sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — I vårt land med det nordliga läget har förutsättningarna varit gynnsamma för en sådan produktion och det gäller kanske främst de norra delarna av landet där de bästa klasserna av utsädespotatis produceras. Förutsättningarna kan emellertid förändras i samband med ett varmare klimat, som gynnar en rad olika vektorer för virussjukdomar på potatis. Detta är något som bör beaktas vid bedömning av hur det framtida klimatet påverkar utsädesproduktion av potatis. Oljeväxter, baljväxter och sockerbetor I oljeväxterna kan bomullsmögel, Sclerotinia sclerotiorum (Twengström, 1999) och svartfläcksjuka, Alternaria brassicae orsaka mycket stora förluster vissa år, i enstaka fält . Bland insekterna har rapsbaggar, Meligethes aenius och jordloppor störst betydelse. har resistens mot kemiska medel konstaterats hos rapsbaggarna, vilket medfört mycket dåliga effekter vid kemisk bekämpning. Även virussjukdomar kan drabba oljeväxterna. Undersökningar i visar att av plantorna var smittade med beet western yellow virus (BWYV) i enstaka höstoljeväxtfält i (, R., 2005). Särskilt stor risk för virus i oljeväxter Bilaga B 24 SOU 2007:60 154 föreligger med milda höstar och vintrar, vilket gynnar vektorerna, bladlössen. Några av de mest betydelsefulla vektorerna är persikbladlusen Myzus persicae, ärtbladlusen, Acyrthosiphon pisum, havrebladlusen, Rhopalosiphum padi och sallatsbladlusen, Cavariella aegopodi samt ytterligare ett 10 tal arter. Under den milda kunde man i konstatera förekomst av vingade bladlöss under hela november med hjälp av den sugfälla som finns installerad på . I ärt är det främst bladlöss och ärtvecklare som är de mest betydelsefulla insekterna och i sockerbetor olika bladlusarter samt insekter i samband med uppkomsten, dvs. i sockerbetornas tidiga utvecklingsstadier. Vissa virussjukdomar på sockerbetorna kan vissa år bli betydelsefulla, förmodligen på grund av spridning med vingade bladlöss från kontinenten. Den mest betydelsefulla bladlusarten är persikbladlusen, Myzus persicae. 3.4 Vädrets inverkan på skadegörare inverkar på flera sätt på skadegörarnas utveckling. Temperatur, nederbörd, luftfuktighet, solstrålning, vind och snötäcke påverkar förekomst och utbredning av olika skadeinsekter och växtsjukdomar. Insekters eller svampars klimatkrav varierar mellan olika faser i dess utveckling. En insektslarv kan t.ex. ha en helt annan temperaturkänslighet än den fullvuxna insekten. Ofta utvecklas insekten hastigare från ägg till fullbildad ju högre temperaturen är upp till en viss nivå, men vid mycket höga temperaturer kan dödligheten öka. I vårt land torde inte höga temperaturer vara en begränsande faktor utan temperaturen torde i regel ligga under den optimala för insekters reproduktion och utveckling. Temperaturen påverkar också insekternas flygaktivitet och därmed också utbredningsområde. Även svamparnas utveckling påverkas av temperaturen, men deras utveckling påverkas i ännu högre grad av nederbörd och luftfuktighet. Mellan olika år och olika regioner i vårt land föreligger stora skillnader i angrepp. Det finns en rad olika förklaringar till detta. Förutom odlingsteknik, val av sorter och gröda, skillnader i resistens mot skadegörare kan olika väderfaktorer inverka. Vi känner väl till att regniga och fuktiga år gynnar bladmögel på potatis vilket kan ge upphov till starka angrepp av brunröta. SOU 2007:60 Bilaga B 24 155 bladfläcksvampar på stråsäd gynnas av regniga somrar. Ofta medverkar varma och torra somrar till ökad population av insekter. Indirekt kan också väderleken påverka skadegörelsen på grödorna med hänsyn till hur grödans känsliga stadium samanfaller med skadegörarens utveckling. Fritflugans, Oscinella frit angrepp i havre är ett exempel. Sen sådd kan medföra att havrens känsliga stadium sammanfaller med fritflugans svärmning (, M. & , R., 1996;1999). Sen sådd av havre ökar också risken för starka angrepp av rödsot med riklig förekomst av havrebladlöss, som är vektor för rödsotvirus. Tidig infektion av rödsotvirus i förhållande till havrens utveckling orsakar mycket stora skördeförluster jämfört med sen infektion (Bisnieks, et al, 2005). Risken för angrepp av olika svampsjukdomar på höstsäd ökar vid tidig sådd av höstvete eller höstråg eller vid mycket milt väder som gynnar ex rostsvampar och mjöldagg. Väderlekens direkta inflytande på skadegörarna har givetvis störst betydelse. Både skadeinsekter och skadesvampar såväl i plantan som utanför plantan, i beståndet, i luften ovanför grödan, nere i marken eller på en helt annan växt t.ex. en mellanvärd påverkas av olika väderfaktorer. För att de fullbildade insekterna skall flyga krävs en viss minimitemperatur. Så är det hos de vingade bladlössen, men temperaturtröskeln varierar mellan olika arter av bladlöss men också mellan olika former av samma art. T.ex. för havrebladlusens (Rhopalosiphum padi) vårmigranter är temperaturtröskeln 1419 C (tröskel ca 17oC), medan höstmigranterna kan flyga vid en lägre temperatur mellan 63oC (tröskel ca 10oC) (Wiktelius, 1981). Likaså växlar klimatkraven hos svamparna i olika stadier av dess livscykler. Det finns flera exempel på detta bland våra vanliga skadesvampar på kulturväxterna. Både stråknäckarsvampen, Pseudocercosporella herpothrichoide och sköldfläcksjuka, Rhynchosporium secalis är mycket beroende av temperatur, luftfuktighet och nederbörd för sin utveckling De komponenter som har störst inverkan på en växtsjukdomars utveckling och spridning är patogen, värdväxt och miljö. Därtill kommer människans förmåga att förstå och påverka förloppen. De växtsjukdomar som främst sätts i samband med vädrets inflytande är de luftburna sjukdomarna, som utvecklas i växtens "gröna delar" och lätt kan få epidemiska proportioner. Det gäller t.ex. potatisbladmögel. drabbades potatisodlingarna på av Bilaga B 24 SOU 2007:60 156 mycket starka angrepp av potatisbladmögel och skörden blev angripen av brunröta. Resultatet blev att ca 1 miljon människor dog av svält och något mer än 1 miljon människor utvandrade bl.a. till . Jordburna sjukdomar sprider sig långsamt och är väl buffrade mot plötsliga väderförändringar. Man kan ändå förmoda att långsiktiga väderförändringar (klimatförändring) kan påverka deras uppträdande. Vindens betydelse Både svampsjukdomar och insekter kan med vindarna föras långa sträckor. Det innebär att nya arter kan introduceras där de förut ej haft någon betydelse. Det finns en rad exempel på detta. I introducerades dvärgstinksot (, 1992). Det finns två möjligheter för sjukdomen att introduceras, dels via utsäde och dels med vindens hjälp. Det är troligt att svampens sporer spridits från länder sydost om till . färgades snön brun i de östra delarna av södra och . Jordpartiklarna kom förmodligen från områden i eller närliggande länder. Även konidier av gräsmjöldagg på stråsäd kan med vindens hjälp spridas över stora avstånd. Däremot sprids ej sporer av vissa bladfläcksvampar som t.ex. kornets bladfläcksjuka över så stora avstånd. Under gynnsamma förhållanden med fuktig och regnig väderlek kan emellertid spridningen ske över relativt stora avstånd genom att svampen genomgår ett flertal livscykler eller generationer. Flera exempel på insekter som med vindens hjälp sporadiskt förekommer i vårt land är t.ex. kålmalen. förekom relativt starka angrepp i och norra . detta år noterades relativt starka angrepp av kålmalens larver på vårraps, vårrybs och andra kålväxter (, 1995). Man kunde konstatera relativt gott om fullbildade kålmalar i den sugfälla som finns installerad på . I hade man kunnat notera ett moln av dessa insekter på väderradar. I hade man också noterat starka angrepp av kålmalens larver. Det är något oklart varifrån dessa fullbildade kålmalar kom ifrån, men man kunde observera att i SOU 2007:60 Bilaga B 24 157 drabbades ungefär samma regioner av kålmal som av det radioaktiva molnet från Tjernobyl . I drabbas ibland sockerbetorna av virussjukdomar. Det föreligger ett starkt samband mellan sydliga vindar och angrepp av virus på sockerbetorna i (Wiktelius, 1980). Orsaken är att den främsta vektorn för virus på sockerbetor är persikbladlusen. Med vindens hjälp förs den in i från kontinenten. Dessa persikbladlöss kan då vara smittade med virus som sedan kan föras över till sockerbetorna i . Även tidiga angrepp av rödsotvirus i stråsäd, bl.a. havre har förmodligen vissa år spridits med havrebladlöss från länder syd - ost om till de sydöstra delarna av vårt land (Haegermark, 1991). kom en invasion av koloradoskalbaggar till främst , men enstaka fynd konstaterades också i norra (Gränsbo, 1974). Ett omfattande utrotningsprogram genomfördes och kunde ej nya fynd konstateras i eller andra delar av . Vid en ökad medeltemperatur kommer koloradoskalbaggarna att etableras och man kommer att behöva sätta in kemisk bekämpning i potatisodlingarna för att begränsa skördeförlusterna. 3.5 Effekter på skadegörare och gröda vid förändrat klimat Vid försök att bedöma betydelsen av skadegörare vid ett förändrat klimat utgår vi först från att nuvarande odlingsmetoder, odlingsstruktur och grödfördelning består. Insekter Flertalet skadeinsekter gynnas av varmare och torrare väderlek, medan svampsjukdomar gynnas om väderleken under växtsäsongen blir regnigare och fuktigare. Ett flertal faktorer påverkar förekomst och utbredning av skadegörare i vårt land som temperatur, nederbörd, luftfuktighet, vind, strålning och snötäcke. Hur förekomst och utbredning av insekter kan påverkas vid ett förändrat klimat har bl.a. diskuterats av Solbreck (1993). Bilaga B 24 SOU 2007:60 158 Geografisk utbredning Antalet insektsarter, och därmed antalet skadegörande arter, kan förväntas öka med stigande temperaturer (Sutherst et al., 2007; and Woiwod, 1995). Den geografiska utbredningen av insekter i norra begränsas i många fall av deras övervintringsmöjligheter. Förutom genom direkt dödlighet till följd av låga temperaturer kan övervintringen begränsas av att växtsäsongen är för kort för att insekterna ska hinna lagra upp tillräckligt med näring för att överleva vintern. I och med att utbredningen av insekter i förändras om klimatet blir varmare ökar också risken för invasioner av skadeinsekter från kontinenten. Många insekter kan förflytta sig långa sträckor och orsaka skador även i områden där de inte kan övervintra. Förändringar i tillväxt och överlevnad Insekters utveckling är direkt temperaturberoende. Med ökande dygnstemperaturer kommer utvecklingen från ägg till vuxen att gå fortare. En längre växtsäsong ger också möjlighet till utveckling . Temperatur påverkar också andra populationsreglerande faktorer som överlevnad, migration och förökning. Ett varmare klimat kommer att påverka antalet generationer en insekt kan utveckla under en växtsäsong. Det gäller speciellt i tempererade områden där insekterna i regel utvecklas under optimal temperatur större delen av året. Generationslängden blir i regel kortare och det medför att de hinner bygga upp en allt större population om värdväxter finns tillgängliga. Man har gjort beräkningar för flera insektsgrupper som visar hur antalet generationer ytterligare kommer att öka vid en ökad temperatur av (Yamamura and Kititani,1998) För bladlössen skulle det betyda ytterligare 45 generationer, för tripsar och flugor 23 och för fjärilar 12 generationer ytterligare. Varmare klimat kommer att förlänga den period för insekter under vilken temperaturen är över tröskelvärde för utveckling, reproduktion och aktivitet. Detta kan medföra att insekterna startar sin aktiva period tidigare och att de gynnas i högre grad än grödan. kan de vara aktiva längre . Vilka effekter ett varmare klimat med några graders SOU 2007:60 Bilaga B 24 159 högre temperatur medför kan vara svårt att bedöma, eftersom många insekter också påverkas av dagslängden och inträder i diapaus beroende på fotoperiodens längd (, 2002). Inom detta område har vi inte tillräcklig kunskap för att bedöma effekterna. Man bedömer också att flera insektsarter, som begränsas i sin utbredning kommer att sprida sig närmare polerna och till högre nivåer på vilka de kan överleva. I tempererade områden har man beräknat att en ökning av temperaturen med en grad C motsvarar en förflyttning med eller 140 m i altitud (et al., 1989) Om detta kommer att inträffa eller ej beror naturligtvis också på tillgång till föda på de nya lokalerna. Det är inte självfallet att en skadeinsekt i ett område kommer att bli ett problem i det nya området. Å andra sidan kan en insekt som inte är ett problem i ett visst område bli en skadeinsekt i det nya området bl. a beroende på avsaknad av naturliga fiender (, 2002). Högre C/N kvot i växter kan innebära större insektsskador eftersom insekterna måste äta mer för att få samma mängd kväve, men kan också öka plantans motståndskraft (Goudriaan and Zadoks, 1995). Förökning och överlevnad hos många gnagande insekter (t.ex. fjärilslarver) försämras med stigande CO2-halt, medan experiment med bladlöss visar att deras förökningstakt ökar (Awmack et al., 1996; Awmack and , 1998; et al., 1998). Bladlössens produktion av honungsdagg, och därmed förekomsten av sotdaggsvampar, ökar också med stigande CO2halter. Med varmare klimat kommer grödor som endast är av marginell betydelse (t.ex. majs) att kunna odlas i ökad omfattning. Likaså kommer flera grödor som endast odlas i att kunna odlas i större dalar av landet. Detta medför att inhemska skadegörare som är av mindre betydelse, liksom nyintroducerade skadeinsekter, svampsjukdomar och ogräs, kan få ökad betydelse. Vindens betydelse Det är svårt att bedöma huruvida vinden kommer att medverka till ökad förekomst av vissa skadegörare i vårt land. Det hänger framför allt samman med frekvens vindar från sydväst till sydost som kan föra med sig insekter och svampsporer till vårt land. Det är troligt att flera skadegörare (speciellt bladlusarter) kommer att Bilaga B 24 SOU 2007:60 160 etablera sig kanske framför allt i de södra delarna av landet både beroende på ökande frekvens vindar från sydväst till sydost och högre temperatur som gör att de kan klara övervintringen. Risken ökar också för massinvasioner av insekter som koloradoskalbagge (vilket hände ) och bladlöss (vilket hände 1985 och 2002). Exempel på framtida skadeinsekter Koloradoskalbagge Koloradoskalbaggen är den mest betydelsefulla skadegöraren i potatis där den kan orsaka stora skador. Den etablerades i och har spritt sig till stora delar av . I delar av , liksom i , finns det vissa möjligheter för att insekten skulle kunna etableras. Koloradoskalbaggen är en karantänskadegörare för vilken speciella regler gäller om den skulle uppträda i . Spridningen begränsas genom övervakning och bekämpning om angrepp uppstår. invaderades av koloradoskalbaggar från kontinenten (Gränsbo, 1974; , 1974) och det är troligt att de kan etablera sig i dessa trakter vid ett varmare klimat. Med stigande temperaturer kommer väsentligt större områden att bli gynnsamma för insektens överlevnad (Baker et al., 1996; Baker et al., 1998) och risken för etablering i ökar betydligt. I nordvästra och södra har koloradoskalbaggen ökat i omfattning . Bladlöss Bladlössen är några av de mest betydelsefulla skadeinsekterna på våra grödor både som direkta skadegörare genom saftsugning och indirekt genom spridning av virussjukdomar. Dessa kommer förmodligen att vara några av de skadegörare som kommer att få en allt större betydelse på flertalet av våra grödor. Vid ett varmare klimat kommer bladlössen att gynnas på flera olika sätt som antal generationer, spridning med vindar och övervintring (, 2002). Flera betydelsefulla bladlusarter på våra grödor kommer förmodligen att kunna övervintra i södra och på ogräs och olika grödor utan äggstadium. Det innebär att en bladluspopulation kommer att utvecklas och migrera från SOU 2007:60 Bilaga B 24 161 vintervärden till olika odlade som vilda växter och en population kommer att fortsätta sin utveckling på de växter de övervintrat. Några arter som troligen kommer att få större betydelse som direktskadegörare är havrebladlusen och sädesbladlusen på stråsäd, persikbladlusen i potatis, oljeväxter och sockerbetor samt betbladlusen i åkerböna och sockerbetor. Utöver dessa arter som också medverkar till ökad risk för virusspridning kommer troligen ett flertal ytterligare bladlusarter att medverka till spridning av olika virussjukdomar i stråsäd, potatis, oljeväxter och sockerbetor. Vi känner till ett 40-tal olika arter som är vektorer för olika virussjukdomar på våra grödor. Flera exempel på hur varmare klimat kan påverka när bladlössen börjar uppträda finns bl. Man har där analyserat dataset från sugfällor (insektfällor) och framåt (Woiwod and , 1994). Man bedömer att denna grupp av insekter är bland de mest känsliga indikatorerna för temperaturförändringar beroende på deras låga tröskelvärde för utveckling och korta generationstid. En ökad temperatur kommer troligen i hög grad att gynna dessa insekter. I finns ett system med sugfällor för insekter (Rothamsted Insect Survey). Dessa insektsfällor töms och bladlössen identifieras. Data från dessa utnyttjas i olika analyser över hur klimatet kan påverka bl.a. förekomst och utbredning av olika bladlusarter. Liknande sugfällor finns i flertalet länder i . I ett EU projekt i vilket deltagit har ett 20tal länder medverkat med 80 sugfällor totalt. Information om projektet finns på följande hemsida: http:/www.iacr.bbsrc.ac.uk/examine/. Data över bladlusförekomsten från sugfällor från medverkande länder lagras i en databas i och utnyttjas för olika studier relaterat till klimatförändringar. Från har SLU i deltagit i projektet. För många bladlusarter är det ett starkt samband mellan förekomst av de första vingade bladlössen i sugfällorna och vintertemperaturen (, 2002). Analyserna visar att vårmigrationen startat tidigare ju mildare vintern varit. Den tidigare migrationen kommer att medföra betydligt starkare angrepp av bladlöss i olika grödor om inte tidpunkten för vårsådd kommer att bli avsevärt tidigare. Såtidpunkten påverkas inte enbart av temperaturen i ett framtida varmare klimat utan också av nederbörden. Prognoserna pekar mot ökad nederbörd vilket torde försvåra en tidig vårsådd, vilket främst gäller för Bilaga B 24 SOU 2007:60 162 . Detta medför i sin att bladlössen gynnas mer än grödan, vilket torde öka problemen med direktskador av bladlöss och rödsotvirus i vårsäd som havre och korn. Insektsöverförda virussjukdomar Bladlöss är viktiga vektorer för virussjukdomar på växter. I övervintrar bladlössen främst som ägg, men med varmare klimat kan de också komma att övervintra som vuxna. Risken för spridning av virussjukdomar ökar då betydligt. Flera studier har också visat att det finns ett samband mellan milda vintrar och spridning av virussjukdomar i stråsäd, potatis och sockerbetor (, 1989; and , 1991; et al., 1995). Varmare vintrar medför både tidigare utflygning till grödorna och att antalet bladlöss ökar (and Woiwod, 1995). Undersökning av samband mellan data av bladlusfångst i sugfällor och temperaturen – februari visade relativt starkt samband mellan medeltemperaturen och tidpunkt för första fångst av vingade persikbladlöss. Vid en ökning av temperaturen med skulle man fånga persikbladlössen ungefär en månad tidigare jämfört med dagens klimat (, 2002). Man kan förmoda att liknande förhållanden kan komma att råda i vårt land och att en förhöjd temperatur kan medföra avsevärt ökad risk för spridning av virussjukdomar i främst potatis, men även höstoljeväxter och vårsäd torde drabbas. Förmodligen kan också spridningen av virusgulsot i sockerbetor öka. Rödsot är en virussjukdom som orsakar stora skador i höstvete i och på kontinenten, men i är starka angrepp av rödsotvirus ovanligt i höstsäd eftersom väderleken efter uppkomsten normalt är för kylig för att spridning ska ske. Året efter den ovanligt varma , med medeltemperaturer över det normala, förekom dock smittade plantor i många höstvetefält och då främst i . Under den milda torde risken för rödsotvirus i höstsäd ha varit relativt stor i . Havrebladlöss förekom så sent som under hela november i . Detta konstaterades tack vare den sugfälla för insekter som finns placerad på SLU, . I bedömde man risken som mycket stor för rödsotvirus i SOU 2007:60 Bilaga B 24 163 höstsäden och där har man rekommenderat odlarna att behandla höstsäden med insektsmedel mot bladlössen för att förhindra virusspridningen. Virus i höstoljeväxter torde också öka vid ett varmare klimat . Flera olika bladlusarter är vektorer för dessa virussjukdomar av vilka Beet Western Yellow Virus tycks vara den vanligaste i (, 2005). Orienterande undersökningar i visar att av plantorna kan vara virussmittade i enstaka höstoljeväxtfält. Det kan medföra en skördeförlust på , men vi har ej tillräckligt underlag i för att bedöma vilken betydelse virus i höstoljeväxter kan ha och vilken risk som föreligger . Persikbladlusen, ärtbladlusen och havrebladlusen är några av vektorerna och dessa gynnas av varmare klimat. Förmodligen kommer betydelsen av virussjukdomar i höstoljeväxter att öka betydligt . Även virussjukdomar på sockerbeta och andra virussjukdomar på stråsäd än de ovan nämnda att få större betydelse . Men flera faktorer som odlingsteknik och odlingsstruktur torde också inverka på förekomsten av olika virussjukdomar på våra grödor. Vetedvärgsjuka och dvärgskottsjuka på stråsäd samt olika virussjukdomar på potatis kan komma att få ökad betydelse förutom nya insektsöverförda virussjukdomar som kan komma in i landet och etableras om lämpliga värdväxter förekommer. har bladlusmigrationen studerats i bl.a. med hjälp av sugfällor liknande de i . var syftet i första hand varit att belysa risken för virusspridning i potatis (, 1986; 1987). har undersökningar också utförts för att utveckla prognosmetoder för betydelsefulla bladlusarter på kulturväxterna. Det gäller sådana arter som havrebladlusen, sädesbladlusen, ärtbladlusen, betbladlusen, kålbladlusen och salladsbladlusen. I samband med dessa studier har vindens och temperaturens betydelse på bladlusarternas aktivitet kunnat belysas. För att kunna belysa olika insekters utbredning och förekomst är det angeläget att ett system för fångst av insekter etableras och upprätthålls. Långa dataserier beträffande förekomst av insekter i sugfällor erbjuder unika möjligheter att studera effekter av varmare klimat på olika arters förekomst och utbredning (, 2002). Detta har man visat genom de studier som utförts i . Bilaga B 24 SOU 2007:60 164 Svampsjukdomar I områden med ökad nederbörd och luftfuktighet kommer många svampsjukdomar att utvecklas snabbare och orsaka större förluster. Varmare och/eller torrare väderlek missgynnar däremot betydelsefulla patogener som bladfläcksvampar i stråsäd, men andra arter, t.ex. rostsvampar, kan få ökad betydelse (et al., 1996). Tabell 3.4 Några exempel på temperaturkrav m.m. hos några patogener på kulturväxterna Temp. OC Patogen Min. Kommentarer Ref. Stagonospora nodorum (Brunfläcksjuka) 4 15-25, 20-27 32 Gäller groning och infektion. Gynnas av regnig och blåsig väderlek. .,1993. Puccinia recondita f.sp tritici (Brunrost) 15-22 Sprids vid torrt väder men infektion gynnas av fritt vatten, exempelvis nattfukt. Erysiphe graminis f.sp. tritici (Gräsmjöldagg) 5 20 25 Optimum för epidemisk spridning, 15-22 ºC. Sprids vid torrt väder men infektion gynnas av fritt vatten, exempelvis nattfukt. Sundheim, 1982. Pseudocercosporella herpotrichoides (Stråknäckare) 0 10-15 20 Gynnas vid temperaturer under och hög luftfuktighet. Konidieproduktion är maximal vid . Sundheim, 1982. Michrodochium nivale (Snömögel) -6 21 28 Vid odling in vitro. Gynnas av tät gröda och långvarigt snötäcke. Sundheim, 1982. Phytophthora infestans (Potatisbladmögel) 21 (1525) Gynnas av perioder med hög luftfuktighet, regn och relativt varm väderlek. Aphanomyces eutheiches (Ärtrotröta) 4 28 32 Vid odling in vitro. Dålig dränering dvs hög markfukt gynnar svampen. Sclerotinia sclerotiorum (Bomullsmögel) 0 10-20 25 Gynnas av regn före och vid blomning.