sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Några av förklaringarna till de särdeles goda PISA-resultaten är enligt uni- versiteten själva att man gjort satsningar på matematik både från sida i form av fortbildning och vidare- utbildning av lärare, satt matematiken i fokus och marknadsfört den samt att blivande lärare läser matematik vid ämnesinstitutio- nen, vilket ger studenterna en god grundutbildning. De goda PISA- resultaten i matematik i förklarades med tidig och konse- kvent matematikutbildning. i har fastställt de 12 kompeten- ser som man anser att en lärare ska ha. Dessa 12 kompetenser har tagits fram i en samrådsprocess med forskare. Det är sedan upp till respektive lärosäte att organisera utbildningen på det sätt att kom- petenserna uppnås, men programmen måste godkännas av ministe- riet. Lärarutbildning bedrivs vid flera av provinsens universitet och högskolor. I finns utbildning på tre ställen: , à (franskspråkiga) och (engelskspråkigt). Dessa utbildar sammanlagt cirka 4 000 lärarstuderande . () har den minsta volymen grund- utbildningsstudenter, men är det franskspråkiga främsta forskningsmiljö inom utbildningsvetenskap. Här finns dessutom kansliet för CRIFPETPF93FPT, de kanadensiska universitetens nätverk inom utbildningsforskning med mer än 200 associerade forskare. erbjuder ett stort antal kurser på master- och fors- karnivå inom utbildningsvetenskap. Den grundläggande lärar- utbildningen bedrivs på de två franskspråkiga lärosätena inom två fyraåriga program, som leder till examen baccalauréat en éducation. Det ena programmet utbildar lärare för éducation préscolaire och école primaire (tvåårig förskola och sexårig grundskola), och det andra för école secondaire (treårigt högstadium och tvåårigt gymna- sium). Lärarna i école secondaire undervisar normalt endast i ett ämne, och ämnesstudier och pedagogiska studier är integrerade. Valfriheten är mycket begränsad. Specialpedagogiska kurser av olika slag, även pedagogik för särskilt begåvade elever, utgör ett relativt stort inslag. Förutom studierna ska de lärarstuderande full- göra 700 timmars praktik i skolor. Denna praktik sker i form av en mängd olika tematiska stages som ges under vissa bestämda tids- perioder i olika partnerskolor. Studenterna uppmuntras också att tillbringa en termin vid någon lärarutbildning i eller . Vid UM finns ett flertal utbytesavtal som möjliggör för studenterna att förlägga en termins studier i annat franskspråkigt land, som , eller något afrikanskt land. är ett nyare universitet som är uppdelat på ett flertal campus i provinsen, däribland (UQAM). Man satsar mycket på distansutbildning och minoritetsfrågor. Lärarutbildningen är upplagd på ungefär samma sätt här som vid , men valfriheten är större och inslaget av multikulturella och multisociala kurser är större. Vid det engelskspråkiga McGill bedrivs lärar- utbildning för de engelska minoritetsskolorna i i två fyra- åriga program för kindergarten/elementary school teachers och secondary school teachers. och bedriver i samverkan utbildning av lärare i engelska respektive franska som andraspråk, ett möjligen unikt exempel på lärarutbildning där studenter utbildas för helt olika skolsystem och på olika språk av samma lärosäte. 93TP PT CRIFPE = Centre de recherche interuniversitaire sur la formation et la profession enseignante ligger något under Kanadagenomsnittet i samtliga PISA- test utom i lästestet, där man ligger på tredje plats bland provin- serna. Vid finns dock största lärar- utbildning med nära 10 000 studenter och en omfattande forskning med 19 särskilda forskningscentra inom OISE.TPF94FPT Förutom en stor mängd påbyggnadskurser och kortare kurser finns två huvud- program för elementary och secondary. Dessa innehåller först en lång core med ett pedagogiskt kärninnehåll som fastställts i samråd med . Resterande del av utbildningen tillbringar studenterna i en vald academic cohort enligt ett system som påminner om det engelska collegesystemet vid och . Dessa kohorter har lite olika inrikt- ning, både vad gäller pedagogik och tematik. Valfriheten är mycket stor och studenterna kan välja mellan över 300 delkurser. De måste själva kontrollera att kurserna kan godkännas som del i examen av myndighet för lärarauktorisation. Kortare praktikperio- der ska ingå under hela utbildningen, men dessa behöver inte nöd- vändigtvis fullgöras inom skolväsendet. Lönen för lärare är högre i än i . Söktrycket varierar beroende på antalet platser (som bestäms av ministerierna), men elementary-utbildningen är mest eftertraktad. I genomsnitt går det 2–3 sökande per plats. Inga antagningsprover används, utan betyg är enda urvalsinstrument. En skillnad finns mellan det franska respektive det engelska antagningssystemet i vad gäller behörighet, där man i det franska systemet per automatik blir behörig. En stor majoritet av de lärarstuderande () är kvinnor. I genomsnitt fullföljer utbildningen. 94TP in Education. Vid samtliga besökta lärosäten fanns en välstrukturerad och genomtänkt uppläggning av den verksamhetsförlagda utbildningen. Ministerierna krävde minst 700 timmars praktik över de fyra åren och en tydlig progression i de krav som ställs under praktikperio- derna. Tydliga avtal fanns med praktikskolorna, och handledarna (som måste ha i yrket) hade regelbunden kontakt med universiteten. Vid McGill återkom studenterna till under sin längsta praktikperiod (tre och en halv månad 3) för att diskutera uppkomna situationer med kurskamrater och lärare. Vid OISE i kan studenterna välja att förlägga sin prak- tik till andra institutioner än skolor. Den vetenskapliga grunden för utbildningen är stark och självklar vid samtliga besökta lärosäten, särskilt vid OISE och vid UM där det utbildningsvetenskapliga forskningsinstitutet har sitt säte. Ambitionerna att ge studenterna en överblick över forsk- ningsfältet var tydliga. Påbyggnadskurser på masternivån finns på ett stort antal områden, och man ser gärna att yrkesverksamma lärare söker dessa kurser i kompetensutvecklingssyfte. Lärare har hög status i , och var i en nyligen genomförd opinionsundersökning det tredje mest respekterade yrket (efter läkare och brandman). Lönerna anses dock låga, särskilt för fransk- språkiga lärare i . I finns OCT som har anförtrotts såväl ackreditering av lärarutbildningar som kompetensutveckling och sanktioner. I finns CAPFETPF95FPT, som är en kommitté med representanter för professionen, lärarutbildningen och utbild- ningsministeriet med uppgift att utveckla läraryrket och godkänna förändringar i lärarutbildningen. CAPFE har identifierat de ovan nämnda tolv kompetenser som en lärare ska besitta och som 95TP PT CAPFE= Comité dagrément des programmes de formation à lenseignement utbildningen ska ge, vilket har gjort utbildningarna mer lika var- andra. Utbildningsministerierna i både och satsar allmänt sett mycket på kompetensutveckling för lärare, liksom på dialog med lärare och lärarutbildare om professionens innehåll och i utbildningsfrågor. OCT tar kontinuerligt fram professionsbaserat kompetensutvecklingsmaterial och anordnar kurser som är mycket efterfrågade. Lärare deltar gärna i dessa kurser, även och , som är meriterande både vad gäller lön och karriär. De är ett krav för att bli skolledare. Provinsen utmärkte sig på ett extremt sätt i PISA-under- sökningen 2003 genom att vara bäst av samtliga kanadensiska pro- vinser i samtliga deltest. I testet matematik – variationer och rela- tioner var bäst i världen, och i lästestet delade man första- platsen med . Det kan därför vara värt att även kort beröra lärarutbildningen i denna provins. Lärarutbildning bedrivs vid fem universitet och högskolor. Den största volymen (cirka 1 800 studenter) finns vid i , där det också finns fyra forskningscentra kopplade till lärarutbildningen. Lärarutbildningen har två program: en fyraårig utbildning till elementary school teacher (Kindergarten till årskurs 6) och en fem- årig utbildning till secondary school teacher (årskurs 7–12). Secon- dary school teachers har normalt två eller tre undervisningsämnen, men uppmuntras läsa in fler ämnen, särskilt praktiska och estetiska ämnen, för att underlätta personalförsörjningen i de små gles- bygdsskolorna. Valfriheten är relativt stor inom utbildningen, även inom den så kallade Education . Endast IT-kunskap är obliga- torisk. är helt centraliserad till en särskild Field Experiences Division som också sköter handledarutbildning och fördelning av praktikplatser. Efter grundutbildningen till lärare kan man studera vidare till eller Doctor of Education. I en jämförelse mellan och bör man ha som utgångspunkt att utbildningssystemen skiljer sig åt mellan olika kanadensiska provinser. En tydlig skillnad jämfört med är lärarnas och lärarutbildarnas upplevelse av delaktighet i kommuni- kationen och samarbetet med provinsministerierna. Lärare deltar i flera olika processer, till exempel när läroplaner tas fram. I och förefaller man i större utsträckning ha lärare och lärarutbildare med sig i genomförandet av förändringar. Forskningen har en given plats i lärarutbildningen, och flera professionsanknutna forskningsinstitut finns i anslutning till lärar- utbildningen. De lärarstuderande orienteras om bredden på det utbildningsvetenskapliga fältet, och om vikten av att kontinuerligt i sin yrkesutövning vända sig till aktuell forskning. Lärarens status i det kanadensiska samhället är högre än i . Lärarutbildningarna är eftertraktade. Lönemässigt är kana- densiska lärares lön ungefär som de svenska, medan skillnader finns mellan provinser. Till exempel har lärare i högre lön än sina kolleger i . Praktiken fungerar mycket väl och grundtanken bakom den är att den ska löpa genom hela utbildningen och vara upplagd på ett sådant sätt att återkoppling och reflektion kan ske kontinuerligt och integrerat. Samarbetet mellan lärosäte och praktikskola, dvs. mellan lärarutbildare, studenter och verksamma lärare ute i sko- lorna, fungerar också mycket väl. Exempel på något mindre positivt var det sanktionssystem man i utformat med olika slags disciplinära åtgärder mot lärare som fått anmärkning, bland annat genom publicering av namn och bild i en tidning som går ut till alla lärare i provinsen. Denna typ av repressiva system bidrar knappast till att höja läraryrkets status eller attraktivitet. I övergav man 1997 enhetslärarpricipen, dvs. att en enskild lärare ska kunna undervisa i alla ämnen. Det finns fyra huvudsakliga lärarutbildningsprogram: -Förskollärarutbildningen, Professionsbachelor som paedagog, är 3½ år lång. Praktiken utgör en tredjedel av utbildningen och är uppdelad på en övningspraktik under studieår 1, för att sedan följas av två under studieår 1 och 2. De två senare praktikperioderna, à 6 månader, är dessutom avlönade. -Grundskollärarutbildningen, Professionsbachelor som laerer i folkeskolen, är lång. Utbildningen är inriktad mot grund- skolans årskurs 1–10 där åldersspecialiseringen, 1–6 respektive 7–10, väljs inom ämnena. Den obligatoriska delen av grund- skollärarutbildningen består av studier i danska (åldersspeciali- serat), matematik (åldersspecialiserat), natur/teknik eller fysik/kemi, kristendomskunskap/livsupplysning samt ett peda- gogiskt ämne (allmändidaktik, psykologi eller pedagogik) Dess- utom ingår ett examensarbete och praktik, upp- delat på alla fyra studieåren, där den lärarstuderande undervisar och deltar i de olika läraruppgifterna på praktikskolan. -Gymnasielärarutbildningen är en femårig universitetsutbildning i undervisningsämnena, oftast två stycken, uppdelad på tre + . Vid den första anställningen tillkommer en didaktisk-peda- gogisk påbyggnad under normalt med lön under utbild- ningstiden. Alla fast anställda på en gymnasieskola ska ha denna pedagogiska påbyggnad. -Meritlärarutbildningen etablerades 2002 för att avhjälpa lärar- bristen och ge andra grupper än de som genomgått den ordinarie grundskollärarutbildningen möjlighet att under- visa i skolan. Den riktar sig till personer som har ämnesmässig och/eller pedagogisk utbildning. Dessa får utbildning i två av skolans undervisningsämnen och i pedagogik. Lärarutbildningen är tillbaka organiserad i lärarsemina- rier som haft ensamrätt på utbildningen av grundskollärare. Förslag från universitetshåll har väckts om att göra grundskollärarutbild- ningen till en treårig universitetsutbildning med möjlighet till en tvåårig påbyggnad på avancerad nivå. Motivet är bl.a. att öka rekryteringen och möjligheterna att skapa förutsättningar för en stärkt ämnes- och forskningsmiljö för utbildningen. Lärarutbildning i bedrivs vid yrkeshögskolor och ger inte behörighet till forskarutbildning (undantagen gymnasielärar- utbildningen som är en universitetsutbildning). Utbildning bedrivs vid 18 lärarseminarier. av lärarna som undervisar vid seminarierna är forskarutbildade. Söktryck, behörighet och genomströmning Söktrycket till utbildningen för grundskollärare respektive gymna- sielärare skiljer sig åt. Exempelvis har grundskollärarutbildningen mycket få sökande och tendensen är vikande . 2008 gick det endast 0,6 sökande per plats. Samma låga tal gäller för- skollärarutbildningen. Eftersom vägen till att bli gymnasielärare går via en akademisk examen inom ämnena, utan inriktning på att bli lärare, kan man först senare konstatera söktrycket i form av antalet sökande till de utbildningsplatser – anställningar – som regeringen beslutar om efter behov. Jämförelsen med grundskollärare blir därför något haltande. har regeringen beslutat om 550 utbildningsanställningar för gymnasielärare. Antalet sökande har i vissa städer och till enskilda gymnasieskolor varit 40 sökande per plats. Antalet sökande skiljer sig dock kraftigt åt beroende på ort, skola och ämne. Matematikämnet har på vissa mindre orter haft mycket få sökande. Stora insatser har gjorts för att föra upp frågan om digital kompe- tens på den politiska agendan. Det finns ett nationellt program för hur digital kompetens ska utvecklas för perioden –2008. forskar i lärande och kompetensutveck- ling i kunskapssamhället. Man arbetar med att skapa användbar forskningsbaserad kunskap, ofta med utgångspunkt från existe- rande praktisk kunskap. Ett av deras fokusområden är utveckling av nya metoder och medier för lärande. I satsar regeringen stort på e-lärande. Den nya treåriga nationella strategin för e-lärande fokuserar på att tillvarata ung- domars kunskaper om IT-användning för att utveckla och förnya skolan. Arbetet ska ta avstamp i ungas digitala medieanvändning utanför skolan, och medieforskare involveras i arbetet för att hitta nya lösningar. 2003 genomförde () en utvär- dering av lärarutbildningen. Utvärderingen visade följande huvud- sakliga problem och åtgärdsbehov: -Otydliga mål och krav. -Bristande sammanhang och progression i utbildningen. -Behov av att stärka ämnesdidaktiken. -Bristande forskningsanknytning. -Behov av bättre praktik när det gäller förberedelse, genom- förande och bearbetning. -Behov av att förbättra prov och examinationsformer. Den danska regeringen har tidigare tillsatt en arbetsgrupp kring en kompletterande lärarutbildning. Arbetsgruppen har kom- mit med sin slutrapport kring bland annat kompetens för undervis- ning och samarbete och arbetsdelning. Regeringen har tagit till sig slutsatserna från denna arbetsgrupp och har utfärdat ett antal rekommendationer. Med denna kompletterande lärarutbildning hoppas man kunna öka intresset för läraryrket och öka flexibilite- ten. Vad gäller lärarens status är situationen liknande den svenska, undantaget gymnasielärarna som har en annan utbildningsväg än i och som i åtnjuter en markant högre status än grundskollärarna. I har den nuvarande regeringen tillbaka valt en mer målinriktad styrning för att öka kvaliteten på utbild- ning och forskning, men förändringarna har inte alltid tagits väl emot, särskilt inte av lärarkåren. Några av dessa förändringar är införandet av individuella studieplaner och nationella prov av olika slag, och en förstärkning av ämneskompetensen inom lärarutbild- ningen. Delvis är det PISA-resultaten som ligger till grund för en del av de förändringar som har genomförts eller påbörjats. Det finns tre huvudsakliga lärarutbildningsprogram i : -Förskollärare – en treårig utbildning som kvalificerar för peda- gogiskt arbete i förskolan. Med relevant vidareutbildning kan förskollärare arbeta i årskurs 1–4. Praktiken är och ska i huvudsak förläggas till förskolan, förutom 1–som ska vara i årskurs 1. -Allmänlärare – en fyraårig utbildning som ger behörighet att undervisa i årskurs 1–10. utbildning får man en Bachelorexamen, men för titel och behörighet som allmänlärare krävs studier. Utbildningen är utformad med en inledande tvåårig obligatorisk del och en avslutande två- årig del där studenterna kan välja de återstående 120 poängen med den begränsningen att 60 poäng ska användas till skol- ämnen. Den obligatoriska delen består av studier i pedagogik, kristendoms-, religions- och livsupplysningskunskap, matema- tik, norska, grundläggande läs- och skriv- och matematikunder- visning samt praktik. -Ämneslärare – en tre- eller fyraårig utbildning som kvalificerar för arbete i första hand på gymnasienivå (vidaregående opplaering) och inom vuxenutbildning. En femårig variant, PPU, finns där pedagogik, didaktik och praktik integreras med ämnes- studier på universitet. Lärarutbildning ges vid 20 institutioner, varav en är en privat hög- skola. Avslutad lärarutbildning kvalificerar inte till forskarutbild- ning. Institutionerna ska ha en utarbetad plan för praktikutbildningen som ska baseras på målen för de enskilda ämnesstudierna och för utbildningen som helhet. Planen ska visa hur praktiken organiseras och hur progressionen säkras genom utbildningen. Den ska betona det ansvar som lärarutbildare, studenter och praktikskolor gemen- samt har för att kunna genomföra och bearbeta praktikutbild- ningen. Praktiken varar i 20–och efter varje praktik- period ska studentens insats värderas med godkänt eller icke god- känt. Söktryck, behörighet och genomströmning Antalet sökande till lärarutbildningen har minskat betydligt , med en halvering av antalet sökande med allmänlärar- utbildningen som förstahandsval . Genomsnittet för åren 1999–2005 är 1,4 sökande per plats, och en liten ökning med 1,6 förstahandssökande per plats.TPF96FPT Ökningen 2006 beror på ett minskat antal studieplatser (färre), och en reell ökning av antalet med allmänlärarutbildningen som första- handsval . införde regeringen nya antagningskrav till allmän- lärarutbildningen där de sökande ska ha minst betyget 3 i norska och matematik samt minst 35 studiepoäng. 2005 var andelen behö- riga sökande 61 procent.TPF97FPT Genomströmningen i utbildningen är enligt NOKUTTPF98FPT:s utvärdering oroväckande låg med som slutför utbildningen och studieavbrott. Varia- tionerna mellan lärosätena var dock stora. De flesta avbrott sker under första studieåret och av de som påbörjade det andra studie- året fortsatte . 96TP PT NOKUT (2006). Evaluering av allmänlärarutbildningen. 97TP PT NOKUT (2006). 98TP PT NOKUT = Nasjonalt organ for kvalitet i uddanningen. Den relativt liberala etableringspolitiken där allmänlärarutbild- ningen regionalt sett är betydelsefull för lärosäten och samhälle i form av inkomster och sysselsättning har medfört problem med för små och tunna utbildningsmiljöer ämnesmässigt sett. Här finns stora variationer lärosäten emellan, bland annat vad gäller lärarutbildarnas kompetens där genomsnittet för andelen med förstestillingskompetens är (förstelektor, högskole- docent och professor). Graden av kompetens skiljer sig även ämnesmässigt åt: för pedagogik respektive för naturorienterande ämnen. De lärosäten som hade högst andel lärarutbildare med förstestillingskompetens hade även högst andel lärarutbildare med erfarenhet från . hör till de länder som arbetar aktivt och målmedvetet med att integrera IT i undervisningen. Det över- gripande målet är att alla elever ska få möjlighet att utveckla de kunskaper och färdigheter som krävs i ett alltmer digitaliserade samhälle. Satsningen, som startade och pågår till och med , är ett led i det här arbetet. Norrmännen har satsat målmedvetet på att integrera IT i lärarutbildningen och sam- tidigt försökt stärka den vetenskapliga grunden för den pedago- giska IT-användningen. I samarbetar skolor och lärarutbildningar i satsningen Lærende nettverk, som går ut på att stärka lärarnas förmåga att använda IT på ett konstruktivt och pedago- giskt sätt i sitt arbete. Lärarutbildningar och skolor skapar regio- nala nätverk där de arbetar tillsammans och lär av varandra. Sam- manlagt har det bildats ett 50-tal nätverk över hela landet, vilket innebär att det finns en stor kunskaps- och erfarenhetsbas att bygga vidare på. Grundtanken har varit att använda lärarutbildning- arna som motorer för IT-utvecklingen i regionerna. Forsknings- og kompetansenettverk for IT i utdanning (ITU) vid i har ett nationellt ansvar för forskning och kunskapsspridning kring den pedagogiska IT-användningen i den norska skolan. publicerades för tredje gången den årliga rapporten , som beskriver och analyserar hur Den här gången fokuserade man särskilt på digital kompetens och hur bildningsbegreppet kan förändras i det digitala samhället. Slutsatsen var att en alltför stor del av lärarkåren inte klarar att integrera IT i undervisningen på ett fullödigt sätt eftersom de helt enkelt saknar den nödvändiga kompetensen. Det rör sig alltså inte främst om att lärarna är negativt inställda till den nya tekniken. Däremot saknar många av dem en grundläggande förståelse för den pedagogiska utmaning som tekniken innebär. IT i flerkulturella skolor har upp- visat goda resultat genom att IT kopplas samman med organisato- riska, teknologiska och pedagogiska förändringar. NOKUT utvärderar och främjar utveckling och internationalise- ring av högre utbildning. Av NOKUT:s utvärdering av allmän- lärarutbildningen samt den av regeringen tillsatta utred- ningenTPF99FPT framgår att kvaliteten i utbildningen är varierande och har en rad brister. Utvärderingen visade att samarbetet mellan olika aktörer inom allmänlärarutbildningen brister och man har ibland mycket olika uppfattningar om vad som är bra och dåligt inom utbildningen, liksom om orsakerna till detta. Lärarutbildningen har till exempel ett stort antal avbrott , men insti- tutionerna hade ingen förklaring till detta och på sina håll var man även omedveten om detta. Vidare är det ett problem med små miljöer och få studenter där lärosätet inte kan samla alla de resurser som krävs för en lärar- utbildning på hög nivå. Också studenter var kritiska till en rådande låg kravnivå, och lärarutbildarna kritiska till omotiverade studenter. Studenter upp- lever också att ämnesundervisningen har för liten relevans då den inte är tillräckligt knuten till de didaktiska och metodiska krav som ställs i . Kritik har också framkommit mot allmänlärarutbildningens uppdelade modell. Utbildningens har inte ansetts vara till- räckligt sammanhängande, vilket har medfört att pedagogikämnet inte kan fungera som en röd tråd genom hela utbildningen. För att höja kvaliteten på allmänlärarutbildningen föreslås en rad åtgärder: 99TP PT NOU 2008:3. Ny struktur i hoyere utdanning. -att ett tydligare ledarskap utvecklas på alla nivåer -att den ämnesdidaktiska delen stärks med en bättre koppling mellan ämne, ämnesdidaktik och pedagogik -att forskningsanknytningen stärks och även knyts närmare skol- vardagen -att tydliga förväntningar och krav formuleras vad gäller studen- ternas insats och resultat -att allmänlärarnas kompetensnivå höjs, särskilt i de centrala skolundervisningsämnena -att samarbetsstrukturer etableras, både internt och externt t.ex. genom att göra praktiken till ett gemensamt ansvar för både lärosätet och skolan -att departementet bör spela en större roll i dimensionering, lokalisering och profilering och att en nedre gräns för lägsta antal heltidsstudenter bör införas -att allmänlärarutbildningen utökas till att bli en femårig utbild- ning.