetet, t.ex. vid inventeringen av avfallet. Han ska vidare vara när- varande vid det tekniska samrådet och vid eventuella tillsynsbesök av samt se till att erforderliga verifikationer lämnas in. I de fall en rivningsplan ska finnas, får rivningsarbetena inte påbörjas förrän har beslutat om rivningsplanen. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Innehållet i denna para- graf är detsamma som i nuvarande 12§ andra stycket. När byggherren har uppfyllt sina åtaganden enligt beslutet om riv- ningsplanen, ska lämna ett slutbesked. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Slutbeskedet är i likhet med motsvarande dokument vid byggande en avslutande handling, som innebär att överenskomna åtgärder enligt rivningsplanen har genomförts. Påföljder och ingripanden vid överträdelser m.m. ska ta upp frågan om påföljd eller ingripande enligt detta kapitel så snart det finns anledning att anta att en överträdelse har skett av bestämmelserna i denna lag eller av bestämmelserna i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. eller av någon föreskrift eller något beslut som har meddelats med stöd av dessa lagar. När en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov har vidtagits utan lov, ska se till att det som har utförts blir undanröjt eller på annat sätt rättat, om inte lov till åtgärden ges i efterhand. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 14.5.1. Paragrafen motsvaras i princip av den nuvarande 1 § med det nya tillägget om BVL. Avsikten med det tillägget är att tydliggöra kommunens skyldighet att ingripa även vid överträdelser av bestämmelserna i eller föreskrift eller beslut som meddelats med stöd av BVL. får förbjuda att ett visst byggnads-, rivnings- eller markarbete eller en viss åtgärd fortsätts, om det är uppenbart att arbetet eller åtgärden strider mot denna lag eller mot lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. eller mot någon föreskrift eller något beslut som har meddelats med stöd av dessa lagar. får också, om nämnden finner att byggherren inte följer någon väsentlig del av en kontroll- plan eller rivningsplan, förbjuda att ett byggnadsarbete eller riv- ningsarbete fortsätts innan de uppkomna bristerna avhjälpts. Är det uppenbart att ett arbete eller en åtgärd som avses i första stycket äventyrar en hållfasthet eller medför fara för människors liv eller hälsa, ska nämnden förbjuda att arbetet eller åtgärden fortsätts, även om de förutsättningar som anges i första stycket inte föreligger. Förbud enligt denna paragraf får förenas med vite. Beslut enligt denna paragraf gäller . Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 14.5.1. Även här motsvaras paragrafen i princip av den nuvarande 3 § med det nya tillägget om BVL. Avsikten med tillägget är – precis som i 1 § – att tydliggöra att kommunen även får förbjuda visst arbete eller att en viss åtgärd fortsätts om det är uppenbart att arbetet även strider mot bestäm- melserna i BVL eller föreskrift eller beslut som meddelats med stöd av BVL. I övrigt är paragrafen oförändrad. Om någon utan lov utför en åtgärd som kräver bygglov, rivnings- lov eller marklov, ska besluta att ta ut en bygg- sanktionsavgift. Byggsanktionsavgift ska tas ut även när någon utför arbete 1.utan att byggstartbesked enligt 9 kap. 7 § har lämnats, eller 2.i strid mot något beslut som har meddelats med stöd av denna lag eller lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 14.5.2. Innehållet i paragrafen är helt nytt. Paragrafen innebär att det införs en enda sanktions- avgift (byggsanktionsavgift) istället för de tre nuvarande. Bestäm- melserna om byggsanktionsavgift har utformats med förslaget om administrativa sanktioner på yrkesfiskets område (prop. 2007/08:107) som förebild. Även motsvarande bestämmelser i har legat till grund för strukturen på byggsanktions- avgiften. Avgiften ska kunna tas ut dels om någon utan lov utför en lovpliktig åtgärd, dels om arbete utförs utan byggstartbesked när sådant krävs eller om arbete utförs i strid mot något beslut som meddelat enligt PBL eller BVL. Det kan obser- veras att de lovpliktiga åtgärderna enligt utredningens förslag är i princip en sammanslagning av de nuvarande lovpliktiga och de anmälningspliktiga åtgärderna. På så sätt blir paragrafens tillämp- ningsområde enligt första stycket större än motsvarande bestäm- melse . Byggsanktionsavgiftens storlek ska framgå av regeringens föreskrifter. Byggsanktionsavgiften ska högst uppgå till 50 prisbasbelopp. När avgiftens storlek bestäms, ska hänsyn tas till överträdelsens all- var och betydelsen av den bestämmelse som överträdelsen avser Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 14.5.2. Paragrafens innehåll är nytt och är ett nytt sätt att beräkna byggsanktionsavgiftens storlek. Det är olämpligt att fastställa de olika nivåerna på byggsanktions- avgiften i en lag. Både typen av överträdelse och projektets kom- plexitet ska ha betydelse på storleken på avgiften. Detta regleras lämpligast i en bilaga till en regeringsförordning. I paragrafens för- sta stycke finns därför ett bemyndigande till regeringen, som anger det högsta beloppet. Byggsanktionsavgiften storlek är relaterad till prisbasbeloppet och kommer på så sätt att följa den allmänna pris- utvecklingen. I andra stycket finns kriterierna för avgiftens storlek inom bemyndiganderamen. Byggsanktionsavgiften ska tas ut även om överträdelsen inte har skett uppsåtligen eller av oaktsamhet. Byggsanktionsavgiften ska dock inte tas ut, om det är oskäligt. Vid prövningen av denna fråga ska särskilt beaktas 1. om överträdelsen har berott på en omständighet som den avgiftsskyldige varken har kunnat förutse eller borde ha förutsett och inte heller kunnat påverka, och 2. vad den avgiftsskyldige har gjort för att undvika att överträdel- sen skulle inträffa. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 14.5.2.