sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna i socialtjänstlagenTPF7FPT samt hälso- och sjuk- vårdslagenTPF8FPT innebär att kommuner och landsting inom ramen för respektive hälso- och sjukvården får sluta avtal med varandra, den allmänna och länsarbetsnämnden om att delta i finansieringen av verksamhet som bedrivs i sam- verkan.TPF9FPT Syftet med Frisam är att bättre utnyttja samhällets resurser för att kunna tillgodose enskilda individers behov av olika stöd- åtgärder. I annat fall finns en risk för att människor hamnar i en rundgång mellan myndigheter. Målgruppen för denna frivilliga form av samverkan är personer i förvärvsaktiv ålder med långvarig arbetslöshet, samt psykosociala och hälsomässiga problem. 4TP PT Ibid. 5TP PT Prop. 1996/97:63, Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration. 6TP PT 1997/98: SfU1. 7TP PT Kap. 2 § 6 nya socialtjänstlagen. (1980:620). 8TP PT 1982:763 (3 § fjärde stycket HSL). 9TP PT Prop. 2002/03:132. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd 11.2Försök med olika former av finansiell samordning Det har förts en diskussion om att samordna de ekonomiska resurserna för att på så sätt utnyttja samhällets resurser på bästa sätt. Det fanns en uppfattning att det inte är tillräckligt med en frivillig samverkan med skilda budgetar och ansvarsområden. Endast en finansiell samordning skulle t.ex. kunna förhindra exempelvis försök från myndigheter att få andra att ta kostnader. Syftet med de olika formerna av finansiell samordning som diskuterades var att förbättra anknytningen till arbetslivet för enskilda eller att minska hälsoproblemen. prövades två former av finansiell samordning. Finsam – samverkan mellan sjukvården och startade en lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan samt hälso- och sjukvården, kallad Finsam. Målgruppen för Finsam var personer . Denna försöksverksamhet prövades i fem områden: (och ), , (, och ), (, och ) och (, och ). Flera omfattande utvärderingar av denna försöksverksamhet har genomförts. Försöket innebar att parterna gavs ett gemensamt ansvar för kostnaderna för sjukpenning och rehabiliteringsersättning. Inom ramen för denna försöksverksamhet gavs en möjlighet att dispo- nera högst av de beräknade kostnaderna för sjukpen- ning och rehabiliteringsersättning till en finansiell samordning. Dessa sjukförsäkringsmedel kunde användas till olika åtgärder, t.ex. att bekosta operationer för att minska kostnader i sjukförsäk- ringen. Utvärderingen av försöket visar att kom att användas. I ett avtal reglerades vilket inflytande varje part skulle ha över försöksverksamheten. De fem försöks- områdena organiserade försöken på olika sätt. Enligt utvärderingen resulterade Finsam i en ekonomisk bespa- ring inom socialförsäkringen på i de fem försöksområdena. Det ekonomiska resultatet varierade dock mellan försöksområdena. Fyra områden uppvisade överskott medan det femte hade ett mindre underskott. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd Överskottet som skapades gick till resursförstärkning inom sjuk- vården. Försökslagstiftningen upphörde vid utgången av . Socsam innebär att de medverkande huvudmännen bildar en gemensam politisk ledning med ansvar för verksamheter inom socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. De parter som deltar i försöket får överföra pengar för beräknade kostnader för hälso- och sjukvård, sjukreseersättning, verksamhet enligt socialtjänstlagen (SoL), lagen om vård av unga (LVU) och lagen om vård av missbrukare (LVM) samt verksamhet som enligt annan lag ska handhas av socialnämnd. Detta gäller även sjukpenning och rehabiliteringsersättning och pengar avsedda för att köpa arbetslivs- inriktade rehabiliteringstjänster enligt lagen om allmän försäkring (AFL). Dessutom får parterna överföra pengar för beräknade kostnader för administration av verksamheten. Försöksverksamheten regleras genom en särskild lagstiftning, Socsam-lagen.TPF10FPT Organiseringen av välfärden enligt denna nya möjlighet har prövats i åtta försöksområden. och i (medverkat ) Hyllie i (medverkade ) (medverkat ). I utvärderingen konstateras att de medverkande parternas gemen- samma ansvar har varit en drivkraft för att prioritera samordnade insatser. Detta har givit struktur och kontinuitet för de särskilda aktiviteter som har bedrivits inom ramen för Socsam. Enligt utvärderingen har Socsam underlättat samverkan med länsarbets- nämnden, vilket förklaras av att denna samverkan har formaliserats genom de samverkansavtal som ingåtts mellan Socsams politiska 10TP PT Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, prop. 1993/94:205 och lagen (1994:566) om lokal försöks- verksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd ledning och länsarbetsnämnden. Enligt Socsamutvärderingen är det tveksamt om försöket har minskat de ingående verksamheternas samlade kostnader i någon större omfattning. Ett skäl är att Socsam påverkat endast en liten andel av försöksverksamhetens totala ekonomi. Det förklaras av att de satsningar som gjorts endast har berört ett fåtal individer och att eventuella positiva ekonomiska effekter inte fått genomslag på de sammantagna kostnaderna. En annan förklaring är att de satsningar som gjorts inom ramen för Socsam har påverkat kostnaderna för de ingående verksamheterna på olika sätt.TPF11FPT Socsam avslutades vid utgången av . 11.3Den nya möjligheten till finansiell samordning De positiva resultaten från tidigare försöksverksamhet ledde fram till att möjligheterna till finansiell samordning utvidgades. är det möjligt att bedriva en finansiell samordning inom hela landet. Juridiska möjligheter och begränsningar är det möjligt för , länsarbetsnämnd, kommun och landsting att bedriva finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (Finsam).TPF12FPT Insatserna inom den finansiella samordningen ska gälla personer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser, och ska syfta till att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete (2 §). För att bedriva Finsam ska alla fyra parter ingå i ett särskilt samordningsförbund (1 §). Förbundet ska ha en politiskt tillsatt styrelse med representanter för alla fyra parter och länsarbetsnämnden kan representeras av en tjänsteman. Förbundet ska agera som beställare av rehabiliteringsinsatser samt även göra prioriteringar och skapa förutsättningar för en fungerande samverkan. Parterna ska bidra till samordningsförbundets budget med bestämda andelar (5 §). får vidare utnyttja av sjukpenningsanslaget till Finsam och annan samverkan. ska dock stå för hela statens andel som ska vara hälften av budgeten. Kommunen och ska bidra med en fjärdedel vardera. 11TP PT Ds 2003:2, Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 12TP PT Lag (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd beslut innebar, på förslag av social- försäkringsutskottet, att även förebyggande arbete ska kunna ingå i samordningsförbundets ansvar. Vad som omfattas av förebyggande arbete anges dock inte.TPF13FPT Fortsatt Socsam enligt den gamla lagstiftningen Fyra kommuner som tidigare bedrev Socsam har getts en laglig möjlighet att fortsätta denna form av finansiell och politisk samverkan. Dessa kommuner är , , och . Som exempel kan nämnas att ett Socsam-försök i denna form kan ha en gemensam budgetram . Om man skulle samverka enligt den nya formen för finansiell samverkan skulle den gemensamma budgetramen bli . har beslutat att för dessa kommuner förlängs möjligheterna till finansiell samordning enligt den gamla lagstiftningen t.o.m. utgången av år 2006.TPF14FPT Utvärdering av finansiell samordning Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera den nya formen av finansiell samordning inom rehabiliterings- området. Statskontoret ska delredovisa utvecklingen fram och därefter göra en slutrapport om erfarenheterna av de nya möjligheterna till finansiell sam- ordning. Den första delrapporten belyser vad som driver alternativt hindrar att Finsam kommer till stånd i olika delar i landet, samt vilka fördelar och nackdelar de olika aktörerna ser i den nya sam- verkansformen. Vidare skildras de fyra parternas intresse för sam- verkansformen och vilka erfarenheter de fyra parterna har av att starta samverkan. Inställningen hos dem som inte kommer att bilda samordningsförbund beskrivs också. Enligt Statskontorets rapport är de fyra aktörerna i huvudsak positiva till lagens olika delar. Kravet att alla fyra parter ska vara med kan dock medföra att det blir svårt att komma överens om målgruppen. Inställningen till de fasta finansieringsandelarna 13TP PT , PM . 14TP PT Lag (2003:1217) om fortsatt lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst i vissa fall. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd varierar mer än inställningen till övriga delar i lagen. De fasta finansieringsandelarna gör det ibland svårt att motivera landstingen att medverka i Finsam. Det har bildats samverkansförbund trots att någon part har en negativ inställning till dessa delar av lagen. motiverar dessa olika uppfattningar inte någon förändring av lagens utformning. Vidare sägs att regeringen kan behöva öka styrningen av och för att ge likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och landsting att bilda samordningsförbund. Regeringen bör överväga att i regle- ringsbreven ge uppdrag att bilda samordningsförbund, om en kommun och ett landsting vill samverka inom Finsam. I den nya formen av finansiell samordning är det fortfarande arbetslösa sjukskrivna som är den största enskilda målgruppen. Den målgrupp som ökar mest, och där nästan samtliga län har ökat sitt engagemang, gäller personer som riskerar långvarig sjukskriv- ning. samverkar med vården för att tidigt uppmärksamma personer som är i behov av samlade insatser. På många håll bedrivs även olika lokala projekt, främst kring gruppen psykiskt funktionshindrade. publicerade Statskontoret den andra utvärde- ringen.TPF15FPT Rapporten konstaterar att samordningsförbundens mål- grupper och verksamhet stämmer väl överens med regeringens intentioner. Den vanligaste målgruppen är personer som är be- roende av offentlig försörjning , exempelvis genom sjukskrivning, A-kassa eller ekonomiskt bistånd och som inte får tillräcklig hjälp . Därutöver görs olika prioriteringar, t.ex. utifrån olika befolkningsgrupper såsom unga eller utifrån vissa problembilder såsom psykisk ohälsa, smärta eller missbruk. Stats- kontoret gör den övergripande bedömningen att regeringen inte behöver göra några förändringar i sin styrning av finansiell sam- ordning.TPF16FPT En av de frågor som dock uppmärksammas är kraven som ställs på revisionen av samordningsförbunden och de resurser som den kräver. Statskontoret föreslår därför att regeringen ser över kraven på revision. 15TP PT Statskontoret, Fortsättningen med Finsam – målgrupper, insatser och arbetsformer, 2006:6. 16TP PT Ibid. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd SOU 2007:2 fanns det 38 samordningsförbund i tolv län och 65 kommuner är medlemmar. Ytterligare 15–17 samordningsför- bund planeras . Försäkringsdelegationerna i tre av de nio län som inte har samordningsförbund har inga planer på förbund. Inget förbund aktuellt 2006 (hela länet med 9 kommuner) (och /) (hela länet utom ) Förbund planeras att starta Förbund planeras att starta Ytterligare 4 förbund planeras (, , Ljusnarberg och samordningsförbund; 3 kommuner) (, , , SOU 2007:2 Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd 5 (, , , , Åre planerar att starta 3 (, och ) Ytterligare 15–17 Källa: , Samverkan inom rehabiliteringsområdet, .. , 14 stycken, finns i . Samordnings- förbunden omfattar olika stora geografiska områden. I två län, och (ingår inte i samordnings- förbundet), finns länsförbund där alla kommuner i länet ingår. I finns exempelvis fyra separata förbund där stads- delarna bildar gräns. I drygt tio förbund ingår fler än en kommun. Kritik på den nuvarande formen av finansiell samordning Från flera håll har det framförts kritik mot utformningen av möjligheterna till finansiell samordning. Från kommunalt håll har man ifrågasatt att alla aktörer måste bidra ekonomiskt med lika stora andelar. Man menar att det borde vara möjligt med lokala överenskommelser om en annan ekono- misk fördelning. Konstruktionen att statens hela bidrag tas från de budgeterade kostnaderna för sjukpenning uppfattas också av kommunerna som olyckligt. Det kan innebära att arbetsmarknads- myndigheternas motivation till en finansiell samordning minskas.TPF17FPT Enligt kommunerna vore det önskvärt att ändra på kravet om hur många myndigheter som ska samordna sig, och att av finansieringen kan komma från sjukförsäkringen. Den nuvarande begränsade gemensamma finansiella insatsen kan innebära att handlingsutrymmet upplevs så snävt och svagt motiverande att en nödvändig finansiell samordning inte alltid kommer till stånd.TPF18FPT Det finns även kritik mot att den dåvarande regeringen har utformat lagen så att endast en form av samverkan är tillåten. 17TP PT Yttrande Kommuner och Landsting, . 18TP PT Yttrande Kommuner och Landsting, . Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd varianter som gav bra resultat i försöken kan på så sätt inte förekomma. I linje med detta resonemang bör stifta en lag om utvidgad finansiell samordning där alla de hinder som finns har avlägsnats. Inom Finsam bör också Försäkrings- kassans resurser för sjukförsäkringen kunna användas till att ut- veckla arbete med att skriva sjukintyg och värdera arbetsförmågan.TPF19FPT På uppdrag av utredningen socialbidrag till arbete genom- förde en enkät till cheferna för samtliga socialkontor, arbetsmarknadsenheter och arbetsförmedlingar i landet. Av de sammanlagt 907 utsända enkäterna besvarades totalt . Det totala bortfallet uppgick med andra ord till – bland socialcheferna, bland cheferna för arbetsmarknadskontoren och bland arbetsförmedlingarnas chefer. Enkätsvaren visar en stor enighet när det gäller frågeställningarna runt samverkan. Praktiskt taget alla anser att kommunen och Arbetsförmedlingen bör ha en bättre samverkan när det gäller personer med ekonomiskt bistånd. Fråga 4 Bör samverkan mellan kommunen och AF utvecklas när det gäller personer med försörjningsstöd? När det gäller frågan om möjligheterna till finansiell samordning bör förbättras är enigheten inte riktigt lika stark. I denna fråga avviker arbetsförmedlingarnas chefer genom att en så pass stor andel som är negativa till en sådan samordning. 19TP PT Motion 2005/06: Sf384, Åtgärder mot sjukfrånvaro, , B. m.fl. (fp). Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd Fråga 17 Anser du att möjligheterna till finansiell samordning mellan AF och kommunen bör förbättras? är ett samarbetsorgan som ska medverka till att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten inom ramen för den statliga arbetsmarknadspolitiken utformas utifrån lokala förutsättningar och behov. Enligt instruk- tion ska länsarbetsnämnden överlåta åt arbetsmarknadsnämnden att besluta i frågor som nämnden lämpligen bör pröva, framför allt de som påtagligt ökar förutsättningarna för en lokal anpassning av verksamheten. består av en ordförande som utses på förslag av de berörda kommunerna samt det antal ledamöter som länsarbetsnämnden bestämmer. I nämnden ska det finnas före- trädare för länsarbetsnämnden, Arbetsförmedlingen, den eller de kommuner som berörs, det lokala näringslivet och lokala arbets- tagarorganisationer. Ordföranden ska ha goda kunskaper om den nationella arbetsmarknadspolitiken och den lokala arbetsmark- naden. Bland de ledamöter som företräder kommunerna ska det finnas personer med insikt om bland annat sociala frågor, arbets- marknad, utbildning och om område. Dessa ledamöter ska, inklusive ordföranden, utgöra en majoritet i nämnden. I en enkätTPF20FPT av Kommuner och Landsting (SKL) ställd till landets kommuner anser de flesta kommuner att de har små möjligheter att påverka utformningen av den statliga arbetsmark- nadspolitiken på lokal nivå. Merparten av kommunerna vill ha ett förstärkt inflytande över Arbetsförmedlingens resurser, beslu- tanderätt över den lokala arbetsmarknadspolitikens utformning och en pott med fria medel som nämnden kan använda för lokala insatser. 20TP PT Kommuner och Landsting (2005), Kommunernas syn på arbetsmarknadsnämnd- erna. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd 11.5Faros – samverkan mellan försäkringskassa och arbetsförmedling Faros är en lokal samverkansform mellan Arbetsförmedlingen och . Regeringen gav i uppdrag åt och att inleda en förnyelse av den arbetslivs- inriktade rehabiliteringen.TPF21FPT Inom ramen för detta prövades en pilotverksamhet för arbetslivsinriktad rehabilitering med en sam- ordnad organisation mellan och Arbetsförmed- lingen. Pilotverksamheten bedrevs –2005 i fem geografiska områden och verksamheten gick under namnet Faros (Förnyad arbetslivsinriktad rehabilitering, organisation och samordning).TPF22FPT En viktig del av förnyelsearbetet genom Faros ska identifiera ändamålsenliga arbetsmetoder och arbetsprocesser inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Faros hade följande riktlinjer: Målgruppen är arbetslösa och tillika sjukskrivna. Arbetet omfattade inte hälso- och sjukvård eller socialtjänst. Arbetet skulle också inriktas mot långtidssjukskrivna med arbetsgivare. Enligt regeringens uppdrag skulle de arbetsmetoder och arbetssätt som visade sig fungera väl inom Faros spridas och tillämpas nationellt efter försöksverksamhetens slut. I utvärderingen av Faros framkom att få sjukskrivna arbetslösa fick en lämplig arbetslivsinriktad rehabilitering. De flesta hade i stället hamnat i en gråzon mellan och . Utvärderingen framför att det är tre förhållanden inom myndigheterna som bidragit till att befästa den rådande situationen för målgruppen. En viktig är att Arbetsförmedlingen inte anser att sjukskrivna ingår i uppdrag och därför återremitterar eller avregistrerar de sökande utan att bedöma t.ex. förmågan att rehabiliteras till arbete. Det totala antalet som deltagit i verksamheten från starten och är 22 453. Av dessa hade 7 142 per- soner () fått arbete eller utbildning . AMS och fortsätter, genom en ny överens- 21TP PT Prop. 2002/2003:20.58 2003/04: SfU. 22TP PT i , , , samt /Över- . Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd kommelse, att utveckla sitt samarbete . Syftet är att fler ska återgå till arbetsmarknaden och att färre ska vara sjuk- skrivna eller ha sjuk- och aktivitetsersättning. kommer samarbetet att omfatta runt 12 000 personer. Nya i mål- gruppen är anställda sjukskrivna som inte kan gå tillbaka till sin arbetsgivare. och Arbetsförmedlingen ska satsa aktivt på personer som kan återgå till arbete efter en period av sjuk- eller aktivitetsersättning, och personer i åldern ska prioriteras. Som målsättning 2005 har AMS och bestämt att av deltagarna ska ha fått arbete eller börjat en utbildning efter att insatsen påbörjades. Målet med Faros var att ge ett bättre stöd för arbetslösa sjukskrivna. Följden av projektet har blivit att en enhetlig metodik tillämpas för samverkan mellan myndigheterna kring denna grupp. Metodiken har växt fram genom de erfarenheter som pilotverk- samheten Faros gjort och successivt implementerats i alla län. För att säkerställa införandet av ett gemensamt arbetssätt genomförde AMS och regionala utbildningsinsatser som riktades till 850 berörda medarbetare på arbetsförmedlingar och försäkringskassor. 11.6Uppföljning av samverkan när det gäller rehabilitering I regleringsbrevet för fick (), tillsammans med () och (SoS) ett gemensamt uppdrag. Detta går ut på att fortsätta utveckla ett sektorsövergripande system för löpande upp- följning av resultaten av samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Systemet, som fått namnet (System för Uppföljning av Samverkan inom rehabiliteringsområdet), ska utgöra en riksomfattande struktur för lokal uppföljning. är ett webbaserat system med data lagrade i Försäkrings- kassans socialförsäkringsdatabas. ska användas när minst två av de aktuella myndigheterna kommer överens om en samverkan utöver det ordinarie uppdraget och aktiviteten finansieras gemen- samt. var 852 användare registrerade, varav alla arbetar på . I 16 län har lagt in de samverkansaktiviteter som man har överenskommelse med andra Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd SOU 2007:2 Det fanns sammanlagt 667 aktiviteter och 1 346 delaktiviteter registrerade. Totalt är det budgeterat 125 miljo- ner kronor för de beskrivna aktiviteterna. innehåller också en uppdelning på målgrupperna: arbetsmarknadsproblem, beroende- problem, fysisk ohälsa, kompetensbrist, psykisk ohälsa samt unga vuxna med särskilda behov. Likaså kommer man i att se vilken sysselsättning den enskilde hade före insatsen. Uppgifternas tillför- litlighet är dock ännu så länge begränsad eftersom systemet endast används i mindre omfattning. Om utvecklas i enlighet med planerna kommer detta statistiksystem att ge värdefull kunskap om vilka samverkans- insatser som bedrivs, vad de kostar och vilka målgrupper som samverkan omfattar. I bästa fall skulle även ge viss informa- tion om effekterna av samverkan. Erfarenheterna från den s.k. storstadspolitiken anges speciellt i direktiven till denna utredning som en källa att lära av och få goda idéer från. Målen med storstadspolitiken är dels att ge storstäderna goda förutsättningar för tillväxt, dels att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare.TPF23FPT Uppställda mål har konkretiserats i de lokala utvecklingsavtal mellan staten och sju storstadskommuner.TPF24FPT I avtalen anges mål, åtgärdsplaner, en reglering av de statliga och kommunala åtagan- dena samt en plan för uppföljning och utvärdering. Dessa lokala utvecklingsavtal är de främsta medlen för att uppnå målen med storstadspolitiken. Tillsammans med statens åtaganden vidtar kom- munerna även utökade åtgärder för att förbättra levnadsvillkoren i 24 bostadsområden. Insatserna sker i dialog med boende och andra verksamma i dessa områden. 23TP PT Prop. 1997/98:165, Utveckling och rättvisa en politik för storstaden . 24TP PT Dessa är , , , , och . Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd Under de år som gått sedan storstadsarbetets början har ungefär 1 000 insatser i de 24 stadsdelarna genomförts och drygt 250 000 människor har fått chansen att påverka både sin och sin stadsdels utveckling. Insatserna som har genomförts har varit av varierande karaktär, omfattning och längd samt har lett till varie- rande resultat. I olika kommuner och i olika stadsdelar har man också valt att fokusera på olika målområden, även om storstads- politikens övergripande mål alltid har legat som grund för samtliga verksamheter.TPF25FPT De lokala utvecklingsavtalen syftar i stor utsträckning till att förbättra sysselsättning, arbetskraftsdeltagande och minska det långvariga behovet av ekonomiskt bistånd. Flera av åtgärderna riktar sig därför till utsatta grupper som står långt från arbetsmark- naden.TPF26FPT För att starta och stimulera ett lokalt strategiskt utvecklings- arbete i den första fasen av storstadsarbetet anslog drygt 2,1 miljarder i särskilda medel till kommunerna. Kommunerna avsatte motsvarande resurser. En stor andel av de statliga medlen har hanterats av som därmed har stärkt sina resurser i de områden som omfattas av storstadspolitiken. I och med storstadssatsningen har nya arbetssätt och samverkans- former etablerats och spridit sig till stadsdelarna. I skapades en samverkan mellan , och Arbetsförmedlingen i gemensamma lokaler, s.k. arbets- och utvecklingscentrum (AUC).