sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — Det innebär att olika kompetenser etablerades i samma lokaler, som avsikten var att upp- rätthålla en tydlig ansvarsfördelning mellan myndigheterna. På AUC finns personal från Arbetsförmedlingen, kommunen och . Dessa tar gemensamt ansvar för främst lång- tidsarbetslösa och personer med ekonomiskt bistånd. Vid AUC genomförs kartläggningar av den enskildes kompetens och som sedan används i individuella utvecklingsprogram. Dessa ligger sedan till grund för att matcha arbetssökande i förhållande till de lediga arbetena.TPF27FPT På AUC kan arbetssökande och enskilda 26TP PT SOU 2005:29, Storstad i rörelse, Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstads- politikens lokala utvecklingsavtal. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd med ekonomiska bistånd bland annat delta i arbetssökaraktiviteter, matchningsinsatser, praktik och arbetsträning. Jobbmatchning i kombination med utbildning samt extra resurser för stöd, motivation och vägledning till de arbetssökande ligger till grund för innehållet på AUC. Centrumet har dessutom kommit att bli ett nav för näringslivs- och arbetsmarknadsfrågor. Resultat av den förda storstadspolitiken Utvärderingarna konstaterar att den högt ställda övergripande målsättningen att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen är orimlig och orealistisk i förhållande till vad som kan åstadkommas i de berörda bostadsområdena genom lokala utvecklingsavtal. Dessa övergripande mål kan inte lösas på lokal nivå. När det gäller sysselsättningsskapande åtgärder är det svårt att uttala sig om förändrade sysselsättningsnivåer kan kopplas till de insatser som genomförts inom ramen för storstadssatsningen, eller om det snarare beror på generella förändringar på arbetsmark- naden. Som exempel kan nämnas att vart och ett av AUC-kontoren i , Hyllie, Fosie och hade en genom- strömning på cirka 1 200–1 500 personer , och anser att de lyckas väl med uppdraget att få ut folk i arbete eller ordinarie utbildning.TPF28FPT I AUC-överenskommelsen finns ett övergripande mål att av dem som deltagit ska få arbete eller reguljär utbildning. uppgick den andelen till för AUC och för som helhet. hade andelen minskat till för AUC respektive för hela . Antalet personer som från AUC gick till arbete eller stu- dier ökade emellertid. Orsaken är att mängden utskrivna personer ökade förhållandevis mer än mängden personer till arbete och studier.TPF29FPT I till regeringen ger de sin syn på varför det ekonomiska biståndet inte har påverkats mer av storstads- satsningen. En tänkbar hypotes är att de som får det bättre (dvs. är beroende av ekonomiskt bistånd och/eller har fått anställning) flyttar från de aktuella områdena som ingick i storstadssatsningen. Detta skulle i så fall vara en bidragande orsak 28TP PT , s. 17. 29TP PT kommun, Integrations- och arbetsmarknadsutskottets årsanalys . Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd till att områdena inte förändras så mycket eftersom de som flyttar in i större utsträckning är beroende av ekonomiskt bistånd än de som flyttar ut.TPF30FPT En utvärdering finns om samarbetet på AUC. Även om denna samverkan medför dubbelarbete är de tillfrågade överens om att samverkan innebär att myndigheternas resurser används mer effek- tivt. Det råder också en allmänt utbredd samstämmighet kring förtjänsterna av myndighetssamverkan. Samverkan uppfattas av de berörda aktörerna resultera i att individens behov sätts i centrum på ett sätt som inte varit möjligt annars. Att de tre myndigheterna var samlokaliserade innebär att kommunikationen mellan de respektive handläggarna ökar. Därigenom erbjuds handläggarna en helhetsbild av individens situation, vilket innebär att man snabbare kan sätta in relevanta åtgärder.TPF31FPT Utvärderingsprogram för lokala utvecklingsavtal I direktiven till utredningen framgår att samråd ska ske med utredningen om utvärderingen av de lokala utvecklingsavtalen (Ju 2003:10), vars uppgift är att lämna förslag på ett långsiktigt nationellt utvärderingsprogram för lokala utvecklingsavtal. I utredningens betänkande föreslås att ett institut med en tvärpolitisk och tvärsektoriell inriktning på utvärdering av urban politik ska inrättas, urban politik (IUUP). Institutet ska enligt förslaget fungera som ett separat och oberoende statligt institut, i syfte att säkerställa en långsiktig struktur för utvärdering, tillvaratagande av erfarenheter och främja kunskapsuppbyggnaden kring det politikområdet. Institutet bör vara sektorsövergripande med en tvärvetenskaplig inriktning för att möta utvärderingsbehoven från ett politikområde som överbryggar ett flertal politik- och sakområden. Institutets upp- gifter kan översiktligt beskrivas utifrån en rad stödord: 30TP PT (2005), Socialbidragsutvecklingen inom storstadssatsningen stadsdelar, rapport till regeringen enligt uppdrag i regleringsbrev . 31TP PT Tranquist, J. (2001), Med individen i fokus. En process- utvärdering av Arbets- och utvecklingscentra i En. processutvärdering av Arbets- . Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd Samla och koordinera olika kunskapskällor inom sakområdet. Utvärdera, vilket innebär att initiera och genomföra utvärde- ringar och förstudier eller uppdra åt externa aktörer att utvärdera. Erfarenhets- och kunskapsutbyte. Stödja och främja genom att erbjuda en interaktiv möjlighet för aktörer på politisk, organisatorisk och praktisk nivå att få stöd, utbildning eller konsultation när det gäller utvärdering av insatser i politikområdet. Utredningens förslag omfattar i första hand en principiell struktur för ett nationellt utvärderingsprogram. För att kunna realiseras behöver förslaget ytterligare beredas av instanser med relevant kompetens, så att man får en mer detaljerad uppfattning om kost- naderna. Utredningens preliminära bedömning är att detta institut i ett första skede bemannas med 10–15 personer. Förslaget skulle medföra kostnader på uppskattningsvis 7–, exklusive kostnader för lokaler.TPF32FPT Ett område där kommuner och arbetsförmedlingar samverkar är ungdomsområdet. Många av ungdomarna som man samverkar runt är arbetslösa och i behov av eko- nomiskt bistånd. Arbetsmarknaden för ungdomar skiljer sig generellt från andra gruppers. Ungdomsarbetslösheten är ofta högre än den reguljära arbetslösheten som ungdomars arbetslöshetsperioder är generellt sett kortare. har svenska kommuner haft möjlig- het att ansvara för arbetsmarknadsprogram för ungdomar mellan . Förutsättningen är att kommunen och den lokala arbetsförmedlingen har tecknat ett avtal om detta. Ansvaret inne- bär att kommunerna kan anordna sysselsättning inom två program, det kommunala ungdomsprogrammet (KUP) och ungdomsgaran- 32TP PT Storstad i rörelse, Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala ut- vecklingsavtal. Slutbetänkande av Utredningen om utvärdering av lokala utvecklingsavtal, 2005. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd tin (UG).TPF33FPT KUP vänder sig till ungdomar som fyllt 18 men inte , medan UG riktar sig till personer . Kom- munen ersätts av staten för den verksamhet som bedrivs. Möjligheten att bedriva ungdomsinsatser är frivillig för kom- munerna. Däremot har kommunerna ett lagreglerat ansvar för ung- domar att erbjuda gymnasieplats till alla ungdomar i kommunen som är . Kommunala ungdomsprogram (KUP) Åtgärden infördes och innebär att kommunerna kan välja att ta över ansvaret för arbetslösa ungdomar som fyllt men inte . Syftet med KUP är att insatsen ska ge utbildnings- eller yrkeserfarenhet som kan motivera till fortsatta studier.TPF34FPT Program- met ska innehålla praktiska och teoretiska moment och i de flesta kommuner erbjuds deltagarna praktik eller utbildning. hade 265 kommuner av 290 avtal om KUP.TPF35FPT I lagen anges endast att kommunerna får anordna praktik eller annan verksamhet till arbetslösa ungdomar, utan att mer i detalj precisera vad verksamheten bör innehålla. Kommunerna har därför stor frihet när det gäller utformningen av den verksamhet de be- driver inom det kommunala ungdomsprogrammet. Detta betyder att innehållet kan variera mellan kommunerna och att så är fallet bekräftas också i de uppföljningar som gjorts.TPF36FPT I Arbetsmark- nadsstyrelsens förslag till samarbetsavtal för KUP beskrivs dock ett innehåll och en inriktning för verksamheten, och formellt har Arbetsförmedlingen möjligheten att begränsa vilken verksamhet kommunerna får bedriva inom programmet. En utvärderingTPF37FPT från (1997) visar att verk- samheten efter åtgärdens införande främst bestod av praktik, men också att en mindre andel av ungdomarna deltog i utbildning eller en kombination av utbildning och praktik. utvärderingar visar att drygt hälften av praktikplatserna var inrättade i privata företag medan en dryg tredjedel genomfördes 33TP PT Regleras i lag (2000:625) och förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 34TP PT (2004a). 35TP PT (2004b). 36TP PT Se t.ex. , 1997. 37TP PT (1997), Kommunernas ansvar för arbetslösa ungdomar – En utvär- dering. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd Fördelat på branscher återfanns av praktikplatserna inom handel, restaurang eller service, inom offentlig service, inom industri eller hantverk och inom andra områden som skogs- och jordbruk eller kontor och ekonomi. Den genomsnittliga tiden i åtgärd var , men av ungdomarna del- tog i verksamhet längre än fyra månader.TPF38FPT Ungdomsgarantin erbjuds ungdomar mellan . Avtalet innebär att kommunen blir skyldig att erbjuda en aktiverande och utvecklande insats på heltid till de ungdomar som står till arbets- marknadens förfogande.TPF39FPT Skyldigheten inträder om någon annan sysselsättning inte kunnat erbjudas från att ung- domen anmält sig som arbetslös på Arbetsförmedlingen. Kom- munen ska erbjuda en verksamhet från den tidpunkt då skyldigheten inträdde. Insatsen får vara . Ungdomsgarantin (f.d. utvecklingsgarantin) infördes . Syftet med åtgärden är att utveckla ungdomarnas kompetens så att deras möjligheter till arbete eller studier förbättras. Åtgärderna består främst av utbildning och praktik. Praktik, vilket är den billigare åtgärden för kommunen, har i flera studier visat sig vara vanligast.TPF40FPT Insatsen ska bygga på en individuell handlingsplan, anpassas efter lokala förutsättningar och utformas i samverkan med det lokala näringslivet. hade 205 kommuner av totalt 290 avtal om ungdomsgaranti.TPF41FPT Detta behöver dock inte betyda att kommuner- na bedriver någon verksamhet inom åtgärden. UngdomsstyrelsenTPF42FPT visade att runt en femtedel av de kommuner som hade avtal om utvecklingsgaranti bedrev mycket begränsad eller ingen verk- samhet. Studien visar vidare att det generellt var fem former av utbildning som erbjöds inom utvecklingsgarantin. Teoretisk utbildning, vilket oftast innebar en höjning av baskunskaper och komplettering av gymnasiestudier, hade av ungdomarna 38TP PT , A. och Sibbmark, K. (2005), Kommunala arbetsmarknadsinsatser riktade till ungdomar mellan , IFAU, Rapport 2005:9. 39TP PT Lag (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. 40TP PT (1999), Statskontoret (1999), (1999b) och (2000). 41TP PT (2004b). 42TP PT (2000), Stigfinnare i ny skepnad Utvecklingsgarantins tredje år. SOU 2007:2 Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd hade deltagit i någon form av praktisk utbildning, vilken t.ex. kunde innehålla verkstadskunskaper eller körkorts- utbildning. Den vanligaste formen av utbildning var jobbsökar- utbildning som av ungdomarna deltagit i. Det finns få studier som mer specifikt undersökt om innehållet i programmen är anpassade efter den enskilde ungdomens behov och framtidsplaner. Detta är viktigt eftersom målsättningen är att insatserna ska vara kompetenshöjande. Det finns också en osäker- het kring det stora inslaget av praktik i åtgärden, och om praktiken verkligen innehåller sådana kvalificerade moment att de utvecklar personens kompetens.TPF43FPT Staten ersätter kommunerna för den verksamhet de bedriver inom det kommunala ungdomsprogrammet (KUP) och ungdomsgaran- tin (UG). För UG får kommuner per person och anvisningsdag medan ersättningen för KUP bestäms lokalt mellan kommun och länsarbetsnämnd. Det betyder att det finns en variation i hur mycket kommunerna får för att bedriva kommunala ungdomsprogram. Enligt Statskontorets beräkningar betalar staten i genomsnitt så mycket för deltagare i ungdomsgarantin som för deltagare i KUP.TPF44FPT Den ersättning deltagarna i KUP får är beroende av den inkomst den unge hade innan insatsen började. Ungdomar som är berätti- gade till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen får aktivitetsstöd på motsvarande nivå. I annat fall beror ersättningen på om den unge avslutat gymnasieskolan eller inte. Till deltagare som inte fullföljt gymnasiet betalar kommunen . För de deltagare som avslutat gymnasiet bestämmer kommunen själv ersättningsnivån, vilket betyder att den kan variera mellan kom- munerna. Samtliga ersättningsformer är skattepliktiga och kan kombineras med ekonomiskt bistånd. Ersättningen till ungdomarna i UG baseras på den inkomst individen hade innan ungdomsgarantin. De som är berättigade till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen får aktivitetsstöd till 43TP PT Ibid. 44TP PT Statskontoret (2001:4), Särskilda ungdomsåtgärder? Om kommunala ungdomsprogram- met och utvecklingsgarantin. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd motsvarande belopp, medan den som är berättigad till ekonomiskt bistånd får en utvecklingsersättning på motsvarande belopp. Den som varken är berättigad till ersättning från arbetslöshetsförsäk- ringen eller ekonomiskt bistånd får . Akti- vitetsstödet (motsvarande A-kassa) betalas av staten, medan de övriga ersättningarna kommer från kommunen. Aktivitetsstödet är den enda ersättningsformen som är skattepliktig. Vilka deltar i programmen? Totalt var nästan 30 000 ungdomar registrerade som arbetslösa . Det är en minskning med hela 26 pro- cent i förhållande till samma månad året innan. I konjunktur- beroende program fanns det 26 000 personer, en minskning i förhållande till samma månad året innan. I de kon- junkturberoende programmen ingår ungdomsgarantin och kommu- nalt ungdomsprogram som en insats. Antalet deltagare i UG var nästan 5 000 personer. Det är en minskning med i jämförelse med . I KUP var nästan 6 000 ungdomar aktiverade, vilket är en minskning med i jämförelse med samma månad året innan. Deltagarna i KUP har av naturliga skäl ingen eftergymnasial utbildning, men en betydligt mindre andel av deltagarna i KUP har enbart förgymnasial utbildning. KUP-deltagarna är också i betyd- ligt lägre utsträckning arbetshandikappade än de i UG. Andelarna enskilda med ekonomiskt bistånd är högt bland deltagarna i bägge programmen bland deltagarna i KUP och bland deltagarna i UG bodde i hushåll som tog emot ekonomiskt bistånd vid inskrivningsperiodens början. De flesta arbetsförmedlingar har i undersökningar menat att sam- arbetet mellan kommun och förmedling fungerar bra och att exempelvis UG är ett bra åtgärd för ungdomsgruppen.TPF45FPT Man fram- höll även att kommunerna har kompetens att ge en annan typ av 45TP PT (2000), Stigfinnare i ny skepnad Utvecklingsgarantins tredje år. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd stöd än vad arbetsförmedlingarna har möjlighet till, eftersom kom- munerna även kan ge stöd om ungdomarna har sociala problem.TPF46FPT Kommunerna utrycker ofta att Arbetsförmedlingen borde anvisa fler ungdomar till programmen och att det är svårt att planera verksamheten när det inte finns en kontinuitet i anvisningarna. I och med att kommunerna ersätts per deltagare och inte för verksamhetens faktiska kostnader betyder det att styckkostnaden minskar när antalet deltagare ökar. Detta kan vara en anledning till att kommunerna vill att fler ungdomar anvisas till åtgärden. Det kan också vara en bidragande orsak till att kommunerna själva placerar ytterligare ungdomar i sina egna program för ungdomar utöver de som Arbetsförmedlingen anvisar.TPF47FPT Enligt kommunerna är Arbetsförmedlingens varierande resurser ett stort problem när det gäller att uppnå ett långsiktigt samarbete som gynnar arbetslösa ungdomar. Vissa perioder finns det hos Arbetsförmedlingen stora resurser att satsa på ungdomsarbets- lösheten, medan det i andra perioder i det närmaste inte finns några resurser alls. Detta förhållande gör det svårt för kommunerna att bygga upp en långsiktig verksamhet för ungdomsgruppen. Många kommuner menar att ungdomar bör kunna anvisas till UG innan de uppnått 90 dagars arbetslöshet samt att det finns unga som varit arbetslösa men som inte anvisas. Därutöver finns det ungdomar som inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen, men som kommunerna trots detta uppfattar som arbetslösa och därmed bör kunna delta i programmen.TPF48FPT Kommunerna uttrycker också miss- nöje med det differentierade ersättningssystemet till ungdomarna. Vad tycker ungdomarna? De studier som belyst ungdomsinsatserna utifrån ungdomarnas perspektiv har visat att ungdomar som deltar i programmen generellt är positiva till den verksamhet de deltagit i. I en uppfölj- ning från angav att deltagan- det i KUP hade, åtminstone till en del, givit dem en klarare bild av arbetsmarknaden och vad de ville göra i framtiden.TPF49FPT Även mer 46TP PT Ibid. 47TP PT , A. och Sibbmark, K. (2005), Kommunala arbetsmarknadsinsatser riktade till ungdomar mellan , IFAU, Rapport 2005:9. 48TP PT Ibid. 49TP PT (1997), Kommunernas ansvar för arbetslösa ungdomar En ut- värdering. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd aktuella siffror visar att av de tillfrågade deltagarna i ungdomsinsatser tror att de kommer att ha nytta av vad de gjort inom programmen och att de bättre förstår vad som krävs för att de ska få ett arbete.TPF50FPT Äldre ungdomar med längre erfarenhet av arbetslöshet och praktik visade i en annan studie en mer negativ inställning till UG.TPF51FPT Av den studien framkom också att ung- domarna hade svårt att förstå de organisatoriska skillnaderna mellan stat och kommun, och vem som ansvarar för vad. Kontak- ten med enskilda tjänstemän vid kommunen eller arbetsförmed- lingen var ofta avgörande för uppfattningen om dessa, och var ungdomarna mer positiva till det bemötande de fick vid de kommunala enheterna. Arbetsförmedlingen arbetar inte tillräckligt med ungdomar har i en rapportTPF52FPT publicerad granskat Arbetsförmedlingens insatser för ungdomar före och i de kommunala ungdomsprogrammen, ungdomsgarantin (UG) och det kommunala ungdomsprogrammet (KUP). Granskningen visar att många arbetsförmedlingar inte ger ungdomarna ett tillräckligt stöd i deras arbetssökande. Upp till tre fjärdedelar av arbetsförmedlingarna ger inte ungdomarna ett fullgott stöd under deras första vid för- medlingen, innan de anvisas till ett program. Det handlar bland annat om brister i arbetet med individuella handlingsplaner och förslag på lediga platser samt möten med arbetsförmedlare. Få arbetsförmedlingar följer upp och stöttar ungdomarnas arbetssö- kande ungdomarna deltar i programmen. Gransk- ningen visar också att arbetsförmedlingen ofta inte lyckats styra aktiviteterna i programmen så att de utgår från ungdomarnas behov. menar att eftersom ungdomarna så snabbt som möjligt ska komma i arbete eller påbörja en utbildning är det viktigt att arbetsförmedlingen tidigt ger dem ett aktivt stöd. 50TP PT kommun (2004). 51TP PT (1999), Tummen upp Utvecklingsgarantin utifrån ungdomars per- spektiv. 52TP PT , Arbetsförmedlingen och de kommunala ungdomsprogrammen, RiR 2006: 14. Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd viktigt att handläggarna inte släpper taget om ungdomarna utan följer upp och stödjer deras arbetssökande i program- men. 12Bedömning av arbetssökandes kompetens och möjligheter Friktionsarbetslöshet uppstår när personer i arbetskraften byter arbete eller just är på väg att inträda på arbetsmarknaden. Den typen av arbetslöshet varar sällan särskilt . Konjunktur- arbetslöshet uppstår vid sämre konjunkturlägen, när konkurrensen mellan arbetslösa om de lediga jobben är hårdare. När kon- junkturen vänder uppåt och efterfrågan ökar får oftast många av dessa personer arbete. Strukturarbetslöshet uppstår när arbets- kraften inte har den kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar. Rationaliseringar, teknikutveckling och slimmade produktionsled leder till högre kompetenskrav på arbetskraften och att efterfrågan på vissa yrkeskategorier i stort sett elimineras. Utredningens målgrupp återfinns i alla tre ovannämnda former av arbetslöshet, men framför allt i den sistnämnda. Strukturarbets- löshet är även den mest svårlösta formen av arbetslöshet eftersom det oftast inte räcker med att skaffa arbetsgivarkontakter eller invänta bättre konjunkturläge. Kompetenserna hos de struktur- arbetslösa motsvarar helt enkelt inte de som arbetsgivarna är intresserade av. Det är heller inte säkert att en kortare yrkesutbild- ning räcker till för att göra dem mer attraktiva. I många fall är det nödvändigt att från grunden utreda vilka förmågor individerna har och hur man på ett effektivt sätt kan gå tillväga för att arbets- givarna ska bli intresserade av att anställa dem. Det finns olika metoder att närma sig problemet. Utredningen presenterar här tre olika varianter – validering, arbetsförmågeverk- tyg och statistiska modeller. Dessa ska inte betraktas som sinsemellan konkurrerande metoder eftersom de delvis har olika utgångspunkter och syften. De kan snarare betraktas komplettera varandra. I det följande beskriver vi dessa. Bedömning av arbetssökandes kompetens och möjligheter Arbetssökande utan arbetslöshetsersättning består till stor del av ungdomar och personer som är utrikes födda. Gemensamt för dessa grupper är att de ofta har en begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv och att de har en svagare yrkesanknytning än personer som är medlemmar i arbetslöshetskassan. Denna målgrupps möjlig- heter på arbetsmarknaden handlar i hög grad om vilken kompetens de har. Personer som är födda i ett annat land har ofta ett sämre utgångsläge oavsett om de är välutbildade eller inte, eftersom arbetsgivarna ofta har svårt att identifiera kompetens som är förvärvad utomlands. Utländska examina som inte utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden riskerar att leda till allokeringsförluster för samhället. Detta förvärras av att individen själv är hänvisad till vuxenstudier på grundläggande nivå för att anpassas till de normer som finns i utbildningsväsendet i . När validering lanserades i var det framför allt tänkt att användas som ett instrument för att synliggöra utländsk yrkeskom- petens. Synen på validering kom dock att vidgas och metoden betraktas numera som en integrerad del av det livslånga lärandet, där såväl informell som icke-formell kompetensTPF1FPT kan synliggöras. Validering av individernas reella kompetens, oavsett hur den är förvärvad, kan påskynda identifieringen av individens behov och därigenom inträdet på arbetsmarknaden. Vad är validering? Det finns flera tolkningar kring begreppet validering, främst beroende på i vilken situation begreppet används. Gemensamt för dessa tolkningar är strävan efter att synliggöra enskilda individers kompetens. I departementsskrivelsen Validering m.m. – fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23) definieras validering på följande sätt: Validering är en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompe- tens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. 1TP PT I samband med validering nämns ofta kompetens i olika former. Formell kompetens avser dokumentation i form av betyg eller intyg. Icke-formell kompetens avser det lärande som en individ förvärvat i arbetslivet, exempelvis genom internutbildningar på arbetsplatsen. In- formell kompetens är det lärande som uppstår utanför arbetslivet, t.ex. genom aktivt del- tagande i föreningslivet. (Validering av kompetens förvärvad utomlands, , 2006.) Bedömning av arbetssökandes kompetens och möjligheter