sou · GVB349 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett aktuellt område som de närmaste årens forsknings- och utvecklingsverksamhet bör inriktas mot gäller ökad trafiksäkerhet på det lågtrafikerade vägnätet, främst genom räfflade vägar (1+1lösningar) och utformning av enkla och säkra korsningar. Vidare krävs vidareutveckling av effektsamband, arbete kring införande och effekter av nya föreslagna hastighetsgränser (jämna 10-steg) samt forskning kring säker utformning för särskilda trafikantgrupper som barn, äldre, funktionshindrade etc. Med ökad trängsel och begränsad utbyggnad av infrastrukturen ställs allt högre krav på kapaciteten i det befintliga vägnätet. Fortsatt forskning krävs om hur man genom olika former av trafikstyrning kan leda om trafiken och rum för att därigenom öka den totala kapaciteten i transportsystemet, samt forskning om vilka effekter olika specifika åtgärder kan förväntas ge. Utsläppen av klimatpåverkande avgaser från vägtrafiken blir allt mer viktiga som led i att uppfylla klimatmålen. har ett beräkningsprogram kallat använts för att på nationell eller regional nivå beräkna utsläpp av olika slag. Genom att från olika scenariobeskrivningar lägga in fordon med andra bränsle- och emissionsegenskaper kan effekten av olika typer av miljöfordon beräknas och predikteras för olika framtida år. Detta torde bli ett viktigt verktyg för utvärdering av förändringar i fordonsparken. Trafikstyrning används ofta i första hand för att öka kapaciteten och därmed bidra till minskad trängsel. har intresset ökat för hur trafikstyrning också kan användas som ett instrument för att uppnå positiva miljöeffekter. Fortsatt forskning krävs 204 SOU 2007:49 Bilaga 3 för att belysa hur miljöstyrd trafikledning bör utformas och hur den harmonierar med kapacitet och trängsel. Olika formera av trafikmodeller, bland annat simuleringsmodeller, används för att analysera effekter av olika åtgärder i trafiksystemet. Genom sådana är det möjligt att studera hur restid och andra framkomlighetsmått beror av utformning och trafikstyrning. Trafikmodeller behöver vidareutvecklas generellt och särskilt för tillämpningar vid trängsel. Kompetens och resurser Verksamheten inom området på VTI är fördelad på två forskningsenheter och omfattar cirka tio personer. Några av dessa arbetar även inom andra forskningsområden medan andra huvudsakligen är verksamma inom detta område. I samarbete med har VTI två doktorander knutna till området. Beroende på framtida finansiering kan anställning av ytterligare doktorander bli aktuellt. Området är beroende av tillgång på trafikdata och modeller. VTI har utrustning för hastighets- och flödesmätningar samt mätbilar för bland annat restidsstudier och körförlopp. Inom miljöområdet har VTI bidragit till eller på egen hand utvecklat flera modeller för analyser på mikro- eller makronivå. Likaså för trafikanalyser har VTI utvecklat specialiserade simuleringsmodeller. Inom trafiksäkerhetsområdet är det framför allt tillgången till registerdata viktigt. används främst STRADAsystem. Området trafikteknik som det presenterats ovan beräknas ha en årlig omsättning på ca 12–. Trafiksäkerhetsanalys Området och dess samhällsintresse Trafiksäkerhetsanalys omfattar ett brett verksamhetsområde som avser uppföljning och analys av trafiksäkerhetsutvecklingen. Verksamhetsområdet innefattar främst analys av skaderisker i trafikmiljöer och är en kärnverksamt i institutets trafiksäkerhetstekniska forskning. Trafiksäkerhetsanalys är i grunden en empirisk vetenskap som fokuserar på kvantitativa analyser. Ett viktigt inslag är att 205 Bilaga 3 SOU 2007:49 följa trafiksäkerhetsutveckling över tiden. Eftersom människor anpassar sitt beteende i vardagliga situationer är trafiksäkerhetsanalys även ett nödvändigt inslag i uppföljningen av olika trafiksäkerhetsåtgärder, t.ex. automatisk hastighetsövervakning eller förändrad korsningsutformning. Utöver empiriska studier främst av antal olyckor och dess skadekonsekvenser förtydligar trafiksäkerhetsanalysen även skillnader i trafikmiljöer eller trafikantgrupper utifrån mått som samvarierar med olycksrisker. Dels bygger detta på observationer av verkligt beteende som användning av cykelhjälm eller bilbälte, dels på enkätsvar eller intervjuer om beteende som påverkar olycks- och skaderisker. Ytterligare ett arbetssätt som tillämpas är att på ett strukturellt sätt beskriva separering av olika trafikantgrupper, såsom bilar och oskyddade trafikanter, och att föreslå förbättringsåtgärder som påverkar kontakten och samspelet mellan trafikantgrupperna. Trafiksäkerhetsanalys har betydande inslag av statistisk metodanvändning och –utveckling från utformning av frågeenkäter över urvalsmetodik till statistisk modellering och förmedling av resultat till beslutsfattare och allmänheten. Denna nödvändiga teoretiska grund ger tillsammans med detaljkunskaper i respektive tillämpningsområde meningsfulla resultat av direkt praktisk betydelse. Trafiksäkerhetsanalysens metoder är transportslagsövergripande. Den befintliga kompetensen hos VTI inom tillämpningen finns dock nästan uteslutande inom området vägtrafik som också är trafikslaget med flest antal dödade och skadade. I dödas kring 450 personer och drygt 26 000 skadas inom vägtrafiken. Ofta drabbas förhållandevis unga människor och därmed går ett stort antal friska levnadsår förlorade för individerna, deras familjer och samhället. Efter fallolyckor är vägtrafikolyckor den dominerande olyckstypen för skador med dödlig utgång i . Internationella bedömningar pekar på att trafikskador tilltar i den relativa betydelsen av skadeorsaker som påverkar livskvalitet. Trafiksäkerhetsanalysen på VTI bidrar till att minska mänskligt lidande och samhällets kostnader som följd av trafikolyckor genom en rad olika angreppssätt: Olika trafikantgruppers behov studeras i syfte att identifiera deras särskilda problem och möjligheter. Exempel på sådana 206 SOU 2007:49 Bilaga 3 grupper är yngre förare, barn och äldre i trafiken eller medborgare med invandrarbakgrund. Statistiska modeller över olycks- eller skadeutvecklingen ligger till grund för prognoser och uppföljning av olycksutvecklingen. Dessa modeller är nödvändiga för att bedöma om vissa kvantitativa trafiksäkerhetsmål har uppnåtts i praktiken. En bedömning av effekter av specifika åtgärder förutsätter utvärderingar som har stöd i vedertagen statistiskt metodik. Den i regel stora slumpmässiga variationen av antalet verkliga olyckor på avgränsade delar av vägnätet måste hanteras på ett vetenskapligt sätt för att möjliggöra en seriös debatt kring verkliga trafiksäkerhetsförbättringar. VTI:s trafiksäkerhetsanalyser bidrar till denna debatt genom utvärderingar som står på en gedigen vetenskaplig grund. Empiriska modeller över olycksrisker och skadeföljder i olika trafikmiljöer ligger till grund för samhällsekonomiska kalkyler i samband med vägutformning och är ett viktigt verktyg för optimal användning av begränsade resurser. Trafiksäkerhetsanalys tillämpas för att identifiera enskilda korsningar eller vägsträckor med bristande säkerhet och för att föreslå förbättringsåtgärder. Bedömning av marknaden Den största kunden inom området trafiksäkerhetsanalys är (centralt och regionerna). beställer främst uppdrag som har karaktär av kvalificerade utredningar. anlitar VTI för analys av plankorsningar väg/järnväg. Vägtrafikinspektionen beställer utredningar med forskningsinslag för att få underlag för sina egna uppdrag. I den mån Vägtrafikinspektionen får utökade mandat som inspektionsmyndighet förutser VTI att även Vägtrafikinspektionens informationsbehov kommer att öka och därmed även efterfrågan på uppdrag till VTI. anlitar VTI:s kompetens för att sammanställa vissa uppgifter för statistikändamål. Dessa beställningar är dock inte frekventa och relativt begränsade till sin karaktär. Forskningen inom området finansieras även av och skyltfond. EU-finansierade projekt blir allt viktigare för att bibehålla och vidareutveckla trafiksäkerhetsforskningen. Utveckling av strategier för ökad regelefterlevnad i trafiken med fokus 207 Bilaga 3 SOU 2007:49 på hastigheter, alkohol och bilbälten är exempel på pågående EUprojekt inom området där VTI medverkar. VTI utgår ifrån att forskningen kommer att vara alltmer hänvisad till EUprojekt och VTI ser ett ökat behov av att förbättra formerna för att effektivt delta i sådana projekt. VTI åtar sig även uppdrag från kommuner och andra aktörer såsom , , , Länsförsäkringen (forskningsfonden), , BIL eller . Denna marknad bedöms vara väsentligen oförändrad på kort till medellång sikt. VTI:s genomför vissa insatser i utlandet till exempel inom ramen för SweRoad eller på uppdrag av Sida. Bedömningen är att det finns en potential för ökad internationell verksamhet inom det viktiga trafiksäkerhetsområdet, bland annat vad gäller kurser och utbildningar riktade mot ansvariga beslutfattare och specialister inom trafiksäkerhet i olika länder. VTI:s ökande medverkan och engagemang i internationella samarbetsnätverk i och globalt skapar goda förutsättningar för sådana insatser. VTI ser även en växande marknad inom kurs- och utbildningsverksamhet nationellt och då främst mot målgruppen kommuner men även mot det privata näringslivet. Det finns en tydlig efterfrågan på tematiska kurser som förmedlar forskningsresultat på ett användarnära sätt. Den tekniskt förenklade tillgången till olycksdatabaser kommer även att leda till en ökad efterfrågan på kurser som behandlar statistiska aspekter av att sammanställa information från dessa viktiga kunskapskällor. VTI ser ett växande behov av utbildning för detta ändamål. VTI:s breda verksamhet inom trafiksäkerhetsanalys utgör en framträdande nationell forskningsmiljö som det bedrivs forskning inom området även inom universitets- och högskolesektorn, t.ex. . möter VTI konkurrens bland annat för uppdrag med betydande inslag av mätverksamhet och då av privata aktörer såsom WSP eller . Det norska () är en kompetent konkurrent på den svenska marknaden såväl som på den för VTI nya norska marknaden. Därutöver är TØI även en samarbetspartner främst i internationella forskningsprojekt. SOU 2007:49 Bilaga 3 Framtida forskningsbehov De grundläggande behoven inom trafiksäkerhetsanalysen kommer att vara oförändrade . Det finns dock ett antal företeelser som bedöms medföra ökat forskningsbehov. En tilltagande målstyrning av myndigheter inom trafiksäkerhetsarbetet förutsätter bra verktyg för att följa upp dessa mål. Exempelvis har ansvar att verkställa det av beslutade kvantitativa målet för antalet dödade i trafiken. Ett annat exempel är Polisens ambitioner att genomföra ett visst antal utandningsprov . Det är i sammanhanget önskvärt att följa upp hur förekomsten av alkohol och/eller droger i trafiken ändras över tiden. Detta förutsätter ett genomtänkt arbete med provens upplägg och analys av deras resultat som kräver att vedertagna statistiska principer anpassas till praktiskt möjliga förfaranden i polisarbetet. VTI:s bedömning är att behovet att på ett kvalificerat sätt mäta graden av måluppfyllelse och dess effekter inom trafiksäkerhetsarbetet är växande. Den snabba utvecklingen inom fordonstekniken och innovativa lösningar inom vägutformningen kommer att ställa allt större krav på utvärdering i ett tidigt skede om vissa åtgärder faktiskt bidrar till färre personskador i verkliga trafikmiljöer. Detta medför ökade krav på utvärdering av nya företeelser och tekniska lösningar, t.ex. antisladdsystem. VTI:s bedömning är att uppföljning och utvärdering av nya åtgärder i trafiken kommer att bli en integrerad del av dessa åtgärders implementering. Detta kräver ett delvis nytt tankesätt med ändrade metodmässiga behov som följd. Harmoniseringen av EU-regler för vägtrafiken leder till förnyat intresse för olika olycksmodellers vetenskapliga bas, exempelvis i samband med den tunga trafikens inblandning i trafikolyckor. En drivkraft i detta intresse är viljan att tillämpa marginalkostnadsprissättning på EU-nivå inom transportsektorn. Denna process leder till att trafiksäkerhetsmodeller som är etablerade i enskilda länder granskas delvis mycket kritiskt. VTI ser ett behov av att vidareutveckla delar av de modeller som används i samt att granska föreslagna modeller utifrån tillämpbarheten för svenska förhållanden. Nya och mera fullständiga databaser inom trafikområdet möjliggör fördjupade analyser av trafiksäkerheten. I kombination med en snabbt fortskridande utveckling av datorintensiva statistiska metoder öppnar detta för nya insikter inom den empiriska trafiksä209 Bilaga 3 SOU 2007:49 kerhetsforskningen. Dessa statistiska metoder tillåter även att modellera väsentliga kausala strukturer och testa dessa empiriskt mot de allt bättre databaserna. VTI:s bedömning är att datorintensiva metoder inom den empiriska trafiksäkerhetsanalysen kommer att vara ett snabbt växande forskningsområde . Kompetens och resurser VTI har en mycket bred och djup kompetens inom trafiksäkerhetsanalys. är ett 20-tal personer verksamma inom området, flertalet inom forskningsenheten Trafiksäkerhet – samhälle och trafikant. Såväl personer med lång erfarenhet inom området som yngre forskare finns på VTI. Därmed möter personer som ofta har varit ledande i utvecklingen av trafiksäkerhetsanalysen i och internationellt unga forskare med nya metodkunskaper från universiteten. Trafiksäkerhetsanalysen på VTI har tillgång till en utomordentligt hög statistisk kompetens med tre disputerade statistiker och en erfaren statistiker med licentiatexamen. Därutöver har ett flertal medarbetare statistiska grundutbildningar. VTI:s kompetens inom området är bl.a. Utformning, hantering och analys av enkäter Statistiska urval av individer eller observationssträckor Utveckling och utvärdering av statistiska metoder Prognosmodeller för trafiksäkerhetsutvecklingen Trafiksäkerhetsanalyser baserade på befintliga register, främst det svenska informationssystemet om skador och olyckor inom vägtrafiken, STRADA (Acquisition) Trafiksäkerhetsanalyser som bygger på egna mätningar, t.ex. bilbältesanvändning Trafiksäkerhetsaspekter i samband med vägutformning, t.ex. utformning av korsningar Trafiksäkerhetsaspekter inom drift och underhåll av vägar, t.ex. vinterväghållning Bedömning av trafikmiljöer i tätbebyggda områden och speciella situationer, t.ex. gångpassager eller skolskjuts Planering och genomförande av kursverksamhet 210 SOU 2007:49 Bilaga 3 VTI:s forskare är aktiva inom ett stort nätverk inom området trafiksäkerhetsanalys och är representerade bland annat världsomspännande i Global Road Safety Partnership (GRSP), International Co-operation on Theories and Concepts in Traffic Safety (ICTCT), Road Traffic and Accident Database (IRTAD), på europeisk nivå i () samt nationellt i arbetsgrupp Rådet för trafikolycksstatistik och externa trafiksäkerhetsråd. Området Trafiksäkerhetsanalys vid VTI omsätter c:a . HMI och trafikantbeteende Området och dess samhällsintresse Trafiken är ett komplext dynamiskt system där människor med olika behov och förutsättningar agerar och samspelar med varandra och med transportsystemets tekniska komponenter, fordon, infrastruktur och trafikmiljö. Ett fungerande samspel (HMI; Human Interaction) och ett önskat och förväntat trafikantbeteende är förutsättningar för att övergripande transportpolitiska mål ska kunna uppnås. När samspelet bryter samman uppstår incidenter och olyckor inträffar. Forskningen om HMI och trafikantbeteende sätter fokus på människan i transportsystemet. Aktiva säkerhetssystem och olika IT-baserade informations och stödsystem utvecklas och implementeras i allt snabbare takt i moderna fordon. Exempel är navigationssystem, kollisionsvarningar och antisladdsystem. Syftet är att hjälpa förarna i olika situationer. Det är viktigt att gränssnittet mellan förare och teknik utformas så att resultatet blir det önskade utan att användningen leder till oönskade bieffekter som påverkar säkerheten negativt och att förarna har förståelse för systemens användning och funktion. För att kunna avgöra detta krävs framåtblickande effektutvärderingar innan implementering sker. Avancerade utrustningar för kommunikations- och underhållningsändamål används allt oftare också i trafiken. Mobiltelefoner och CD/DVD-spelare är exempel på utrustningar som används av förare under färd. Kunskap om effekterna och eventuella trafiksäkerhetsrisker är nödvändig för dem som ska fatta beslut om even211 Bilaga 3 SOU 2007:49 tuella regler för användning. VTI har bland annat medverkat i utredningar av effekterna av att använda mobiltelefon som man kör. Under vissa förhållanden är vi inte lämpliga som fordonsförare. Det gäller t.ex. tillstånd som trötthet, distraktion, stress eller påverkan från alkohol, mediciner och sjukdom. Kunskap om dessa tillstånds säkerhetsrelaterade effekter behöver tas fram och metoder att detektera risktillstånden behöver utvecklas så att åtgärder kan vidtas och motmedel utformas. VTI:s körsimulatorer är en viktig resurs i detta forsknings- och utvecklingsarbete. Det är viktigt att se till att trafikanter med speciella behov t.ex. barn, äldre och funktionshindrade kan delta i trafiken på sina villkor. Tillämpad forskning inom området bidrar i hög grad till dessa trafikantgruppers ökade säkerhet och mobilitet. Exempel på detta är studier för att säkerhetsanpassa skolskjutsning och barns skolvägar samt anpassad utformning av trafikmiljö och fordon som bidrar till äldres respektive funktionshindrades transporttillgänglighet och livskvalitet. Området HMI och trafikantbeteende innefattar även annan forskningsverksamhet med tydlig samhällsnytta som t.ex. forskning för säkrare arbetsmiljö i fordon och vid vägarbetsplatser samt frågor som rör säkerhet och komfort i kollektivtrafiken. HMI- och beteendeforskningen bidrar till ett säkrare och mer tillgängligt transportsystem genom användarcentrerad utformning och utvärdering. Forskningen tar hänsyn till hur faktorer som trafikanternas behov, erfarenheter, värderingar och attityder påverkar deras beteende samt studerar hur information och kampanjer kan användas för att påverka beteende och attityder samt regelefterlevnad. De metoder och verktyg som används utvecklas kontinuerligt, forskningen är i hög grad tillämpad och experimentell, och framtagna forskningsresultat baseras på metoder som har vetenskaplig grund. Forskningen innefattar ofta försök i körsimulator, en metodik där VTI ligger i den internationella framkanten. Utformningsalternativ för stödsystem och infrastruktur i form av koncept i mjukvaruversion kan då studeras innan dyra fysiska prototyper utvecklas. Potentialen och acceptansen för tekniska lösningar som ska hjälpa förare i kritiska situationer, och som av etiska 212 SOU 2007:49 Bilaga 3 skäl inte kan testas i verklig trafik, kan undersökas, t.ex. detektering och varning vid nedsatt körförmåga. Bedömning av marknaden VTI:s forskning om HMI och trafikantbeteende är efterfrågad. En stor del av forskningen bedrivs i större nationella och internationella samarbetsprojekt. Dessa långsiktiga åtaganden kombineras med kortsiktiga mindre uppdrag av konsultkaraktär. Viktiga, större och återkommande uppdragsgivare och finansiärer av enskilda projekt och större satsningar är , , , EU samt fordons- och systemtillverkare. har tagit beslut om ett nationellt för institut som leds av VTI, Human-centred real time applications – Virtual Prototyping of vehicles roads rails and traffic systems (ViP). Verksamheten kommer att inriktas på utveckling av simulatorteknik och olika simuleringsverktyg för ökad kompatibilitet mellan och utnyttjande av olika aktörer. Applikationsprojekten kommer på industrins uttryckliga önskemål att fokusera på HMI. (Se vidare avsnittet om verksamhetsområde Fordon) Nationellt deltar VTI i ett antal projekt inom det fordonstekniska forskningsprogrammet . VTI är också en aktiv partner i två av kompetenscentra SAFER () och ECO2 (KTH), och i två av nationella centra rörande vägutformning respektive trafikstyrning. Dessa innebär forskningssatsningar . När det gäller forskning om trötthet i trafiken har VTI och bildat en stark och fruktbar allians. VTI har lång tradition och erfarenhet av deltagande i EU-projekt rörande HMI och trafikantbeteende. Europasamarbetet har pågått alltsedan Prometheus-programmets start , och omfattningen och efterfrågan på VTI:s deltagande har stadigt ökat i de efterföljande ramprogrammen. Projekten involverar europeiska fordonstillverkare och systemleverantörer, universitet och . Nationella medfinansiärer är och . Inom forskningsområdet genomförs också uppdrag åt försäkringsbranschen, Skyltfond och Regioner, kommuner, intresseorganisationer (funktionshindrade) och 213 Bilaga 3 SOU 2007:49 (ambulans). Omfattningen av denna verksamhet bedöms vara oförändrad i ett kort/medellångt perspektiv. VTI:s omfattande forskningssamarbete involverar andra forskningsutförare som är goda samarbetspartner som de är konkurrenter, t.ex. , och konsultföretag. Den mångdisciplinära ansats som är nödvändig för att angripa forskningsområdets frågeställningar tillsammans med de omfattande experimentella resurserna, i vissa fall internationell state-of-the-art, kan dock inte i samma utsträckning erbjudas av dessa utförare vilket skapar goda förutsättningar och en plattform för VTI. De avancerade körsimulatorerna är i många fall en förutsättning för studier som av etiska skäl inte kan genomföras i verklig trafik, och för studier av konceptlösningar i simulerad version i olika faser av systemutveckling. Framtida forskningsbehov Behovet av forskning om HMI och trafikantbeteende kommer att vara oförändrat eller öka inom den överblickbara framtiden. Bedömningen baseras på ett antal omständigheter i omvärlden. Utvecklingen av innovativa lösningar inom fordonsområdet, inklusive olika informations- och stödsystem, medför ett ökat behov hos fordonsindustrin av produktnära forskning inom HMIområdet. De framtida behoven avspeglar sig tydligt i det stora intresse fordonstillverkarna visat för ViP. Framtida produkt- och systemutvecklingsprojekt i samverkan med industrin ställer krav på korta ledtider och reducerade kostnader, krav som kan uppfyllas genom vidareutveckling av verktyg och utvärderingsmetodik inom centrat. Parallellt med den tekniska utvecklingen, bidrar VTI med sin kompetens inom användarcentrerad systemdesign och utvärdering ur ett användarperspektiv. Ett växande intresse för och behov av stora och långvariga beteendestudier i fält uttalas både nationellt och internationellt. Syftet är att studera normal körning (s.k. naturalistiska studier) alternativt att studera långtidseffekter av olika fordonsburna system i större fordonsflottor (s.k. Field Operational Tests). Studierna kräver stringent och noggrann försöksplanering, experimentell design och dataloggning. VTI har kompetens att genomföra sådana studier, och förbereder sig på att möta behovet genom ytterligare utveck214 SOU 2007:49 Bilaga 3 ling av kompetensen att samla in, lagra, analysera och presentera de stora datamängder det är fråga om. Andelen äldre i befolkningen ökar, vilket ställer krav på att transportsystemet är tillgängligt och kan utnyttjas av denna trafikantgrupp för bibehållen mobilitet och resande på egen hand givet nedsättningar i vissa funktioner som följer av åldrandet. Satsningar på forskning om äldre i trafiken har aviserats både inom och EU. Detta ställer krav på kunskap om äldres förmågor och begränsningar samt kartläggningar av transportbehov och resmönster som underlag för anpassad utformning av vägmiljö, egna fordon och kollektivtrafik. Detta är ett satsningsområde på VTI. Utvecklingen av tunga fordon förväntas gå mot allt längre fordonskombinationer för effektivare och miljövänligare transporter av gods. Att köra avsevärt längre fordon än dagens ställer nya krav på förarna och vägutformningen. Längre fordon medför många frågor med anknytning till HMI, trafikantbeteende och acceptans. Inom järnvägsområdet utvecklas säkerhetssystem för gränsöverskridande trafik och viss harmonisering sker på EU-nivå.