sou · GWB3107 · 2008-11-28 00:00:00 — Etiken, miljön och pensionerna Etiken, miljön och pensionerna Betänkande från Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar 2008_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice 2008_SOU register S-format.indd 1 bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en kommitté för att utvärdera hur och med vilka resultat de Första Fjärde AP-fonderna samt Sjunde AP-fonden arbetat med de krav man haft att ta hänsyn till miljö och etik i sin placeringsverksamhet. Statsrådet förordnade som ordförande för kommittén förra chefen för , och som övriga ledamöter professor och advokaten . Som sekreterare förordnades ekonomen . Kommittén har antagit namnet AP-fondernas etik- och miljö- ansvar. Till kommittén har en expertgrupp varit knuten, bestående av investeringskonsulten , direktören , enhetschefen (t.o.m ), ekonomen (fr.o.m ), samt ämnesrådet . Kommittén och expertgruppen har tillsammans hållit sju möten. Kommittén har låtit forskare och konsulter utarbeta fem studier för att belysa vissa viktiga frågeställningar. Dessa redovisas som bilagor. De analyser och slutsatser som redovisas i dessa är respek- tive författares egna. Av betänkandet framgår hur materialet använts av kommittén. Ett stort antal kontakter har tagits och flera möten har hållits med olika aktörer, i och utomlands, som kommittén bedömt kunna tillföra utredningen relevant information och intressanta synpunkter. Detta gäller självfallet AP-fonderna och det Etikråd som AP 1 4 driver gemensamt, men också andra svenska och internationella institutionella investerare, konsulter och analy- tiker. Kommittén har också haft ett gemensamt seminarium med norska myndigheter, bl.a. mot bakgrund av att en liknande utvärde- ring av den norska pensionsfonden-utland pågår i . De slutsatser som dragits och de rekommendationer arbetet lett fram till redovisas i detta betänkande Etiken, miljön och pensio- nerna (SOU 2008:107) som härmed överlämnas. Uppdraget är där- med avslutat. Dags att utvärdera.................................................................... Ökat fokus på etik och miljö .................................................. Växande globala kapitalmarknader ......................................... Några drag i strukturutvecklingen.......................................... Omfattningen av ansvarsfullt kapital .................................. Svenska och internationella jämförelser ................................. Screening som informationshantering ................................ Välja bort och välja till............................................................. Dialog och påverkan ................................................................ Ansvarsfulla investeringar och investeringsstilar ................... AP-Fonderna och hållbarheten ..................................... 4.1AP-fondernas funktion och roll inom ramen för Organisation och styrning....................................................... Trygghet, avkastning och andra mål ....................................... Hur AP-fonderna arbetar med ESG-frågor............................ Avkastning, etik och förtroende några Att uppbära allmänhetens förtroende ................................. Vilken etik och vems etik ?...................................................... Kostsamt eller lönsamt ?........................................................ Rollen som ägare .................................................................... Utvecklingsmöjligheter för AP-Fonderna..................... Fonderna ska utforma sin värdegrund .................................. Kvalitet och resurser .............................................................. Uppföljning, utvärdering och information........................... Bilaga 2 Aktörsperspektiv och AP-fondsetik av Per Bauhn..... Bilaga 3 Förvaltning av aktieportföljer av ............. Bilaga 4 Capital Markets size and Participants and Responsible Investing for Large Institutional Investors av MERCER ................................................. Doing Well While Doing Good? och Jenke Ter ....................................................... AP-fondernas inverkan på portföljbolagens arbete med etik och miljö av ......................... Statsmakterna har uttalat att AP-fonderna ska förvalta tilldelade medel så att de blir till största möjliga nytta för pensionssystemet. Målet är långsiktigt hög avkastning i förhållande till risken i placeringarna. Fonderna ska inte ha näringspolitiska eller ekonomisk-politiska mål. Däremot har AP-fonderna uppdraget att ta hänsyn till miljö och etik i sin placeringsverksamhet, utan att göra avkall på avkastningen. Kommitténs uppgift har varit att utvärdera hur fonderna arbetat med detta uppdrag och hur det avspeglats i deras ägarstyrning. Vi anser att AP-fonderna har hanterat detta på ett bra sätt. är det önskvärt att precisera vad uppdraget innebär och att utveckla arbetssättet. bör fonderna arbeta mer proaktivt och med en strävan mot integrering av hållbarhets- aspekter inom sin förvaltning, en strävan som vi bedömer vara långsiktigt värdeskapande. För att befästa och stärka förtroendet bör fondstyrelserna besluta, följa upp och kommunicera sin värdegrund för verksamheten. Ytterligare resurser behöver avsättas till analys och till uppföljning av fondernas ägarstyrning. Slutligen bör AP-fondsstyrelserna utses på grundval av en professionell nomineringsprocess. Hur har man arbetat? har intresset för vad som brukar benämnas hållbara eller ansvarsfulla investeringar ökat starkt bland insti- tutionella investerare i och utomlands. Ett omfattande internationellt samarbete har växt fram, delvis i FN:s hägn, där AP- fonderna medverkat aktivt. Detta område innefattar en mångfald av begrepp och beteckningar. Vi har valt att i huvudsak använda den internationellt vanliga beteckningen ESG (Environment, Social, Governance) som det som enligt vår uppfattning bäst täcker både AP-fondernas roll och vårt utredningsuppdrag. handlar detta om en verksamhet som är i snabb utveckling. Trots detta har en relativt omfattande forskning bedrivits internationellt kring effekterna av ESG, som pekar mot att hänsyn till ESG-faktorer snarare tycks förbättra än försämra avkastningen, även om det är svårt att dra entydiga slutsatser. Fonderna har valt delvis olika ansatser och profil i arbetet, och har dels tillsammans, dels var och en för sig utvecklat metoder och arbetsformer. Några fonders insatser har fått internationell uppmärksamhet. Några påvisbara negativa konsekvenser för AP- fondernas avkastning har inte uppstått, och de administrativa kostnaderna har varit begränsade. AP-fondernas – och andra investerares aktivitet tycks i flera fall ha bidragit till förbättringar i de företag fonderna är ägare i och till att frågor rörande miljö och etik ges större uppmärksamhet i företagen. Även om AP-fonderna gjort ett bra arbete finns en potential för utveckling och förbättring. Kommittén vill inledningsvis slå fast att fondernas uppgift att genom en hög avkastning bidra till goda pensioner, vilket i sin tur ska bidra till trygghet för nuvarande och blivande pensionärer, i sig utgör ett grundläggande etiskt mål. 1.Fondernas övergripande mål är att skapa trygghet i pensions- systemet. Det ska uppnås genom en långsiktigt hög avkastning. Med bibehållande av denna övergripande målsättning skall fon- derna även ta hänsyn till miljö, etik och andra hållbarhets- aspekter. Detta bör tydliggöras genom att föreskrifterna rörande ESG-hänsyn, som funnits i förarbetena, lyfts in i lagen om AP-fonderna. 2.Problemen på de internationella finansmarknaderna blixtbelyser vilken avgörande betydelse förtroen- det spelar i finansiell verksamhet. Med tanke på det uppdrag man har spelar allmänhetens förtroende en särskilt stor roll för AP-fonderna. är en komplicerad verksam- het som de flesta inte kan följa och bedöma i detalj. skaperna tar slut måste förtroendet ta vid, och förtroendet bygger på faktorer som kompetens, öppenhet och integritet. Fondernas arbetssätt, organisation och kommunikation måste ta sin utgångspunkt i detta. 3.Fonderna bör utveckla och tydliggöra den värdegrund som man ska ha som utgångspunkt för verksamheten, innefattande ESG- aspekter. Detta innebär att på ett tydligt och sammanhängande sätt formulera de centrala värderingar som ska ligga till grund för hur man agerar i sin placeringsverksamhet. För AP-fon- derna, som har sitt uppdrag från alla svenska medborgare, måste värdegrunden vara kommunicerbar och kunna få bred acceptans. De etiska grundvärden som kommer till uttryck i regeringsformen utgör naturliga utgångspunkter för att ut- veckla en sådan värdegrund. I detta innefattas också att säker- ställa en god miljö för nuvarande och kommande generationer. De internationella konventioner undertecknat är ett uttryck för och utgör en konkretisering av dessa grundvärden, och kan därför ses som ytterligare utgångspunkter för fonder- nas värdegrundsarbete. Fonderna bör aktivt kommunicera sin värdegrund mot allmänheten, och hur den styr fondernas placeringsverksamhet. 4.Vår uppfattning är att ESG-aspekter representerar både risker och möjligheter som bäst hanteras respektive tillvaratas om dessa så långt möjligt integreras i den löpande analysen och förvaltningsverksamheten, istället för att vara en fråga vid sidan av. Att utveckla metoder för att analysera och tillämpa ESG- aspekter i placeringsverksamhet och ägarstyrning är på många sätt komplicerat, och ett område där framsteg sker successivt. Det viktiga är att det finns en målinriktning och uttalade stra- tegier för att nå dit. Hur snabbt och exakt på vilket sätt man rör sig framåt måste AP-fonderna själva ges frihet att utforma, som man måste kunna redovisa och motivera de vägval man gör. 5.Inom ramen för sina ägarpolicies har AP-fonderna på ett bra sätt formulerat tydliga krav på relevant information från bolagen. Dessa ägarpolicies behöver successivt följas upp, utvecklas och anpassas till utvecklingen inom ESG-området. Ett steg i utvecklingen är att på grundval av den information man tar in utveckla strategier för framtida investeringar med avseende på olika ESG-aspekter. Ett exempel kan vara att utveckla en strategi för fondportföljens samlade koldioxid- utsläpp. 6.Det bör vara styrelsernas uppgift att besluta om fondernas värdegrund och att utifrån denna fastställa och följa upp hur verksamheten ska bedrivas. 7.Styrelsernas uppdrag aktualiserar också frågor om hur de rekryteras, arbetar, och arvoderas. Regeringen bör i fortsätt- ningen utse styrelsernas ledamöter på basis av rekommenda- tioner från en av regeringen utsedd, professionellt arbetade och brett sammansatt nomineringskommitté. Antalet ledamöter i varje styrelse ska kunna vara färre än de nio som lagen stipu- lerar . 8.Bestämmelsen att ett visst antal styrelseledamöter ska nomi- neras av arbetsmarknadsparterna bör utgå. 9.Externa utvärderingar av styrelsernas arbete bör göras regel- bundet, i linje med den praxis som etablerats i näringslivet, och ligga till grund för nomineringskommitténs arbete. 10.Det bör avsättas tillräckliga resurser för att säkerställa beställar- kompetens och kvalitet i arbetet med ESG-frågor. Detta gäller informationsinhämtning, analys, dialog och uppföljning. 11.Det bör finnas möjligheter att vidga samarbetet mellan AP- fonderna när det gäller ESG-frågor utan att detta kommer i konflikt med den av statsmakterna önskade självständigheten i de enskilda fondernas arbete. Det gäller bland annat ESG- dialoger med svenska bolag. 12.Ägandet är grunden för AP-fondernas möjlighet till inflytande på företagen Det bör utnyttjas så effektivt och målmedvetet som möjligt. En utvecklad ägarpolicy – vilket fonderna var för sig har utformat är en förutsättning för detta. Ägar- och investeringspolicies som innefattar ESG-aspekter bör övervägas för alla typer av tillgångar, inte enbart börsnoterade aktier, och måste följas upp regelbundet. 13.Begränsningen när det gäller Sjunde AP-fondens rösträtt för sina aktieinnehav bör tas bort. Andra restriktioner i regelverken som förhindrar en aktiv ägarroll för fonderna bör ses över. Ägarrollen bör i övrigt utformas så att AP-fonderna balanserar ett investerarperspektiv mot ett långsiktigt ägarperspektiv. 14.Principerna för företagens ersättnings- och kompensationsfrågor för styrelse och ledning är ägarfrågor med viktiga förtroende- dimensioner, både för fonderna själva, för företagen och för näringslivet i stort. Ett fortsatt aktivt arbete för att främja ersättningssystem som är måttfulla och transparenta och som ger incitament till ett välavvägt risktagande, är en viktig uppgift för fonderna. För fonderna är även utformningen av incita- menten för den egna personalen av betydelse för hur ESG- aspekter omhändertas och allmänhetens förtroende upprätt- hålls. 15.Fondernas arbete med ESG bör utvärderas regelbundet. Rege- ringens årliga utvärdering bör därför även omfatta dessa aspek- ter på fondernas verksamhet. Detta ligger i linje med tanken att integrera ESG-analysen i fondernas arbete. 16.Vi föreslår att lagen om AP-fonderna (2000:192) ändras på fem punkter: Skrivningarna att fonderna ska ta miljö- och etikhänsyn förs från förarbetena in i lagtexten. En nomineringskommitté svarar för rekrytering av styrelse- ledamöter. Begränsningarna avseende Sjunde AP-fondens rösträtt tas bort. Antalet styrelseledamöter föreslås vara högst nio. Bestämmelsen att fyra styrelseledamöter ska föreslås av arbetsmarknadens parter tas bort. The Swedish Government and Riksdag (parliament) have stated that the – the AP-funds – are to admi- nister allocations in such a way as to ensure the greatest possible benefit to the pension system. The aim is a high rate of return in the long term in relation to the investment risk. The funds are not to be used for the achievement of industrial policy or economic policy goals. The AP-funds are, however, required to take environmental and ethical considerations into account in their investment activities without deviating from the overall objective of a high rate of return. The task of the present committee has been to evaluate how the funds have lived up to their obligations in this respect and the way this has been reflected in their corporate governance. In our view, the AP-funds have dealt commendably with this task. However, it is desirable that the assignment be more closely defined and that working methods be further improved. In future, the funds should work more proactively and seek to integrate sustainability aspects into the investment management process. To consolidate and strengthen confidence, the funds governing boards should adopt, follow up and communicate a set of basic values or principles for how the funds should operate. Further resources need to be set aside for the purpose of analysing and following up the governing boards governance practices. Finally, the AP-funds governing boards should be appointed on the basis of a professional nomination process. The work so far In recent years, interest in what is usually referred to as sustainable or responsible investment has increased signifi- cantly among institutional investors both in and abroad. Extensive international cooperation has developed, partly within the UN, where the AP-funds have played an role. A wide range of terms and designations are used in this sphere. We have chosen to confine ourselves principally to the term ESG (Environ- ment, Social, Governance), which is internationally established and which in our view best encompasses both the role of the AP-funds and our own remit. This area of activity is still developing rapidly. Nevertheless, fairly extensive research has been conducted internationally on ESG impact and it would seem that taking ESG-factors into consideration is more likely to boost than to reduce returns, although it is difficult to draw any unequivocal conclusions in this respect. The various funds have to some extent chosen different approaches and profiles when working in this area, and have developed methods and procedures both jointly and separately. The efforts of some of the funds have attracted international attention. Returns on the AP-funds investments have not had any demonstrably adverse effects, and administrative costs have been kept down. In a number of cases, the activities of the AP funds – and of other investors – have led to improvements in the enter- prises owned by the funds and also to closer consideration of environmental and ethical issues in these enterprises. While the AP-funds have worked well in this sphere, there is potential for further growth and improvement in some respects. would, however, like to begin by making clear that the basic task of the funds – to help ensure good pension levels through high returns, which in turn ensures the wellbeing of pensioners both present and future – is in itself a fundamental ethical objective. 1.The funds overall objective is to create security in the national pension system. This is to be achieved by means of high rates of return in the long term. Without deviating from this overall objective, the funds are also required to consider environ- mental, ethical and other sustainability aspects. This can be made clear by incorporating the provisions regarding ESG consideration – which have hitherto been present only in the preparatory material – into the relevant law, i.e. the Act (2000:192). 2.The problems that have beset the international finance markets in the autumn of 2008 have made abundantly clear the impor- tance of confidence in financial activities. For institutions like the AP-funds public confidence is even more crucial. Pensions management is a complicated field of activity that most people are unable to follow and assess in detail. Where knowledge fails, confidence must take over, and confidence is built on factors such as levels of skill, transparency and integrity. The funds must proceed from this perception in their working methods, organisation and communication. 3.The funds must define a set of principles or basic values on which to base their activities, incorporating ESG aspects. This will involve formulating clearly and coherently the key values that are to inform the way they proceed in their investment activities. For the AP funds – which act on behalf of all Swedish citizens – these basic values must be communicable and must have broad public support. A natural starting point for the development of such values is the perspective of agency reflected in the 's Instrument of Govern- ment – aiming to promote the freedom and welfare of citizens so as to enable them to act independently, and to support them in this endeavour. This also includes ensuring a good environ- ment for present and future generations. The international conventions that has signed represent a practical expression of these basic values and may therefore be viewed as further starting points for the funds work on developing a set of fundamental principles. The funds should actively commu- nicate their basic values to the public and describe how these govern their investment activities. 4.We take the view that ESG aspects represent both risks and opportunities that can be confronted and exploited respectively by integrating them into ongoing analytical and management processes as far as possible, instead of treating them as a separate issue. Developing methods for analysing and applying ESG-aspects in investment activities and corporate governance is in many respects a complicated endeavour that necessarily proceeds by stages. What is important is to ensure that there is a clearly defined target to work towards and that there are strategies for reaching it. How quickly and by what precise means progress is to be made in this direction must be up to the AP funds themselves to decide, although they must be able to show why they have chosen a particular course in this respect. 5.The AP-funds have formulated requirements for corporate information in an exemplary in their ownership policies. These have to be followed up and further developed in accordance with market developements. One step is to proceed from the information acquired in this way and develop stra- tegies for future investments taking into account ESG-aspects. One such course might be to develop a strategy for the fund portfolios total carbon emission count. 6.It should be the task of the governing boards to adopt a set of fundamental values and on the basis of these principles to establish and follow up how the funds are to operate. 7.In light of the board assignments, the question arises of how the board members are recruited, how they work and how they are paid. In future, the Government should appoint board members on the basis of recommendations from a government- appointed, professionally and broad-based nominating committee. Boards must be allowed to have fewer than the nine members currently stipulated by law. 8.The provision requiring a given number of board members to be nominated by trade unions and employers organisations (social partners) should be abolished. 9.External evaluations of the boards work should be undertaken regularly, in line with standard practice in the business sector in recent years, and should serve as a basis for the work of the nominating committee. 10.Sufficient resources should be set aside for the purpose of securing the requisite procurement skills and quality in work with ESG-issues. This applies to information gathering, ana- lysis, dialogue and follow-up. 11.Opportunities should be created for broadening cooperation between the AP-funds on ESG-issues without this conflicting with the independence of each individual fund, as called for by central government. This applies for instance to ESG-dialogues with Swedish enterprises. 12.Ownership is the influence of the AP- funds rests. This should be exploited as effectively and deter- minedly as possible. A well-developed ownership policy – which each of the First-Fourth AP-Funds has formulated separately – is essential in this respect. Ownership and invest- ment policies embracing ESG-aspects should be considered for all types of assets, not just listed shares, and must be followed up regularly. 13.The restriction on the Seventh AP-Funds right to vote in respect of its share holdings should be removed. Other regulatory restrictions preventing the funds from playing an ownership role should be reviewed. The funds owner- ship role should otherwise be defined in such a way as to strike a balance between an investor perspective and a long-term ownership perspective. 14.The principles governing board and management remuneration and compensation are ownership issues with important confi- dence-related implications, for the funds themselves, for the enterprises concerned and for the business sector as a whole. The funds must continue to actively encourage the develop- ment of a remuneration system that is moderate and transpa- rent and provides incentives for well-judged risk-taking. The way incentives for the funds own employees are constructed will also have an impact on how ESG-aspects are dealt with and on the extent to which public confidence is maintained. 15.The funds ESG work should be evaluated regularly. The Governments annual evaluation process, therefore, should also encompass these aspects of the funds operations. This is in line with the idea that ESG analyses need to be integrated into the work of the funds. 16.We propose that the Act (2000:192) be revised on five counts: