sou · GVB337 · 2008-01-01 00:00:00 — Vilka är förutsättningarna för att vidga möjligheterna till fritt val? Offentlig finansiering – och privat Omfattningen av privat finansierad vård är mycket begränsad, men dess andel kan komma att öka. Internationella exempel visar att blandad offentlig och privat finansiering kan förenas med priorite- ringar och vård efter behov. Men det finns också motsatta exempel. Hur värnas grundprinciper om prioriteringar och vård efter behov om vården öppnas för mångfald och mer av finansiering? Vård och omsorg – kompletterande frivilligt socialt arbete Kartläggningen visar att vårdföretag med anknytning till en brukar- eller medlemskrets har särskild möjligheter att kompletterande fri- villiga arbetsinsatser. Behövs mer frivilligt socialt arbete? Skall det få stöd och stimulans? I de flesta samtal med intressenter har, oavsett vad samtalen egent- ligen handlat om, frågan om offentlig upphandling enligt kommit upp. Den har överskuggat allt, vilket också gör att frågan återkommande tas upp i betänkandet. Från olika källor, såväl före- tag som organisationer, jurister och i litteratur har vi samlat under- lag och i avsnitt 6.1 formulerat deras uppfattningar i tre olika alter- förslag. Idéer för vidare diskussion Formerna för upphandling är avgörande om målet är en större mångfald inom vård och omsorg. Frågan är vilka underlag som bör tas fram förändring av lagen eller för ändrad tillämpning? Kartläggningen visar att kunskapen om såväl små företags som organisationernas företags behov av finansiering och kapitalförsörj- ning är bristfällig. Företagen efterfrågar nya lösningar. Förslag till lösningar skisseras i avsnitt 6.2. Vad kan landsting och kommuner göra som beställare? Hur kan finansiering och kapitaluppbyggnad stimuleras via skattesystemet eller på annat sätt? När det gäller möjligheterna att korrekt beskriva omfattningen av privat drivna verksamheter inom offentligt finansierad vård och omsorg, visar våra försök att uppgiften är i det närmaste omöjlig eftersom grundläggande statistik inom området inte finns tillgäng- lig. Vi har också i betänkandet redogjort för att det finns en mall till modell för att kunna förbättra statistiken. Frågan är om underlagen räcker för att fatta erforderliga politiska beslut och ge myndigheter i uppdrag att hantera insamlandet av den statistik som erfordras för att kunna beskriva de olika företagen på ett adekvat sätt? Stora företag och organisationer har andra förutsättningar än de små att klara gemensamma angelägenheter. Kartläggningen visar också på att det finns flera frågor som de små har ett behov av att samordna. En del frågor är till sin natur sådana att de själva måste lösa problemet andra är beroende av att t.ex. det offentliga tar sitt ansvar. Frågan om de nationella vårdregistren är en sådan. Hur klarar stat, landsting och kommuner att beakta de små före- tagens behov vid utformandet av systemen för patientdata och journal- hantering? Idéer för vidare diskussion Kvinnor och mäns företagande Det är på intet sätt en överraskning att förutsättningarna för före- tagande bland kvinnor och män skiljer sig. Detta visar också vår kartläggning. Frågan är hur de offentliga organen kraftfullt kan agera för att öka kunskapen om genusfrågor och därmed bidra till att minska eller undanröja hinder? Andra hinder och villkor I vårt arbete har vi också funnit andra mindre, men för företagen väsentliga hinder. Det handlar bl.a. om f-skattesedel, moms, betal- ning av fakturor och kommunens roll. I kapitel 6.5 redogörs för frågorna. Vilka ytterligare studier behövs för att kunna fatta beslut? Stödstrukturernas betydelse för en tillväxt av fler och starkare företag har dokumenterats på olika sätt av inte minst den närings- politiskt ansvariga myndigheten . Också företagens intresse- organisationer betonar denna fråga. Mycket av kunskapen om pro- blemen och dess lösningar tycks finnas men politiska beslut saknas. Är underlagen tillräckliga för politiska beslut eller saknas något? Kartläggningen har visat på behov av utbildning anpassad för entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg. Exempel från bl.a. patientorganisationers verksamhet pekar också värdet av nära kontakt mellan företagens verksamhet och den medicinska forskningen. Hur kan staten bidra till att möta behoven av utbildning och till kontakt mellan organisationer, företag och forskning? Böcker, tidskrifter och andra dokument Delegation om villkor för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen: Kommittédirektiv 2006:42, . Delegation om villkor för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen: Kommittédirektiv 2007:63, . Lag om offentlig upphandling: SFS 1992:1528. Länsrättens domar – om offentlig upphandling, 2007:2; Konkurrens- verket. Nya upphandlingsregler 2: SOU 2006:28. Nya Upphandlingsregler: SOU 2005:22. Tolkförmedlingen – kvalitet, registrering, tillsyn; SOU 2004:15. Ändringar i lagen om offentlig upphandling m.m.: Proposition 2001/02:142. Intressentmöten djupintervjuer och andra möten Böcker, tidskrifter och andra dokument Aktuellt om äldreomsorgen: kommuner och landsting, . Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus: Proposition 2004/05:145. Euro Health Consumer Index 2006: Health Consumer Powerhouse. in Transition: European Observatory, 2000. , och , , Att välja hemtjänst, Social- styrelsen, 2004. Hälso- och sjukvården – tre modeller: SOU 1993:39 HSU 2000. Hälso- och sjukvårdslagen 1982:763. Ingelstam, , Ekonomi på plats, , 2006. , , red; Äldrekooperativ – delaktighet och gemenskap: Kommentus, 2004. Lika olika socialtjänst – kommunala skillnader, prioriteringa, kostna- der och verksamhet : , 2007. Lönnberg, och , , Vi behöver samlingsstyre inom landstingspolitiken: . , och , , Alternativ i välfärdspoliti- ken: , 2002. Nationell handlingsplan för hälso- och sjukvård: Proposition 1999/2000:149. Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg av äldre: Proposition 2005/06:115. , Hans, Fri och villig – om ideellt arbete i välfärdslandet: Premiss förlag, 2006. Palmås, , Den barmhärtige entreprenören: Agora, 2003. , , Den svenska sjukvården – hur långt kan vi låta marknaden ta hand om vården? : Forum för småföretagar- forskning, FSF 2006:2. betänkande 2004/05:SoU18: Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus. Vad är det för vinst med privat driven äldreomsorg? : Svenskt När- ingsliv, . , Kommuner och Landsting: Wijkström, och , : Från nationalstat till näringsliv, i , 2006. Vinst för vården: SOU 2002:31. Vård och omsorg om äldre – lägesrapport : 2006. Vård och omsorg om äldre – lägesrapport : 2007. Vårdens svåra val: SOU 1995:5. Vägval i äldrepolitik – ett underlag för politiska priorite- ringar: , 2001. Äldrepolitik för framtiden: SOU 2003:91. Intressentmöten djupintervjuer och andra möten , , samhällspolitisk chef. , , Landshövding, . Forskare, , . Forskaren, , . Professor, , . Professor, , . Kommuner och Landsting, , handläggare, , tf sektionschef. , , förbundsordförande, , förbundssekreterare. Böcker, tidskrifter och andra dokument Skola, vård och omsorg i privat regi – en sammanställning av statistik 1995–2005: 2006:5, SCB. Bubb, , Choice and Voice – the Unique Role of the Third Sector: Acevo, . , och , , Modell för sek- torsöverskridande statistik: i , 2006. och rådets direktiv /123/EG: 2006. och rådets direktiv /123/EG: Frivilligt socialt arbete, kartläggning och kunskapsöversikt: SOU 1993:82. Fördraget om upprättandet av Europeiska Gemenskapen: EU 2003. Föredraget om upprättandet av europeiska gemenskapen: 1957, senast reviderad . Företagens framväxt i vård- och omsorgssektorn: R 2007:02, . Handlingsprogram för forskning. Ideell verksamhet förutsättningar, organisering och betydelse: (red.) : Ds 1995:30, . , , Privat vård och omsorg, R 2006: : 2006. Klassiska direktivet 2004/18/EG. Konkurrensen i 2006:4: , 2006. Offentligt- privat partnerskap: Kommuner och Landsting: 2005. Palmås, , Den barmhärtige entreprenören: Agora 2003. Pestoff, , A New Architecture for the Welfare State: Mitt-uni- versitetet, 2006. Rätten till ersättning för kostnader för vård i annat EES-land: Ds 2006:4. Sammanställt kompletterande material PM : SCB, 2007. , , , red. Det civila samhället som forsk- ningsfält: , 2007. The demographic future of Europe – from challenge to opportunity: EU 2006. more to business than you think – a guide to social enterprise: Social Enterprise Coalition, , 2003. 2004/17/EG. Upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster: SOU 1999:149. Verket för Näringslivsutvecklig: , , Gör det nu! : , Ordkompaniet, 2003. Wijkström, och , , Från nationalstat till näringsliv? : i , 2006. Vinst för vården: SOU 2002:31. Välfärdsbokslsut för 1990-talet: SOU 2001:79. Är det möjligt? – om villkor för småföretagande inom vård- och omsorgssektorn, R 2004:4: . Intressentmöten djupintervjuer och andra möten Verket för näringslivsutveckling (), , , , , , , , , . , , sekreterare. Forskare, , . Medicoop, , VD. Professor, , Växsjö/. Professor, , . , , projektledare. Kommuner och Landsting, , handläggare, , tf sektionschef. Äldreboendedelegationen, , Sekreterare. Böcker, tidskrifter och andra dokument , : Etiska synpunkter på vårdens ägarformer. , Monarchia: . Fleischhauer, K, , Goals of Medicine in the Course of History and Today. Vitterhets Historie och Antikvitets , , 2006. , G, Sjukvårdetik i tider av förändring, I: Etiska utma- ningar, red. , , , 2006. , : Självständiga rörelser eller kommunala under- leverantörer? , , Den svenska sjukvården – hur långt kan vi låta marknaden ta hand om vården? 2006:2: Forum för småföretagarforskning. Rawls, , A Theory of : , 1972. , People as Care Catlysts: sons, 2006. , , Bo m.fl. Upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster. Vårda vården – samverkan, mångfald och rättvisa. Böcker, tidskrifter och andra dokument Hälso- och sjukvårdslagen 1982:763. Aidemark, , och , , Mångfald i vården – att skapa alternativa driftsformer: , 2003. Bubb, , Choice and Voice – the Unique Rrole of the Third Sector: Acevo, . Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus: betänkande 2004/05:SoU18. Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus: Proposition 2004/05:145. , och , , Att välja hemtjänst: Social- styrelsen, 2004-123-39. , , red: Äldrekooperativ – delaktighet och gemenskap: Kommentus, 2004. Mer värde för pengarna, slutbetänkande: SOU 2001:31. , och , , Alternativ i välfärdspoliti- ken: , 2002. , Hans, Fri och villig – om ideellt arbete i välfärdslandet: Premiss förlag, 2006. Palmås, , Den barmhärtige entreprenören: Agora, 2003. , , Den svenska sjukvården – hur långt kan vi låta marknaden ta hand om vården? 2006:2: Forum för småfö- retagarforskning. Vad är det för vinst med privat driven äldreomsorg? : Svenskt När- ingsliv, . Intressentmöten djupintervjuer och andra möten Forskare, , . Forskaren, , . Professor, , . Professor, , . Professor, , . Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS), , verksamhetssekreterare. , utredare, , Utredare. , analys- chef. Böcker, tidskrifter och andra dokument Företagens framväxt i vård- och omsorgssektorn: R 2007:02, . Företagens villkor och verklighet 2005: . ,och , , Innovativa företagare i vård och omsorg, : 2006. Hur få fler sociala företag som utförare av offentliga tjänster: EQUAL Socialt företagande, m.fl., . Kapitalförsörjning i små företag, R 2006:05: , 2006. Lag om offentlig upphandling: SFS 1992:1528. Lokal ekonomi för hållbar tillväxt, B 2006:1: , 2006. Nya upphandlingsregler 2. Nyföretagandet i –2004, S2005:008: växtpolitiska studier, 2005. Social ekonomi i , program för att främja den sociala ekono- min och partnerskap i kommun: kommun 2006. , och , , Förekomsten och villkor för små företag i mindre kommuner: , 2006. Verket för Näringslivsutvecklig: . Verket för Näringslivsutvecklig: Vårda vården – samverkan, mångfald och rättvisa. Ändringar i lagen om offentlig upphandling m.m. 2001/02:142. Intressentmöten djupintervjuer och andra möten , näringspolitisk chef. Attendo Care, , VD. diakoni, Per Eckerdal, VD. Coompanion – Kooperativ utveckling , , rådgivare äldreomsorg. Coompanion, Föreningen , , organisationssekreterare, Per ordförande. EKO-banken, , , , IT-utveckling. EQUAL, Socialt Företagande, , ordförande, Famna, , kanslichef. , , jurist. Företagarna, , ekonom, , analyti- ker. Juristfirman, , jurist, . Kavat Vård, , . KFO, , ansvarig för området hälsa vård och omsorg. , , VD. Privo, , ordförande. Spenshult, , VD. , ,, , Utvecklingskansliet. , , ordförande. , , förbundsdirektör, , ordförande. , , förbundsordförande, , förbundssekreterare. kommun , oppositionsråd. , , Regionutveckling. Äldreboendedelegationen, , sekreterare. kommun, , kommunalråd, . Delegationen om villkor för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen Beslut vid regeringssammanträde . En särskild delegation tillkallas med uppdrag att utreda villkoren för idéburna organisationer inom den offentliga hälso- och sjuk- vården och äldreomsorgen. I begreppet idéburna organisationer innefattas bl.a. frivilligorganisationer, ideella organisationer, kooperativ, organisationer utan vinstsyfte, folkrörelser m.m. kartlägga omfattningen av idéburna organisationers verksamhet inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen och inriktningen på denna, lyfta fram offentligt finansierad verksamhet som bedrivs av idéburna organisationer eller små företag och som kan tjäna som exempel på hur hälso- och sjukvårdverksamhet och äldre- omsorg kan bedrivas, men även visa på de hinder och problem som idéburna aktörer och små företag möter samt verksam- heternas betydelse och konsekvens för hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, se över vilka initiativ som kan behövas för att villkoren för idéburna vårdgivare i möjligast mån skall kunna likställas med villkoren för mer kommersiellt inriktade vårdgivare bl.a. när det gäller etablering av verksamhet och kapitalförsörjning, utreda vilka existerande organ för samverkan som finns för idéburna vårdgivare och små företag bl.a. när det gäller frågor som rör juridik, ekonomi, IT m.m. samt hur förutsättningarna och metoderna kan utvecklas ytterligare inom dessa områden, göra en analys av hur bestämmelserna i förhåller sig till de särskilda omständigheter som råder inom äldreomsorgen, utifrån de allmänna utgångspunkterna i uppdraget lämna för- slag till åtgärder som delegationen finner motiverade för att ta bort eventuella hinder för idéburna vårdgivare och när så anses nödvändigt, identifiera behov av författningsändringar, genomföra sitt uppdrag i samråd med företrädare för idéburna organisationer, brukare, landsting, kommuner, Kom- muner och Landsting, och andra berörda orga- nisationer, myndigheter och statliga kommittéer. De flesta privata aktörer inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen är aktiebolag. Det finns dock ett antal kategorier av organisationer som bedriver vård inom den offentliga hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. De benämns frivilligorganisationer, ideella organisationer, kooperativ, idéburna organisationer, organisationer utan vinstsyfte, folkrörelser m.m. Ett samlingsbegrepp som kan användas för de uppräknade kate- gorierna är idéburna vårdgivare. Utöver att bedriva hälso- och sjukvård och äldreomsorg har denna typ av organisationer ofta en uttalad profil när det gäller verksamhetens inriktning, idéer för hur vården skall bedrivas, betoning av särskilda värden eller andra komplementära bidrag till verksamheten. I många länder svarar idéburna organisationer för stora, i vissa fall dominerande, delar av den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. I har idéburna vårdgivare haft relativt svårt att starta och utveckla verksamhet, även om det finns flera exempel på aktörer som verkat . Idéburna vårdgivare bedriver framförallt verksamhet inom vård- och omsorg om äldre, annan omsorg och olika former av rehabi- litering. Många av de idéburna vårdgivarna har verksamheter som både omfattar social omsorg och hälso- och sjukvård. När det gäller mer komplex verksamhet, som driften av sjukhus, finns det endast ett fåtal idéburna vårdgivare. Några exempel är , Röda Korsets sjukhus, Spenshult reumatikersjukhus och Vidarkliniken. Den snabba ökning av privat driven men offentligt finansierad hälso- och sjukvård och omsorg som främst skedde under 1990- talet, har i huvudsak skett genom kommersiella vårdföretag. Omfattningen av sjukvård och omsorg utförd av idéburna vårdgivare har däremot varit i stort sett oförändrad. Av betänkandet Vinst för vården (SOU 2002:31) framgår att medan de offentligt anställda inom hälso- och sjukvården minskade med 65 000 personer , så ökade antalet anställda i privata vinstsyftande vårdbolag med 5 000. För privata vårdgivare utan vinstsyfte minskade däremot antalet anställda med ca 1 000 personer. Formerna för upphandling och kapitalförsörjning samt förut- sättningarna för nätverk och samverkan är faktorer som kan påverka möjligheterna för idéburna vårdgivare att etablera verksam- het inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Möjligheterna till medverkan i forskning, utveckling och utbildning är andra faktorer som avgör hur förutsättningarna för dessa organisationer utvecklas. I betänkandet Vårda vården (SOU 2003:23) framhålls att en viktig förklaring till att idéburna vårdgivare har svårt att starta och utveckla verksamhet inom hälso- och sjukvården är den svenska vårdens tradition och historiska uppbyggnad. Vård- och omsorgs- verksamhet har från reformationen och framåt i huvudsak varit ett gemensamt samhälleligt ansvar, först inom ramen för kyrkan, sedan genom kommuner och landsting. Det är också i den traditionen som ansvarsförhållanden, organisation och regelverk utvecklats. Hälso- och sjukvården och äldreomsorgen skall även fortsätt- ningsvis vara gemensamt och solidariskt finansierad. Det finns däremot utrymme för andra vårdgivare som genom nya idéer och arbetssätt kan komplettera den offentligt drivna vården och äldre- omsorgen. Det finns därför skäl för att ta bort eventuella hinder och utveckla möjligheterna för idéburna vårdgivare att delta som komplement i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Utredningen om Vårdens ägarformer lyfter fram bl.a. följande motiv i sitt slutbetänkande Vårda vården (SOU 2003:23): Vårdverksamheter som drivs genom föreningar och organi- sationer kan i högre grad mobilisera kompletterande, frivilliga insatser. I ett samhälle med större etnisk, kulturell och religiös mångfald behöver vården kunna möta skilda språkliga och kulturella behov. Möjlighet för olika grupper i samhället att direkt och med eget ansvar driva vårdverksamhet kan bidra till lösningar. I takt med vårdens och politikens specialisering har sambanden mellan ansvar och rättigheter försvagats. Vårdverksamhet genom organisationer utan vinstsyfte kan bidra till att återskapa demokratisk delaktighet och ansvar. Av regeringens proposition om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus (prop. 2004/05:145, bet. 2004/05:SoU18, rskr. 2004/05:308) framgår att regeringen delar de motiv för att under- lätta för vårdgivare i den ideella sektorn som framhålls i utred- ningen Vårda vården. Regeringen framhöll därför i propositionen att en särskild delegation bör tillsättas för att utreda villkoren för organisationer utan vinstutdelningssyfte och små företag. Delegationen skall göra en översyn av förutsättningarna för idéburna vårdgivare och små företag i den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Kartläggning av nuvarande verksamhet För att få en aktuell bild av omfattning och inriktning när det gäller den verksamhet som bedrivs av idéburna vårdgivare inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, skall delegationen inledningsvis kartlägga verksamheten. Inom ramen för denna kartläggning skall även en översyn göras av den forskning som bedrivs om idéburna organisationer. Nämnas kan att kartläggningar har gjorts av den ideella sektorns verk- samhet inom den sociala omsorgen och då i betänkandet Frivilligt socialt arbete – kartläggning och kunskapsöversikt (SOU 1993:82). Delegationen skall också redogöra för hur situationen för idéburna vårdgivare ser ut i andra länder när det gäller omfattningen av verk- samheten och under vilka förutsättningar vårdgivarna verkar. Utvecklingen inom EU när det gäller villkoren för idéburna vård- givare skall också belysas. Delegationen skall inledningsvis även lyfta fram exempel på offentligt finansierad hälso- och sjukvård och äldreomsorg, både i och utanför , som drivs av idéburna vårdgivare eller små företag. Sådana verksamheter kan tjäna som exempel på hur hälso- och sjukvård och omsorg kan bedrivas men även visa på de hinder och problem som idéburna vårdgivare och små företag möter samt dessa verksamheters betydelse och konsekvens för hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Utredningen om Vårdens ägarformer framhåller i sitt slut- betänkande Vårda vården (SOU 2003:23) att idéburna vårdgivare till skillnad mot vinstutdelande bolag inte kan söka sig till aktie- marknaden och riskkapital för finansiering av investeringar och rörelsekapital. Banker och andra låneinstitut anses av utredningen ha relativt begränsade erfarenheter av kooperativ, ideella före- ningar, ekonomiska föreningar och stiftelser. Vårdavtalens korta löptid kan försvåra möjligheten att få fram kapital för investeringar och betalningsöverenskommelser i avtalen kan ställa krav på att vårdgivaren har ett visst rörelsekapital. Länder med betydande inslag av vårdgivare utan vinstutdelningssyfte har ofta olika system för att underlätta kapitalförsörjningen som exempelvis skattefrihet för överskott som används för utveckling. Utredaren skall se över vilka initiativ som kan behövas för att villkoren för idéburna vård- givare i möjligast mån skall kunna likställas med villkoren för mer kommersiellt inriktade vårdgivare bl.a. när det gäller etablering av verksamhet och kapitalförsörjning. Idéburna vårdgivare och små företag kan ha sina fördelar främst genom småskaligheten och att verksamheten utvecklas och leds nära patienterna och brukarna. Det kan till exempel handla om verksamheter med särskild språklig eller kulturell kompetens. För de idéburna vårdgivarna, liksom för andra små företag, kan små- skaligheten medföra nackdelar. För en rad funktioner som inköp, ekonomiadministration, juridisk kompetens, avtalsteknik, hante- ring av anbud och IT- och informationssystem behöver idéburna vårdgivare och små företag på grund av sin småskalighet ofta nätverk eller andra former för samverkan för att kunna konkurrera med större aktörer. Delegationen skall därför redogöra för vilka existerande organ för samverkan som finns samt lämna förslag till hur förutsättningarna och metoderna för nätverk kan utvecklas ytterligare. Lagen om offentlig upphandling och äldreomsorgen Regeringen framhöll i propositionen 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre, att en utredning bör tillsättas med uppgift att göra en översyn av villkoren när kommunerna skall bedriva äldreomsorg i andra former än i egen regi. Möjligheterna att göra detta på annat sätt än efter upphandling enligt bestämmelserna i lagen (1992:1528) om offentlig upphand- ling () skall därvid analyseras. Som skäl anfördes bl.a. att en upphandling innebär ett omfat- tande arbete både för kommunen och för entreprenörerna. För verksamheterna som skall upphandlas kan själva upphand- lingsförfarandet skapa oro både hos de äldre och hos personalen om hur vården och omsorgen kommer att utformas av en eventuell ny vård- och omsorgsgivare och med delvis ny personal. Regel- verket kring offentlig upphandling är dåligt anpassat till de sär- skilda omständigheter som råder när det gäller äldreomsorgen. Ett enklare förfaringssätt än en offentlig upphandling kan då under- lätta.