sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — i har funnits med som en viktig utbildnings- och forskningshögskola sedan 33TP PT U63, SOU 1965:1112. Andra exempel på förändring av huvudmannaskap är de högskolor som är föregångarna till universiteten i och . Högskolorna bildades med enskilda huvudmän 1891 respektive 1878 och fick statliga huvudmän först respektive 1960. ombildades två statliga högskolor till stiftelser av medel från löntagarfonderna. Högskolorna förfogar över sin egen kapitalbas och åtnjuter större autonomi i det svenska högskole- systemet än de statliga lärosätena. Den ena av dessa högskolor, , har rötter i som bildades . Högskolan fick statligt huvudmannaskap 1937 för att sedan ombildas med en stiftelse som huvudman. Den andra är . Överföring av huvudmannaskapet för sjuksköterskeutbildningen och andra vårdutbildningar från lands- tingskommunerna till staten 2001 är ett annat exempel. Det finns , utöver de ovannämnda, ytterligare nio enskilda utbildningsa- nordnare med examensrätt och statsbidrag. Det svenska högskole- landskapet har således inte varit så enhetligt som det i förstone kan te sig. En ny organisation för den grundläggande högskoleutbild- ningen och därmed stora förändringar i högskolelandskapet skedde i samband med högskolereform. Ett behov av förändringar i utbildningssystemet hade växt fram ur den stora studenttill- strömningen . Reformen innebar bl.a. att det mesta av den eftergymnasiala utbildningen sammanfördes till begreppet högskolan.TPF34FPT Till den högre utbildningen och högskolan fördes de konstnärliga utbildningarna i , var och en som själv- ständig enhet,TPF35FPT medan de konstnärliga utbildningarna i och gick upp i respektive universitet. Även social- och journalisthögskolor liksom lärarutbildning och annan pedagogisk yrkesutbildning fördes till högskolan och införlivades med univer- sitet och högskolor på berörda orter. Också vårdutbildningarna fördes till högskolesektorn. Därutöver tillkom flera nya högskolor i samband med reformen ofta genom en sammanslagning av befintlig högskoleutbildning med befintlig lärarutbildning eller socionomutbildningTPF36FPT Den yrkestekniska högskoleutbildningen 34TP PT Princippropositionen 1975 och den slutliga propositionen 1977 (Prop. 1976/77:59). 35TP PT , , , Kungl. i , i . 36TP PT Utöver tidigare nämnda konstnärliga högskolor bildades följande högskolor 1977: , /, /, /, , , , , /, , och . (YTH) permanentades och blev även den en del av högskolan. Tillkomsten av nya högskolor innebar att, utöver universiteten och fackhögskolorna med både grundutbildning och forskning, etable- rades högskolor med enbart grundutbildning. omfattade högskolan omkring 100 000 studerande. Då reformen 1977 innebar att högskolebegreppet vidgades fördes därmed ytterligare 46 000 studenter till högskolan. omfattade den svenska högskolan totalt drygt 150 000 studenter. efter krigsslutet byggdes högskolan således ut mer än tiofalt. skedde det ingen egentlig utbyggnad av den högre utbildningen. Men det skedde en kraftig omfördelning av utbildningskapaciteten till tekniksektorn som utbild- nings- och vårdsektorerna minskade något. Nästa stora utbyggnad av högskolesektorn inleddes och innebar en kraftig byggnad av högskolan . Den ledde till att högskolan vid slutet av decenniet omfattade drygt 285 000 studenter. Denna utbyggnad kom i stor utsträckning att ske inom de befintliga läro- sätena. tillkom Högskolorna i , , /och /samt Högskolan på . Högskoleutbildningarna i avskilj- des från och bildade den nya , som expanderade kraftigt . byggdes upp från grunden efter ett riksdagsbeslut . Utbygg- naden av den högre utbildningen i södra hade då utretts . Även denna högskola expanderade snabbt. Den svenska högskoleutbildningens utveckling från elit- till massutbildning tog riktig fart . Elitutbildning har av beskrivits som när av en årskull fortsätter studera efter gymnasiet och massutbildningen när av en årskull fortsätter till högre studier. hade ingen åldersgrupp en övergångsfrekvens till högre utbildning som nådde 30 procent.TPF37FPT är situa- tionen radikalt förändrad, då har övergångsfrekvensen bland per- soner , stigit till 50 procent.TPF38FPT Utvecklingen från elit- till massutbildning kan också exemplifieras med att antalet studen- ter i grundutbildningen i har ökat från 14 000 till över 37TP PT 1995: Årsrapporten /95 för universitet och högskolor, s. 39. 38TP PT rapportserie 2007:33 R, s. 16. Det finns fler forskarstude- rande än det fanns studenter på grundutbildningsnivå . 1.2.2Separationen mellan utbildning och forskning Den ökade tillströmningen av studenter innebar också ett ökat behov av undervisning för vilket det saknades professorer. För grundutbildningens behov inrättades därför tjänster som univer- sitetslektorer, vilket var det första steget mot en separation mellan utbildning och forskning. Dessa tjänster skulle inte innehålla någon forskning, men det fanns inget formellt hinder för en universitets- lektor att tjänstgöra inom forskarutbildningen. U68 förordade i sitt betänkande Högskolan att det fortfarande borde finnas tjänster avsedda företrädesvis för forskning och forskarutbildning respek- tive företrädesvis för grundutbildning, men pekade på att det borde finnas en stor frihet att nyttja lärarresurserna och att de inte skulle vara bundna i den ena eller andra verksamhets- grenen.TPF39FPT Vid de filosofiska fakulteternaTPF40FPT var det fritt tillträde till studier. Den obegränsade antagningen möjliggjordes av att lärosätena fick resurser till utbildning genom det s.k. automa- tiksystemet – ett resurstilldelningssystem som innebar att resur- serna till olika utbildningar inom de filosofiska fakulteterna anpas- sades till antalet studenter utan några definitiva begränsningar motsvarande dagens takbelopp. fick 1966 i uppdrag att utreda en fastare organisation av grundutbildningen. Förslaget från arbets- gruppen UKAS hade till syfte att effektivisera utbildningen vid de filosofiska fakulteterna genom att införa fasta studiegångar. Högskolereformen 1977 avsåg huvudsakligen grundutbild- ningen och innebar bl.a. att en omfattande centralplanering inför- des av utbildningsutbudet på statsmaktsnivå. Dimensioneringen av allmänna utbildningslinjer och yrkesinriktning av merparten av högskoleutbildningen blev de viktigaste förändringarna av refor- men. Högskolan blev slutstenen i byggandet av den offentliga skolan med grundskola och gymnasieskola som de två första nivåerna. Idealet var att högskolan skulle inrymma all eftergymna- 39TP PT SOU 1973:2, kap. 6.6. 40TP PT Humanistisk, samhällsvetenskaplig och matematisk-naturvetenskaplig fakultet. sial utbildning och i princip inkludera så många som möjligt i en ungdomskull. En central myndighet och högskoleämbetet (UHÄ) fick ansvar för att utarbeta förslag till dimensionering av den grundläggande högskoleutbildningen. Dessutom infördes sepa- rata beslutsorgan för utbildning och forskning på universiteten. Reformen fullföljde den utveckling mot en skarp gräns mellan grundutbildning och forskning som påbörjats bl.a. genom inrättande av universitetslektorat utan automatisk rätt till forskning. 1.2.3Högskolor – också institutioner för forskning? och kompetensutveckling () inrättades med löntagarfondmedel . Utbildning och forskning – Kvalitet och konkurrenskraft framhöll regeringen, genom utbildningsminister , sin avsikt att förstärka forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna.TPF41FPT Avkastningen på det kapital som avsattes till skulle gå till profilforskning vid dessa lärosäten inom särskilda styrke- områden i samarbete med näringslivet. Medlen skulle skapa möjlig- heter för mindre och medelstora högskolor att ingå avtal om forskningssamarbete i första hand med lokala företag. Forsk- ningens inriktning skulle vara ett led i högskolans profilering och ha koppling till dess grundutbildning. Förslagen i propositionen bifölls av och har därefter fastställts i ändamålsparagrafen i stiftelsens stadgar. I budgetpropositionen 1997TPF42FPT föreslogs ytterligare utbyggnad av de mindre och medelstora högskolornas forskning. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen föreslog att de mindre och medel- stora högskolorna samt i och Idrotts- högskolan i skulle tilldelas kraftigt ökade och perma- nenta forskningsresurser. Dessa resurser skulle fritt disponeras av respektive högskola så att högskolan kunde utveckla forskning under eget ansvar. Regeringen gjorde också bedömningen att högskolornas forskningskontakter med näringslivet och med universitet och högskolor med fakulteter borde fördjupas. Vidare föreslog samma regering i den forskningspolitiska propositionen 41TP PT Prop. 1993/94:177, s. 49. 42TP PT Prop. 1996/97:1, Utgiftsområde 16, s. 79. Forskning och samhälle som utarbetades under ledning av den dåvarande utbildningsminister ändringar i stiftelselagen (1994:1220). Ändringarna i lagen syftade till att regeringen skulle kunna utse och entlediga ledamöter i stiftelsernas styrelser. I propositionen framhölls Att regeringen utser ledamöterna främjar också den samordning mellan stiftelsernas insatser och andra statliga insatser på främst forskningens område vilken är av synnerlig vikt för de samlade statliga insatserna skall ge så stort utbyte som möjligt.TPF43FPT Ändringarna motiverades med att det för stiftelser som bildats av staten finns ett starkt offentligt intresse av att föreskrifterna om förvaltningen utformas med respekt för demokratiska principer och för det allmännas bästa. De lärosäten som tidigare kallades mindre och medelstora högskolor har genom de ovan redovisade besluten fått ekonomiska förutsättningar för en uppbyggnad av forskning. har sedan starten lämnat i stöd till forskning vid dessa lärosäten. Till detta kommer bidragen från näringslivet dvs. betydande insatser som kommer att fortsätta eftersom aviserat att man kommer att inrikta arbetet framöver på särskilt stöd till utvecklingen av forskningsmiljöer vid högskolorna. inträde på arenan och de forskningssatsningar myndigheter som stött tillsammans med framväxten av ett system med de fakultetsliknande vetenskapsområdena vid högskolorna (se vidare avsnitt 2.2.) har brutit upp den tidigare markerade gränsen mellan universiteten som utbildnings- och forskningsinstitutioner och högskolorna som enbart utbildnings- institutioner. Givetvis kan denna utveckling också ses som en del av konsekvenserna av kunskapssamhällets framväxt och därmed näringslivets ökade behov av kvalificerad forskning och yrkes- utbildning, uttryckt i behovet av en utökad dimensionering av högskolornas forskningsverksamhet. måste frågan ställas om högskolorna ska utvecklas mot att bli miniuniversitet. Enligt 2:s uppfattning borde de ha en annan förebild och spela andra roller. 43TP PT Prop. 1996/97:5, s. 46. 1.2.4Kvantitets- och volymtänkande vid vägs ände? Den grundläggande högskoleutbildningen – utbildning på grundnivå och avancerad nivå – har genomgått en kraftfull expansion . har på respektive regerings förslag beslutat om utbyggnad av grundutbild- ningen , med några undantag, . Resultatet av utbyggnaden är att antalet helårsstudenter har mer än fördubblats . Antalet har ökat från cirka 143 000 /91 till drygt 300 000 helårsstudenter , vilket innebär en ökning med 157 . Därefter har antalet minskat till cirka 285 000 helårsstudenter . I budgetpropositionen angav den dåvarande social- demokratiska regeringen följande: Andelen ungdomar som går vidare till högre studier har stigit kraftigt – av alla ungdomar mellan går vidare till högskolan. Men siffran måste höjas. av en årskull skall kunna gå vidare till högskolan.TPF44FPT Därmed hade femtioprocentsmålet, som ett rent kvantitativt mål, etablerats. Femtioprocentsmålet som uttrycker hur stor andel av samtliga ungdomar som bör gå vidare till högre utbildning, motiverades i propositionen med att en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen behövs för att bereda en allt större andel av ungdomskullar plats i högskolan men även för att vuxna skall kunna få utnyttja den högre utbildningen. Det redovisades dock inte varför just av en årskull skall gå vidare till högre utbildning. Femtioprocentsmålet underbyggdes alltså inte med några fakta, studier, beräkningar eller andra underlag. förslag i budgetpropositioner om utbyggnad av grund- utbildningen har motiverats dels av efterfrågan från studenterna, dels av arbetsmarknadens behov. Efter att femtioprocentsmålet har etablerats saknas andra motiv än femtioprocentsmålet för rege- ringens förslag till fortsatt utbyggnad. Inte heller när det framgår av budgetpropositionerna att läro- sätena har haft svårigheter att rekrytera studenter till alla beslutade platser, ifrågasätts eller omprövas målet. Lärosätenas svårigheter att rekrytera studenter i den omfattning som anges i deras uppdrag framgår av den resultatrapportering som lämnas i budgetproposi- tionerna. I budgetpropositionen 1999 redovisas följande resultat beträffande lärosätenas mål för antalet helårsstudenter totalt och 44TP PT Prop. 1998/99:1, s. 83. antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik (NT) : 1 lärosäte har inte uppnått sitt utbildningsmål; 3 lärosäten har inte uppnått sina NT-mål. I budgetpropositionen 2001 redovisas följande resultat : 13 lärosäten har inte uppnått sina utbildningsmål; 19 lärosäten (vilket innebär ) har inte uppnått sina NT-mål. Trots detta föreslår den dåvarande rege- ringen i samma budgetproposition en fortsatt utbyggnad av grund- utbildningen. I budgetpropositionen redovisas att det i regleringsbrev har angetts att de lärosäten som hade svårigheter att rekrytera studenter inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena i stället borde öka utbudet av utbildningar inom andra områden med stor efterfrågan. Målet är enligt budgetpropositionen att utnyttja alla platser som ryms inom takbeloppen. Utnyttjandet av platser och takbelopp har således blivit överordnat och några förnuftsmässiga motiveringar till en fortsatt utbyggnad finns inte alls. Anvisade anslagsmedel skall utnyttjas till varje pris. Femtio- procentsmålet gäller. Den nuvarande regeringen föreslog dock i budgetpropositionen att den tidigare föreslagna fortsatta utbyggnaden inte skulle genomföras. 2 anser att volymjakten inom den högre utbildningen har blivit alltför dominerande. Detta beror dels på resurstilldelnings- systemet med en omedelbar effekt på intäkterna av förändringar i antalet helårsstudenter och helårsprestationer, dels på att just femtioprocentsmålet varit så starkt betonat. En utbyggnad av utbildningen behöver dessutom inte medföra ett ökat antal nybörjare i högskolan – platsökningen kan helt och hållet användas för förlängda studietider. Ökningen av antalet platser – eller helårsstudenter – resulterade inte i motsvarande ökning av antalet nybörjare framför allt under den första halvan av decenniet, eftersom studietiderna generellt för- längdes, vilket också var önskvärt från den dåvarande borgerliga regeringens sida. Bland annat bidrog införandet av en fyraårig magisterexamen starkt till att förlänga studietiderna. Å den andra sidan kan antalet nybörjare öka trots att det totala antalet helårs- studenter minskar, vilket har inträffat . När arbets- marknaden är god lämnar studenterna högskolan snabbare än när motsatt läge råder. Även beträffande forskarutbildning har de kvantitativa målen betonats starkt, medan de budgetmässiga förutsättningarna har Fördubblingsmål avseende examinationen i forskar- utbildningen har förekommit . forsk- ningspolitiska proposition Om forskningTPF45FPT framfördes av den dåva- rande socialdemokratiska regeringen att det fanns skäl att fördubbla examinationen inom forskarutbildningen. Examina- tionen uppgick då till omkring 1 200 doktorsexamina . 1993 preciserade regeringen, som då var borgerlig, målet till att för- dubbla examinationen . senare ansåg Forskning 2000, den parlamentariska kommitté som hade till uppdrag att se över den svenska forsk- ningspolitiken, att forskarutbildningens dimensionering var till- räcklig.TPF46FPT Då examinerades cirka 2 000 doktorer . I den proposition om Vissa forskningsfrågor som lämnades av den dåvarande socialdemokratiska regeringen , anfördes dock att behovet av forskarutbildade var större än examinationen kunde täcka och att examensmålen borde höjas på sikt.TPF47FPT I regeringsförklaringen framförs åter fördubblingsmålet för forskarutbildningen, av en socialdemokratisk regering. De examinationsmål som redovisades i budgetpropositionen 2001 innebar inte en fortsatt fördubbling utan en ökning med . Målen justerades då också mellan olika vetenskapsområden. Till grund för denna bedömning låg enligt propositionen utfallet av antalet examina i forskarutbildningen samt den hittillsvarande anslagsutvecklingen. Vidare anförs att behovet av forskarutbildade är stort såväl inom högskolan som på arbetsmarknaden utanför högskolan. Slutligen konstateras att som långsiktigt mål gäller att det årliga antalet examina i forskarutbildningen bör fortsätta att öka efter 2004. forskningspolitiska proposition redovisas en något annorlunda bild av regeringen. Då framhålls att de postdoktorala insatserna måste ges hög prioritet och att målen för antalet examina inom forskarutbildningen –2008 inte är satta för att åstadkomma en ytterligare fördubbling av antalet examina, vilket tidigare varit regeringens ambition. I stället bör antalet forskarassistenter och biträdande lektorer ökas.TPF48FPT Den nuvarande regeringen har i budgetpropositionerna redovisat att som planeringsförutsättning för perioden –2012 45TP PT Prop. 1989/90:90. 46TP PT SOU 1998:128, Forskningspolitik. 47TP PT Prop. 1998/99:94. 48TP PT Prop. 2004/05:80. SOU 2007:81 Identitet och samspel gäller att antalet examinerade i forskarutbildningen bör ligga på minst samma nivå som –2008 vilket innebär totalt drygt 10 000 examinerade, dvs. cirka 2 500 examinerade . En bedömning som ligger fast i budgetpropositionen . konstaterar i sin senaste årsrapport att efter den ständiga och kraftiga ökningen av examinationen som har fördubblat antalet doktorsexamina har antalet examina nått en platå.TPF49FPT var antalet praktiskt taget oför- ändrat jämfört med de båda föregående åren, och uppgick till 2 750 doktorsexamina. Enligt verket är det uppenbart att med nuvarande nybörjarantal för forskarutbildningen kommer antalet examina för den period som följer efter 2008 att bli lägre än det som anges i målen för perioden –2012. har genom utbyggnaden ökat andelen av befolkningen med forskarutbildning , från 1990 till . Detta motsvarar 50 000 individer. I internationella jämförelser () har tagit täten när man relaterar anta- let forskarexamina till befolkningens storlek och ålderssamman- sättning enligt . De ständigt ökade målen för antalet examina i forskarutbild- ningen har förutsatt betydande extern finansiering. I forsknings- propositionen Forskning och förnyelse framhöll den dåvarande socialdemokratiska regeringen att forskarutbildningen huvudsak- ligen bör finansieras med direkta statsanslag till berörda lärosäten.TPF50FPT Enligt de enkätsvar 2 fått från lärosätena har denna ambition i praktiken infriats främst vad gäller det humanistisk-samhällsveten- skapliga området och till viss del för det naturvetenskapliga områ- det medan de medicinska och tekniska områdena har en låg andel studiefinansiering inom de direkta statsanslagen, på sina håll . 2:s genomgång av den kvantitativa utbyggnaden av utbild- ningen visar att inga kvalificerade analyser eller bedömningar av förutsättningarna för utbyggnad ligger till grund för förslagen så som de redovisats i propositioner. Besluten om utbyggnaden och femtioprocentsmålet bekräftar statsvetaren iakttagelse att politiskt beslutsfattande i har övergivit grund- i den svenska demokratiska reformismen som innebar att alla större politiska reformer grundades på ett gediget faktaunder- 49TP PT rapportserie 2007:33 R Universitet & högskolor. 50TP PT Prop. 2000/01:3. Identitet och samspel SOU 2007:81 Inte minst det svenska utredningsväsendet var ett tydligt uttryck för detta.TPF51FPT Som 2 tidigare konstaterat (se avsnitt 1.1.3) har den nuvarande regeringen i Budgetpropositionen pekat på hur den kraftiga ökningen av antalet utbildningsplatser fått negativa effekter på kvaliteten, exempelvis genom att den lärarledda under- visningstiden minskat och att antalet studenter per lärare har ökat.TPF52FPT Formuleringen kvalitet i den högre utbildningen är frek- vent i regeringens texter. Kvantitativ iver har – åtminstone i teorin – ersatts med kvalitativ eftertänksamhet. Antalet registrerade studenter i högskolan har ökat men minskade registreringarna /05 och minskningen fortsatte även /06. Antalet nybörjare har legat i stort sett stabilt och till och med ökat med någon procent. Ökningen utgörs av utländska studenter medan äldre nybörjare, , minskar liksom i viss mån även yngre nybörjare. Mindre än hälften av alla nybörjare är . Det innebär att spridningen i ålder är stor vid svenska lärosäten eftersom samma organisation innehåller både utbildning för dem som kommer direkt från gymnasieskolan och utbildning för dem som återkommer till utbildningssystemet efter längre eller kortare perioder på arbetsmarknaden.TPF53FPT Detta som inslaget av utländska studenter ökat markant. Efterfrågan på högskoleutbildning förefaller ha nått en viss mättnad om än inte bland utländska studenter. Sektorn mellan gymnasieskolan och högskolan växer stadigt och högskolan kan inte, enligt 2:s uppfattning, ta ett utökat ansvar för denna verksamhet, utan måste i stället konkurrera uppåt i utbildningssystemet. Utbildningspolitiken kan generellt sägas karakteriseras av en politik som gått ut på att alla är lika, eller åtminstone att alla ska vara lika, vilket resulterat i att alla borde ha blivit lika. Att erkänna olikhet och mångfald i utbildningsutbud och -inriktning är en trend som vunnit insteg i det allmänna medvetandet först . 51TP PT 2003, s. 9. 52TP PT Prop. 2007/08:1, Utgiftsområde 16, s. 85. 53TP PT rapportserie 2007:33 R, s. 15. Å andra sidan kan vi beträffande forskningen och forskarutbild- ningen konstatera att det vid början av den senaste trettioårs- perioden fanns ett renodlat system med forskningsuniversitet och ett system i vardande med undervisningshögskolor. Under perio- den har landskapet förändrats högst betydligt, med forsknings- stiftelser, vetenskapsområden och fasta forskningsresurser vid hög- skolorna. Hur ser de framtida behoven ut? Vilket utbildnings- och forskningspolitiskt landskap bör eftersträvas? Diskussionerna kring den framtida högskolans utformning och behovet av att svenska lärosäten orienterar sig mot nya roller har uppmärksammats genom flera initiativ, av vilka utredningen vill lyfta fram några exempel. Stiftelsen arrangerade ett internationellt semina- rium som hölls vid stiftelsens ordförandes, , av- gång. Här ställdes frågan om det europeiska forskningsuniversitetet endast kan betraktas som en historisk parentes.TPF54FPT Kungl. Veten- skapsakademien har engagerat sig och bildade ett forsknings- strategiskt utskott . Ett annat exempel är Kungl. Ingenjörs- projekt som avrap- porterades förra sommaren.TPF55FPT senast har givit en arbetsgrupp i uppdrag att arbeta fram en intern strategi- och handlingsplan kring det framtida högskolelandskapet. Följande bakgrund har skisserats för upp- draget: Alla högskolor och universitet har som gemensam högskolesektor en ökande betydelse för samhället. Gemensamt uppdrag och regelverk liksom gemensamma utmaningar och utvecklingsbehov förenar oss som en sektor i samhället. Inom denna gemensamma ram finns också varierande grad av olikheter mellan högskolor och universitet men också mellan högskolor och mellan universitet. Trots samma uppdrag och trots likheter innebär det olikheter i forskning, utbildningsutbud, specialisering, ägandeform, administration, intressen och priorite- ringar. Olikheterna har accentuerats som gemensamma problem och uppgifter också blivit tydliggjorda.TPF56FPT