sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — En s.k. jobplan, en individuell handlingsplan, utarbetas där det framgår vilken typ av erbjudande om utbildning arbetsförmedlingen kommer att ge om personen är arbetslös . 13TP Programme of Employment Strategy, 12 , Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning månaders arbetslöshet börjar arbetsförmedlingen att förbereda insatsen. Den som inte börjar studera inom det reguljära utbildnings- systemet erbjuds oftast en 18 månaders utbildning som utvecklats särskilt för ungdomssatsningen. På yrkesskolorna finns ett antal kurser på 3 18 månader som baseras på verkstads- eller praktikorienterad undervisning. I 18-månadersutbildningen kan det ingå perioder med ordinarie utbildning med studiebidrag eller elevlön, som aktiveringsersättningen temporärt upphör. För socialbidragsmottagare sker aktivering . Samma regler som för unga med arbetslöshetsersättning gäller, dvs. rätt och plikt till en särskild utbildningsinsats, med socialbidrag som anpassas till studiebidragsnivån (). Om den unge inte deltar sker sanktioner genom reduktion av, eller indraget, socialbidrag.TPF14FPT (2000) analyserar effekterna av införan- det av ungdomssatsningen 1996-1998 genom att jämföra utflödet från arbetslöshet till studier eller arbete efter införandet, med situationen . Utvärderingen visar att sannolikheten att lämna arbetslösheten ökade när ungdomssatsningen infördes. Effekten är särskilt tydlig under arbetslöshetsveckorna 24 28 då sannolikheten var högre jämfört med . Författarna tolkar det som att ungdomarnas beteende har ändrats. De söker sig till reguljära studier eller hittar arbete i högre grad redan innan sex månaders arbetslöshet då det obligatoriska deltagandet startar. Sannolikheten är högre även senare, fram till vecka 40, men skillnaden är mindre. I utvärderingen av m.fl. (2003) skiljer de på tre olika effekter beroende på när utflödet från arbetslösheten påverkas. Annonseringseffekten mäts som skillnaden i sannolikheten för att lämna arbetslösheten mellan deltagarna och kontrollgruppen vid 4-5 månaders arbetslöshet, när deltagaren fick 14TP PT Detta gällde t.o.m. . Enligt Ny chanse til alle har social- bidragsmottagare plikt att genomföra en utbildning på normala villkor dvs. Det gäller personer som saknar en yrkesutbildning och personer som inte har försörjningsplikt för hemmaboende barn. Om kommunen bedömer att den unge inte kan genomföra en ordinarie utbildning, omfattas denne av bestämmelserna om rätt och plikt till den särskilt utvecklade 18-månadersutbildningen. Unga socialbidragsmottagare som har en yrkesutbildning har rätt och plikt till normal aktivering. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning skriftlig information om programmet. Den direkta programeffekten mäts som motsvarande skillnad vid 6 7 månaders arbetslöshet och sanktionseffekten vid 9 12 månaders arbetslöshet. Forskarna ut- nyttjar det faktum att programmet infördes successivt . De jämför en grupp som deltog i programmet tidigt med en grupp som deltog . Resultaten visar att ungdomssats- ningen gett en signifikant direkt programeffekt för övergång till studier och en signifikant sanktionseffekt efter nio månaders arbetslöshet. Samma mönster finns för utflödet till sysselsättning men skillnaden mellan deltagarna och kontrollgruppen är inte signifikant vid 6 7 månaders arbetslöshet. Utvärderingen finner inga annonseringseffekter. Forskarna drar slutsatsen att ungdoms- programmet bidragit till att sänka ungdomsarbetslösheten i . De betonar dock att de bara har analyserat de kortsiktiga effekterna och det återstår att se om de långsiktiga effekterna av den reguljära utbildningen är positiva. En positiv sak är i alla fall att ungdomarna inte blir långsiktigt märkta av långa tider i arbetslöshet vilket tidigare forskning har visat på. har ungefär hälften så hög ungdomsarbetslöshet som men högre än . Sysselsättningsgraden är också betydligt högre än i . Andelen ungdomar som har tidsbegränsad anställning efter avslutad skolgång är mycket lägre i liksom andelen med deltidsarbete. Över- gången från skola till arbete tycks gå snabbare i än i . Långtidsarbetslösheten är dock högre i än i liksom andelen ungdomar som varken arbetar eller stude- rar. The New for introducerades i våren 1998.TPF15FPT Målet var att hjälpa unga människor till arbete och att öka den långsiktiga anställbarheten hos de arbetslösa ungdomarna. Det fanns ett kvantitativt mål att få bort 250 000 ungdomar från bidragsberoende 2002. nåddes målet i termer av att 250 000 deltagare i programmet slutat ta ut arbetslöshetsersättning och tillbringat minst en period i arbete. 15TP PT The New for , Report by the Comptroller and 639 Session 2001 2002: 28 February 2002. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning dock till arbetslöshet. Mellan minska- de antalet ungdomar som tog ut arbetslöshetsersättning från 350 000 till 220 000, en minskning med 130 000 ungdomar. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar (över ) minskade från drygt 100 000 till omkring 30 000. Programmet är obligatoriskt för alla i åldern 18 som har varit arbetslösa och tagit ut arbetslöshetsersättning kontinuerligt eller längre. Vissa utsatta grupper som funktionshindrade, tidigare intagna, invandrare som inte har engelska som modersmål och personer med läs- och räknesvårigheter kan få starta tidigare i programmet om de så önskar. Om den arbetslöse inte deltar i pro- grammet kan sanktioner vidtas som påverkar ersättningen. i programmet måste deltagaren aktivt söka jobb. Programmet har tre faser: 1)Gateway: upp med intensiv rådgivning och vägledning, hjälp med jobbsökande och små kurser i grund- läggande kunskaper (basic skills). Varje arbetssökande får en personlig rådgivare och som de träffar minst . Syftet är att ta fram en individuellt skräddarsydd plan för att förbättra individens anställbarhet. 2)Options: Subventionerad anställning – upp med lön enligt avtal och lagstiftad minimilön, arbetsgivaren får en subvention plus viss ersättning för utbildning Arbetsmarknadsutbildning på heltid – upp med ersättning motsvarande arbetslöshetsersättningen Arbete inom frivilligorganisation – upp med ersättning motsvarande arbetslöshetsersättningen plus en bonus plus viss ersättning för utbildning eller lön som bestäms av arbetsgivaren Arbete inom kommunens fysiska miljöarbete – upp på samma villkor som vid arbete inom frivillig- organisation Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning 3)Follow Through: ytterligare en period på upp med stöd och rådgivning i jobbsökande. De ungdomar som inte lyckats hitta ett jobb efter tredje fasen måste delta i en ny omgång av programmet om de efter en arbetslöshetsperiod om ytterligare med uppbärande av arbetslöshetsersättning ännu inte funnit arbete. Ansvaret för programmet finns hos omkring 140 Jobcentre Plus kontor som förutom arbetsförmedling även handlägger bidrag och försäkringar för personer (s.k. Working ). Dessa ligger under . Många arbetsgivare är engagerade i programmet. Omkring 90 000 arbetsgivare deltog varav mer än hälften inte hade deltagit i ett statligt program tidigare. Trots det visar forskning att kunskapen om programmet var ojämn bland arbetsgivarna, att arbetsgivarna inte vill tillämpa andra rekryterings- krav än sina normala även när de deltar i programmet, att nästan hälften tyckte att anställningssubventionen var för låg för att motivera en rekrytering från programmet och att kravet på en dags utbildning och allt pappersarbete bidrog till att minska intresset för att delta. Effekter av deltagande på sysselsättning och arbetslöshet m.fl. (2001) har utvärderat effekterna av deltagande i Gateway-fasen på övergången till arbete.TPF16FPT De jämför deltagare i pilotområden i med arbetslösa från områden där programmet infördes först . De finner att övergångs- frekvensen till arbete ökade för unga män (från ) som ett resultat av programmet. Resultaten för kvinnorna är också positiva men mer osäkra pga. mindre antal observationer. av deltagarna i programmet var män. En annan utvärdering, Wilkinson (2003), visar också på positiva effekter av deltagande i programmet (alla faser) under program- mets första 12 månader 1998-99. Utvärderingen sker 6, 12 respek- tive 18 månaders efter att den arbetslöse kvalificerat sig för del- 16TP PT m.fl. (2001), Evaluating the Employment Impact of a Mandatory Program, /20. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning De jämför deltagarna (som är 18 24-åringar) med arbetslösa 30 39-åringar. Resultaten visar att sannolikheten att vara arbetslös efter att personen kvalificerat sig för deltagande minskat med efter deltagande. Effekten minskar och var och . Utvärderingen visar också att programmet gav effekt redan innan kvalificering uppnåtts dvs. att fler lämnade arbetslöshet . och (2002) har jämfört effekterna av the New for med effekterna av liknande program i andra länder.TPF17FPT De tar sin utgångspunkt i en utvärdering av Bonjour m.fl (2001) som jämfört effektiviteten i de fyra olika alternativen i Options-fasen.TPF18FPT Den visar att effekten på sannolikheten att vara sysselsatt efter att man kvalificerat sig för deltagande i programmet var mest positiv för anställningsstöd. Omkring hälften av deltagarna i alternativet anställningsstöd var sysselsatta medan andelen sysselsatta bland deltagarna i fortsatt jobbsökande i Gateway-fasen var , bland deltagarna i arbetsmark- nadsutbildning och bland deltagarna i de jobbskapande alternativen var . Genom att delta i arbetsmarknadsutbildning istället för att delta i anställningsstödsalternativet minskade sannolikheten för syssel- sättning . Arbetsmarknadsutbildning gav ingen signifikant effekt på sannolikheten att vara sysselsatt jämfört med att bara fortsätta söka jobb inom en förlängd Gateway-fas, men lika eller bättre chanser än av att delta i arbete inom frivillig- organisation eller kommunens miljöarbete. Jämfört med liknande program i andra länder var effekterna bra för jobbsökning, anställningsstöd och direkt jobbskapande och medelgoda vad gäller arbetsmarknadsutbildning. Men då ska man enligt författarna komma ihåg att resultaten som man jämför mot inte var särskilt positiva. 17TP PT och (2002), Benchmarking the Effectiveness of NDYP, Research Discussion Paper 10, , 18TP PT Bonjour m.fl. (2001), New for : National Survey of Participants: Stage 2, Research Report ESR67, . Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Det finns en databas som innehåller information om alla som deltagit i programmet (New ). För del- tagarna finns detaljerad information från det att de startar i programmet, vilka åtgärder som de har fått och när, dokumentation av intervjuer och handlingar, socio-demografiska variabler och vart de tagit vägen efter programmets slut. Denna databas används tillsammans med en databas med ett urval av av dem som får arbetslöshetsersättning (). Samma grupp av människor följs år och man kan således följa deras arbetslöshetshistoria samt destinationer efter att de har lämnat arbetslösheten. Databasen innehåller även viss bakgrundsinfor- mation om individen. Ur databasen som dokumenterar deltagande i New har ett urval gjorts av ungdomar respektive arbetsgivare som har djup- intervjuats. Sex kvalitativa analyser av deltagarna i de tre stadierna har publicerats av på uppdrag av the Employment Service.TPF19FPT Ytterligare en studie är publicerad som handlar om effekterna av programmet för specifika grupper av deltagare såsom ungdomar utan arbetslivserfarenhet, ungdomar med goda kvalifikationer, etniska minoriteter, hemlösa ungdomar och kriminellt belastade ungdomar.TPF20FPT Ett antal faktorer lyfts fram som viktiga att förhålla sig till. 1.Det finns ingen typisk deltagare eller en grupp som kan benämnas de unga arbetslösa. Som exempel kan nämnas gruppen ungdomar som aldrig hade arbetat tidigare. I den in- gick deltagare med personliga problem, deltagare som över- huvudtaget inte var så intresserade av att arbeta och sådana som hade studerat på heltid. Trots att alla saknade erfarenhet hade de väldigt olika kvalifikationer, var olika tydligt inriktade mot ett visst yrkesområde, var olika motiverade för arbete och hade olika grad av självförtroende. 2.För alla grupper hade den personliga rådgivaren en mycket stor betydelse. Rådgivarens uppgifter bestod av hjälp och uppmunt- ran vid jobbsökning, planering och förberedelse inför steg 2 – Options, råd och stöd avseende personliga problem, hänvis- 20TP PT OConnor, W. m.fl. (2001), Experiences of New : Qualitative Profiles of , P5988,, for , Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning ning till specialiserad rådgivning (t.ex. angående val av utbild- ning), samt att bygga upp deltagarens övertygelse om att hitta och behålla ett arbete. 3.Kontinuitet i relationen till rådgivaren var viktig även efter Gateway-fasen. I början av placeringen i subventionerad anställning eller arbetsmarknadsutbildning eller de övriga inriktningarna kan problem uppstå som måste lösas för att inte deltagaren ska avbryta programmet. Likaså om matchningen blev dålig och personen vill byta inriktning eller arbetsgivare. Vid övergången till den tredje fasen behövs coachning i sam- band med jobbsökning eller för information om vad som kommer att hända under den sista fasen. 4.Eftersom deltagarna ser så olika ut måste aktiviteterna skräddarsys. En av de egenskaper ungdomarna värderade högt var just att programmet anpassades efter deras behov och önskningar. 5.Det är viktigt att identifiera den unges svaga punkter så att man undviker att genomföra liknande aktiviteter som denne har misslyckats med. Det leder ofta till att deltagaren lämnar programmet. 6.Om deltagaren har personliga problem behöver dessa angripas tidigt i programmet, innan deltagaren lämnar den första fasen. Annars kommer problemen att förhindra att deltagaren lyckas i den Option som valts. 7.Vissa av deltagarna i programmet har sammansatta besvär t.ex. en hemlös eller kriminellt belastad ungdom visar sig ha varit fosterhemsplacerad, har avbruten skolgång, har liten erfarenhet av arbete och dåligt självförtroende. För denna typ av deltagare behövs tidig identifiering av behov, hänvisning till specialister och en trygg relation till rådgivaren. 8.Det är viktigt att deltagaren avslutar sin valda Option. För att det ska lyckas krävs en bra matchning mellan individens önsk- ningar och behov och åtgärden, att den personliga rådgivaren är aktiv när problem uppkommer, att deltagaren kan få hjälp med personliga problem åtgärden pågår, att deltagaren vet att sanktioner kommer att inträffa om denne lämnar åt- gärden, att arbetsgivaren/organisationen/utbildaren granskas om problem med placeringar har rapporterats. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning 9.Det är viktigt att de deltagare som fortsätter till fas tre- Follow Through får gott stöd så att inte de tidigare vinsterna av deltagande går förlorade. Arbetsmarknadsutbildning ingår således dels som ett eget heltids- alternativ, dels som ett moment i de tre andra alternativen.TPF21FPT Vi börjar med att redovisa erfarenheter från den senare varianten. Utbildningen skedde antingen i det dagliga arbetet med syfte att utveckla kunskaper och färdigheter, eller genom formell utbildning som skulle leda till en erkänd kvalifika- tion enligt det brittiska nationella kvalifikationssystemet. Ung- domarna var generellt sett mycket nöjda med den handledning och utbildning de fick i sitt arbete. Den formella utbildningen ägde ibland rum på arbetsplatsen och ibland hos en utbildnings- anordnare. Det fanns problem förknippade med båda alternativen. När utbildningen skedde på arbetsplatsen var det ibland svårt att få tid över för utbildningen och det förekom väntetid innan en lärare eller examinator kunde komma till arbetsplatsen. När utbildningen skulle ske hos en utbildningsanordnare som t.ex. ett lokalt college, var det ofta väntetider innan kurser började, det var svårt att få plats, kursen kanske inte erbjöds lokalt. Detta skapade irritation både hos deltagaren och hos arbetsgivaren. Även om majoriteten upplevde problem fanns det även exempel på lyckade utbildnings- insatser i kombination med arbete. Nära hälften av deltagarna i fas två, , deltog i arbets- marknadsutbildning på heltid. Arbetsmarknadsutbildning var betydligt vanligare bland etniska grupper än bland infödda (white). Arbetsmarknadsutbildningen syftar till att ge deltagaren en formell kvalifikation men innehåller också stöd vid jobbsökning, personligt stöd och en praktikperiod. Generellt sett var deltagarna mycket nöjda med att delta i arbetsmarknadsutbildning i programmets fas två, även om några hellre hade deltagit i subventionerad anställning. Den personliga rådgivaren spelade en central roll genom att hjälpa till med kontakterna med utbildningsanordnare och med ansökan till olika kurser. De största problemen gällde kursutbudet lokalt och kursernas starttidpunkter som inte alltid passade tiden när fasen Gateway skulle lämnas. I de flesta fallen upplevdes utbild- ningen som något positivt. Den gav självförtroende och en tyd- 21TP PT Woodfield, K m.fl. (2000), New for : the National Options, Findings from a qualitative study amongst individuals, P5815, , Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning ligare yrkesmässig inriktning för individen. Kurserna var mer upp- skattade om de var intressanta och användbara. Deltagarna före- drog praktiska kunskaper framför teoretiska. I allmänhet var deltagarna positiva till kvaliteten i undervisningen, men ibland var upplägget för otydligt och undervisningstimmarna för få. Mindre än hälften av deltagarna hade haft arbetspraktik och de som inte fått möjligheten var missnöjda. Praktiken arrangerades på olika sätt, koncentrerade perioder, eller per dag. Ungdomarna ville ha viss begränsad kontakt med sin personlige rådgivare men möjlighet att få snabb kontakt om det uppstod problem. De var nöjda med det stöd de fått från lärare och handledare. Deltagarna tyckte lite olika om det faktum att de bara fått arbetslöshetsersättning . En del var nöjda eftersom de fick en kvalifikation medan andra inte tyckte att det fanns något incitament att delta när ersättningen inte översteg arbetslöshetsersättningen, detta gällde speciellt de ungdomar som hade haft mycket praktik. Ungdomarna uppskattade att de fått ersättning för resor och bidrag till böcker och andra kostnader i samband med utbildningen. Det var dåligt med jobbsökar- aktiviteter både i alternativet anställningsstöd och i arbetsmark- nadsutbildning. Deltagarna ville avsluta sin utbildning först och sedan söka jobb. Under djupintervjuerna fick ungdomarna möjlighet att beskriva vilka hinder de själva såg för sina möjligheter att få jobb. Bland hindren fanns: förmåga att arbeta tillsammans med andra och att fungera på en arbetsplats kunskaper i att söka jobb motivation och entusiasm inför att arbeta fokus avseende karriär och yrke. av deltagarna som deltog i den första fasen Gateway gick vidare in i fas två. Det berodde på att de fort- farande hade problem med ett eller flera av ovanstående hinder. När ungdomarna hade gått igenom fas två fick de ange vilken effekt deltagandet hade gett. De ungdomar som deltagit i arbets- marknadsutbildning på heltid tyckte att det hade gett dem, i rang- ordning: Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning grundläggande kunskaper (basic skills som t.ex. engelska) ökad motivation och självförtroende ett första steg mot en anställning. De ungdomar som hade klarat av sina kurser och fått erkända kvalifikationer ansåg att det skulle göra det enklare för dem att få ett jobb speciellt i yrken där en specifik yrkesutbildning krävdes som t.ex. målare. De ansåg också att kvalifikationen gav arbets- givaren ett bevis på deras kunskaper och ett bevis på deras beslut- samhet avseende att börja, och stanna kvar, i arbetslivet. Ungdomar har en relativt svag ställning på svensk arbets- marknad I ett internationellt perspektiv är situationen relativt besvärlig för ungdomarna på den svenska arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslös- heten, och speciellt ungdomsarbetslösheten i relation till vuxnas arbetslöshet, är mycket hög. De ungdomar som får arbete, jobbar dessutom i stor utsträckning i tidsbegränsade anställningar och med deltidsarbete (även om det i viss utsträckning är frivilligt). Övergången från skola till arbete tycks ta relativt i , även för ungdomar med högskoleutbildning. Mer positivt är sysselsättningsgraden som är på internationellt genomsnittlig nivå. Att den inte är högre kan bland annat förklaras av ett högt studiedeltagande vilket i princip är bra, såvida det inte beror på förlängd skolgång på grund av en svag arbetsmarknad. Andelen ungdomar som varken är i arbete eller studier är låg, trots den höga arbetslösheten vilket innebär att arbetskraftsdeltagandet upprätthålls.TPF22FPT Positivt är också att andelen ungdomar som lämnar skolan utan gymnasieutbildning är relativt låg i . Den slutsats man kan dra av ovanstående är att svenska ung- domars relativt dåliga situation på arbetsmarknaden inte kan förklaras av att deras arbetsutbud är betydligt svagare än i andra . Tvärtom, har en låg andel unga utan gym- 22TP PT Gruppen Övriga enligt Figur 6.1 är liten i . Ungdomarna är sysselsatta, arbetslösa eller studerar. De har inte lämnat arbetskraften av andra skäl än studier i stor utsträckning. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning nasieutbildning och ett högt arbetskraftsdeltagande. Kraven på ungdomar skulle däremot kunna vara högre på den svenska arbets- marknaden än i andra länder. Det skulle t.ex. kunna bero på näringslivsstrukturen med en stor andel kvalificerade jobb, höga ingångslöner som ställer krav på hög produktivitet vilket kan försvåra inträdet för ungdomar som saknar arbetslivs- erfarenhet, relativt strikt anställningsskydd som, även om det inte leder till högre arbetslöshet eller lägre sysselsättning i ekonomin som helhet, minskar dynamiken och gynnar insiders medan svagare grupper, såsom ungdomar, har svårare att komma in på arbets- marknaden. I satsas relativt lite resurser på aktiva åtgärder för ungdomar är känt för att en stor andel av de arbetslösa deltar i aktiva åtgärder. Inom EU avsåg av utgifterna för arbetsmarknadspolitiken (exklusive offentlig arbetsförmedling) aktiva åtgärder . I var motsvarande andel . Mätt som andel av BNP var utgifterna för aktiva åtgärder i EU och i . För ungdomsgruppen gäller dock inte detta förhållande. I genomsnitt används av BNP till arbetsmarknads- politiska program för ungdomar inom . I är andelen betydligt lägre, , medan och ligger på en mycket högre nivå. I genomsnitt läggs av de totala aktiva åtgärderna på ungdomsgruppen inom . I är andelen . som har en betydligt bättre situation för ungdomar på arbetsmarknaden satsar och som har en något lägre ungdomsarbetslöshet än lägger av programverksamheten på ung- domar. I var av de arbetslösa 2004. Av det totala antalet arbetslösa som fick förmedlingsinsatser var unga, för utbildningsinsatser var motsvarande andel , för subventionerad sysselsättning , skyddad sysselsättning , direkt jobbskapande , starta eget-bidrag och passivt understöd . Ung- domar i får alltså ta del av arbetsmarknadsutbildning (och Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning andra åtgärder) i mindre utsträckning än sin andel av arbetslös- heten. Svensk arbetsmarknadsutbildning som andel av de totala aktiva åtgärderna är i linje med EU-genomsnittet Arbetsmarknadsutbildningen står för en stor andel av de totala utgifterna inom den aktiva arbetsmarknadspolitiken inom EU-15 (samtliga arbetslösa oavsett ålder). av kost- naderna avsåg arbetsmarknadsutbildning. ligger på den genomsnittliga nivån till skillnad från t.ex. där andelen av kostnaderna är . Speciella arbetsmarknadspolitiska program oftast ineffektiva för utsatta ungdomar