sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — Hur stor sysselsättningseffekten kan bli är dock beroende av vilken energiproduktion (vilka grödor m.m.) som kan förväntas bli mest framgångsrik. Utredningen har konstaterat att jordbrukets produktionskostnader allmänt sett är för höga för att energigrödor skall vara konkurrenskraftiga på energimarknaden. Utredningen är därför av uppfattningen att en framtida kon- kurrenskraftig energigröda för jordbrukets del måste ha låga pro- duktionskostnader och därmed även låg arbetsintensitet. Mot denna bakgrund talar mycket för att fleråriga grödor (t.ex. Salix), som är relativt sett mindre arbetskraftsintensiva, kommer att bli de mest konkurrenskraftiga. När man söker bedöma sysselsättningseffekten måste också beaktas att den ökade sysselsättningen inte endast faller ut i själva råvaruproduktionen, utan också – och oftast i högre grad – i senare led (transporter, värmeverk m.m.) eller indirekt (t.ex. arbetstill- fällen för byggnadsarbetare vid uppförandet av nödvändiga anlägg- ningar). Vidare måste man beakta att sysselsättningseffekterna netto kan vara lägre än de direkta sysselsättningseffekter som en satsning på jordbruket som producent av bioenergi kan ge, samt även ta hänsyn till att de samhällsekonomiska effekterna kan vara mindre positiv än vad de direkta sysselsättningseffekterna kan ge sken av. Den litteratur som studerats visar också att bioenergiproduktion konkret för jordbrukets del sannolikt inte medför några betydande positiva sysselsättningseffekter. Visserligen sägs i LRF:s PM att bränsleproduktionen och driften av anläggningarna skulle generera 1 581 arbetstillfällen per TWh (totalt och 8 700 arbetstillfällen). Men endast en knapp tredjedel av detta tror LRF tillfaller råvaruproduktionen, och då dessutom till största del inom skogsbruket. Resterande avser transporter, värmeverk och indirekt arbete i tidigare led. Större delen av råvaruproduktionen antas dess- utom även tillfalla skogsbruket. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi har på uppdrag av utredningen gjort räkne- exempelTPF15FPT där arbetsåtgången för Salix jämförs med ettåriga grödor. Beräkningarna nedan avser relativt bördiga jordar, siffrorna inom parentes anger tidigare beräkningar gjorda vilka visar på ett något minskat arbetsbehov. För Salix krävs följande arbetsinsats per hektar och år: Genomsnitt per hektar och år för odlaren (1,44) Genomsnitt per hektar och år för andra (3,75) (5,18) För kornodling krävs totalt per hektar och år varav avser övrigt arbete, dvs. annat arbete än själva odlingen (maskinunderhåll, administration, förmedling). För höstveteodling (med reducerad jordbearbetning) krävs totalt per hektar och år varav övrigt arbete. Den totala arbetsinsatsen för Salixodling är således inte så mycket mindre än för ettåriga grödor. Skillnaden består i att den största delen av arbetet har lagts utanför företaget på någon som förmedlar, skördar och transporterar salixen. Detta är i allmänhet arbetstillfällen som ligger utanför jordbrukssektorn. Den sammantagna sysselsättningseffekten av en övergång till fleråriga grödor torde för jordbrukets del därför bli negativ. Utredningen har inte några invändningar mot resonemanget i rapporten (Uhlin et al). Ökade kostnader för energi kommer med alla sannolikhet att medföra negativa effekter för samhällsekonomin i stort och därmed bli dämpande för sysselsätt- ningen. En konkurrensfördel kan emellertid ett teknologiskt kun- nande ge förutsatt att vi ligger i framkant i jämförelse med andra länder. analys, när det specifikt gäller konse- kvenserna för sysselsättningen inom jordbruket, är att tillkomman- de arbetstillfällen inom bioenergiområdet främst kommer att möta sysselsättningsminskningen i en vikande traditionell jordbrukspro- 15TP PT har i sina beräkningar antagit att det handlar om relativt effektiva företag och bördiga marker. På en 180 ha växtodlingsgård åtgår totalt cirka 1 800 arbets- timmar varav hänförs direkt till växtodlingen. Resterande tid åtgår till underhåll av byggnader, utbildning, planering av verksamheten m.m. Det går alltså inte att multiplicera antal timmar per hektar i växtodlingen med antal hektar för få fram den totala arbetstiden på en gård. Arbetsåtgången inom Salixodlingen är beräknad efter ett skördeintervall . Ett skördeintervall innebär en ytterligare extensifiering vilket innebär att arbetsåtgången blir väsentligt reducerad. Sysselsättningseffekter av satsningar på odling av bioenergi Detta ligger i linje med utredningens resultat. Enligt utredningen ligger lönsamheten för bioenergiproduktion inte på samma nivå som för livsmedelsproduktion. Detta kan dock komma att ändras framöver så att lönsamheten i energiproduk- tionen blir styrande för priserna på livsmedel på internationell nivå. 17Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt I detta kapitel ges en översiktlig redovisning av internationella insatser på bioenergiområdet. I huvudsak berörs biodrivmedel eftersom transporter är den sektor som främst uppmärksammats i den internationella debatten. Det bör dock noteras att förändrings- takten är hög och att den statistik som presenteras därmed riskerar att snabbt bli inaktuell. Inom den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) finns det ett antal åtgärder som har koppling till bioenergi. Nedan följer en genomgång av vilka styrmedel som används för bioenergi inom EU och hur den nationella tillämpningen skiljer sig mellan medlems- länderna. När det gäller produktionssiffror för EU-länderna hänvisas till kapitel 10 Marknaden för biodrivmedel. Genom den lagstiftning som ligger till grund för EU:s gemen- samma jordbrukspolitik möjliggörs marknadsreglerande åtgärder för bioetanol tillverkad av jordbruksprodukter. Motsvarande möjlighet finns inte för etanol som tillverkats av andra råvaror. beslutade EU om en marknadsordning för etanol (rådets förordning 670/2003). Förordningen innehåller huvudsak- ligen regler om övervakning av marknaden för etanol. Medlems- länderna skall bl.a. informera kommissionen om produktion, 1TP PT Avsnitt 17.1 bygger på uppgifter från rapporter Bioenergi – ny energi för jordbruket Rapport 2006:1, Marknadsöversikt – etanol, en jordbruks- och industri- produkt, Rapport 2006:11 och Marknadsöversikt – Biodiesel, ett fordonsbränsle på fram- marsch, Rapport 2006:21. Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt försäljning och lagerhållning. På basis av medlemsländernas upp- gifter sammanställer kommissionen en marknadsbalans för EU:s totala etanolmarknad. Förordningen ger även utrymme för att införa import- och exportlicenser samt anger vilka regler som gäller vid utnyttjande av tullkvoter. Handel med etanol från tredje land Import av etanol från tredje land är belagd med tull. Genom de överenskommelser som har skett inom WTO har EU sänkt tull- nivån . Det senaste resulterade i att EU sänkte tullen för etanol 2000. I avvaktan på ett nytt ligger tullsatsen kvar på den nivå som nåddes 2000/01. EU:s tullar på etanol Genom olika handelsavtal ger EU förmånligare handelsvillkor för enskilda länder eller grupper av länder. Det är i synnerhet u- länderna som får dessa förmåner. Det pågår förhandlingar mellan EU och Mercosurländerna TPF2FPT angående en liberalisering av handeln. Etanol är en av de varor som föreslagits ingå i avtalet. Enligt det ursprungliga förslaget skulle etanol få importeras med lägre tull. Successivt skulle denna kvantitet utökas för att slutligen omfatta . Förhandlingarna har emellertid försenats och är ännu inte slutförda. 2TP PT , El Mercado Común del Sur, södra gemensamma marknaden, ekonomiskt block som utgörs av , , och grundades . Genom det s.k. Acuerdos de Complementación Económica, råder ett samarbete av lösare karaktär med (1996), (1996), (2004), (2004), (2004) och (2004). Dessa länder, utom , ingår i ett eget handelsavtal vid namn Andinska gemenskapen, sp. Comunidad (CAN). Målsättningen är att främja fri handel och varuflöde av både arbetskraft och kapital mellan länderna som tillhör . Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt ger utrymme för EU att bevilja exportbidrag till spritprodukter. Totalt får dessa exportbidrag maximalt uppgå till . Denna möjlighet har EU i stort sett utnyttjat men när det gäller just etanol har exportbidrag inte förekommit. Vid import av etanol krävs licens, export är däremot licensfri. Stöd till produktion av vinetanol på den inre marknaden EU:s marknadsordning för vin innehåller regler som innebär att återstoderna från vinframställningen måste destilleras och tas över av interventionsmyndigheten. Det finns också möjlighet till stöd för destillation vid onormalt stora överskott. Alkohol som på detta sätt tas över skall säljas genom ett anbudsförfarande för användning som bränsle. Maximalt får vinetanol per kvartal säljas som bränsle inom EU. är det 16 företag som är godkända köpare av vinetanol. /06 har anbudspriserna uppgått till per liter. Inom EU pågår arbetet med en reformering av marknadsordningen för vin. Det är inte klart vad detta kommer att resultera i men det är en allmän uppfattning att denna mycket kostsamma hantering inte är önskvärd. Försäljning av spannmål från interventionslager för tillverkning av bioetanol /06 inledde EU en utförsäljning av spannmål (råg) från interventionslager i för produktion av bioetanol. Totalt såldes knappt råg under marknadsåret. Prisnivån har understigit interventionspriset med per ton. Anled- ningen till att prisnivån är så låg är bl.a. att rågen har varit lagrad och att kvalitén är relativt dålig. Enligt Kommis- sionen var syftet med utförsäljningen dels att minska de stora och kostsamma lagren av råg, dels att ge bioenergisektorn ett extra stöd. Kommissionen har betonat att utförsäljningen /06 skall ses som ett försök och en utvärdering skall göras innan det blir aktuellt med nya utförsäljningar. Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt EU har den största produktionen av biodiesel i världen, 3,3 mil- joner ton av totalt () vilket är en uppskatt- ning för (se tabell 13.5). Av EU:s produktion står för 50 . Den huvudsakliga råvaran vid biodieselproduktion inom EU är raps (RME=rapsmetylester). EU har tillämpat frihandel för oljeväxter och för mjöl framställt vid oljeutvinning (bl.a. raps och sojamjöl). Det tas däremot ut en liten tull vid import av vegetabilisk olja och margarin. EU tillämpar inte exportbidrag eller interventionsuppköp för oljeväxter och vegetabilisk olja. Tull- skyddet för oljeväxtfrö och vegetabiliska oljor är lågt på de ledande marknaderna i världen. Många av världens länder tillämpar frihandel för oljeväxtfrö. För vegetabilisk olja tas det i regel ut en värdetull på några procent. 17.1.3Energigrödestöd och odling på uttagen areal I samband med jordbruksreform beslutades om att införa ett särskilt arealstöd för odling av energigrödor. Stödet är generellt och omfattar alla typer av grödor och energislag. Jordbrukarna får per hektar med en övre gräns för hela EU. Överskrids arealkvoten görs en generell nedjustering av stödet eftersom kvoten är gemensam för alla EU-länder. Det är dock endast de länder som tillämpar gårdsstödet som är berättigade till energigrödestödet. Av de nya medlemsländerna är det bara och som får det. För att undvika dubbla stöd är energigrödestödet omgärdat av ett omfattande regelverk. Det krävs bl.a. att odlingen sker på kontrakt och att lagren hålls åtskilda. kravet på uttagen areal infördes inom EU har det varit möjligt att odla energi- och industrigrödor på denna mark. Reglerna för odling på uttagen areal och för energi- grödestödet är likartade. EU:s reform av sockersektorn som genomfördes innebär att även sockerbetor kan odlas på uttagen areal och dra nytta av energigrödestödet. Sockerbetor som odlas för tillverkning av bioetanol räknas inte in i den nationella sockerkvoten. Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt Det finns statistik tillgänglig t.o.m. för hur stor areal som odlats med energigrödestöd inom EU (tabell 17.2). Statistik saknas däremot för odling på uttagen areal. Odling av energigrödor med stöd inom EU (45 /ha), hektar Källa: DG . 17.1.4Nationella regler i olika EU-länder Medlemsländerna i EU har möjlighet att genom nationell lagstift- ning ytterligare stödja användningen av biobränsle. I det följande ges exempel på nationell lagstiftning i några medlemsländer. Det viktigaste styrmedel som används för att gynna användningen av biobränslen i är skattebefrielse för bioetanol. Denna möjlighet att ansöka om befrielse från energi- och koldioxidskatt används . uppgår skattebefrielsen till per liter varav per liter är energiskatt och Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt per liter är koldioxidskatt. Den lägre skatten resulterar även i en momseffekt på per liter. Skattebefrielsen är kopplad till de företag som har ansökt och beviljats skattebefrielse. finns det knappt 20 företag som har skattebefrielse, medan endast hälften i realiteten har utnyttjat förmånen. tillämpar även andra förmåner för förnybara bränslen som t.ex. förmånligare beskattning av miljövänliga bilar samt fri parkering i vissa storstäder. Merparten av EU-länderna tillämpar någon form av förmåns- beskattning av biobränsle. I vissa länder ges full skattebefrielse medan man i andra länder tillämpar partiell befrielse. Det före- kommer även att nedsättningen är begränsad till en viss kvantitet. tillämpar befrielse från skatt vid användning av bio- bränslen. Samtliga biobränslen som används i ren form ges full skattebefrielse medan blandningar ges partiell befrielse. Obliga- torisk inblandning på (energiinnehåll) gäller från . Detta skall ökas till . är EU:s största tillverkare av bioetanol. har haft skattebefrielse för bioetanol . Något obligatoriskt in- blandningskrav finns inte. tillämpar skattebefrielse för bioetanol. Fr.o.m. skall allt drivmedel innehålla bioetanol (energi- innehåll), vilket skall öka med en procent fram . I ges skattelättnader för bioetanol. Skattebefrielsen är kvoterad och uppgår till per liter. Det finns även en skatt på utsläpp som främjar inblandningen av biodrivmedel. stödjer produktionen av bioetanol på flera sätt. Dels lämnas ett pristillägg på maximalt avsett för småskalig bioetanolproduktion. Dels medges skattelättnad vid inblandning av bioetanol i fossila drivmedel. Skattelättnaden är begränsad till odenaturerad bioetanol. har infört obligatorisk inbland- ning av biobränsle i bensin och diesel. Den skall öka enligt följande: , , , , år . I har ren biodiesel tidigare varit undantagen från beskattning och sedan slutet av är alla typer av biobränsle Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt Befrielsen gäller även för blandningar. Fr.o.m. infördes en skatt på per liter för ren biodiesel och per liter för inblandad biodiesel. Skatten kommer att höjas successivt t.o.m. . Fr.o.m. är det obligatoriskt att blanda in biodiesel i vanlig diesel. Den obligatoriska inblandningen beskattas som vanlig diesel. har infört skattelättnader för både biodiesel och bioetanol. Nedsättningen är partiell men inte kvoterad. /09 är det obligatoriskt att blanda in 2,5 volymprocent bio- bränslen i drivmedel. Detta skall ökas till 2009/2010/11. tillämpar partiell skattebefrielse och har infört en obligatorisk inblandning på (energiinnehåll) fr.o.m. . Denna mängd skall ökas successivt för att nå . Nationell lagstiftning inom EU Förmånsregler för användning av biodrivmedel inom EU, läget 2005 Full skattebefrielse (310 /m3) för ren biodiesel och blandningar upp Inga undantag i kraft ännu Inga undantag i kraft ännu Partiell skattebefrielse för en begränsad kvantitet. endast för blandningar. Full skattebefrielse för biodrivmedel minst till 2009. Inga undantag i kraft ännu Inga undantag i kraft ännu Full skattebefrielse för maximalt , även bränsle för uppvärmning kan omfattas. Full skattebefrielse för biodrivmedel. Full skattebefrielse för biodrivmedel minst till 2008. Skattereduktion för biodiesel och bioetanol på 0,20 £/liter Källa: Rapport 2004:1 och Rapport 2006:21. Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt har länge varit världens största producent av bioetanol. beräknas producera ungefär lika mycket. producerade och av totalt (uppskattningar) etanol . etanolproduktion är baserad på sockerrör och har världens lägsta produktionskostnad. Sockerrör har dessutom den högsta positiva nettoenergibalansen av alla råvaror för etanol- produktion vilket är en fördel med hänsyn till Kyotoprotokollet. har den högsta produktionen av etanol per capita. har den fjärde högsta produktionen per capita i världen och den näst högsta produktionen per capita inom EU. infördes i ett nationellt program för att öka användningen av inhemskt producerade biodrivmedel, Proálcool. Programmet bestod av ett garanterat pris per ton för hela etanolproduktionen, priset på etanolbränsle knöts till bensinpriset så att av detta pris garanterades. Dessutom gavs subven- tionerade lån till jordbruk och industri. Programmet blev mycket framgångsrikt och bioetanol fick en större marknadsandel än bensin. Det höga världsmarknadspriset på socker gjorde att sockret exporterades istället för att bearbetas till etanol. Detta gjorde att bränslet tog slut och många brasilianare övergav sina etanolbilar. Programmet avskaffades genom avreglering av etanolmarknaden. Det finns dock fortfarande vissa stöd kvar bl.a. i form av ett krav på att mellan 18 och 26 pro- cent etanol skall blandas in i bensin. Det ges även stöd till lagerhållning samt skattelättnader både för bränsle och för etanol- bilar. Importerad etanol till påförs en tull på av värdet. har även beslutat att till slutet av skall av dieselbränslet utgöras av biodiesel. Detta motsvarar en volym på . är målet och skall ha uppnåtts (). Huvudsakliga råvaror är soja, olika slags palmoljor och solros. Av odlingsbar mark odlas i nu- läget . 3TP PT Avsnitt 17.2 bygger på material hämtat från USDA:s hemsida: /wps/portal/usdahome och uppgifter från (se fotnot 1). Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt rör varav för etanolproduktion vilket mot- svarar av den odlade marken eller av den odlingsbara marken. Det finns således en mycket stor marktillgång som möjliggör en ökad etanolproduktion. Den planterade arealen sockerrör kommer att öka i . Detta kommer att öka den brasilianska etanol- produktionen till . Även mängden raffinerat socker kommer att öka eftersom ungefär hälften går till socker och hälften till etanol. Även om utländska investerare har intresserat sig för etanolproduktion är det fortfarande många som tvekar på grund av korruption, inflation, den dåliga infrastrukturen och den tillämpade skattepolitiken. har efter varit världens näst största producent av bioetanol. är de i princip jämnstora. och har av världsproduktionen vardera (preliminärt 2006). Produktionen av etanol i är företrädesvis baserad på majs. har tillämpat förmånsbeskattning för etanol som drivmedel. Det finns krav på inblandning i bensin. Flera lagar och initiativ, både federala och delstatliga, främjar produktion och användning av biodiesel. Utvecklingen av förnybara drivmedel har påskyndats av lagen om ren luft (the ) som trädde 1990. Enligt denna lag har de städer i som har mest luftföroreningar blivit tvungna att välja renare drivmedel. I Energy Policy Act finns bestämmelser om att en viss procent av federala fordon (andelen har ökat ) måste köras på alternativa icke-oljebaserade bränslen. införde USDATPF4FPT the Bioenergy Program som bl.a. innehåller inslag av direktstöd till producenterna. skrev president under den nya energilagen (Energy Policy Act of 2005). Lagen innehåller en landsomfattande standard för förnyelsebara bränslen (renewable fuel standard, RFS) som innebär att mängden förnyelsebara bränslen skall öka till 2012. The USDA Commodity gav 2006 bioenergiproducenter betalt för att de ökade produktionen, enligt ett särskilt ersättningssystem. Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt utgör bioetanol av den totala bensin- användningen i . Produktionen av bioetanol har inneburit en avsevärd förstärkning av lantbrukets inkomstmöjligheter . Utbudet av majs är emellertid begränsat och det kan konstateras att den inhemska odlingskapaciteten endast kan fylla en liten del av efterfrågan på bensin i . /06 används av den amerikanska till etanolproduktion och 2006/07 förväntas av skörden gå till denna produktion. De amerikanska myndigheterna följer den globala marknaden för majs noga eftersom en alltför snabb efterfrågeökning riskerar att pressa upp priserna och öka kostnaderna för både bränsle- och animalieproduktionen. tillämpas även skattekredit för biodiesel som är tillverkad av jungfruolja eller av olja som återanvänts. Produktionen baseras i huvudsak på soja. Produktionen av biodiesel har ökat med i snitt eller . USDA beräknar att produktionen kommer att nå över . Även här konstateras dock att råvaru- tillgången kommer att vara en begränsande faktor. I satsas stora resurser på forskning och utveckling för att kunna utnyttja cellulosabaserade råvaror. är världens tredje största etanolproducent. Målet för är att av den totala drivmedelsförbrukningen skall utgöras av förnybara drivmedel. Inblandningen är i vissa provinser. Etanolproduktionen är till baserad på majs. Den snabba expansionen av etanolproduktionen gör att troligtvis kommer att gå från att vara nettoexportör till att bli nettoimportör av majs. krävs en övergång till annan råvara för produktionen och siktar som de flesta andra länder på en övergång till cellulosa. En testanläggning för detta beräknas att tas i bruk . Biodieselproduktionen i befinner sig i en utvecklingsfas och produktionen uppgick till . Det finns problem med att få fram tillräckligt med råvara. Trots detta är planen att skall producera . Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt Den snabba expansionen på biodrivmedelsområdet påverkar självförsörjningsgraden på livsmedel negativt. Det finns en risk att detta får satsningen på biodrivmedel att bromsas upp. Kinesiska aktörer försöker därför förlägga produktion i andra länder för att säkra importen. Bl.a. har man försökt köpa en brasiliansk etanol- fabrik för att därifrån importera på kort sikt. Detta motsvarade av etanolexport . stod för av världens etanolproduktion (1,) och var därmed fjärde största producentland. Redan under blandades etanol i ben- sinen i men när bensinpriserna sjönk avvecklades inbland- ningen. När oljechockerna kom och miljöförstöringen började göra sig påmind blev åter intresserat av etanol men oljebolagen har motarbetat en satsning. blev problemen med miljöförstöring i städerna uppmärksammat som ett akut problem p.g.a. det snabbt ökande antalet bilar som oljeberoendet har ökat. Av dessa orsaker och för att leva upp till Kyoto- protokollet skapades ett bränsle-etanolprogram. Bl.a. inför- des inblandningskrav på i vissa delstater och unions- territorier. Det var dock problem med tillgång på den viktigaste råvaran melass vilket är en biprodukt i sockerproduktionen. Melass får inte handlas mellan olika delstater i . Priset på etanolen blev för högt och såldes till den kemiska industrin i stället för som drivmedel eftersom det gav sämre betalt. I finns cirka 300 etanolfabriker varav 122 fabriker kan producera vattenfri etanol som kan användas som bränsle. Fabrikerna producerar inte med full kapacitet . olje- bolag har ingått avtal med om att köpa etanol för inblandning i bensin. har planer på att plantera ett visst oljefröträd (Jatropha) för tillverk- ning av biodiesel. Jatrophans olja är oätlig och trädet tål torka och kan odlas på ickejordbruksmark. Regeringen planerar att utöka nuvarande försök med B5 (diesel biodiesel) 2006/2007 och introducera B20 till 2011/2012. Jordbruket som producent av bioenergi internationell översikt har som mål att av bensinförbrukningen skall utgöras av . Det finns förslag om att totalt 5 pro- cent av drivmedelsförbrukningen skall utgöras av förnybara driv- medel .