sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Antalet examinerade högskoleingenjörer /2007 med inriktning på energi var färre än 100. Det är den inriktning av åtta inriktningar som redovisar lägst antal examinerade högskoleingen- jörer. Av de utexaminerade inom energi är kvinnor. Vissa ingenjörsutbildningar på högskolenivå har bättre till- strömning av studerande. Det gäller t.ex. utbildningarna till bygg- nadsingenjörer. Orsaker som uppgivits är att branschen aktivt drivit utbildningsfrågan och att byggnadsingenjörer har ett relativt gynnsamt löneläge. Tillgång och efterfrågan på högskoleingenjörer Av Arbetsförmedlingens yrkesprognoser för åren 2008–2009 fram- går att de ingenjörskategorier som främst förknippas med energiområdet har de största bristerna av samtliga teknikyrken (ingenjörer och tekniker). Det ska då noteras att teknikyrken redan generellt ligger bland de högsta bristyrkena på arbetsmarknaden. I topp bland teknikyrken ligger bl.a. elingenjörer och eltekniker, VVS-ingenjörer och civilingenjörer inom elkraft. har det i Swedevals intervjuer uppgivits att fastighetsingenjörer är en kate- gori som inte efterfrågas i större utsträckning av fastighetsföre- tagen. Orsaken uppges vara att deras roll är oklar i företagen och att deras uppgifter inte är tillräckligt tydliga. I Swedevals intervjuer framhålls bristen på driftsingenjörer, som arbetar med energifrågorna i de större fastighetsföretagens drift- organisationer. Det finns uppskattningar om att det saknas 400 hög- skoleingenjörer för dessa uppgifter. Utbildningar med denna inrikt- ning har dragits ner eftersom intresset från studenterna har varit för svagt. Enligt SCB:s arbetskraftsbarometer rådde generell brist på ingenjörer. Stora och små företag har svårigheter att rekrytera kvalificerade ingenjörer. som det råder ett underskott på högskoleingenjörer arbetar vissa av dem i yrken som endast kräver gymnasiekompetens. Det beror delvis på att en del civilingenjörer är verksamma på högskoleingenjörsnivå. bedömer att det f.n. utbildas mycket färre hög- skoleingenjörer än vad som erfordras för att täcka det kommande rekryteringsbehovet.TPF22FPT Det stora rekryteringsbehovet kommer av de stora pensionsavgångar bland gymnasieingenjörerna, som utgör av gruppen högskole- och gymnasieingenjörer. Tillgången på högskole- och gymnasieingenjörer kommer att minska starkt om antalet nybörjare ligger kvar på den nuvarande låga nivån och leda till en växande brist. Det årliga nyrekryteringsbehovet beräknas av till cirka 5 000 ingenjörer, och täcks inte alls av antalet utexaminerade, cirka 3 000, eller av antalet nybörjare på utbild- ningarna de kommande åren.TPF23FPT Eftersom det finns ett gap kommer den totala bristen att växa och vara som störst vid slutet av 22TP PT Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. Ett planeringsunderlag inför /09. Rapport 2008:2 R. 23TP PT Inkl. högskoleingenjörsutbildningar som avslutas med kandidat- eller magisterexamen. den prognostiserade perioden , dvs. en successivt ökande obalans mellan tillgång och efterfrågan. Obalansen kommer särskilt att gälla vissa regioner. Ålders- avgångarna trappas upp i mycket små och medelstora kommuner. Utbildningsutbudet och tillströmningen av studerande har antalet förstahandssökande till civil- ingenjörsutbildningarna som helhet minskat kraftigt. Högskole- verket redovisar att antalet programnybörjare har sjunkit successivt . Den beräknade examensfrekvensen är 65 pro- cent, vilket innebär att examensfrekvensen ungefär motsvarar nyrekryteringsbehovet fram , dvs. Det finns dock stora skillnader mellan olika inriktningar i utbildningarna. Fr.o.m. /2008 är utbildningen dessutom , dvs. Examensrätten har vidgats till fler orter, men inriktningarna är starkt begränsade. Även om flera lärosäten har tillkommit är det ändå de fyra stora lärosätena som dominerar och utbildar av samtliga nybörjare på civilingen- jörsutbildningen.TPF24FPT I utvärdering av civilingenjörsutbildningen föreslås färre program med bredare basutbildning för att höja utbildningens kvalitet och bättre anpassa utbildningen till arbets- marknadens behov. Programmen innehåller ett stort antal inrikt- ningar. Dessutom har utbildningen en för låg genomströmning där bara en av fem blev klar inom utsatt tid. Det kan kopplas till söktrycket och bristande förkunskaper från gymnasiet i relevanta ämnen. Utvärderingen anser att utbildningarna har för små miljöer på vissa lärosäten. Det stora utbudet av utbildningar gör att fler kommer in på utbildningarna som konkurrensen om studenterna har ökat. Den sist antagna har lägre betygspoäng, vilket betyder sämre förkunskaper som i sin tur påverkar undervisningen negativt. 24TP PT KTH, , , . SOU 2008:110 Information och utbildning Tillgång och efterfrågan på civilingenjörer fanns en brist på såväl nyutexaminerade som yrkeserfarna civilingenjörer inom energi- och elektroteknik. Sökkvoten bland arbetsgivarna var högst för civilingenjörer med energi- och elektroteknik.TPF25FPT På andra områden fanns en bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på yrkeserfarna civilingen- jörer. Bristen på utbildad arbetskraft inom energiområdet innebär att även andra utbildningar inom teknikområdet finns represente- rade inom energisektorn. Det gäller t.ex. utbildade ingenjörer inom kemiteknik och tillämpad bioteknik. I de bedömningar som görs av SCB och kommer gapet mellan utbud och efterfrågan på civilingenjörer att öka under det närmaste decenniet. Enligt SCB:s beräkningar ligger från utbildningsväsendet på cirka 4 500 civilingenjörer. av nyutexaminerade beräknas de närmaste åren ligga strax under behovet, men minskningen av förstahandssökande till utbildningarna inger oro. bedömer att det därefter uppstår en brist till följd av det minskade antalet nybörjare.TPF26FPT Tillgången på civilingenjörer är generellt bättre än för högskoleingenjörer. Den minskade examensfrekvensen kommer att leda till ett årligt underskott på civilingenjörer. Balansläget kan försämras ytterligare av att det förväntas bli stor brist på högskoleingenjörer och totalt sett kommer inte antalet examinerade civilingenjörer att motsvara efterfrågan. Civilingenjörer med inriktning på väg- och vattenbyggnad kommer att efterfrågas i allt större utsträckning eftersom branschen expanderar. Här finns inriktningar som kan användas för energieffektivisering. Dessutom beräknas civilingenjörer med dessa inriktningar ersätta äldre arbetskraft med kortare utbildningar. Tillgången ökar inte lika snabbt som efterfrågan för dessa kate- gorier, vilket gör att det kan uppstå bristsituationer fram . Konkurrensen om civilingenjörerna inom energiområdet är skarp mellan olika företag. Civilingenjörer efterfrågas som beställare och projektledare inom exempelvis fastighetsföretagen. 25TP PT Sökkvoten är beräknad som antalet arbetsgivare som sökt personal dividerat med antalet som har personal med den aktuella utbildningen anställd. 26TP PT Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. Rapport från (HSV 2008:2 R). tens efterfrågas av entreprenörer och av energitjänstföretag inom energieffektivisering. För energiområdet gäller också att konkurrensen från när- liggande områden om arbetskraft med högre ingenjörsutbildning är starkt växande inom vissa områden. Miljötekniksektorn och mark- naden för miljöteknik bedöms ha en betydande tillväxtpotential.TPF27FPT En positiv sida av detta är att det kan skapa en dynamisk kunskaps- utveckling som även gynnar intresset för energiteknik. Utbildningsutbudet och efterfrågan av fortbildning Det finns en omfattande utbildningsverksamhet som bedrivs på marknadsgrunder. Det är som regel en kursverksamhet av kortare kurser riktade till yrkesarbetande och fungerar som fortbildning för företagens personal och liknande. Utbildningarna finansieras av företagen. Huvudmän bakom utbildningsföretagen är ofta bransch- och intresseorganisationer, privata företag, men även myndigheter som upphandlar kurser på entreprenad. Ett exempel på samverkan mellan stat och näringsliv kring fortbildning m.m. är i den s.k. ByggaBo-dialogen, som även bedriver kursverksamhet.TPF28FPT De utbildningar som bedrivs på marknadsgrunder är i första hand ett komplement till utbildningsväsendets grundutbildningar. finns ambitioner att utveckla samverkan mellan utbild- ningsföretagen och exempelvis den nya . Ett exempel på utbildningsanordnare är STF och BFAB som ägs av och de privata fastighetsägarna. De bedriver fortbildning och vidareutbildning inom bl.a. energiområdet för ingenjörer och tekniker inom bygg och fastigheter i första hand. Men utbildningarna har även deltagare från fastighetsbranschens byggföretag, arkitekter, konsulter och fastighetsförvaltning o.d. Energiområdet är ett relativt nytt utbildningsområde och företaget ser en ökad efterfrågan på utbildning inom detta område En stor del av utbildningsföretagens verksamhet är uppdrags- utbildning åt företagen, inte minst inom energiområdet. Även högskolorna inom det reguljära utbildningsväsendet bedriver i vissa fall utbildning på uppdrag. 27TP PT Svensk miljöteknik, ITPS rapport . 28TP PT ByggaBo-dialogen administreras av . Inom energiområdet finns det ett utbud av utbildningar som har byggts ut undan för undan. Här bedömer utbildningsföretag att det finns utrymme för fortsatt utveckling av kursutbudet inom exem- pelvis energieffektivisering. Kortare introduktions- och vidare- utbildningar för energitekniker bedrivs via branschorganisationer- nas utbildningsföretag. Kurser för energideklarationer, energianalys och energieffektivisering förekommer också. Det förekommer även utbildning av energieffektivisering inom industrin (industriteknik och energiproduktion), även om utvecklingen här går långsammare än inom fastighetsbranschen. Ett annat exempel på att utveckla kompetensen inom energi- området är genom regional samordning och kompetensnätverk. De regionala energikontoren får via bidrag för att samordna regionens kommunala energi- och klimatrådgivare i nätverk med bl.a. informationsutbyte och utbildningar. Andra sam- verkansformer mellan myndigheter, företag och branschorgani- sationer för kunskapsuppbyggnad inom energiområdet är Energi- myndighetens projekt för Energitjänster. Samverkans- projektet bedriver med stöd av konsulter utbildning i energiteknik och energikartläggning för kompetens- utveckla länsstyrelsernas och kommunernas miljötillsyn att arbeta med energikartläggningar i tillsynen. Länsstyrelser genomför bl.a. informationsträffar för målgruppen kommunala energi- och klimat- rådgivare, miljö- och byggnadsinspektörer samt länsstyrelsernas miljötillsynshandläggare. Det finns fler exempel på olika nätverk för företag och andra aktörer som arbetar med energieffektivisering. I dessa nätverk sker också en gemensam kompetensutveckling. Arbetsmarknadsutbildningen utgör i huvudsak en kort yrkesinrik- tad utbildning av arbetslösa, företrädesvis med lokal arbetslivs- anknytning. Utbildningen ska vara anpassad till efterfrågan på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen upphandlar utbildningarna av olika utbildningsanordnare, exempelvis utbildningsföretag, hög- skolan, kommuner. Utbildningen omfattar vanligtvis högst . Inom arbetsmarknadsutbildningen finns det bl.a. ett utbud av utbildningar inom el, bygg-, fastighet, klimatteknik och VVS. bildningarna kan exempelvis leda fram till VVS-montör, fastig- hetsskötare, installations- och servicelektriker. Ett problem som belysts är att arbetsmarknads- utbildningen präglats av kortsiktiga måluppfyllelser.TPF29FPT Det har lett till att utbildningarna koncentrerats till yrken med hög omsättning på arbetskraft, men inte till yrken där de strategiska flaskhalsarna är som störst. Dimensioneringen av utbildningsinsatserna har snarare följt konjunkturutvecklingen, än att ha föregått den. Utbildningens innehåll styrs av yrkesnämnderna, men trots detta har utbildningarna med VVS-inriktning vanligtvis inte upp- fyllt branschens krav på längre utbildning än . Det har därmed uppstått ett kvalitetsproblem i utbildningen och företagen har prioriterat gymnasieskolans lärlingar. Efter grundutbildning krävs som lärling för att bli certifierad. 16.5Räcker kompetensen för att nå målen om effektiviseringar ? Huvudfrågan i analysen är om kunskaps- och kompetensbehovet kan komma att tillgodoses för att målet om ytterligare energi- effektiviseringar fram ska kunna nås. Frågan är inte enkel, t.ex. påverkas förutsättningarna för att tillgodose kompe- tensbehovet också av utvecklingen av flera andra faktorer än utred- ningens förslag till styrmedel för energieffektivisering. Bland dessa kan åter nämnas t.ex. marknadsdrivna faktorer som energipris- utvecklingen och utvecklingen av energitjänstmarknaden, teknik- utvecklingen inom energi och andra närliggande områden samt arbetsmarknadsutvecklingen. Utifrån Swedevals studie, som främst var inriktad på kom- petensbehovet för energieffektiviseringar inom fastighetssektorn, kan de faktorer som i första hand antas påverka förutsättningarna att kunna tillgodose kompetensbehovet inom energiområdet redovisas i enlighet med tabell 16.2 nedan. Denna bygger på SWOT-modellen, dvs. med styrkor och svagheter och de möjligheter och hot som kan förutses för tiden fram . 29TP PT SOU 2007:18, Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. SOU 2008:110 Information och utbildning Utbildningsutbudet med energiinriktning väl tillgodosett inom KY, högskolenivå och i fortbildning. Myndigheter, branschorganisationer, före- tag m.fl. arbetar alltmer, ofta i nätverk, med frågor om energieffektivisering och dess kompetensbehov. Många stora fastighetsägare har organi- satorisk och teknisk kompetens för mål- inriktat arbete med energieffektivisering. Litet intresse från ungdomar för utbildning inom energiområdet och övriga tekniska utbildningar på alla nivåer. Bristande förkunskaper och låga genom- strömningar i utbildningarna. Brist på kompetenta yrkeslärare. Resurs- och kompetensbrist inom flera aktörs- och yrkeskategorier inom energi- området . Energifrågorna är ofta svagt etablerade i ledningssystem och strategier hos företag på användarsidan. Små fastighetsägare har begränsad orga- nisatorisk och teknisk kompetens för att arbeta med energieffektivisering. Energisamordningen m.m. vid ny- och ombyggnad är inte tillräckligt utvecklad. Energiexperter för energideklarationer är en trång resurs som hämtas från redan be- gränsade resurser inom energitjänst- företagen. Resurser och kompetens inom energi- och klimatrådgivning är ojämn och svarar inte alltid mot behoven. Bra utbildningsreformer inom gymnasie- skolan och den högre yrkesutbildningen (). Goda förutsättningar för kvalificerat utbildningsutbud även på högskole- och universitetsnivå. Generationsväxlingen inom flera yrkes- områden kan underlätta en önskvärd kompetensförändring. Ett allmänt växande och brett intresse för energifrågor från olika aktörer, kunder och brukare m.fl. inom alla samhällssektorer. Energi- och klimatrådgivning och nätverk för energieffektivisering efterfrågas och byggs ut. Stora pensionsavgångar inom energirela- terade tekniska yrken på alla nivåer. Fortsatt lågt sökintresse för tekniska utbildningar och risk för avveckling av kvalificerade utbildningar inom energi. För att få utexaminerade från relevanta tekniska utbildningar. Stark konkurrens om utbildad personal från olika aktörer och tekniska områden på snabbt expanderande marknader. Snabb marknads- och teknikutveckling inom energiområdet kräver mer yrkes- utbildad arbetskraft med ny kompetens. 16.5.2Utredningens slutsatser och förslag Utredningsarbetet har visat att det finns en brist på personal med en utbildningsbakgrund som är lämplig för bl.a. energibesiktare, energirådgivare och annan personal inom energitjänstområdet. Behovet av sådan personal kan också förväntas öka . Utifrån resonemangen de tidigare avsnitten, och den samlade bilden i SWOT-matrisen ovan, drar utredningen följande slutsatser med avseende på utbildningsbehov. Rent principiellt måste dagens styrkor utnyttjas och stärkas till framtida möjligheter. Det är också väsentligt att försöka eliminera eller kompensera nuvarande svagheter och försöka vända dem till möjligheter. Slutligen är upp- giften den att ta vara på de möjligheter som finns och avvärja eller motverka de risker och hot som finns. Utredningen lyfter här fram några förslag till insatser som bedöms vara viktiga bidrag för att kunna tillgodose kompetens- behoven i perspektivet fram . Flera av de problem som behöver lösas är delar av större samhälleliga utmaningar, t.ex. att intresset för de tekniska utbildningarna inte svarar mot arbets- kraftsmarknadens behov av utbildad arbetskraft. De kan inte lösas med insatser enbart av olika styrmedel eller aktörer inom energi- sektorn utan kräver ett vidare samhällsinsats. Utbildningsbehovet är en grundläggande strukturell fråga som är nödvändig att hantera ur framför allt ett utbildningspolitiskt och arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Sett ur ett energiperspektiv bedömer utredningen det som nödvändigt att branscherna i sam- verkan marknadsför sina yrken mer kraftfullt gentemot ungdomar. Bl.a. behöver energieffektiviseringen roll som verktyg i klimat- arbetet tydliggöras. Frågan inrymmer en rad viktiga frågor. T.ex. behöver grundutbildningar inom det tekniska området bör breddas med en utökad satsning inom energiområdet. Vidareutveckling och fort- bildning av redan yrkesverksam personal bör byggas ut och utvecklas. Det kan också vara värdefullt att mer aktivt bjuda in branschorganisationer och andra arbetsmarknadsorganisationer i energirelaterade utbildningars utformande och formulering av kompetenskrav. Stimulera intresset, påverka attityder och utveckla incitament för ungdomar att söka sig till tekniska utbildningar på alla nivåer Utredningen anser att branscherna i samverkan med andra intres- senter behöver marknadsföra sina yrken mera kraftfullt gentemot ungdomar. Det gäller även att bredda rekryteringsbasen till yrken inom energiområdet genom att bryta den sneda könsfördelningen i valet av utbildningar och att arbeta aktivt med validering av utbildningar. Möjligheterna att ytterligare förbättra kontakterna mellan de studerande och framtida arbetsplatser genom lärlings- platser och praktik bör prövas. Vidareutbildning och fortbildning av redan yrkesverksam personal byggs ut och utvecklas Nya vägar behöver prövas för att underlätta vidareutbildningen för yrkesverksamma och möjligheterna att erbjuda ett mer kvalificerat kursutbud. En väg kan vara att utveckla distansutbildningen. Branschen behöver medverka aktivt i utformningen av yrkesutbildningar i nya gymnasieskolan och Utredningen gör bedömningen att branschorganisationer och andra berörda arbetsmarknadsorganisationer behöver vara med och utforma utbildningar och formulera kompetenskrav för de energi- relaterade yrkesutbildningar som kan komma i den nya gymnasie- skolans och program. I de två reformförslagen ingår särskilda samrådsorgan för dessa samråd mellan skola och arbetsliv. Vissa grundutbildningar behöver breddas och kompletteras inom energiområdet Utredningen drar slutsatsen att olika aktörer i byggprojekt behöver få ökad kunskap om energisamordning. Inom arkitekturbildningen bör utbildningen i energieffektivt byggande förstärkas. Det gäller också entreprenörer, fackkonsulter och installatörer som även behöver bredda sin kompetens kring integrerade energitekniska Även kunskapsområdet mellan energisystem och innemiljö behöver få ökat inslag i utbildningarna. Rådgivning och information m.m. Utredningen föreslår: ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter driva informationsinsatsen Forum för energieffektivisering (se detaljerat förslag i av- snitt 16.1) i samråd med och Naturvårds- verket. Energirådgivningen till mindre och medelstora företag före- slås förstärkas i enlighet med förslag i kapitel 6. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen bör byggas ut och blir mer kvalificerad. Utredningen anser att kommunernas energi- och klimatrådgivning bör byggas ut och bli mer kvalificerad. Det innebär att det bör ställas grundläggande kompetenskrav på dess organisation och enskilda rådgivare, så att alla slutanvändare kan erbjudas en kvalita- tivt likvärdig energirådgivning och information. En kvalificerad energi- och klimatrådgivning kan fylla en viktig funk- tion för specifik rådgivning och riktad information, inte minst till den stora gruppen småhusägare. Denna grupp kan ha svårt att på andra vägar få opartisk information inför exempelvis konvertering och val av energisystem. Den förstärkta kommunala rådgivningen bedöms vara en viktig del i stödet för genomförandet av ett program för effektiv elanvändning i bostäder och lokaler. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen bör även utveckla sin kapacitet och förmåga för att kunna möta en del av den efterfrågan på opartisk rådgivning som kommer till följd av åtgärdsförslagen om energieffektiviseringar från energideklaration- erna. En god rådgivning kan bli ett stöd till beslutet om att genomföra åtgärdsförslagen. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att utveckla kvaliteten i den kommunala energi- och klimatrådgiv- ningen. Arbetet bör även fortsättningsvis genomföras i nära samarbete med berörda branschorganisationer och aktörer som Föreningen Energirådgivare, och Villa- ägarnas . Produktinformation om energiåtgång för hushållsel Utredningen anser att informationen till konsumenterna om energiprestanda och energianvändningen hos en specifik produkt bör vara tydlig vid köptillfället i butik o.d. Krav på bättre energi- märkning kan vara ett sätt att möta detta informationsbehov. Med bättre information kan konsumenten göra ett mera energimedvetet val. Här kommer EG-direktivet om produkters energiprestanda, det s.k. Eco-design-direktivet, att spela en stor roll. Utredningen föreslår i kapitel 16X .1attX informationsinsatsen Forum för effek- tivare energianvändning genomförs. Inom detta forum föreslås information av det här nämnda slaget ingå. Överhuvudtaget är ett ökat informationsutbyte om energi- användning i olika sammanhang ett sätt att synliggöra energi- användningen och därmed allmänt öka medvetenheten om kon- sekvenserna av olika val och beteenden. Utredningens förslag om ett forum för effektivare energianvändning kommer att bidra till en sådan ökad informationsspridning. Energirådgivning till små och medelstora företag Swedevals studie visar att det finns ett stort behov av riktad energirådgivning och information till små och medelstora företagen i icke-energiintensiva verksamheter. Företagen behöver ett stöd för att kunna inleda energikartläggningar och initiera effektiviserings- åtgärder, men också hur man organisatoriskt i ledningssystem o.d. kan hantera energifrågorna. Utredningen bedömer att energirådgiv- ning små och medelstora företag är ett viktigt instrument för att ett program med statligt stöd för energieffektivisering i icke energi- intensiva företag ska få avsedd effekt. Detta område diskuteras närmare i kapitel 6. Attitydpåverkande insatser genom utbildning och information Det finns tecken på att det allmänna intresset för energifrågor växer. Detta gäller inte minst i intresset för energianvändning kopplat till miljö- och klimatfrågorna. Utredningen anser att denna hävstång bör utnyttjas för att få genomslag för bred information och kunskapsspridning om energihushållning i olika former riktad allmänt till slutanvändare. Sådana intensifierade insatser syftar till att påverka till mer energimedvetna beteenden och attityder hos alla energikonsumenter. Insatserna kan i förlängningen också stödja och påskynda introduktionen av bättre teknik på mark- naden. Utredningen föreslår i avsnitt X16.1X att informationsinsatsen Forum för effektivare energianvändning genomförs. Inom detta forum föreslås information av det här nämnda slaget ingå. De attitydpåverkande insatserna är också ett mer långsiktigt förändringsarbete som måste anpassas till olika målgrupper.