sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — översiktliga stabilitetskartering Är för grova Är lättförståeliga Informationen i karteringarna är pålitliga Är förankrade i kommunens förvaltning Har påverkat kommunens beslut om planer/förebyggande åtgärder Ja Nej Har ingen uppfattning Bilaga B 15 SOU 2007:60 46 De 26 kommunerna som har besvarat frågan om Inom vilka förvaltningar används översiktliga stabilitetskarteringar använder karteringen främst inom förvaltningarna för planering och bygg, och tekniska kontoren. Inom räddningstjänsten/brandförsvar utnyttjas karteringen sällan. av de svarande kommunerna används karteringen av flera förvaltningar. av kommunerna som använder de översiktliga stabilitetskarteringarna har även lagt in dem i kommunens GIS. I vilket format används de översiktliga stabilitetskarteringarna från ? I både pärm- och GIS-format I pärmformat I GIS-format Vet ej Har översiktliga stabilitetskarteringar lagts in i kommunens GIS? Ja Nej Vet ej SOU 2007:60 Bilaga B 15 47 Endast 6 av de 27 kommuner som har blivit karterade av à jour håller karteringarna. Ansvaret för á jourhållningen ligger antingen hos , eller eller motsvarande. De som inte à jour-håller karteringarna anger att det beror på att karteringarna är för grova, att det inte påverkar kommunens beslut om planering, att kommunen arbetar med ett utvecklingsprogram, resursbrist, att kartorna inte finns digitalt, osäkerheter kring ansvarsfrågan mellan och kommunen. Förbättringsförslagen avseende stabilitetskartering är inte lätt att tyda. Svaren innehåller främst kritiska synpunkter om användbarheten och aktualiteten. Några önskemål från kommunerna är: Fördjupa karteringen för att öka trovärdigheten. Aktualisering med högre täcknings- och detaljeringsgrad. Mer utförlig information kring karteringens innehåll för allmänheten. Utökning av karteringen till relevanta områden för nybebyggelse (nuvarande kartering täcker enbart befintlig bebyggelse). eller 20 stycken av de kommuner som har använt sig av karteringar har följt upp karteringarna med egna analyser/karteringar. Exempel på vad som gjorts är stabilitetsutredningar vid planläggning, fördjupade analyser i de områden Hålls översiktliga stabilitetskarteringar á jour vid förändringar eller utförda undersökningar/åtgärder? Ja Nej Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 48 som måste studeras närmare, geologisk expertis har hjälpt till med bedömningar för drabbade områden. Drygt hälften av de kommuner som har använt sig av översiktliga stabilitetskarteringar har sökt bidrag från för att genomföra förebyggande åtgärder med stöd av de stabilitetskarteringar som gjorts. Samtliga har erhållit bidrag utom en kommun som väntar på besked. Samtliga har fått bidrag för att genomföra åtgärder såsom rivning av hus i rasriskområden, skyddsvall mot översvämning m.m. En del kommuner har fått bidrag . Har översiktliga stabilitetskarteringar följts upp med egna analyser/karteringar? Ja Nej Vet ej Har kommunen sökt bidrag från för att genomföra förebyggande åtgärder och/eller fördjupade karteringar med stöd av översiktliga stabilitetskarteringar? Ja Nej Vet ej SOU 2007:60 Bilaga B 15 49 Behov av stöd i den kommunala planeringen Nästan hälften av samtliga 136 svarande kommuner anger att de behöver stöd utifrån i sin planering angående risker för ras/skred. Det är även en hög andel, nästan en femtedel, som uppger att de inte vet. Kommunernas svar (totalt 56 stycken) visar att det finns stort behov av stöd utifrån. Det befintliga statliga anslaget av anses inte vara tillräckligt för hela landet. Behovet av stöd utifrån handlar om i stort sett allt i samband med geotekniska utredningar i kommunerna. Det behövs mer översiktligt kartmaterial (främst utanför tätorterna, för särskilt hotade områden och längs större vattendrag), en uppdatering av befintligt, ofta gammalt material och kompetensstöd för att ta fram lämpliga riskanalyser, fördjupade skredriskinventeringar, tolkning av befintliga karteringar och konsekvensbedömningar. Sakkunskap från externa experter och / eller myndighet efterfrågas. Resurs- och bidragsfrågan är också mycket angelägen för kommunerna. Kommunerna anser att de ofta inte kan ta fram själv de nödvändiga analyser på grund av resurs- och kompetensbrist. Även ekonomiskt stöd för förebyggande åtgärder är viktiga för kommunerna. Behöver kommunen stöd utifrån i sin planering angående risker för ras/skred? Ja Nej Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 50 Karta 9 Kommuner som anger att de behöver stöd utifrån i sin planering angående risk för ras/skred i planeringsskedet enligt enkätsvaren Källa: Enkätsvar (). SOU 2007:60 Bilaga B 15 51 Fallstudier kommun har blivit drabbad av såväl översvämning som ras och skred. som är ett riksintresse går genom kommunen. Det är stor erosionsrisk i älvområdet. föll det regn i och närmaste väderstation registrerade vilket är den näst högsta dygnsnederbörden som någonsin registrerats av . Ingen människa skadades allvarligt men många blev isolerade då vägar spolades bort och även telefon och elförsörjning slogs ut. Kostnaderna för ovädrets konsekvenser uppskattas till cirka 40 miljoner och består till största delen av kostnader för att reparera vägar. Kommunen har sökt bidrag och fått det beviljat. Kommunen har därefter gjort geotekniska undersökningar. Kommunen fick en ispropp i älven, vilket ledde till att vattennivån steg med . För att dämpa flödet i älven stängs dammarna för en period. Ett annat sätt är att spränga bort isproppen. Isproppar är ett vanligt problem eftersom temperaturen varierar mellan -vid vissa årstider. översiktliga kartering har lagts in i kommunens GIS och det fungerar bra, men det vore bra med en mer detaljerad nivå. var en av de första kommunerna som tog med karteringar i sin översiktsplan, . Översiktsplanen är sektorsövergripande. Riskområden är karterade i översiktsplanen. Kommunen bygger i säker höjd för att klara 100-årsflödet. är väl medveten om riskerna eftersom de har haft stora översvämningar ett flertal gånger (1916, 1959, 1987 och 1995). Kommunen behöver dock mer kunskap om framtida klimatförändringar i och med växthuseffekten. Vattennivån i älven kan extrapoleras, men det är svårare i horisontell riktning, dvs. Kommunen anser att det finns bra underlagskartor och har bra kunskap om situationen. Det finns heller inget större byggtryck. Kommunen har sökt bidrag om att göra erosionsskydd för och väntar på besked av miljödomstolen. Enligt kommunen vore det bra om kommunen kunde få preliminärt besked om möjligheterna till bidrag i ett tidigt skede av förstudien (innan ansökan går till miljödomstolen). Bilaga B 15 SOU 2007:60 52 det läggs ner mycket arbete och resurser på bidragsprocessen, vilket gör att kommunen noga måste avväga vad som är värt att söka bidrag för. Det finns dock ingen myndighet som vill ta på sig arbetet med preliminära bedömningar. Budgeten för åtgärder på har legat fast sedan omkring . Kommunen anser att det vore bra om det fanns medel att söka vid akuta incidenter som exempelvis vid översvämning. sökte medel för akuta insatser, men fick avslag pga att det enbart beviljas medel för åtgärder i förebyggande syfte. har haft många skador till följd av ras/skred på grund av de geologiska förutsättningarna med många älvområden. Skred har alltid förekommit i regionen, särskilt kring och Sävån och . Tuveskredet var det största och skedde i ett bostadsområde. Vid är det risk för egendomsskador. Akuta åtgärder som har satts in är erosionsskydd, tryckbank i vattendrag, avschaktningar. Staden har sökt bidrag för åtgärder i ett industriområde. 19801984 gjordes karteringar (kartor, utredningar, undersökningar), en stor inventering i kommunen av platser med risk för skred, ras i bebyggda och angränsande områden. Efter dessa karteringar gjordes åtgärder som avschaktning, erosionsskydd, kulvertering och kalkpelarförstärkning. Kommunen arbetar fortlöpande med dessa frågor. har, med hjälp av GIS-material från SIG, gjort en skredriskkartering för (enbart bebygda områden) västra stranden mellan Angdered och Tingstad som blev klar . Karteringen kommer användas som planunderlag. Kommunen kommer att gå vidare med de mest utpekade områdena mer i detalj, studera vad som orsakar högre risknivåer och vad för effekter dessa får samt vilka åtgärder som ska sättas in. Det görs även ett flertal stabilitetsutredningar, dvs. undersökningar över ett specifikt område, t.ex. vid genomförandet av ett byggprojekt. Det har även gjorts många geotekniska utredningar. Finansiering har skett gemensamt av SGI och . Kommunen har bidragit med sin tid. Samtliga karteringar används mycket inom kommunen. översiktliga kartering är för översiktlig för att använda SOU 2007:60 Bilaga B 15 53 i planerna och det är svårt att lägga in i översiktsplaner eftersom dessa ska gälla i så (). Ras- och skredrisker behöver ses över oftare än livslängden för en översiktsplan. Det är istället bättre att beskriva riskerna i planerna eftersom exempelvis ett område har en hög risknivå och efter åtgärder får en betydligt lägre risknivå. översiktliga karteringar har inte lagts in i kommunens GIS, på grund av resursbrist. Det finns väldigt mycket material, bland annat många geologiska och tekniska data att ta med i översiktsplanen. I arbetet med risknivåer prioriteras de områden som klassar som områden med högst risknivåer. Kommunen har en katastrofberedskapsgrupp där alla förvaltningar finns representerade och kommer kommunen även att tillsätta en grupp över förvaltningsgränserna som ska arbeta med ras-skred utifrån karteringar. De ska bland annat reda ut vad som ger hög risknivå. Kommunen har resursbrist då det endast är en person som arbetar med dessa frågor. efterlyser samordning mellan myndigheter som arbetar med angränsande frågor vad gäller översvämning och ras/skred. Enligt kommunen finns det kombinationsproblem, dvs. om man har både risk för ras- och skred och marken dessutom är förorenad så är det en fråga för både SGI och . Risken är då att fallet hamnar mellan stolarna. har tidigare inte skickat in många ansökningar om att genomföra åtgärder på grund av att de inte har varit berättigade. I samband med exploatering görs undersökningar och åtgärder som exploatören betalar. I befintliga bebyggda områden har man god kännedom om riskerna. anser liksom flera kommuner att ansökningsprocessen om bidrag tar mycket resurser i anspråk även om kommunen får avslag. har blivit drabbat av både ras, skred och översvämningar. Surtan och Viskan är drabbade av ras/skred. Eftersom kommunen är en gammal industrikommun finns bebyggelse och samhällen i närheten av vattnet. Bilaga B 15 SOU 2007:60 54 översiktliga karteringar är bra för att få en överblick och bra när planläggning diskuteras. Kommunen har anlitat en konsult för att få egna karteringar. De har även gjort fördjupningar på vissa områden. har varit aktiv i dessa frågor och har även genomfört förebyggande åtgärder, besiktningar, beräkningar och fördjupande analyser samt geotekniska undersökningar. Materialet är möjligt att föra in i GIS och kommunen har delvis fört in det, men mestadels finns materialet i pappersform. Undersökningarna/karteringarna används som underlag för all planering, exempelvis tittar man på de geotekniska förutsättningarna i arbetet med kommunens planer. Som ytterligare planeringsstöd anser kommunen att de geotekniska undersökningarna bör byggs på och läggas in digitalt i kommunens GIS. har haft små ras i obebyggda områden, men har inte haft skador på bebyggelse. Kommunen har gått vidare från översiktliga översvämningskarteringar med fördjupade utredningar och geotekniska undersökningar, men inget i kartform. Angående översvämningar har kommunen däremot gjort egna karteringar med eget material. Enligt har Luleälv karterats. Kommunen har sökt bidrag om att genomföra åtgärder på , men fått avslag. Kommunen har fått bidrag för för att förstärka älvkanten. översiktliga karteringar är delvis inlagt i kommunens GIS. Kommunen anser att de har tillräckligt med underlag till planeringen då kommunen väl känner till kommunen och det är inte många områden som är tättbebyggda som ligger i riskzonen. Kommande klimatförändringar Knappt en tredjedel (drygt 40 av samtliga kommuner) har tagit hänsyn till kommande klimatförändringar (både vad gäller översvämning, ras och skred samt övriga eventuella följder av klimatförändringar) i den kommunala planeringen. SOU 2007:60 Bilaga B 15 55 36 kommuner lämnade svar om hur de tar hänsyn till ett förändrat klimat i sitt planerings- och säkerhetsarbete. Många kommuner beaktar förväntade högre vattenstånd eller flöden i åar och havet i sitt översiktsplanarbete. Till exempel beskrivs särskilda eller större/nya översvämningsrisker i ÖP:n. Även kombinationsriskerna av översvämning och skred tas upp av några kommuner. Den mest återkommande åtgärden i den fysiska planeringen är att höja de lägsta tillåtna grundläggningsnivåerna för nybygge. Andra åtgärder som beskrivs är nya regler i samband med planering av nya ledningar och V/A-system. Det gäller både för inlands- och kustkommuner. Extrema framtida väderförhållanden diskuteras och spelar in i den kommunala planeringen av vissa kommuner. Ökad beredskapsplanering nämns också (bl.a. ytterligare reservkraftanläggningar) . En kommun svarar att I vår fysiska planering är grunduppfattningen att klimatförändringar kommer att ställa till med större problem och vi planerar utifrån detta. En annan kommun tar upp att de gör en bedömning om vissa områden är lämpliga för bebyggelse med hänsyn till risken för ökade nederbördsmängder . En tredje kommun säger att de jobbade löpande med skydd mot översvämningar, dimensionerande flöden och nederbörd samt med översiktsplan och detaljplaner för kustnära områden. Svaren tyder på att många kommuner har en ökad insikt i att klimat- och väderförhållanden kommer att förändras. Vad gäller beaktandet av översvämningsHar hänsyn tagits till kommande klimatförändringar i den kommunala planeringen (exempelvis mer intensivt extremväder med ökad nederbörd, stormar etc.)? Ja Nej Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 56 risker i den kommunala planeringen har medvetenheten uppenbarligen ökat . Mer än hälften av kommunerna (85 stycken) har svarat på frågan varför de inte beaktade kommande klimatförändringar. En stor grupp kommuner (av de svarande) säger att det inte fanns några identifierade risker för kommunen. Lika många säger att underlaget för att bedöma situationen är bristfälligt. En tredjedel av de svarande kommunerna säger att de inte har vare sig resurser eller kunskap. Andra anledningar till varför kommunerna inte beaktar kommande klimatförändringar kan vara att riskhanteringen anses vara en sak för den kommunala politiken. En helhetssyn finns ofta inte. Frågan om ett förändrat klimat är ny och signalerna från myndigheter och experter att ta itu med frågan har inte varit tillräckligt tydliga. eller närmare 100 av samtliga 136 kommuner kommer att planera för kommande klimatförändringar med t.ex. förändrade säkerhetsföreskrifter och säkerhetsmarginaler avseende översvämningar/ras och skred . Av dessa anger 20 kommuner att de definitivt har för avsikt att planera med förändrade föreskrifter. Nästan hälften av alla svarande kommuner yttrade sig om vilka säkerhetsföreskrifter och/eller säkerhetsmarginaler kommunen kommer att planera med . Många är osäkra och vet ännu Varför har inte hänsyn tagits? (Flera svarsalternativ möjliga) Det finns inte några kända risker för kommunen Bristande underlag Brist på resurser Brist på kunskap Annat, nämligen: Vet ej SOU 2007:60 Bilaga B 15 57 inte hur de ska agera i frågan om regeländringar behövs och i så fall vilka. Kommunerna anser att det är för tidigt att ta egna beslut. De väntar på bättre beslutsunderlag och klara besked från statliga myndigheter och verk. Ett stort antal kommuner har dock redan vidtagit åtgärder och infört större säkerhetsmarginaler mot översvämningar (höjd och avstånd). Säkerheten i kommunerna höjs också genom att ta större hänsyn till översvämningsrisker överlag men utan att ha nedskrivna regler. Några svar kan anses som föredömligt och utgör exempel för hur kommunerna kan tackla sambanden mellan förändrat klimat, översvämningsrisker och planering: Tittar på risken vid olika flöden, hur ofta det kan förväntas inträffa och försök att ta till marginaler. Vid planläggning, bygglov och andra tillståndsprövningar ska översvämningsrisker och risker för ras och skred vägas in. Geotekniska utredningar ska utföras och ligga till grund som underlag för beslut. Ta fram en särskild policy för agerande inom olika verksamhetsområden i samband med risk för höga vattenflöden. Kommer kommunen att planera med exempelvis förändrade säkerhetsföreskrifter och säkerhetsmarginaler? Ja, definitivt Ja, troligen Nej, troligen inte Nej, definitivt inte Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 58 Inför betryggande säkerhet mot skred och ras liksom översvämningar för nytillkommande bebyggelse. Introducera goda avsättningsmöjligheter för dagvatten eller fördröjningsmagasin för att undvika översvämningar och bortspolade vägar vid extremt väder. Av de kommuner som i enkäten svarar att de inte kommer att planera med förändrade säkerhetsföreskrifter och/eller säkerhetsmarginaler uppges flera skäl, bland andra: Det finns inget behov (exempelvis på grund av att det inte finns bebyggelse i högriskområden eller på grund av att riskerna bedöms som små) Beslutsunderlaget är inte tillräckligt Det finns inga befintliga kommunala politiska beslut På frågan om vilket stöd kommunen behöver i den framtida planeringen på grund av ett förändrat, mer extremt klimat efterfrågas framförallt bättre kunskap om möjliga förändringar och relaterade risker (handbok, utbildning, expertråd), vilket nästan tre av fyra kommuner anger. Över hälften av kommunerna har angett att de behöver få information om regionala klimatscenarier, bättre metoder för kommunala risk- och sårbarhetsanalyser, klimatscenarier med ett kortare tidsperspektiv (/) och att det behövs förfinade karteringar samt stöd från . Det är många kommuner som har angett att flera av dessa stöd behövs för den framtida planeringen. Exempel på aktivt arbete med klimatförändringar i planeringsprocessen är förberedd på framtida klimatförändringar och arbetar aktivt med frågorna. Kommunen har haft problem med översvämningar; och havet utgör riskområden. De har bland annat haft ett kunskapsseminarium med underlag från om nutida förhållanden, om hur klimatet kommer att bli i fortsättningen och väderfenomens återkomsttider samt vad som inträffar vid olika väderkombinationer. Det pågår en utredning, s.k. Extremt väder som har ett SOU 2007:60 Bilaga B 15 59 100-årsperspektiv. I rapporten beskrivs hur infrastruktur, vatten, energi m.fl. verksamheter påverkas av extremväder, dels nutida men även framtida. Frågor som tas upp är bland andra: Kommer nederbörden att öka?, Kommer kortvariga skyfall?, Kommer havsnivån att stiga?, Kommer det att bli långa torrperioder?, Hur mycket kyla och snö kan förväntas? Vad får förändrade vädersituationer för konsekvenser på samhället? Utredningen är av översiktlig karaktär. Den kommer troligen att efterföljas av mer detaljerade utredningar inom respektive område. Vilket stöd kommer kommunen behöva i den framtida planeringen på grund av ett förändrat, mer extremt klimat? (Flera svarsalternativ möjliga) Regionala klimatscenarier Klimatscenarier med ett kortare Bättre kunskap om möjliga förändringar Förfinade karteringar Bättre metoder för kommunala risk- och Bättre regelverk (/PBL) Stöd från Utökade statliga investeringsprogram Annat, nämligen: Behöver inget stöd Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 60 Slutsatser och rekommendationer Över hälften av de svarande kommunerna (136 stycken) har haft skador till följd av översvämningar, knappt en tredjedel har haft skador av ras/skred. Omkring en fjärdedel har haft skador av både ras/skred och översvämning. Översvämningsrisk Nedan följer några sammanfattande iakttagelser som grundar sig på enkätsvaren. Skador och riskmedvetenhet medför riktade planeringsinsatser Av samtliga 136 svarande kommuner har beaktat översvämningsrisker i den kommunala planeringen. Nästan alla kommuner som haft skador till följd av översvämning har beaktat översvämningsriskerna i den kommunala planeringen. De kommuner som har tagit hänsyn till översvämningsriskerna i planeringen gör det ofta i flera planeringsskeden, det vill säga både i den översiktliga och detaljerade planeringen. Skäl till att inte beakta översvämningsriskerna i planeringen är bland annat små risker, resursbrist eller bristande underlag. Kommunernas egna karteringar (enligt frågan i denna enkät) är ofta inte kartor utan analyser och rimlighetsbedömningar för nybyggnationer utifrån kända höjdförhållanden, dämningsrätter och kännedom av de lokala förutsättningarna. Många kommuner uppger att det inte har lagts några nya exploateringsprojekt i riskområden utifrån eller riskindikationer. I andra kommuner finns det överhuvudtaget inga byggnationer vid vattendragen. Riskerna bedöms alltså ofta utifrån erfarenheter och utifrån resonemanget att det inte ska finnas bebyggelse där det finns översvämningsrisker. Med andra ord, i många kommuner finns det erfarenheter och bedömningsunderlag som är oberoende av karteringar eller analyser. Planerarna vet ofta mycket väl var riskerna med översvämningar finns eller kan finnas och tillåter inte respektive har inte tillåtit bebyggelse i sådana områden. I så beskaffade fall är de översiktliga eller detaljerade karteringarna ytterligare ett stöd i planeringen men inte avgörande planeringsunderlag. SOU 2007:60 Bilaga B 15 61 Översiktliga översvämningskarteringar används i olika sammanhang och utsträckning En stor majoritet av de svarande kommuner som täcks av översiktliga översvämningskartering använder sig av den. I de flesta fall tjänar den som ett underlag för översiktlig planering, men även som en utgångspunkt för mer detaljerad planering eller planering utanför tätorterna. Även förebyggande åtgärder stödjer sig ofta på karteringen. I många (svarande) kommuner används den översiktliga karteringen även som politiskt beslutsunderlag. Karteringen anses vara lättförståelig, men även för grov. I de flesta svarande kommunerna (42 stycken) används karteringen i både GIS- och pärm/rapportformat av olika förvaltningar parallellt främst av förvaltningar för planering, av miljöförvaltningar, av tekniska kontor och inom räddningstjänsten. Främst förvaltningar för planering och miljö använder den översiktliga översvämningskarteringan, men även i många tekniska kontor och inom räddningstjänsten/brandförsvar nyttjas karteringen. I de flesta svarande kommunerna används karteringen av olika förvaltningar . I ett mindre antal kommuner tar även kommunstyrelsen del av karteringen. Av de 45 kommuner som har använt den översiktliga översvämningskarteringen har drygt hälften eller 24 kommuner följt upp karteringarna med egna analyser/karteringar. Uppföljningen varierar och kan omfatta egna karteringar, kommunala handlingsprogram, detaljstudier, geotekniska undersökningar eller även jämförelser mellan kartering och faktiska höjdförhållanden. Förbättrade karteringar genom samarbete och finare data översiktliga översvämningskartering är avsedd som översiktligt underlag vid kommunernas planering. Vattendragssträckans eventuella översvämningsproblem i samhällen och känsliga lägen för t.ex. vägar och järnvägar indikeras. Men karteringen uppfattas av många kommuner som för grov och inte tillförlitlig, i vissa fall till och med missvisande. Bilaga B 15 SOU 2007:60 62 Utifrån denna slutsats har ett antal kommuner förslagit en rad konkreta åtgärder för att förbättra de översiktliga översvämningskarteringarnas användbarhet i den kommunala planeringen: Karteringarna bör förfinas med bättre höjddata, upplösning och detaljeringsgrad för att på så sätt ger dem mer trovärdighet.