sou · GWB345 · 2008-05-06 00:00:00 — Delegationen hade även i uppdrag att samordna EU:s initiativ Europeiska året för lika möjligheter för alla (EY07). Initiativet syftade till att motverka diskriminering och främja män- niskors rätt till likabehandling. Europarådskampanjen var på så sätt en del i delegationens arbete med EY07 vilket bidrog till starka synergier mellan de två kampanjerna.2 Delegationen tilldelade föreningen medel ur Alla olika – Alla lika för att genomföra en åsiktsfestival Urix i . Denna åsiktsfestival skulle vara en neutral arena för samhällsdebatt och inflytande frågor för unga i åldrarna 2 Se mer under kapitlet för lika möjligheter för alla. Alla olika – Alla lika Arrangör var Föreningen som består av , mot Rasism, RFSL Ungdom samt Ungdomens Nykterhetsför- bund. Syftet med Urix är att stärka ungas (organiserade samt icke- organiserade) inflytande och hjälpa engagerade ungdomar att föra fram sin åsikt i samhället. arrangeras en sådan åsiktsfestival som ger unga i möjlighet att diskutera och pröva sina argument i olika samhällsfrågor som de får verktyg för att kunna påverka på ett demokratiskt sätt. 2007 hade temat Alla olika – Alla lika och fokuserade på mänskliga rättigheter och anti-diskriminering. Målet var att deltagarna på åsiktsfestivalen skulle få en ingående förståelse om mänskliga rättigheter samt ges verktyg för att utveckla sitt anti- diskrimineringsarbete. Arrangemanget hade ungefär 500 deltagare . Enkätundersökningen efter arrangemanget visade att majoriteten av deltagarna var mycket nöjda med åsiktsfestivalen. ansåg att de hade lärt sig något nytt och trodde att de kommer att ha nytta av att ha deltagit i Urix. RESPEKT – en serietidning mot diskriminering och kränkande behandling En av delegationens andra kampanjer, Antidiskriminering i skolan, har producerat en serietidning med syfte att informera barn och elever om barn- och elevskyddslagen3. möttes av en enorm efterfrågan och då den första upplagan var slut beslutade delegationen därför att använda medel från Alla olika – Alla lika för att delfinansiera ytterligare ett tryck. Beslutet grunda- des på att såväl kampanjernas syften som målgrupper är samstäm- miga. Europarådskampanjen gavs även annonsutrymme i tidningen. Deltagande i planeringsgruppen för avslutskonferensen – All Equal: The End of the Beginning Delegationen deltog även som en av organisationerna i planeringen av avslutningskonferensen för den europeiska kampanjen, som 3 SFS 2006:67. Alla olika – Alla lika Konferensen samlade besluts- fattare, medier samt aktiva i kampanjen från hela och belyste bland annat jämställdhet och hedersrelaterat våld och för- tryck. var ansvarig för genomförandet av konfe- rensen. Delegationen beslutade att använda delar av medlen inom Alla olika – Alla lika som en egeninsats i ett EU-finansierat projekt om mänskliga rättighetsdilemman4. Syftet med projektet är att konkretisera diskrimineringsfrågorna genom att problematisera mänskliga rättigheter och anti-diskriminering. Projektet innehåller två huvudaktiviteter – produktion av utbildningsmaterial och en interaktiv utställning. Projektet om MR-dilemman kommer att genomföras . Målgruppen för projektet är ungdomar mellan . arrangerade gemensamma aktiviteter för alla del- tagande länder i olika – Alla lika. har också deltagit i dessa aktiviteter som beskrivs nedan. Lansering av All different – All equal Den europeiska kampanjen lanserades i den . Delegationen och LSU var båda representerade och i samband med lanseringen genomfördes även det första i . Syftet med lanseringen var att skapa en gemensam plattform för alla de 48 deltagande länderna. Programmet för lanseringen gästa- des av politiker och organisationer som arbetar mot diskriminering och med ungdomar. Alla olika – Alla lika European Youth Event, Delegationen fick i uppdrag att nominera två deltagare till en ung- domskonferens i , . Dele- gationen beslutade i samråd med LSU att bjuda in två represen- tanter från Ungdom mot rasism att delta. Ungdom mot rasism är den riksorganisation som bildades som ett resultat av den förra svenska kampanjen 1995. genomförde en ungdomskonferens på temat mångfald i , . Delegationen fick åter upp- draget att nominera två deltagare till konferensen och tillsammans med LSU skickades förfrågan ut till medlemsorganisationerna inom LSU. Det resulterade i att en representant från RFSL Ung- dom och en representant från åkte till konferensen och representerade den svenska kampanjen. En kampanj för unga av unga behöver en organisation som stöder just detta. En NCC eller kampanjkommitté bör väljas så att den på bästa sätt kan stödja kampanjens mål, dess aktiviteter och aktörer. Samverkan med LSU och deras kampanjledning har varit en förut- sättning för att delegationen skulle få kampanjen att fungera på det sätt som syftet var. Delegationen föreslår att genomförande organisationer, i detta fal- let NCC, väljs på ett sätt som kan stödja kampanjen optimalt i relation till dess syfte och målgrupp. Alla olika – Alla lika I enlighet med slutsatserna från den förra kampanjen 1995 vill dele- gationen betona vikten av att ungdomar ges möjlighet att ta ansvar och skapa egna initiativ inom kampanjer som denna. Kampanjen syftade till att uppmuntra och möjliggöra unga kvinnors och mäns deltagande i byggandet av fredliga samhällen. Kampanjen skulle innehålla aktiviteter som syftade till att öka kunskapen om mänsk- liga rättigheter och frågor om icke-diskriminering bland ungdomar. För att detta ska vara möjligt måste ungdomar få tillgång till finan- siering för sina egna idéer. Hanteringen av medelstilldelningen bör vara så okomplicerad som möjligt och även tillåta utdelning av mindre summor. En bidragsorganisation som stöder detta kräver resurser, i form av personal och pengar. Delegationen bedömde att det inte fanns tillräckligt med resurser för att skapa en bidrags- organisation som skulle administrera ansökningsförfarandet till sådana ungdomsinitiativ. Delegationen föreslår att man under kommande kampanjer finner former för frivilligorganisationer att på ett lätt sätt söka bidrag även i form av mindre summor för att kunna skapa och genomföra egna initiativ under det gemensamma temat. 4.5.3Bred grupp av samarbetspartner skapar synergier Delegationen valde strategiskt att arbeta nära LSU bland annat på grund av deras nätverk med ungdomsorganisationer i . Genom en bred grupp av samarbetspartner når man ofta framgång. Ingen av aktörerna i kampanjen hade ensam lyckats nå ut på så bred front. Många samarbetspartner i kampanjen var också med på andra arrangemang vilket gav naturliga tillfällen att profilera Alla olika – Alla lika samt skapa nya kontakter och nätverk. Med andra ord, samarbete med många organisationer skapar synergier för kampanjen att synas och nå fler människor med budskapet om anti-diskriminering. Alla olika – Alla lika Delegationen föreslår att liknande kampanjer bör ha som tydlig målsättning att inleda samarbetet med en bred grupp av organisa- tioner och aktörer för att kunna förmedla budskap, skapa synergier och stödja erfarenhetsutbyte. 4.5.4Strukturer tar tid att sätta sig Under arbetet med kampanjen blev det tydligt att det tar att bygga upp strukturer som är lämpliga för att arbeta så pass stort och brett som kampanjen syftade till. LSU och delegationen upp- levde att det tog tid innan kampanjen verkligen drog igång, efter- som det tog mycket tid och kraft på att bygga varaktiga och lång- siktiga relationer. Planering är ett viktigt skede i alla projekt för att kunna skapa en stark bas att jobba utifrån. Det är därför betydel- sefullt att ge kampanjer som denna bra förutsättningar att ha till- räckligt med tid för planering för att säkerställa att de uppsatta målen nås. Delegationen föreslår att planeringsskedet hos liknande kampanjer ges central uppmärksamhet och nödvändig tid då det är en viktig förutsättning för att nå önskade resultat. Kampanj- och informationsmaterial har varit en viktig del av den övergripande kommunikationsstrategin för kampanjen. Med hjälp av materialet har man på ett effektivt och inte minst synligt sätt profilerat kampanjen och dess budskap på de aktiviteter som har arrangerats. Profilmaterial har gjort det möjligt för ungdomar och andra att ta ett ställningstagande mot fördomar och diskriminering genom att sätta på sig ett märke, ett armband eller ett nyckelband. Hemsidan har varit och är fortfarande en viktig resurs då man kan hänvisa intresserade ungdomar och andra till hemsidan för mer information om hur de kan bli aktiva. Alla olika – Alla lika för att sprida producerat material och informera om kommande aktiviteter. Delegationen förslår att kampanjer med liknande informations- spridningsuppdrag skapar en tydlig kommunikationsstrategi som är anpassad till de målgrupper kampanjen riktar sig till. 5 Slaveri då och nu Delegationen fick genom tilläggsdirektiv i uppdrag av regeringen att i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afri- kanska grupper i , genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. Utöver att uppmärksamma den transatlantiska slavhandeln fick delegationen även i uppdrag att uppmärksamma nutida problem i i relation till slaveri som mänskliga rättigheter, rasism, diskriminering och människohandel. Projektet hade en budget på totalt . Delegationen tillsatte en projektledare på halvtid för att leda arbetet. Projektet beskrivs i detta avsnitt. Uppdragets syfte var att öka kunskapen och medvetenheten om det transatlantiska slaveriet, nutida problem med slaveri samt lyfta fram mänskliga rättigheter och människors lika värde som princip. I direktiven kan följande uppdrag/mål utläsas: Delegationen ska genomföra kommunikationsinsatser och kun- skapshöjande aktiviteter med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. Vid genomförandet av uppdraget ska delegationen upp- märksamma nutida problem som rör frågor om mänskliga rät- tigheter i , t.ex. rasism, diskriminering och människo- handel, i ett historiskt sammanhang och ur ett könsperspektiv. 1 Dir. 2007:114. Slaveri då och nu Vidare ska aktiviteterna utformas och genomföras i nära sam- verkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i . Delegationens övergripande direktiv att stödja offentliga myndig- heters arbete med mänskliga rättigheter i och att öka kun- skapen om mänskliga rättigheter bland vissa målgrupper däribland ungdomar har lett till att det har varit viktigt för delegationen att länka samman roll i både dåtida och nutida former av sla- veri med människorättsfrågor. Med utgångspunkt i direktivet valde delegationen att kalla pro- jektet Slaveri då och , ett namn som täcker uppdragets olika perspektiv och infallsvinklar. Målgruppen för uppdraget var allmänheten. Kunskap och med- vetenhet om roll i den transatlantiska slavhandeln är över- lag mycket låg i då det inte är något som generellt infor- meras om eller lärs ut i skolor. Delegationen fokuserade inledningsvis på att skapa en plattform för samarbete med andra organisationer. Afrikanska grupper omnämns särskilt i direktiven som samverkanspartner. Delega- tionen öppnade således för diskussion med afrikanska grupper representerade i . Det blev naturligt att inleda ett samarbete med de afrikanska gruppernas paraplyorganisation (), och dess samarbetspartner () som också är en paraplyorganisation som arbetar mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering av bland annat afrikanska grupper. Förväntningar och önskemål diskuterades vil- ket utgjorde en grund för vidare diskussioner som fördes inom delegationen när beslut om aktiviteter skulle tas. Slaveri då och nu Utifrån den externa och interna dialogen valde delegationen två huvudaktiviteter: att ta fram ett kunskapsmaterial om dåtida och nutida former av slaveri i riktad mot högstadieskolor att genomföra högtidlighållanden om avskaffandet av den trans- atlantiska slavhandeln. Högtidlighållanden blev till två markeringar, och med fokus på den sistnämnda som tillät för planering. Delegationen såg ett värde i att ha två mycket olika aktiviteter, ett högtidlighållande som hedrar minnet av de berörda av dåtida och nutida slaveri och ett studiematerial för lärare och elever på högstadiet som långsiktigt kan komma att säkerställa att historien om dåtida och nutida former för slaveri i och lärdomar av detta inte glöms bort. I kursplan i historia står det inget explicit om att man ska undervisa om slaveri (att jämföra med t.ex. folkmord och krig) och inte heller om roll i relation till slaveriet. Man kan dock konstatera att lektioner i historia kan behandla den trans- atlantiska slavhandeln då kursplanen framhäver vikten av att hög- stadieelever känner till utvecklingen i några ledande världsmakter under olika tidsepoker samt har insikt i hur stora samhälleliga omvälvningar har förändrat människors livsvillkor. Många skolor undervisar visserligen i den transatlantiska slavhandeln men inte om roll i den. Detta kan bland annat bero på att material på detta tema är mycket sparsamt förekommande. uppmanar medlemsländerna att bland annat att ta fram studiematerial om ämnet. Genom att lära om sla- veriet kan man få en ökad förståelse för den rasism och diskri- minering som förekommer i dagens samhälle påpekar generalför- samlingen vidare i sin resolution.2 Av denna anledning, samt efter samtal med olika aktörer som även uppmärksammat detta behov 2 A/RES/61/19. Slaveri då och nu särskilt vad gäller roll, beslutade delegationen att särskilt rikta sig till målgruppen högstadieelever genom att fram ett stu- diematerial för lärare och elever. Syftet med studiematerialet ska således vara att öka medvetenheten hos högstadieelever om den transatlantiska slavhandeln, och specifikt om roll i den, men också informera om nutida former av slaveri. Slaveri är inte enbart en historisk företeelse utan existerar än , också i , dock i andra former som trafficking och människohandel som utförs av kriminella aktörer. Studiematerialet syftar också till att öka kunskapen om rasism och diskriminering som efter- verkningar av den slavhandel som avskaffades för 200 år sedan.3 Studiematerialets upplägg och innehåll Materialet innehåller tre delar: ett studiematerial för elever, en lärarhandledning och arbets- och diskussionsuppgifter. Utgångs- punkten för framtagandet av materialet är att slaveri är ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Studiematerialet är indelat i olika kapitel som beskriver den transatlantiska slavhandeln från slav- handelns början, livet som förslavad, motstånd mot slaveriets avskaffande för att sedan beskriva dagens efterverkningar som rasism och diskriminering. Varje avsnitt om den transatlantiska slavhandeln tar avstamp i ett internationellt perspektiv för att sedan fokusera på roll. I materialets sista avsnitt beskrivs nutida former av slaveri som exempelvis människohandel och tvångs- arbete. Fokus ligger även i detta avsnitt på roll och situa- tionen i . I arbetet med att ta fram lärarmaterialet bildades en referensgrupp med organisationer som på olika sätt arbetar med frågor om dåtida och nutida former av slaveri. Referensgruppen bestod av: ASR, CMR, ECPAT, Kvinna till Kvinna och . Även för levande historia var med i referensgruppen efter- som de har stor erfarenhet av att utveckla lärarmaterial om bland annat förintelsen och mänskliga rättigheter. 3 A/RES/61/19. Slaveri då och nu Design- och kommunikationsbyrån anlitades för att författa materialet och göra layouten för lärarmaterialet. Referens- gruppen har bidragit med textunderlag där deras specifika infalls- vinklar till framtagandet av lärarmaterialet har beaktats. De har även granskat texterna utifrån sina olika expertkunskaper. Delega- tionen har hållit i kommunikationen mellan alla inblandade och stämt av arbetet med intentionerna i direktiven. Ett studiematerial till högstadieskolor om den transatlantiska slav- handel och nutida former av slaveri håller på att produceras och kommer att tryckas i 15 000 exemplar. roll i den transatlantiska slavhandeln har tidigare inte varit en del av svensk undervisning och detta nyproducerade material anser dele- gationen därför fyller ett tomrum. Materialet kommer att distri- bueras till alla högstadieskolor i utan kostnad . Förhoppningen är att lärare använder sig av materialet i sin undervisning om den transatlantiska slavhandeln och om nutida frågor om diskriminering och mänskliga rättigheter. är FN:s årliga internationella dag för avskaffande av slaveri. Delegationen valde att markera denna dag genom att arrangera ett fackeltåg från till i med efterföljande program på scenen i Kungsträd- gården. Syftet med arrangemanget var att uppmärksamma den transatlantiska slavhandeln och dess nutida konsekvenser samt nutida former av slaveri. Målet var att få allmänheten mer medveten om historia som slavhandlare och nutida problem vi står inför vad gäller nutida former av slaveri. Slaveri då och nu Program i – Utdelning av svarta ljus samföll 2007 med första advent. Dagarna före manifestationen delades därför 20 000 svarta stearinljus ut på gator och torg i och människor uppmuntrades att tända ett svart ljus i adventsljusstaken för att uppmärksamma dagen och hedra offren för dåtida och nutida former av slaveri. Svarta ljus val- des för att de symboliserar en sorgefärg samt därför att de blev en stark kontrast till de traditionella vita. Statsrådet medverkade på första advent i TV4:s nyhetsmorgonprogram där hon tände ett svart ljus i deras advents- ljusstake. samlades ett åttiotal personer på i . Med tända facklor gick tåget till trädgården där det var program på scen. Ett fackeltåg var ett synligt men värdigt sätt att uppmärksamma dagen och dem som genom historien har fått sina mänskliga rättigheter kränkta genom att vara förslavade. var det ett sätt för människor att ta ett aktivt ställningstagande mot slaveri, dåtida som nutida, och mot rasism genom att tända en fackla och gå med i tåget. Scenen i var strategiskt vald för att fånga förbi- passerande och julhandlare. Programmet på scenen inleddes med tal av statsrådet , som framhöll vikten av att den svenska staten erkänner delaktighet i den transatlantiska slavhandeln. Representanter från ASR och CMR talade om den transatlantiska slavhandeln och dess efterdyningar i dagens sam- hälle medan representanter från ECPAT, och Kvinna till Kvinna talade om nutida former av slaveri. Artis- terna samt och underhöll. Det beräknades ha varit cirka 150 personer som tog del av programmet på scenen i . Slaveri då och nu Programmet nådde förutom de direkta deltagarna även ut i landet genom att manifestationen fick bra medietäckning i ett flertal riks- tidningar samt på TV4 och SR P1. Utdelning av svarta ljus inför arrangemanget bidrog till att skapa uppmärksamhet kring mani- festationen både hos medier och hos allmänheten. Delegationen var medarrangörer av ett minnesmöte tillsammans med ASR och CMR. Mötet uppmärksammade minnet av då de sista svenskägda slavarna friköptes av den svenska staten på kolonin i . 2007 var det således slaveriet slutligen avskaffats i . Syf- tet med minnesmötet var att skapa en medvetenhet och kunskap om denna dag då avskaffade slaveriet. Minnesmötet arrangerades i Grillska Huset i . Grillska huset utgjorde en passande inramning för minnesdagen eftersom svenska affärsmän som tjänade på slavhandeln ofta träffades i Grillska huset och gjorde upp sina affä- rer. Totalt kom cirka 100 personer för att ta del av ett program där både statsrådet , , präst i , , f.d. migrationsminister, och , ledamot i delegationen, medverkade. Det finns fortfarande mycket material att studera för att klargöra roll i den transatlantiska slavhandeln. CMR och ASR kommer genomföra en studieresa till arkiv i och Frankrike4 för att samla in ytterligare information om roll i den transatlantiska slavhandeln. Resultatet från deras forskning kommer att presenteras för delegationen . 4 Mycket information om verksamhet på kolonin finns i arkiv i . Slaveri då och nu En utmaning i projektet var innehållet i direktiven som upp- märksammade både den transatlantiska slavhandeln och nutida former av slaveri. De organisationer som arbetar med att upp- märksamma den transatlantiska slavhandeln såg det som olyckligt att även nutida former av slaveri skulle uppmärksammas, eftersom de befarade att det kunde reducera uppmärksamheten på 200-års- jubileet och ta fokus från delaktighet i den transatlantiska slavhandeln. En annan oro som uttrycktes var att dåtida och nutida former av slaveri skulle förväxlas eller sammankopplas med varandra. Refe- rensgruppen ansåg det vara mycket viktigt att visa på de olika for- mer av samhälleliga förutsättningar som särskiljer dem. Den trans- atlantiska slavhandeln var till exempel en laglig slavhandel där sta- ten var en aktör. Nutida former av slaveri är olagliga och genom- förs av kriminella aktörer. Under arbetet har det varit viktigt att dåtida och nutida former av slaveri inte sammankopplas eller att nutida former för slaveri uppfattas som ett resultat av dåtida for- mer. De gemensamma nämnare som finns är dock också tydliga, framför allt brottet mot de förslavades mänskliga rättigheter samt den ofrihet och det utnyttjande av människor som slaveri i alla former innebär. Det bör dock påpekas att inte har ett nutida perspektiv vad gäller vår samtids former av slaveri i sin resolution. Att ta in nutida former för slaveri i uppdraget är dock mer i linje med delegationens övergripande uppdrag om mänskliga rättigheter i . Delegationen rekommenderar att de viktigaste skälen till att inklu- dera olika och till en del konkurrerande aspekter i en kampanj tyd- ligt framgår i kommande direktiv för att undvika missförstånd och onödiga spänningar mellan olika intressenter. Slaveri då och nu Medvetenheten kring roll som slavhandlare i den trans- atlantiska slavhandeln är liten. Ett kortsiktigt projekt är inte tillräckligt för att öka medvetenheten hos allmän- heten. Detta var orsaken till att delegationen valde att ta fram ett lärarmaterial som har mer långsiktighet. Genom lärarmaterialet hoppas delegationen att projektet då och kan få mer långtgående effekter och göra ungdomar och kommande genera- tioner mer medvetna om historia för att på så sätt också bättre kunna hantera och förstå sin samtid. Delegationen rekommenderar att del i olika internationella människorättsbrott som den transatlantiska slavhandeln på ett tyd- ligare sätt finns med i kursplanerna i historia och/eller samhälls- orientering. 5.4.3Spridning ut i landet Delegationen har som strategi att sprida sina aktiviteter runt om i landet. I och med den korta tiden för detta projekts genomförande kunde inte denna ambition infrias utan arbetet fick en tydlig huvudstadsdominans. Lärarmaterialet får dock en nationell sprid- ning eftersom det kommer att skickas ut till alla högstadieskolor i . är även ytterst liten tid för att skapa en strategi, planera och genomföra ett projekt av denna dignitet. Delegationen rekommenderar att kommande projekt av denna dig- nitet ges för planering och genomförande för att visa på dess vikt och för att kunna uppnå önskat resultat. Delegationen rekommenderar också att aktiviteterna sprids geografiskt över lan- det. 6 Anti-diskriminering i skolan I detta avsnitt beskrivs projektet i sko- lan() som delegationen beviljades medel till av EU-kommis- sionen. 6.1Ny lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever har fattat beslut om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever genom lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever1. Lagen trädde i kraft och omfattar för- skoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grund- och gymnasieskola samt vuxenutbildning.