sou · GVB335 · 2008-01-01 00:00:00 — Med reservation för nämnda olikheter i de regionala indelningar som tillämpas finner vi inget som tyder på att generellt utmärker sig med stora regionala obalanser på arbetsmarknaden. Jämfört med andra utvecklade ekonomier är de svenska regionala skillnaderna relativt små. Det finns heller ingen anledning att tro att de svenska riksområdena skiljer sig så radikalt från andra relevanta länders regionala enheter att detta skulle vara huvudf- örklaring till de erhållna resultaten. 102TP PT I OECD-sammanhang räknas de svenska riksområdena till Territorial Level 2 och de utgör också NUTS2-nivå enligt EU:s regionala nomenklatur. Omflyttningens drivkrafter och de regionala obalanserna Bilaga 3 till LU 2008 Diagram 5.5 Regionala obalanser på arbetsmarknaden i några 2003 Anm.: Antalet regionala enheter i respektive land inom parentes. Det obalansmått som används är en viktad variationskoefficient, där vikten utgörs av storleken på arbetskraften i respektive region i förhållande till den nationella arbetskraften. Källa: [2005]. Bilaga 3 till LU 2008 Omflyttningens drivkrafter och de regionala obalanserna Vilka slutsatser är då möjliga att dra när det gäller den regionala omflyttningens drivkrafter och utvecklingen av de regionala obalansproblemen på arbetsmarknaden? Resultaten indikerar att den regionala omflyttningen tycks svara på skillnader i regionalt arbetsmarknadsläge på ett i huvudsak förväntat sätt. Flyttnings- strömmarna tenderar att gå från regioner med en jämförelsevis sämre arbetsmarknadssituation till regioner med ett relativt sett bättre arbetsmarknadsläge. Det finns heller inget som tyder på att flyttningarnas reaktion på regionala skillnader i arbetslöshet och vakanser minskat över tiden. Analysen av regionala skillnader i arbetslöshet och sysselsätt- ningsintensitet visar att de regionala obalanserna på arbetsmark- naden inte förändrats nämnvärt . Den regionala spridningen i arbetslöshet varierar omvänt i förhållande till arbetslöshetsnivån i riket och har minskat något sett över hela perioden. När det gäller den regionala variationen i sysselsättnings- intensitet finns det tecken på ett skift till en något högre nivå . kan vi konstatera att förändringarna i dessa båda variabler inte föranlett någon större omkastning av de lokala arbetsmarknadernas inbördes rangordning. De flesta regioner har förflyttat sig mycket lite eller inte alls inom den regionala obalanshierarkin. Är bestående regionala skillnader i arbetslöshet och syssel- sättningsintensitet en indikation på att arbetskraftens geografiska rörlighet är otillräcklig? Det är inte självklart. Beständigheten i de regionala obalansproblemen på arbetsmarknaden kan också reflektera en långsiktig jämviktssituation där till exempel låga boendekostnader och andra värden av att bo i en viss region, som exempelvis den livskvalitet som följer av konsumtion av olika typer av regionalt bundna tillgångar, kompenserar för eventuellt sämre sysselsättningsmöjligheter och högre arbetslöshetsrisk. Men det kan heller inte uteslutas att arbetsmarknadspolitik och annan offentlig politik skapar vissa inlåsningseffekter på arbets- marknaden. kan vi konstatera att tillgänglig statistik över regionala skillnader i arbetslöshet och sysselsättningsintensitet för visar att har en jämförelsevis låg regional spridning i dessa variabler. Kombinationen av ovanstående resultat – att flyttningarna i stort tycks reagera på skillnader i regionalt arbetsmarknadsläge på ett förväntat sätt och att lyckats Omflyttningens drivkrafter och de regionala obalanserna Bilaga 3 till LU 2008 upprätthålla internationellt sett små regionala obalanser på arbetsmarknaden – tolkar vi som ett tecken på att den geografiska rörligheten verkar fungera tämligen väl i relation till förändrade utbuds- och efterfrågeförhållanden på de regionala arbets- marknaderna. Vi vill dock understryka att detta endast är en tentativ slutsats. Kommande kapitel bidrar med en fördjupad ekonometrisk analys av hur olika aspekter av individuell arbetsmarknadsstatus påverkar hushållens geografiska rörlighet i form av flyttning och pendling. 6Analys av geografisk rörlighet på individnivå I detta kapitel redovisas resultat av skattningar baserade på individ- data ur officiella register över den svenska befolkningen. De avser drivkrafter till flyttning och pendling över lokal arbetsmarknads- regiongräns inom . Dessutom redovisas skattade effekter av denna rörlighet på individernas och hushållens sammanlagda arbetsinkomster. Vi är primärt intresserade av att undersöka hur individernas arbetsmarknadssituation påverkar sannolikheten för flyttning och pendling mellan regionala arbetsmarknader. Vidare är vi intresserade av i vilken utsträckning den geografiska rörligheten utmynnat i mer sysselsättning och/eller högre produktivitet vilket vimäter via förändringar i årlig bruttoarbetsinkomst. Datamaterialet innehåller uppgifter om personer i den svenska befolkningen som 1997 hade svenskt medborgarskap (inklusive utlandsfödda svenska medborgare) och var i åldern 25–. Modellerna skattas separat för individer som var gifta eller samboende respektive för individer som var ensamstående enligt uppgifter från SCB:s register.TPF103FPT Kapitlet inleds med en analys av flyttningarnas bestämnings- faktorer på individnivå och effekter av flyttningarna på de flyttandes arbetsinkomster. Det följande avsnittet redovisar skattningar av bestämningsfaktorer för pendling och presenterar skattade effekter av pendling på arbetsinkomster. Därefter följer ett avsnitt som undersöker om skattningsresultaten är stabila över tiden. 103TP PT Vi tackar ITPS för tillgänglighet till deras databas . För samboende gäller att data endast omfattar par med gemensamt hemmavarande barn . Analys av geografisk rörlighet på individnivå Bilaga 3 till LU 2008 Vi börjar med att undersöka hur egenskaper hos individen påverkar flyttningar mellan regionala arbetsmarknader i . Analysen avser flyttningar mellan lokala arbetsmarknader 1997-1999, dvs. migration mellan funktionella regionala arbetsmarknader med relativt hög arbetslöshet men med en starkt uppåtgående konjunktur. Sannolikheten för migration över gräns till annan lokal arbetsmarknad (LA) antas här vara beroende av egenskaper hos individen, hushållsattribut och karaktäristika för den region där individen/hushållet bor innan flyttning.TPF104FPT Dessa faktorer antas påverka hushållets val mellan att stanna eller flytta genom att de direkt eller indirekt påverkar förväntade värden av fördelar och nackdelar av att flytta i jämförelse med alternativet att stanna (se avsnitt 2.1). Det primära intresset är att studera sambandet mellan å den ena sidan individernas arbetsmarknadssituation och region- specifika förhållanden, och å den andra sidan sannolikheten för flytt över gräns till annan arbetsmarknadsregion. I modellen ingår också variabler som antas direkt eller indirekt fånga upp viktiga icke-ekonomiska eller icke-monetära aspekter på flyttnings- beslutet. Individernas ålder och förekomst av barn i hushållet är exempel på sådana variabler. Innan flyttning hade flyttarna något lägre genomsnittliga inkomster i jämförelse med personer som inte flyttade. Vidare var andelen som var arbetslösa, studerande, högt utbildade och socialbidragstagare året innan flyttning högre bland flyttarna i jämförelse med dem som inte flyttade (Appendix B, tabell B.1 och B.2). Resultaten i den följande redovisningen bör tolkas med försiktighet. Redovisningen kan i vissa stycken ge ett överdrivet sken av exakthet eller intryck av att vi har identifierat faktiska orsakssamband. I flera fall är resultaten snarare att betrakta som korrelationer vilka kan ges många alternativa tolkningar. Resultaten överensstämmer dock i stora drag med annan empirisk forskning och ligger i linje med det som kan förväntas enligt ekonomisk teori. 104TP PT Två begränsningar bör nämnas: 1) Modellen beaktar inte förhållanden i andra regioner och därmed vad som styr individens val av inflyttningsregion utan bör betraktas som en modell för utflyttning; 2) Modellen är en förenkling av en betydligt komplexare underliggande struktur och effekten av en enskild faktor, t.ex. den skattade effekten av individens utbildning på flyttning, kan verka genom flera olika mekanismer. Vi identifierar inte dessa mekanismer i sina beståndsdelar utan skattar en sammanlagd effekt av utbildning. Bilaga 3 till LU 2008 Analys av geografisk rörlighet på individnivå 6.1.1Flyttningar bland gifta eller samboende par Skattningsresultat avseende gifta respektive samboende par presenteras i tabell 6.1 där den vänstra kolumnen avser resultat från en linjär sannolikhetsmodell och den högra kolumnen innehåller resultat från en logistisk modell. Den beroende variabeln indikerar om individerna flyttat över gräns för lokal arbetsmarknad mellan och motsvarande kalenderdag 1999.TPF105FPT Mannens attribut markeras med M och kvinnans med K. Samtliga modeller är skattade med variabler som indikerar vilken som bostaden var belägen i 1997 (innan flyttning). Om vi först betraktar resultaten avseende effekterna av individuell erfarenhet av arbetslöshet (de två första raderna i tabellen) framgår att sannolikheten för migration ökar om mannen har varit arbetslös . Enligt skattningen av den linjära modellen ökar sannolikheten för flyttning i genomsnitt om mannen varit arbetslös . Detta resultat skall ses i jämförelse med personer som var sysselsatta och som inte hade någon erfarenhet av arbetslöshet under detta år. Det bör noteras att vi här kontrollerar för incidens av arbetslöshet och inte arbetslöshetstidens längd. Sannolikheten för flyttning ökar även i det fall kvinnan i hushållet var arbetslös och den skattade effekten är lika stor som den är för mannen (0,). Resultaten från den logistiska modellen indikerar mycket likartade marginella effekter av individuell arbetslöshet som resultaten från den linjära modellen. För övriga variabler av intresse har de skattade effekterna samma tecken och i stort sett samma signifikansnivå som motsvarande estimat från den linjära modellen. Storleksordningen i en del estimat skiljer sig dock . Av utrymmesskäl kommer vi i det följande att enbart presentera resultat från den linjära modellen och i texten markera om den logistiska modellen ger starkt avvikande resultat. I alternativa specifikationer har vi försökt kontrollera för det fall att båda makarna var arbetslösa innan flyttningen. Variablerna som indikerar individuell arbetslöshet blir insignifikanta som den skattade effekten av att både mannen och kvinnan i samma hushåll har erfarenhet av arbetslöshet är och starkt signifikant. Dessa resultat tyder på att det föreligger en hög 105TP PT En period har valts för att säkerställa ett större antal flyttningar och därmed större variation i data. Analys av geografisk rörlighet på individnivå Bilaga 3 till LU 2008 korrelation (s.k. multikolinearitet) mellan mannens och kvinnans arbetslöshet. I övrigt är de skattade effekterna av individuell arbets- löshet inte känsliga för förändringar av modellspecifikationen. Andra estimat som avser individernas arbetskraftsstatus indikerar, som förväntat, att de som är utanför arbetskraften i utgångsläget har högre sannolikhet för flyttning och att detta i synnerhet gäller för de studerande. Utan att dra allt för starka slutsatser kan man också notera att skattningarna inte tyder på någon inlåsningseffekt av socialbidrag. Hushåll där minst en av makarna har haft socialbidrag har faktiskt en högre sannolikhet för flyttning enligt dessa resultat. Sammantaget verkar det som att det enskilda hushållets erfarenhet av arbetslöshet påverkar sannolikheten för migration i förväntad riktning.TPF106FPT I modellerna har vi även inkluderat indikatorer för den region individerna var mantalsskrivna i och den bransch de var sysselsatta i före flyttning. Av utrymmesskäl presenteras inte resultaten avseende dessa variabler här.TPF107FPT Den låga förklaringsgraden (R2P )P för den linjära sannolikhetsmodellen är inte onormalt och det säger egentligen inte så mycket om modellens förmåga att förklara individernas val.TPF108FPT Vi har även experimenterat med att i stället för regionspecifika fixa effekter inkludera ett antal variabler som mäter regionala attribut; regional arbetslöshet, befolkningsstorlek och pendlings- möjligheter till arbetsplatser i omgivande regioner. Det visade sig dock att de skattade effekterna av dessa variabler var mycket känsliga för modellspecifikation medan skattningarna avseende individattribut förblev i stort sett identiska med estimaten i tabell 6.1. Det bör dock noteras att vi även med ledning av dessa resultat kan förvänta oss, allt annat lika, en större utflyttning från regioner där relativt sett många individer har drabbats av arbetslöshet och att arbetslösheten därigenom fungerar som push- faktor i enlighet med ekonomisk teori. 106TP PT Liknande resultat redovisas i Widerstedt, B. [998], , , , U. & , O. [2003] och Nakosteen, R. & , O. [2004]. De två senare studierna finner även förväntade effekter av storleken på regional arbetslöshet. 107TP PT Utelämning av branschvariablerna från modellerna ger inte resultat som förändrar våra slutsatser. 108TP PT Se t.ex. , W. H. [2003] eller Stock, J. & , M. W. [2003]. Pseudo-R2P ärP inte heller att jämföra med det vanliga R2P -P värdet vid skattningar med minstakvadratmetoden. Logitmodellen är skattad med maximum-likelihood-metoden som till skillnad från minstakvadratmetoden inte går ut på att minimera avvikelsen mellan de faktiska observationerna och den skattade regressionslinjen, se t.ex. , W. H. [2003]. Bilaga 3 till LU 2008 Analys av geografisk rörlighet på individnivå Sannolikhet för flyttning över gräns för lokal arbets- marknad för gifta eller samboende 1997 Linjär sannolikhetsmodell och logistisk modell (marginella effekter) M Ej i arbetskraften K Ej i arbetskraften -0,27 -0,15 -0,10 -0,15 -0,02 -0,03 -0,09 -0,04 -2,09 -1,54 Anm.: Signifikansnivåer: * , ** , *** . I modellen inkluderas även variabler som anger boenderegion 1997 () och bransch för mannens respektive kvinnans anställning 1997. Estimat för dessa variabler redovisas inte här. Modellen är skattad med robusta standardfel (). Lokal arbetsmarknad avser LA 2000. Källa: Egna beräkningar. Analys av geografisk rörlighet på individnivå Bilaga 3 till LU 2008 I övrigt finner vi bland annat standardresultatet att sannolikheten för flyttning avtar med individernas ålder och med förekomst av hemmavarande barn. Estimaten tyder också på att hushåll där minst en person är född utomlands har en högre sannolikhet för flyttning. I likhet med tidigare studier tyder våra resultat på ett starkt positivt samband mellan flyttning under föregående period(er) och sannolikheten för flyttning i innevarande period. Estimatet från den linjära modellen är överraskande stort medan motsvarande estimat från den logistiska modellen indikerar en positiv och statistiskt signifikant, men betydligt lägre, effekt. Tolkningen av denna variabel är dock inte helt oproblematisk. erfarenhet av rörlighet kan bero av individens arbetskraftsstatus och övriga påverkande faktorer i tidigare perioder. Variabeln kan också fånga upp individer som av olika skäl, som inte direkt kan observeras, är, och har varit, mera flyttningsbenägna.TPF109FPT Den kan t.ex. fånga effekter av att en individ har ett yrke som kräver geografisk rörlighet, att individen generellt sett har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden eller att personen allmänt tycker om att röra på sig. Detta resultat kan åtminstone delvis tolkas som ett tecken på arbetsmarknadsrelaterad flyttning. Det är också intressant och i enlighet med förväntningarna att hushåll där någon av makarna pendlade över gräns till annan LA- region har en högre sannolikhet för flyttning. En rimlig tolkning är att detta resultat kan återspegla flyttning närmare ett arbetsställe av mellanregional pendling. Valet av boenderegion är rimligtvis något enklare för ensamstående personer i jämförelse med individer som lever i en parrelation. Det finns därför starka skäl att analysera flyttningarna för denna grupp separat. Skattningsresultaten för de ensamstående presenteras i tabell 6.2.TPF110FPT I skattningarna ingår även variabler som indikerar vilken lokal arbetsmarknadsregion som individerna var mantals- skrivna i (innan flyttning) och indikatorer för 109TP PT Se t.ex. , D. m.fl. [2007]. 110TP PT Av utrymmesskäl redovisas fortsättningsvis inte skattningar utförda med den logistiska sannolikhetsmodellen. Resultaten är i stora drag likartade och de strider inte mot våra huvudsakliga slutsatser. Bilaga 3 till LU 2008 Analys av geografisk rörlighet på individnivå Av utrymmesskäl är dessa resultat utelämnade i tabellen. För ensamstående män finner vi, i likhet med för män som var gifta eller samboende, att individuell arbetslöshet hänger samman med en högre sannolikhet för flyttning. Resultatet är också i detta fall okänsligt för förändringar av modellspecifikation. För ensamstående kvinnor finner vi däremot inte något statistiskt signifikant samband mellan individuell arbetslöshet och migration även om den skattade koefficienten är positiv. Även ensamstående som uppbär socialbidrag har högre sannolikhet för migration. En närmare analys tyder på att denna variabel delvis verkar avspeglar individuell arbetslöshet eller att personerna inte befann sig i arbetskraften . Särskilt gäller detta ensamstående kvinnor där den skattade parametern för individuell arbetslöshet indikerar en positiv och statistiskt signifikant effekt på sannolikheten för flyttning när vi utesluter socialbidragsvariabeln från migrationsmodellen. En möjlig för- är att individuell arbetslöshet hänger samman med social- bidrag och då speciellt för personer med längre arbetslöshets- perioder. Resultaten tyder, som förväntat, på en avsevärt högre sannolikhet för flyttning bland dem som var studerande. Delvis kan detta återspegla utflyttning från föräldrahem, flyttning till och från studieorter, flyttning i samband med inträde i arbetskraften eller faktorer som hänger samman med att de yngre ofta är mer öppna för förändringar. Dessa aspekter torde dock till stor del också reflekteras i parameterestimatet för individernas ålder. För övriga individer utanför arbetskraften finner vi en förhöjd sannolikhet för flyttning bland män men inte för kvinnor. I enlighet med vad som kan förväntas indikerar resultaten att flyttningsbenägenheten stiger med individernas utbildningsnivå och att universitetsutbildning verkar ha en relativt stor betydelse i detta sammanhang. I likhet med estimaten för gifta eller samboende par indikeras även här högre rörlighet bland de utlandsfödda men estimatet är dock bara signifikant bland männen. Analys av geografisk rörlighet på individnivå Bilaga 3 till LU 2008 Sannolikhet för flyttning över gräns för lokal arbetsmarknad för ensamstående 1997 -0,16 -0,20 -0,20 *** -1,45 -2,31 *** Anm.: Signifikansnivåer: * , ** , *** . I modellen inkluderas även variabler som anger boenderegion 1997 () och bransch för mannens respektive kvinnans anställning 1997. Estimat för dessa variabler redovisas inte här. Modellen är skattad med robusta standardfel (). Källa: Egna beräkningar. 6.2Effekter av migration på arbetsinkomster Vi har med hjälp av individdata ur samma register över den svenska befolkningen som använts i avsnitt 6.1 studerat effekterna av mellanregional migration på årlig bruttoarbetsinkomst. Vi har utfört särskilda analyser dels för gifta eller samboende par, dels för ensamstående kvinnor och män. Det finns få studier som direkt studerar effekten av mellanregional flyttning på inkomster. (1998) finner inga signifikanta effekter på hushållets disponibla inkomst bland gifta par. (2001) redovisar positiva effekter på individers bruttoinkomster, dock med vissa undantag för kvinnor. Nakosteen & (2004) redovisar betydande positiva effekter av flyttning på brutto- Bilaga 3 till LU 2008 Analys av geografisk rörlighet på individnivå arbetsinkomst bland ensamstående personer. Detta gäller för de som var arbetslösa såväl som för de som var sysselsatta innan flyttning. och studie avser flyttningar och inkomster . De andra två studierna baseras på data fram . Det finns oss veterligen inga publicerade svenska studier som undersöker effekterna av flyttning på inkomster med data från senare tid. Det finns också förvånansvärt få studier som analyserar ekonomiska effekter av flyttningar ur ett hushållsperspektiv för gifta eller samboende par. Förutom de två tidigare nämnda svenska studierna, har vi endast kunna finna fem studier publicerade i internationella tidskrifter. (2003) studerar gifta par i och redovisar positiva effekter av flyttning på männens inkomster men flyttning verkar inte påverka kvinnornas inkomster. (2001) använder data från och resultaten tyder på negativa effekter av migration på inkomsterna för båda makarna. (2000) studerar migration mellan delstater i och finner liknande resultat för gifta par, dvs. negativa effekter på makarnas inkomster. Nivalainen (2004) analyserar flyttningar bland hushåll i och kommer fram till att flyttningarna i de flesta fall är knutna till mannens karriär och att kvinnorna är s.k. tied migrants.TPF111FPT Nivalainen (2005) redovisar resultat som tyder på att flyttning ökar sannolikheten för sysselsättning för männen men inte för kvinnorna bland gifta eller samboende par. Analysen i detta avsnitt avser individer som åren 1998 eller flyttade mellan lokala arbetsmarknader (LA) inom Sverige.TPF112FPT Vi studerar det ekonomiska utfallet efter flyttning, dvs. fram till och med . I avsnitt 6.2.1–6.2.4 redovisas en sammanfattning av resultaten, vilka inledningsvis avser hushåll med gifta eller samboende par. Därefter redovisas resultat för ensamstående med eller utan hemmavarande barn. Genomgående presenteras, för respektive hushållstyp, först resultat baserade på data över hushåll där individerna var sysselsatta eller utanför arbetskraften och därefter resultat avseende personer som var arbetslösa innan flyttning.TPF113FPT 111TP PT Jämför Mincer, J. [1978] och redovisningen av teorier för rörlighet i kapitel 2. 112TP PT 89 LA-regioner definierade enligt pendlingsstatistik . 113TP PT Balanseringstest indikerade otillfredsställande balansering, dvs. dålig jämförbarhet mellan grupperna flyttare och icke-flyttare när de arbetslösa inkluderades tillsammans med övriga individer vid skattningarna. Den valda indelningen grundar sig på balanseringstest vid olika alternativa indelningar. Vi har dock för de mest centrala av de redovisade resultaten testat att skatta modellen med alla observationer. I allt väsentligt finner vi inget som strider mot de resultat som redovisas här och inget som förändrar våra slutsatser. Analys av geografisk rörlighet på individnivå Bilaga 3 till LU 2008 Den ekonometriska modell som används för att skatta inkomst- effekterna beskrivs utförligare i förklaringsruta 6.1. Vi har använt en s.k. matchningsestimator (difference–in–difference propensity score matching) för att skatta genomsnittliga effekter av migration på inkomstförändringen mellan 1997 och åren efter flyttning: y f ys = (Y1997+ k Y1997 ) f (Y1997+ k Y1997 ) s inkomstförändring, Y för bruttoarbetsinkomster, f för flyttare, s för stannare. Förenklat går metoden ut på att vi som jämförelse till varje enskilt flyttande hushåll försöker skapa en relevant jämförelsegrupp av hushåll ur jämförelsegruppen som inte flyttat. Detta görs genom att för samtliga hushåll skatta sannolikheten för flyttningT som en funktion av observerade attribut av potentiell betydelse för flyttningsbeslut och för inkomster. För varje enskilt hushåll i gruppen flyttare jämförs den observerade inkomstförändringen med ett vägt genomsnitt av inkomstförändringar bland hushåll som inte flyttat. Hushåll i jämförelsegruppen som har samma eller nästan samma skattade sannolikhet för flyttning tilldelas stor vikt vid beräkning av genomsnittlig inkomstförändring i jämförelsegruppen.