sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — Nackdelen är att det i lagtexten endast går att utläsa hur beräk- ningen av tillägget ska ske om arbetstagaren har vecko- eller månadslön. Avlönas en arbetstagare på annan period, t.ex. , måste en omräkning ske för att regeln ska kunna tillämpas. Att arbetstagare avlönas på andra sätt än eller månad torde dock vara sällsynt förekommande. Semestertilläggens storlek är beräknade för att arbetstagaren vid en genomsnittlig löneökning ska få samma lön som om semester- lönen beräknats enligt procentregeln. Tilläggets storlek är det- samma för både vecko- och månadsavlönade men måste på grund av avlöningsperiodernas olika längd uttryckas med olika procent- satser. En arbetstagare tjänar och har ett fast löne- tillägg på . Fem veckors semester, eller , läggs ut . Månadslönen utgår som vanligt under semestern. Semestertillägget beräknas på löne- summan , summan av månadslönen och det fasta tillägget, vilket ger ett belopp av . Eftersom 25 semester dagar läggs ut multipliceras tillägget med 25. Det sammanlagda semestertillägget blir således . 2TP PT För mer information om hur beräkningen har gått till hänvisas till bilagan om detta som bifogats betänkandet. 2.2.3Procentregeln tillämpas vid ändrad arbetstidsomfattning och frånvaro som inte är semesterlönegrundande Procentregeln ska tillämpas i vissa fall av ändrad arbetstidsom- fattning eller frånvaro som inte är semesterlönegrundande. Syftet med sammalöneregeln är att den ska vara enkel att tillämpa. Av det skälet har utredningen valt att styra över vissa fall till procentregeln, även om arbetstagaren avlönas med fast lön, se vidare kapitel 5.4.3. Procentregeln ska bland annat tillämpas om en arbetstagare har ändrat arbetstidsomfattning mellan intjänandeåret och semester- tillfället. Med ändrad arbetstidsomfattning avses att en arbetstagare har gått från deltid till heltid eller tvärtom. Detsamma gäller om arbetstagaren har ändrat arbetstidsomfattning under intjänandeåret. Detta föreslås för att undvika att arbetsgivaren i vissa fall måste beräkna en genomsnittlig arbetstidsomfattning. En arbetstagare arbetar under intjänandeåret deltid från till . Därefter arbetar arbetstagaren heltid. När semestern läggs ut under följande semesterår arbetar arbetstagaren . Har arbetstidsomfattningen då ändrats? Egentligen inte, eftersom den genomsnittliga tjänstgöringsgraden under intjänandeåret också är . I exemplet ovan är det relativt enkelt att konstatera att arbetstids- omfattningen är densamma vid semestertillfället och under intjänandeåret. Beräkningen kan dock bli mycket mer komplicerad än så, beroende på hur arbetstagarens arbetstidsmönster har sett ut. Har arbetstidsomfattningen ändrats under intjänandeåret ska därför procentregeln tillämpas. Även i de fall där arbetstagaren under intjänandeåret har haft från- varo som inte är semesterlönegrundande ska procentregeln tillämpas. Det kan t.ex. röra sig om frånvaro av orsak som visserligen är semesterlönegrundande men har pågått längre än under intjänandeåret. Om sådan frånvaro har pågått under hela intjänandeåret och pågår i samma omfattning vid semester- tillfället kan dock sammalöneregeln ändå tillämpas. Det är således möjligt för en arbetsgivare att tillämpa sammalöneregeln även för arbetstagare som t.ex. är partiellt föräldralediga utan föräldra- penning i samma omfattning under en följd av år. Någon ändring av frånvaromönstret har då inte skett mellan intjänandeåret och semesteråret. Genom att situationer av ändrad sysselsättningsgrad och frånvaro som inte är semesterlönegrundande förs över till procentregeln uppstår också fördelen att en arbetstagares semesterlön alltid kommer att stå i proportion till arbetstidsomfattningen under intjänandeåret. Skulle sammalöneregeln tillämpas när sysselsätt- ningsgraden ändrats skulle den kunna missbrukas. En arbetstagare som själv kan reglera sin frånvaro, t.ex. vid föräldraledighet, skulle kunna öka sin arbetstidsomfattning inför semestern för att få högre semesterlön och sedan strax efter semestern åter gå ner till deltid. Som tidigare nämnts ska procentregeln i vissa fall tillämpas om arbetstagaren avlönas med rörlig lön. Sammanfattningsvis kan konstateras att procentregeln ska tillämpa som arbetstagarens sysselsättningsgrad har varierat under intjänande- året, eller arbetstagaren har ändrat sysselsättningsgrad mellan intjänande- året och semestertillfället, eller arbetstagaren under intjänandeåret har varit frånvarande av skäl som inte är semesterlönegrundande enligt 17 § såvida inte från- varon -pågått i samma omfattning under hela intjänandeåret samt -fortfarande pågår i samma omfattning vid semestertillfället, eller arbetstagaren har rörlig lön, eller uppbär regelbundet rörliga lönetillägg som utgör en betydande del av den sammanlagda lönen. Procentregeln blir huvudregel för timavlönade och prestations- avlönade arbetstagare. Den tillämpas också för arbetstagare med fast lön i de fall semesterlönen inte ska beräknas enligt samma- löneregeln. Procentregeln har förenklats. Det förtydligas att inkomsten under den semesterlönegrundande frånvaron ska fastställas till den lön som skulle ha utgått om arbetstagaren inte varit frånvarande. Semesterlön för sparad semester ingår inte längre i beräkningsunderlaget. Enligt procentregeln ska semesterlönen beräknas till av den sammanlagda lönen under intjänandeåret (beräknings- underlaget). I lönesumman ska inte inräknas semesterlön, inte ens för sparad semester. Permitteringslön som utgår arbetsplatsen är semesterstängd ska inte heller medräknas i beräk- ningsunderlaget. Inte heller lön under frånvaro som är semester- lönegrundande ska medräknas. I stället ska lönen under den semesterlönegrundande frånvaron uppskattas till det belopp som skulle ha utgått om arbetstagaren i stället hade arbetat i normal omfattning. Med normal omfattning avses arbetstagarens ordinarie arbetstidsmått. Beräkningen av semesterlön enligt procentregeln sker i princip på samma sätt som men har förenklats genom att beräkningen av den fiktiva inkomsten under semesterlönegrundande frånvaro förtydligats och genom att ingen semesterlön alls ingår i beräk- ningsunderlaget. Semesterlön för sparad semester ingår inte i beräkningsunderlaget Enligt nuvarande 16 § semesterlagen ska semesterlön för sparad semester inräknas i den lönesumma som utgör beräkningsunderlaget, men inte ordinarie semesterlön. på att faktorn fastställts med hänsyn till att arbetstagaren har fem veckors ledighet , se vidare kapitel 1.5. I likhet med arbetstids- och semesterregler (Knas)TPF3FPT föreslår vi att ingen semesterlön ska ingå i beräkningsunderlaget. En arbetsgivare behöver därmed inte vid semesterlöneberäkningen ta särskild hänsyn till om arbetstagaren tagit ut sparad semester under intjänandeåret, vilket är en administrativ förenkling. Förtydligande angående beräkning av semesterlön under frånvaro Vi föreslår att det uttryckligen ska anges i procentregeln att lönen under den semesterlönegrundande frånvaron ska beräknas till det belopp som arbetstagaren skulle ha haft om han eller hon arbetat i normal omfattning för arbetsgivaren. Med normal omfattning avses arbetstagarens ordinarie arbetstidsmått, dvs. hur arbetstagaren skulle ha arbetat om frånvaron inte inträffat. Om arbetstagaren arbetstidsmått inte går att fastställa, t.ex. på grund av att arbetstagaren arbetar oregelbundet eller per avrop, får arbetsgivaren uppskatta vilken lön som skulle ha utgått om arbetstagaren hade arbetat. En sådan uppskattning kan göras genom att en genom- snittsberäkning sker av arbetstagarens tidigare inkomst under intjänandeåret eller genom ett antagande på annat sätt. Den upp- skattning som arbetsgivaren då måste göra skiljer sig inte från den som sker när arbetsgivaren uppskattar arbetstagaren lön om arbetstagaren inte haft någon inkomst i anställningen. Av kapitel 3.5.2, framgår att det är otydligt hur den genomsnittliga dagslönen, som ska utgöra kompensation för den semesterlönegrundande frånvaron, ska beräknas i de fall där en arbetstagare har haft frånvaro del av dag. Ändringen av procentregeln syftar till att tydliggöra att den fiktiva lönen under den semesterlönegrundande frånvaron alltid ska fastställs till vad den skulle ha varit om arbetstagaren hade arbetat för arbetsgivaren i normal omfattning. Inkomsten under frånvaron kommer då att bestämmas på samma sätt oavsett om arbetstagaren är frånvarande på deltid på grund av arbetsskada eller sjukdom och 3TP PT SOU 2003:54. oavsett om sjukskrivning sker under hela intjänande- året eller genom en förkortning av arbetstiden. Beräkning av semesterlön enligt procentregeln Beräkning av semesterlön kommer med de ändringar som föreslås att göras på följande sätt: 1.Förfallen lön under intjänandeåret beräknas, lön och andra rörliga kostnadsersättningar ingår, för att fastställa ett beräk- ningsunderlag.TPF4FPT Följande poster ingår inte i beräkningsunderlaget: Semesterlön, vare sig för sparad eller ordinarie semester. Permitteringslön med anledning av driftsuppehåll för samtidig semester. Förmån av fri bostad eller annan löneförmån som avser ersätt- ning för särskild kostnader, t.ex. för kläder. Lön som utgått med hel eller delvis semesterlöne- grundande frånvaro. 2.Har arbetstagaren varit frånvarande av skäl som är semesterlönegrundande ska en fiktiv inkomst fastställas för dessa frånvarodagar, som mest under intjänandeåret. Inkomsten ska fastställas till ett belopp motsvarande den inkomst som arbetstagaren skulle ha haft om han eller hon arbetat som vanligt i stället för att ha varit frånvarande. 3.Beräkningsunderlaget räknas ut genom att posterna under p 1 och 2 summeras. av det totala beräkningsunderlaget (som erhållits i p 3) beräknas för att erhålla den totala semesterlönen. 5.Den totala semesterlönen divideras med antalet betalda semesterdagar för att erhålla semesterlön per dag. 6.När semesterdagar läggs ut, måste löneavdrag ske . (Hur löneavdraget beräknas anges inte i semesterlagen.) 4TP PT När det gäller provision kan det vara svårt att avgöra om den ska ingå eller inte, de förändringar som föreslagits avser inte påverka rättsläget. stället utbetalas semesterlön för varje semesterdag beräknad enligt p 5. 7.Läggs sparad semester ut beräknas semesterlönen på samma sätt. 8.Läggs obetald semester ut görs löneavdrag för varje sådan semesterdag. Ingen semesterlön utgår för sådana dagar. 2.2.5Ingen särskild beräkning av semesterlön för sparad semester Den särskild beräkningsregeln för semesterlön för sparad semester slopas. Semesterlön för sparad semester beräknas på samma sätt som för ordinarie semester. I kapitel 3.6 konstateras att semesterlöneberäkningen i några avseenden är olika för sparad och ordinarie semester. Frånvarodagar före det semesterår då de sparade dagarna läggs ut påverkar t.ex. endast semesterlönen för den ordinarie semestern men inte den sparade semestern. Vi föreslår att den särskilda beräkningen av semesterlön för sparad semester slopas. Det innebär en betydande förenkling att låta all semesterlön beräknas på samma sätt, särskilt som det är svårt att enbart med hjälp av lagtexten förstå hur semesterlönen för den sparade semestern ska beräknas. Ändringen innebär att det inte behöver göras någon särskild beräkning av semesterlönen för den sparade semestern. Semesterlön för sparad semester beräknas på samma sätt som för ordinarie semester. Det innebär också att den sparade semestern i semesterlönehänseende behandlas som om den – liksom ordinarie semester – intjänats under det år som närmast föregår det år den sparade semestern läggs ut. En arbetsgivare behöver således inte blicka bakåt i tiden vid beräkning av semesterlön för sparad semester. 2.2.6Kostnadsersättning för arbetstagare med fri kost Skillnaden i beräkning av semesterlön och semesterersättning för arbetstagare med fri kost avskaffas. Ersättning utgår endast för de faktiska semesterdagarna, inte under eventuella arbetsfria under semesterledigheten, vid beräk- ning av både semesterlön och semesterersättning. 2.2.7Presumtionsregeln för att semesterlön i vissa fall ingår i lönen tas bort Om en anställning antas pågå än och inte heller varar kan det avtalas om att semesterledig- het inte ska läggas ut. Presumtionen om att semesterlön i vissa fall ingår i lönen avskaffas. Enligt semesterlagen har arbetstagare som anställs för att arbeta högst ingen rätt till semesterledighet om inte anställ- ningen omfattar , 5 § 2 st semesterlagen. I stället har arbetstagaren rätt till semesterersättning. Semesterersättningen presumeras dock ingå i lönen, 5 § 3 st. Med hänsyn till de krav som framgår av EG-rätten på området föreslår vi att presumtionsregeln avskaffas, se vidare kapitel 6.5.5. Oavsett anställningens längd utgår således semesterersättning vid anställningstidens slut om semester intjänats men inte lagts ut. Om anställningen avses pågå och inte heller varar kan avtal träffas om att arbetstagaren inte ska ha semesterledighet. 2.3Intjänande av semesterförmåner under frånvaro De olika kategorierna av ledighet bibehålls i 17 §, förutom ledighet på grund av grundutbildning och repeti- tionsutbildning som avskaffas. Semester intjänas under sammanlagt per intjänandeår. Arbetsskada undantas och är semesterlöne- grundande under hela intjänandeåret. Semester intjänas som längst tills frånvaron pågått ett helt intjänandeår utan längre avbrott i frånvaron än i en följd. Vid denna beräkning summeras frånvaro på grund av sjukdom och arbetsskada för sig och på grund av annan frånvaro för sig. Utredningen föreslår att de olika kategorierna av ledighet enligt 17 § semesterlagen som ger rätt till semesterintjänande bibehålls, utom ledighet enligt 17 § 5 p på grund av grundutbildning i och repetitionsutbildning, som avskaffas. Reglerna i 17 § första stycket 3 om rätt till ledighet för vård av barn med tillfälligt föräldrapenning ändras med hänsyn till att regeringens proposition 2008/09:6 där en rätt till ledighet för dessa ändamål med bibehållen sjukersättning införs för en viss kategori arbetstagare. Totalt under ett intjänandeår föreslås vara semesterlönegrundande. Även frånvaro som avser del av räknas som en hel dag och ingår i de 180 . Det innebär att semester intjänas på samma sätt som om arbetstagaren skulle ha arbetat. De särskilda tidsgränserna som gäller för varje frånvaroslag för sig avskaffas. All semesterlöne- grundande frånvaro (utom arbetsskada) summeras gemensamt vid beräkning av 180-dagarsgränsen. Således kan av frånvaro per intjänandeår ge rätt till semesterlön. När 180 dagars frånvaro förflutit ger därefter infallande frånvarodag under samma intjänandeår inte rätt till semesterintjänande. Frånvaro på grund av arbetsskada är undantagen 180-dagars- gränsen. Sådan frånvaro är semesterlönegrundande under hela intjänandeåret. En gemensam begränsningsperiod på ett helt intjänandeår införs för hur länge oavbruten frånvaro som längst ska ge rätt till Beräkning av frånvarodagar under intjänande- året sker för frånvaro på grund av sjukdom och arbetsskada för sig och för annan frånvaro för sig. Liksom vid beräkning av de föreslås att även frånvaro del av dag ska räknas som vid denna beräkning. Regeln innebär att frånvaro på deltid eller heltid i ett helt intjänandeår utan längre avbrott i frånvaron än i en följd medför att därefter infallande frånvarodag inte ger rätt till semesterintjänande. För att frånvaro åter, per intjänandeår, ska ge rätt till semesterintjänande måste arbetstagaren träda i tjänst i minst . 2.3.2Avskaffande av rätt till semesterintjänande vid frånvaro på grund av civilplikt och repetitionsutbildning Enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt fullgörs total- försvarsplikt antingen som värnplikt eller som civilplikt. Värnplikten är en längre utbildning, medan civilplikten i vissa fall är så kort som eller mindre. Vid frånvaro från arbetet på grund av utbildning av det sist nämnda slaget ger frånvaron rätt till semesterintjänande. Frånvaro på grund av värnplikt är över huvud taget inte semesterlönegrundande, ens . Däremot är frånvaro på grund av repetitionsutbildning semesterlöne- grundande per intjänandeår. Någon sådan utbildning ges dock inte . Ett undantag är repetitionsutbildning för beredskapspoliser som äger rum i . Det innebär att rätten till semesterintjänande är beroende av vilken typ av totalförsvarsplikt som fullgörs. Vi anser i likhet med KnasTPF5FPT att det är svårt att motivera åtskillnaden i semester- hänseende mellan viss civilplikt och annan grundutbildning. Det kan också uppstå oklarheter vilken civilplikt som ger rätt till semesterintjänande. Bestämmelsen om repetitionsutbildning har heller ingen betydelse eftersom sådan inte utförs i annat än marginell utsträckning . Bestämmelsen föreslås därför avskaffad i sin helhet. Ingen frånvaro på grund av värnplikt, civilplikt eller repetitionsutbildning kommer därför att vara semesterlönegrundande. 5TP PT SOU 2003:54. 2.3.3Rätt till ledighet med uppbärande av sjukersättning Enligt regeringens proposition Från sjukersättning till arbete (prop 2007/08:124) föreslås att en arbetstagare som hade rätt till sjukersättning som inte är tidsbegränsad ska ha rätt att arbeta utan att rätten till ersättning omprövas (så kallad steglös arbets- tagare). Den inkomst och vissa andra förmåner som en sådan steg- lös arbetstagare erhåller (reduceringsinkomst) minskar sjukersätt- ningen om den överstiger ett visst angivet fribelopp enligt ett system med steglös avräkning. Om en steglös arbetstagare under sådan anställning måste vara ledig för att vårda ett sjukt barn eller en anhörig, utgår inte tillfällig föräldrapenning eller närstående- penning. I stället utgår under vissa förutsättningar sjukersättning. Av detta skäl föreslås i regeringens proposition Ledighetsrätt för personer som arbetar med stöd av särskilda regler om sjukersätt- ning, m.m. (prop 2008/09:6) att föräldraledighetslagen (1995:584) samt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närstående- vård ändras genom att det införs en rätt till ledighet med sjuker- sättning om arbetstagaren annars skulle haft rätt till tillfällig föräldrapenning eller närståendepenning. I semesterlagen är rätten till intjänande av semesterlön under ledighet enligt föräldraledighetslagen knuten till att ersättning utgår enligt lagen om allmän försäkring. Om tillfällig föräldra- penning inte utgår finns inte rätt till intjänande av semester under frånvaron. Semesterlagen ändras därför så att rätten till intjänande vid ledighet med tillfällig föräldrapenning i stället knyts till för- äldraledighetslagens 8 § första stycke. Den regeln i föräldraledig- hetslagen kompletteras genom den nya lagstiftningen om steglösa arbetstagare på så sätt att en arbetstagare som arbetar enligt systemet för steglös avräkning har rätt till ledighet utan tillfällig föräldrapenning om förutsättningarna för sådan ersättning annars skulle varit uppfyllda. Någon ändring behövs inte när det gäller lagen om ledighet för närståendevård eftersom semesterlagen i den delen inte hänvisar till ersättningsformen. I lagen om ledighet för närståendevård anges att rätten till ledighet är knuten till att ersätt- ning utgår eller, för en steglös arbetstagare, skulle ha utgått. En arbetsgivare vars arbetstagare begär ledigt enligt någon av de ovan nämnda bestämmelserna i föräldraledighetslagen får således fråga arbetstagaren om han eller hon får ersättning från Försäk- ringskassan under ledigheten. När det gäller tillfällig föräldra- penning innebär ändringen för en steglös arbetstagare att det inte längre spelar någon roll om sjukersättning utgått eller inte, huvud- saken är att har bedömt att tillfälligt föräldra- penning skulle ha utgått om arbetstagaren inte varit steglös. För alla andra arbetstagare krävs fortfarande att tillfällig föräldra- penning har utgått enligt lagen om allmän försäkring för att ledig- heten ska ge rätt till semesterintjänande. Arbetsgivarens hantering kring ledigheten kommer således att vara i princip oförändrad jämfört med . 2.3.4De olika tidsgränserna för respektive frånvarogrund slopas Vi föreslår vidare i likhet med KnasTPF6FPT, att de olika tidsgränserna som gäller för respektive frånvarokategori avskaffas. Reglerna om semesterlönegrundande frånvaro blir då enklare att tillämpa eftersom en arbetsgivare inte längre måste hålla reda på hur länge arbetstagaren varit frånvarande av respektive frånvaroskäl eller för vilket barn arbetstagaren är föräldraledig för. Frånvaro av de skäl som räknas upp i 17 § ger rätt till semesterintjänande, men endast så länge frånvaron sammantaget inte överstiger per intjänandeår. All frånvaro, utom sådan som beror på arbetsskada, summeras i 180-dagarsgränsen. Är arbetstagaren ledig med föräldrapenning och sedan sjukskriven summeras dessa. Antal frånvarodagar blir då 200 varav 180 ger rätt till semesterintjänande under intjänandeåret. Detta innebär att tillämpningen av bestämmelsen förenklas. Det krävs även fortsättningsvis att arbets- givaren kontrollerar om arbetstagaren är frånvarande av skäl som är semesterlönegrundande men arbetsgivaren behöver inte som hålla reda på de olika tidsgränser som gäller för varje enskild från- varokategori. då arbetstagaren är frånvarande av skäl som är semesterlönegrundande summeras tills gränsen är nådd. Därefter ger inte någon ledighet, förutom arbetsskada, rätt till semesterintjänande under detta intjänandeår. 6TP PT SOU 2003:54. att kostnaderna för frånvaron lättare kan förutses, då de inte (med undantag för arbetsskada) kan överstiga per intjänandeår. Som tidigare nämnts inräknas både frånvaro under hel dag och under del av dag i de . Perioder av frånvaro beräknas kalendariskt. Undantag för frånvaro på grund av arbetsskada Frånvaro på grund av arbetsskada summeras inte in i de . Sådan frånvaro är semesterlönegrundande under hela intjänandeåret. Eftersom utredningens förslag enligt direktiven ska vara i huvudsak materiellt neutralt jämfört med nuvarande regler, har utredningen bedömt att det skulle vara en alltför kraftigt för- sämring att inskränka intjänandet av semesterförmåner under sådan frånvaro per intjänandeår. När frånvaro på grund av arbetsskada pågått under ett helt intjänandeår utan annat uppehåll än i en följd upphör rätten till intjänande. Den tidsgränsen följer således vad som gäller för annan frånvaro. Perioder av frånvaro ska sålunda beräknas kalendariskt. Dagar då arbetstagaren inte skulle ha fullgjort arbete ingår i frånvaroperioden och inräknas i de . Är en arbetstagare sjuk och kommer således som avräknas från de . Beräkningen är dock inte helt oproblematisk vid deltidsfrånvaro. Utredningen har dock inte sett någon möjlighet att förändra detta, se avsnittet om sammalöneregel som enda regel, kapitel 5.4.3. Vid semesterlönegrundande frånvaro sker avdrag från de för varje enstaka frånvarodag vilket får till följd att de räcker nästan . Vid en tillämpning av procentregeln kompenseras därför semesterlönen . Arbetstagaren får då en lön och tjänar in semesterdagar som han eller hon skulle ha gjort om det inte funnits någon frånvaro alls. Vid deltidsfrånvaro där arbetstagaren arbetar räknas med sådan frånvaro. Dagarna räcker därför . beräknas arbetstagarens inkomst på samma sätt som arbetstagaren arbetat i normal arbetstidsomfatt- ning. Efter att de har passerats och om arbetstagaren alltjämt arbetar kommer semesterlönen, beräknad enligt procentregeln, för endast att beräknas på en halvtidslön. Eftersom är med närvaro kommer dock antalet intjänade semesterdagar att uppgå till 25. Däremot minskar semesterlönen motsvarande frånvaron eftersom halvtidslönen leder till ett mindre beräkningsunderlag. 2.3.5Frånvaro ger rätt till semesterintjänande under högst ett intjänandeår Vi föreslår vidare att rätten till intjänande av semester under semesterlönegrundande frånvaro ska begränsas till ett helt intjänandeår. När en arbetstagare har varit frånvarande i ett helt intjänandeår utan längre avbrott i frånvaron än i en följd intjänas under nästa infallande frånvarodag inte längre semester.