sou · GVB334 · 2008-01-01 00:00:00 — Specialskolan och sameskolan har staten som huvudman och det ersättningssystem Ersättning från staten till kommunerna m.m. som har föreslagits i det föregående är därför inte tillämpligt för dessa skolformer. De ekonomiska konsekvenserna av att barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning ges rätt till utbildning i specialskolan och same- skolan får i stället beaktas när regeringen fördelar statliga anslag till och Sameskolstyrelsen. Vår bedömning: Statistik som kan ligga till grund för bedöm- ningen av hur många barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning, och åldersfördelningen på dessa barn, kan inhämtas från och Rikspolis- styrelsen. Statistik över den verkliga kostnaden för utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kan inhämtas från . har genom sin interna statistik redan till- gång till de uppgifter som behövs för att verket skall kunna fördela det ersättningsbelopp som regeringen avsätter mellan kommunerna. Enligt våra direktiv skall vi lämna förslag på hur statistik skall samlas in som kan ligga till grund för utformning av ersättningssystemet. För att avgöra vilket belopp som skall avsättas för ersättning till kommunerna måste regeringen göra en uppskattning av antalet barn som håller sig undan verkställighet i och åldersstruk- turen bland dessa barn. I enlighet med vad vi redovisat i kapitel 3 kan statistik som kan ligga till grund för denna bedömning in- hämtas från och . Migrations- verket har statistik över antalet ärenden om verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning beträffande barn som verket har över- lämnat till polisen på grund av att utlänningen bedömts hålla sig undan verkställighet. Verket kan också redovisa hur många av dessa barn som verket bedömer som alltjämt avvikna. Statistiken kan delas upp i olika åldersgrupper. Det kan finnas skäl för regeringen att ålägga att sammanfatta de statistiska uppgifter som skall ligga till grund för beräkningen av statsbidraget och att rapportera dessa uppgifter till regeringen. Regeringen behöver också tillgång till statistik över hur stor den verkliga kostnaden är för att tillhandahålla utbildning, förskole- Ersättning från staten till kommunerna m.m. verksamhet och skolbarnsomsorg för det antal barn som bedöms hålla sig undan verkställighet. Statistik över den genomsnittliga kostnaden per barn för utbildning, förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg publiceras, som vi redogjort för i avsnitt 10.3, av . Vi har föreslagit att den ersättning som regeringen avsätter skall fördelas mellan kommunerna och betalas ut av . Genom det s.k. har redan tillgång till uppgifter om hur många asylsökande barn som vistas i respek- tive kommun. Några andra uppgifter behövs inte för att verket skall kunna fördela det ersättningsbelopp som regeringen avsätter mellan kommunerna. 11 Genomförande av förslagen Vår bedömning: De föreslagna författningsändringarna bör kunna träda i kraft . Några övergångsbestämmelser be- hövs inte. Med hänsyn till den tid som kan beräknas gå åt för remissförfar- ande, beredning inom och riksdagsbehandling, bör de författningsändringar som vi föreslår kunna träda i kraft . Vi bedömer att det inte behövs några övergångsbestämmelser till de ändringar vi föreslår. 11.2Ekonomiska konsekvenser för staten och den kommunala ekonomin 11.2.1Statens kostnader för ersättning till kommunerna Vårt förslag: Våra förslag innebär ökade kostnader för staten. Utifrån de förhållanden som råder uppskattar vi att kostna- derna kommer att uppgå till . De ökade kostnaderna bör finansieras genom att det tillfälliga tillskottet till anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning åter- förs till anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader. I övrigt bör finansiering ske genom prioriteringar inom ramen för utgifts- område 8 Migration. I kapitel 10 har vi lämnat förslag till hur staten skall ersätta kom- munerna för de kostnader som uppstår genom att barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller ut- visning ges rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarns- Förslaget innebär att kommunerna skall ersättas genom ett specialdestinerat statsbidrag, vars totala belopp skall fastställas av regeringen. Statsbidraget skall regleras närmare i förord- ningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Det är svårt att beräkna hur stor den verkliga kostnaden för statsbidraget kommer att bli, eftersom bidragets totala storlek är beroende av hur många barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Enligt de beräkningar som vi har gjort i kapitel 10 kommer kostnaden att uppgå till . Beräkningarna utgår ifrån att det finns mellan 1 000 och 1 500 barn som håller sig undan verkställighet. Som anförs i avsnitt 3.2.1 och 10.3 är emellertid antalet barn som håller sig undan verkställighet beroende av en rad olika omständigheter. Statsbidragets totala storlek kan därför komma att bli högre eller lägre än vad vi har beräknat. Ersättning till kommuner och landsting enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. finansieras genom anslaget 12:2 Ersättningar och bostadskostnader. I statsbud- geten för såväl 2006 som 2007 har tillfälligt överförts från detta anslag till anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning, i syfte att finansiera undervisning till asylsökande barn som varit registrerade i mottagande system, s.k. gömda barn, i avvaktan på denna utredning (prop. 2005/06:1, utg.omr. 8 s. 67 och utg.omr. 25 s. 16 samt prop. 2006/07:1, utg.omr. 8 s. 8 och utg.omr. 25 s. 17). Det tillfälliga tillskottet till anslaget för kommu- nalekonomisk utjämning bör nu återföras till anslaget för ersätt- ningar och bostadskostnader. Till den del ersättningen till kommu- nerna överstiger får kostnaden finansieras genom prioriteringar inom ramen för utgiftsområde 8 Migration. Vår bedömning: Våra förslag kommer inte att öka Migrations- verkets arbetsbörda i större omfattning än att ökningen kan hanteras inom ramen för nuvarande anslag. Vi har föreslagit att skall besluta om och betala ut ersättning till kommunerna för kostnaderna för utbildning, för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg för de barn som omfattas av våra direktiv. har ansvaret för att besluta om och betala ut ersättning till kommuner och landsting för kostnader för utbildning och allmän förskola för bl.a. asyl- sökande barn. Verket torde därmed ha upparbetade rutiner för handläggning av ersättningsfrågor. Härtill kommer att det ersätt- ningssystem som vi har föreslagit är förhållandevis lätt att admini- strera. uppgift kommer att begränsas till att fördela det statsbidrag som regeringen fastställer mellan kommunerna utifrån antalet asylsökande barn i respektive kommun. Sammantaget finner vi att hanteringen av ersättningen till kom- munerna inte kommer att öka arbetsbörda i större omfattning än att ökningen kan hanteras inom ramen för nuvarande anslag. Vår bedömning: De ökade kostnader som uppstår för kommu- nerna genom att barn i familjer som håller sig undan verkställig- het av beslut om avvisning eller utvisning ges rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg är avsedda att finansi- eras genom statlig ersättning. Förslaget om rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg för barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning kommer att medföra ökade kostnader för kommunerna (se avsnitt 10.3). Avsikten är att kom- munerna skall kompenseras för dessa kostnader genom det system för statlig ersättning som föreslagits i kapitel 10. Det föreslagna ersättningssystemet innebär att kommunerna skall få ersättning från staten i proportion till antalet asylsökande barn som vistas i respektive kommun. Det innebär att kommuner där det inte vistas några asylsökande barn, eller där antalet asyl- sökande barn är mycket litet, inte kommer att få del av ersättningen från staten. Merparten av de barn som omfattas av våra direktiv kan antas uppehålla sig i kommuner där det finns många asylsökande barn. Det kan emellertid inte uteslutas att även kommuner där det inte vistas några asylsökande barn kommer att få ta emot barn som håller sig undan verkställighet i skolan, förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen. Det torde i så fall endast röra sig om något en- staka barn per kommun och därför inte leda till några ökade kost- nader för lokaler eller personal. Det kommer alltså inte att inne- bära några nämnvärda kostnadsökningar för kommunerna. Den föreslagna rätten till skolgång omfattar endast barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvis- ning. Svårigheten att avgöra om ett barn tillhör denna grupp kan i praktiken leda till att s.k. papperslösa barn kommer att tas emot i skolan, förskoleverksamheten eller skolbarnsomsorgen. Om det blir så, kommer det att uppstå kostnader för kommunerna som inte ersätts av staten. Det är en ofrånkomlig konsekvens av utformningen av utredningsuppdraget. Vår bedömning: Våra förslag innebär påtagliga fördelar för varje enskilt barn som lever i en familj som håller sig undan verkstäl- lighet. Våra förslag innebär att barn i familjer som håller sig undan verk- ställighet av beslut om avvisning eller utvisning garanteras den rätt till utbildning som föreskrivs i till dess att de lämnar landet. Rätten till skolgång ger barnen möjlighet att komma ur sin isolering, inhämta samma kunskaper som andra barn och därmed förbereda sig för vuxenlivet, oavsett var de kommer att leva . Sett ur det enskilda barnets perspektiv innebär alltså förslagen påtagliga fördelar. 11.4Andra konsekvenser av förslagen Vår bedömning: Våra förslag kommer inte att ge några andra konsekvenser av de slag som anges i 14 eller 15 § kommittéför- ordningen. Vi bedömer att de förslag vi lämnar inte kommer att få några kon- sekvenser för företag (jfr 14 § kommittéförordningen (1998:1474). Vidare bedömer vi att förslagen inte kommer att få några sådana konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen, dvs. kon- sekvenser för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till stora företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möj- ligheten att nå de integrationspolitiska målen. 11.5Behov av uppföljning och utvärdering Vårt förslag: Sedan det regelverk vi föreslår har varit i kraft bör regeringen ge i uppdrag att kartlägga och utvärdera de praktiska problem som rätten till utbildning, för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg för de barn som om- fattas av våra direktiv har medfört. I kapitel 9 har vi tagit upp och övervägt lösningar av ett antal prak- tiska problem som kan uppstå genom att det införs en rätt till skolgång för barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Som vi anför där är det inte möjligt att nu förutse alla problem som det nya regelverket kan komma att med- föra. Det finns därför anledning att göra en uppföljning av lag- stiftningen. Vi föreslår att regeringen, sedan regelverket varit i kraft , ger i uppdrag att kartlägga och utvärdera de praktiska problem som faktiskt har uppstått. 11.5.2Statens ersättning till kommunerna Vårt förslag: Sedan det regelverk vi föreslår har varit i kraft bör regeringen ge Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera utformningen av statens ersättning till kommu- nerna för utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för de barn som omfattas av våra direktiv. Det ersättningssystem som vi har föreslagit i kapitel 10 bygger på antagandet att merparten av de barn som håller sig undan verkstäl- lighet av beslut om avvisning eller utvisning uppehåller sig i de kommuner där det vistas många asylsökande barn. Det är i dags- läget inte möjligt att med säkerhet slå fast att detta antagande är riktigt. Det finns därför anledning att följa upp och utvärdera ersättningssystemet sedan regelverket varit i kraft . sådan uppföljning kan omfatta en undersökning av ersättningens träffsäkerhet samt en utvärdering av huruvida ersättningen täcker kommunernas kostnader. Vi föreslår att uppdraget att följa upp och utvärdera ersättningssystemet lämnas till Statskontoret. 12.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 2 a kap. 17 § Bestämmelsen i femte stycket är ny. Ändringen innebär att enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inte är berätti- gad till bidrag från hemkommunen för barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Be- stämmelsen motiveras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare utlänningslagstift- ning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre lagstiftning (ut- länningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de enskilt bedrivna verksamheterna inte är berättigade till bidrag från hemkommunen oavsett när beslutet om avvisning eller utvis- ning har fattats. 2 b kap. 10 b § Bestämmelsen i tredje stycket är ny. Ändringen innebär att friståen- de skolor som motsvarar eller särskolan och som be- driver verksamhet motsvarande förskoleklassen inte är berättigade till bidrag från hemkommunen för elever i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Be- stämmelsen motiveras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet elev som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare utlänningslagstift- ning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre lagstiftning (ut- länningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de fristående skolorna inte är berättigade till bidrag från hemkom- munen oavsett när beslutet om avvisning eller utvisning har fattats. 9 kap. 6 § Bestämmelsen i femte stycket är ny. Ändringen innebär att friståen- de skolor som motsvarar inte är berättigade till bidrag från hemkommunen för elever i familjer som håller sig undan verk- ställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Bestämmelsen moti- veras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet elev som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller ut- visning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare utlänningslag- stiftning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre lagstiftning (utlänningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlännings- lagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de fristående skolorna inte är berättigade till bidrag från hemkommunen oavsett när beslutet om avvisning eller utvisning har fattats. Övriga ändringar i paragrafen är endast redaktionella. 9 kap. 6 a § Bestämmelsen i femte stycket är ny. Ändringen innebär att fristå- ende skolor som motsvarar särskolan inte är berättigade till bidrag från hemkommunen för elever i familjer som håller sig undan verk- ställighet av beslut om avvisning eller utvisning. veras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet elev som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare lagstiftning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre utlänningslagstiftning (utlänningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlännings- lagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de fristående skolorna inte är berättigade till bidrag från hemkommunen oavsett när beslutet om avvisning eller utvisning är fattat. Övriga ändringar i paragrafen är endast redaktionella. 9 kap. 7 b § Bestämmelsen i tredje stycket är ny. Ändringen innebär att interna- skolor på grundskolenivå inte är berättigade till bidrag från hemkommunen för elever i familjer som håller sig undan verkställig- het av beslut om avvisning eller utvisning. Bestämmelsen motiveras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet elev som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvis- ning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare utlänningslag- stiftning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre lagstiftning (utlänningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlännings- lagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de fristående skolorna inte är berättigade till bidrag från hemkommunen oavsett när beslutet om avvisning eller utvisning är fattat. 9 kap. 8 a § Bestämmelsen i sjätte stycket är ny. Ändringen innebär att fristående skolor som lämnar utbildning som ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och fär- digheter som gymnasieskolan skall förmedla på nationella, special- utformade eller individuella program inte är berättigade till bidrag från hemkommunen för elever i familjer som håller sig undan verk- ställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Ändringen motive- ras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet elev som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare utlänningslagstift- ning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre lagstiftning (ut- länningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de fristående skolorna inte är berättigade till bidrag från hem- kommunen oavsett när beslutet om avvisning eller utvisning är fattat. Övriga ändringar i paragrafen är endast redaktionella. 9 kap. 8 c § Bestämmelsen i tredje stycket är ny. Ändringen innebär att friståen- de skolor som lämnar utbildning som ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdig- heter som gymnasiesärskolan skall förmedla inte är berättigade till bidrag från hemkommunen för elever i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Bestämmelsen motiveras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet elev som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare utlänningslagstift- ning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre lagstiftning (ut- länningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de fristående skolor inte är berättigade till bidrag från hemkom- munen oavsett när beslutet om avvisning eller utvisning är fattat. 9 kap. 8 e § Bestämmelsen i fjärde stycket är ny. Ändringen innebär att interna- skolor som erbjuder gymnasial utbildning som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i gymnasieskolan eller vid en fristående skola som motsvarar gymnasieskolan eller som an- ordnar utbildning som leder fram till International Baccalaureate (en internationell skola på gymnasienivå) inte är berättigade till bi- drag från hemkommunen för elever i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Bestämmelsen motiveras närmare i avsnitt 10.6.6. För en definition av begreppet elev som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Den nu gällande utlänningslagen (2005:716) trädde i kraft . Enligt såväl nuvarande som tidigare utlänningslagstift- ning gäller ett beslut om avvisning eller utvisning från det att beslutet vann laga kraft. Det kan således finnas giltiga beslut om avvisning eller utvisning som har fattats enligt äldre lagstiftning (ut- länningslagen (1989:529)). Hänvisningen till 8 kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre lagstiftning är avsedd att markera att de fristående skolorna inte är berättigade till bidrag från hemkom- munen oavsett när beslutet om avvisning eller utvisning är fattat. 12.2Förslaget till förordning om ändring i gymnasieförordningen (1992:394) 11 kap. 8 § Ändringen är föranledd av förslaget att ungdomar som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning, och som således inte har rätt att vistas i landet, skall ha rätt till utbildning i gymnasieskolan på samma villkor som ungdomar som är bosatta i . De närmare motiven för detta förslag framgår av avsnitt 5.3 och 6.4.1 under rubriken . 12.3Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Ändringen i första stycket är föranledd av förslaget i 5 a § att barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller ut- visning inte skall omfattas av den i skollagen föreskrivna rätten till skolskjuts. Denna bestämmelse motiveras närmare i avsnitt 6.5.6 och under kommentaren till 5 a §. Bestämmelsen i tredje stycket är ny. Enligt 2 b kap. 2 § skollagen är kommunerna skyldiga att anvisa barn plats i förskoleklassen från och med höstterminen det år då barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt. Av 2 b kap. 3 § i samma lag framgår att kommunerna skall verka för att barnen utnyttjar den anvisade platsen samt informera föräldrarna om verksamheten och syftet med denna. Genom den föreslagna bestämmelsen i 2 § tredje stycket framgår att kommunerna inte är skyldiga att söka upp barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning för att anvisa dem plats i förskoleklass eller att infor- mera deras föräldrar om verksamheten i förskoleklassen eller syftet med denna. Bestämmelsen motiveras närmare i avsnitt 6.4.1 under . För en definition av begreppet barn som håller sig undan verk- ställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till av- snitt 5.3. Bestämmelsen, som är ny, innebär att barn i familjer som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning inte har rätt till skolskjuts. Undantaget från rätten till skolskjuts motiveras närmare i avsnitt 6.5.6. För en definition av begreppet barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning hänvisas till avsnitt 5.3. Bestämmelsen i andra stycket är ny.