sou · GWB356 · 2008-06-03 00:00:00 — aktivt arbete med sin image. Enligt Näringslivskontoret behöver företagen arbetskraft. AF är regelstyrt och anses inte klara att matcha arbetslösa med lediga arbeten som man önskar, och gissningen i är att inte heller arbetslösa är så benägna att flytta som hade varit bra för tillväxten. – Goes Global är en förebild i att använda mångfald för exportsatsningar. Utan eldsjälar verkar integration och mångfald kunna förbigås mycket konsekvent. Tillväxt kopplas inte till nya invånargrupper eller exportmarknader genom nya svenskars kon- taktnät. behöver se och tillvarata det globala samhällets poten- tial. Allmänt rådande föreställningar om invandrares kompetens och språkkunskaper saknar all relevans och är i grunden kränkande generaliseringar. Den dynamik mångfald kan ge lyser med sin frånvaro och ger handikapp i utveckling och tillväxt. Intervjuade: 8 chefer, 1 handläggare, 1 representant kommunalt bolag. Kommunens befolkning har låg andel med utländsk bakgrund () . Det finns endast anställda med utländsk bakgrund i mindre omfattning inom vård och omsorg och inom skolan. Det är inte en aktiv målsättning att bli en mer mångfaldig arbetsplats. Man saknar mångfaldsplan. Kanske blir det en plan 2009 när har en gemensam ombudsman . "Vi bör självklart avspegla samhället," säger 2–3 personer. "Tanken är bättre än våra policies." "Det tar för kommunen än för handeln att avspegla befolkningen. Vi kommer att bli tvungna att bredda rekryte- ringsunderlaget till att innefatta dem som står utanför arbets- marknaden , nämligen utländsk bakgrund." Det kommunala bostadsföretaget har inte heller krav på sig att öka mångfald av utländsk bakgrund i sin lilla personal. saknar aktiva åtgärder. Ett undantag är bostäder, som menar att man har en medveten strategi för att mot- verka segregation. Man har lyckats mycket bra att överbrygga de motsättningar som funnits. Flera samverkansparter har bidragit. Integrationsfrågan är aktuell här men inte i samhället i stort. SOU 2008:56 Bilaga 6 Kommunen har inte en positiv befolkningsutveckling och är med- veten om behovet av kompetensförsörjning. Trots att man inom relativt snar framtid måste ersätta av personalen, är man inte så oroad över kompetensförsörjningen till de kommunala verk- samheterna mer än till vården. Många lärare vill arbeta i . "Vi når i en småort lättare fram till föräldrar och innevånare även om vi saknar kultur- och språkkompetens." Språk- och kulturkompetens skulle ses som en tillgång av bostadsföretaget. "Kan också bidra till att få bort fördomar." Kompetensöverföring och bra kommunikation är viktigt i "Sådant brister annars ofta i kommunala verksamheter." "Näringslivet behöver språkkompetens inte vi." Säger flera kommunala representanter i övrigt. har man deltagit i en emigrantmässa i för att locka holländare att bosätta sig mellan och , och då gärna veterinärer, hantverkare och läkare. En av kommunens högsta företrädare tycker det är märkligt att man gör detta i stället för att skriva avtal med om kommunplacering av flyk- tingar. - fick dock ett 90-tal asylsökande till nya förläggningar. Det har inneburit ett tillskott på efterfrågade hög- utbildade och gett nytt liv till både lanthandlare, skola och ett utbildningsföretag. "Vi är vana att vara internationella , då invigdes. är en öppen kommun." Det är vanskligt att uttala ett betyg på arbetsplatsklimatet med så få intervjuer som underlag. Kommunen anser sig behöva använda mer mångfald själva innan man kan skriva det på näringslivets näsa. "Visst ger bred mångfald styrka." Men ingen har egentligen det eller integration på sin dag- ordning. De nya svenskarna har enligt kommunens företrädare svårt att få jobb i kommunen: -"de saknar ju behörighet; kanske kan jobba som parkarbetare" –men närheten i den lilla orten ger nya invånare fördelar i jämförelse med storstaden. "Vi trodde vi hade misslyckats med integrationen tidigare men det hade lyckats ganska bra med bostäder och arbete, när vi analyserade resultatet. Det som är viktigt i mottagandet av nya flyktingar är att SFI håller god kvalitet så att de har chans till arbete." "Anonymiteten finns inte i en sån liten kommun och det bidrar till att man vill göra sitt arbete så bra som möjligt för alla invånare." En chef anser, att allmänhetens positiva syn på flyktingförläggningarna ger effekt på attityder i stort gentemot invandrare. Åtgärd ett: Stärk samverkan med näringslivet i planeringen av en tillväxtkommun. Kommunen lever tack vare ett starkt näringsliv. Bilden av att först och främst står och faller med jordbruksnäringen och stambanan stämmer inte. Övrigt näringsliv är mycket starkt och är en viktig faktor för kommunens framtid. Befolkningsunderlaget måste stärkas. Varför locka holländare i stället för att delta i kommunplace- ringen av flyktingar? Åtgärd två: Integrationsperspektiv och kompetensförsörjnings- perspektiv måste i högre grad vara på kommunens egen dagord- Arbete med attityder och rek- ryteringsrutiner är vägar för bättre representativitet. 10 företag representerande mer än 600 anställda samt de 10 tillhör 2–3 företag gröna näringar och två turistbranschen. Fyra företag har anställda med utländsk bakgrund. Ett företag har många anställda med utländsk bakgrund. Ett företag säger sig uttryckligen sträva efter att bli mer representativt för befolkningen. Inget av företagen bedriver i egentlig mening ett aktivt mång- faldsarbete. Aktiva åtgärder är irrelevant – speciellt för de små – och vissa större företag har hög andel med utländsk bakgrund i princip enbart av arbetskraftsskäl. Tillverkningsindustrin rationaliserar men behöver ändå akut arbets- kraft! Resultatet blir att arbetslösa invandrare äntligen får arbete och lyckas bra på de arbetsplatser där ledarskapet är tydligt och kommunikativt. "Integrationen blir nödvändig för näringslivet av krassa skäl. Lyckas vi inte, har vi ingen arbetskraft." Det är brist på byggnadsingenjörer, gymnasieingenjörer, meka- niker, maskinoperatörer, industriarbetare. Det är viktigt att gym- nasieprogrammen svarar mot arbetsmarknadens behov av elektriker och tekniker, anser en företagarrepresentant. – Medan kommunen menar att det stora problemet är att industrin har för låga löner; få vill läsa industriprogrammet. Det är svårt att konkurrera på utlandet: Vi har svårt att få arbetskraft – och vi är dyra. Ingen vill bo på landet. Ett växande företag bekostar språkundervisning och vill vara en lärande organisation. Alla har en utbildningsplan. Plan för kom- petensöverföring finns i tre företag. För 2–3 av företagen är kompetensförsörjning kopplat till invandrare. Inte ens företag med både export och anställda med utländsk bakgrund ser någon potential i språkkompetens, då det är business to business som gäller. Och ändå behövs just nu en rysktalande försäljare. Produktutveckling kopplas till köpare inte till perso- nalens idéer. Trots att man konstaterar att det är få som har flera språkkunskaper, vill inte det större företaget inom turistnäringen anställa sommarjobbare med utländsk bakgrund. Vi gjorde det en gång; aldrig mer! Det mindre och det större företaget i turistnäringen ser inte en potential i kunder bland nya svenskar utan det är grupper som 50+, skandinaver och tyskar, holländare, engelsmän man önskar hit. Hemsidorna är inte utvecklade för bred marknadsföring heller, och det är brist på medel att marknadsföra sig bättre. Jämför med hur marknadsför sig! - Det är ett totalt ointresse för andra kunder/turister än dem som alltid kommit och för nordeuropéer. Polacker och letter arbetar i jordgubbsodlingarna annars blir det för dyrt. Generellt präglas inte jordbruket av tillväxt och mer och mer blir maskinellt. Alla anser att man är öppen för nya idéer och perspektiv. Vischan har alltid sina problem . Liksom i och behö- ver personer med utländsk bakgrund tydligt "upp till bevis" innan deras kompetens bekräftas. Plusjobbare och vikarier lyckas få arbete efter "provtjänstgöring". Mångfaldsbarometern är inte primärt utarbetad för små företag på landsbygden: De ser inte ännu en verklig potential i ökad mångfald men är på väg att upptäcka en arbetskraftsreserv för industrin. Svenskfödda ungdomar väljer inte självklart de tillväxtbranscher som finns i . Invandrad arbetskraft är en nödvändig kompetensförsörjning; tillväxten ser ut att på det sättet ha stark koppling till just nya svenskar. - Småföretagarandan, välfungerande skolor, tillgång på bostäder och arbete ger goda chanser att locka nya invånare. Besöksnäringen har en potential med sitt läge (västra stambanan – mellan storstäder) och fin natur. Att locka nya svenskar till camping och vandrarhem är ännu inte en självklar tanke. Här finns mycket att utveckla för framtiden. Kraftgruppen som organiserar 10–12 företag inom tillverknings- industrin ordnar regelbundet seminarier med 30–40 deltagare i dagsaktuella frågor. Här finns en naturlig plattform för tillväxt- diskussion och ledarskapsutveckling. tillverknings- industrier är stabila även i lågkonjunktur. De företag som exporterar ser inte en självklar koppling till att växa genom att använda personal med utländsk bakgrund. Åtgärd ett: Ledarskapsutveckling; stärkt omvärldsbevakning. Åtgärd två: Se över möjligheter till mer EU-samarbete. Den minsta orten i denna mångfaldsmätning befinner sig mitt i en andningspaus inför det stora språnget – mellan gammal traditionell jordbruksbygd, och landsbygd med småföretagsamhet och en glo- bal marknad. Tillväxten finns i tillverkningsindustrin om arbetskraft finns, och i besöksnäringen. Utan mångfaldsplaner kommer arbetskrafts- bristen förverkliga ökad mångfald i arbetslivet. Arbetslösheten dalar, plusjobbarna med utländsk bakgrund får arbete när de får visa sin kompetens. Nytt boende för asylsökande (som inte tillkommit på kommunens initiativ) betraktas som positivt. Detta plus behovet av arbetskraft och föryngring av befolkningen gör att beslutet att inte ta emot flyktingar med uppehållstillstånd verkar mindre genomtänkt. Den internationella anda som bidragit med kommer att fortsätta. Med rätt entreprenörer och eldsjälar kommer tågen fortsätta att stanna i . , SLU och LRF Maroun Aoun, vd /IFS Bilaga 7a SOU 2008:56 , IKF (Internationella kvinno föreningen) , Integrations- och jämställdhetsdep , tillträdande avd. chef , Vice Dekan, urbanHTU .laurin@telia.comUTH peterHTU .lundqvist@ltj.slu.seUTH ronnyHTU .nilsson@malmo.seUTH katarinaHTU .novak@sla-arbetsgivarna.seUTH larsHTU - jennyHTU .svensson@lrf.seUTH emmaHTU .terander@sla-arbetsgivarna.orgUTH allanHTU .waktmar@arbetsformedlingen.seUTH Integration för näringslivsutveckling på Inledare: , integrationsdirektör Ett förändrat – Migrationen och dess konsekvenser Maroun Aoun, vd /IFS Integrationssamverkan storstad – landsbygd Wadih El-Achkar, Näringslivschef Projektledare, Eldrimner – Nationellt resurscentrum Möten mellan landsbygd & stad Bilaga 7b SOU 2008:56 Arbetskraftsbehov och arbetskraftsutbud inom den gröna Inledare: , ordf LRF Bättre matchning mellan branschens arbetskraftsbehov och tillgänglig kompetens 09.30–09.50 Grönt kort och Gröna jobb , verksamhetsledare jobb () 10.00–10.20 Arbetskraftsbehov i de gröna näringarna, nu och sikt , VD () 10.30–10.45 Fika 10.45–11.15 Matcha bättre för att ta vara på den kompetens som finns hos utrikes födda 11.05–11.25 Att tänka i nya rekryteringsbanor – synliggör den gröna kompetensen snabbare 11.30–12.30 Panel Validering, yrkesbedömning och kompletterande utbildning inom den gröna sektorn 13.20–13.40 Effektivare arbetsmarknadsetablering av nyanlända invandrare Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering 13.45–14.05 Synliggörande av nyanländas kompetens. Validering för den gröna , Valideringscentrum i 14.10–14.30 Utbildning av invandrare inom trädgård och djurskötsel 14.35–14.55 Breddad rekrytering till de gröna utbildningarna , Vice Dekan, SLU 15.00–15.15 Fika 15.15–16.15 Panel och avslutning