sou · GWB3103 · 2008-12-02 00:00:00 — har i genomsnitt cirka fem av myndig- heten kända nyckelbiotoper avverkats eller på något annat sätt, helt eller delvis, förstörts utifrån ett biologiskt mångfalsperspektiv. Mål: Åtgärder för att bevara eller förstärka naturvärdet i skötsel- krävande nyckelbiotoper och andra värdefulla biotoper utförs på . Målet är helt klart uppnått. finns det flera olika finansie- ringskällor som nyttjas till åtgärder i skötselkrävande biotoper. De viktigaste är Nokås, skötselanslag till naturreservat samt lands- bygdsprogrammet. Mål: Mängden hård död ved i skogen ska öka med jämfört med tillståndet 1998. Enligt Riksskogstaxeringen har inte mängden död ved ökat på . Uppgiften har mycket låg signifikans. Gammal skog, äldre lövrik skog och föryngringar med lövskog Mål: ska: arealen gammal skog bibehållas på dagens nivå. arealen äldre lövrik skog öka . arealen skogsmark som föryngras med lövträd öka . Enligt Riksskogstaxeringen har arealen gammal skog ökat med Uppgiften är till signifikant. Samma källa anger att arealen äldre lövrik skog har ökat , men uppgiften är mycket osäker. Arealen skogsmark som föryngras med lövskog har minskat från en nivå som redan var låg. Detta innebär att föryngras i princip ingen skogsmark med uteslutande löv- träd. Förklaringen till denna tillbakagång står framför allt att finna i Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande att flertalet av de lövträdsarter som är allmänt förekommande på ön har drabbats hårt av olika sjukdomar. Myndigheten kan därför inte inte förespråka föryngring av bland annat ask, alm och ek. Mål: av den föryngringsavverkade arealen uppfyller § 30 SVL krav på natur- och kulturmiljöhänsyn. Figur 8 Andel föryngringsavverkad areal som uppfyller skogsvårdslagens krav på natur- och kulturmiljöhänsyn 2005–2006 av de föryngringsavverkade arealerna uppfyller kraven på natur- och kulturmiljöhänsyn Mål: På den godkända arealen är hänsynen bättre än vad lagen kräver. Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande Figur 9 Andel godkända arealer med hänsyn bättre än vad skogs- vårdslagen kräver 2005–2006 Andel av den godkända arealen där hänsynen är Andelen godkända arealer där hänsynen är bättre än vad skogs- vårdslagen kräver överstiger sektorsmålen. Mål: Skogsbilvägar ska ej byggas över sådana våtmarker som i våtmarksinventering bedömts ha höga naturvärden (klass 1–3 i inventeringen). har det på inte byggts några skogsbilvägar över våtmarker. Sociala och kulturella värden Fornlämningar och värdefulla kulturlämningar Mål: Skogsmarken ska brukas på ett sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga värdefulla kulturlämningar är försumbara . Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande Figur 10 Andel föryngringsavverkningar där full hänsyn har tagits till kulturmiljövärden –2006 Figur 11 Andel av föryngringsytan där full hänsyn tagits till kultur- miljövärden –2007 Detta mål kan man säga är till uppfyllt. Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande Rekreationsanpassat brukande av tätortsnära skogar Mål: har tecknat ett samarbetsdokument med kommunen. Dokumentet uttrycker de gemensamma lång- siktiga ambitionerna rörande nyttjandet av Visbys tätortsnära skogar för att bättre tillgodose människors behov av rekreation. Mål har skogssektorn genomfört ett utbild- ningsprogram om särskild hänsyn till skogens sociala värden i tät- ortsnära skogar. Programmet riktas till skogsägare av tätortsnära skogar (enskilda, kommunala och statliga) och till berörda tjänste- män och organisationsföreträdare. Ett utbildningsprogram ska fin- nas framtaget . Något samarbetsdokument eller utbildningsprogram finns inte framtaget, men sociala värden har bildats med representanter från och från skogsnäringen. Nätverket har genomfört studiebesök och studerat tätortsnära skogar. Vidare fungerar nätverket som en kanal för att föra ut information inom området. För tillfället jobbar myndigheten med att identifiera skogar med höga sociala värden samt att registrera dem i en databas. 5.4Polytax-resultat för i jämförelse med övriga regioner Polytax-uppgifter är en del av reguljära uppföljning av skogspolitikens genomförande. Inom , inklusive , har produktionsmål och miljömål följts upp genom inventeringssystemet Polytax . Systemet har haft två huvuddelar: en för mer operativt användande av resultaten kallat Distrikts-Polytax och en del för mer strategiskt användande, kallat Riks-Polytax. Här redovisas resultat från inventeringarna för Distrikts-Polytax eftersom det är nödvändigt att skilja ut resultat. Vid sektorsmålsuppföljning på nationell nivå används Riks-Polytax vilket brukar visa ett sämre resultat än vad Distrikts- Polytax gör. Observera att skattningarna för är osäkrare än för övriga regioner eftersom stickproven i Polytax- inventeringen är färre. Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande Miljömålet följs bland annat upp genom att inventera miljöhän- synen vid föryngringsavverkningar. Grafen nedan visar utveck- lingen av D1-resultaten redovisat som ett glidande medelvärde för samt fem regioner. Arealandel föryngringsavverkning med undermålig hänsyn 99-01 00-02 01-03 02-04 03-05 04-06 05-07 Sektorsmålet för miljöhänsyn innebär bl.a. en minskning av arealandelen avverkningar med undermålig hänsyn –2007 är av uppfattningen att det är svårare att klara lagens krav för miljöhänsyn vid avverkning på än i riket generellt. Detta innebär bland annat att de gotländska avverknings- entreprenörerna generellt måste ha en högre kompetens gällande miljöhänsyn än deras kollegor i övriga . Förklaringen är att det historiska brukandet av skogen på , till skillnad mot större delen av övriga , skapat heterogena skogar med en hög andel naturvärden även i produktionsskogen. Sådana natur- värden kan till exempel vara olikåldrighet med riktigt gamla och ofta senvuxna trädindivider som kan vara svåra att identifiera. Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande annan förklaring är att de naturgivna förutsättningarna i form av ett platt landskap samt låg nederbördsmängd under vegetations- perioden gör att värdefulla vattenelement i form av surdråg är mycket svåra att se under större delen av året eftersom de är uttorkade (ofta mer än ). Den vanligaste anled- ningen till att avverkningar på inte klarar lagens krav avse- ende miljöhänsyn är att vattenmiljöer har påverkats av avverk- ningen på ett eller annat sätt (entreprenörerna har t.ex. tagit bort träd som skulle ha sparats eller orsakat körskador m.m.). Produktionsmålet följs bl.a. upp genom en inventering av föryng- ringsresultaten fem eller efter avverkningen (beroende på landsdel). Figur 13 Arealandel undermåliga föryngringar –2007 99-01 00-02 01-03 02-04 03-05 04-06 05-07 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande Resultatet visar bland annat en minskning av arealen undermåliga föryngringar –2007 för . Minskningen verkar vara en generell trend. Det är värt att notera att är klassat som svårföryngrat, vilket innebär att de naturgivna förutsättningarna medför risk för fler undermåliga föryngringar jämfört med andra regioner. 5.5Vad möter en skogsägare på i jämförelse med fastlandet? Man kan tänka sig att försöksverksamheten borde ge utslag i en annorlunda handläggning och hantering av skogspolitiken på än på fastlandet. Vid en jämförelse av processen som möter en skogsägare på mot vad som möter en skogsägare på fast- landet under en skogs omloppstid finner jag i stort bara en ut- märkande skillnad. Om en gotländsk tillståndsansökan visar att ett område har höga miljö-, natur-, kultur- och socialvärden skickas detta på internremiss till det berörda teamet. förekommer det att ett ärende leder till fler ärenden som kan ha olika handläg- gare, men i stort ska samma handläggare följa ärendet hela vägen. I ett liknande ärende i ett fastlandsdistrikt följer samma person ärendet hela vägen även om samråd sker med kommunen eller (bilaga 7 och 8). 5.6Verksamhetsplanering och nyttjande av tid En skillnad mellan i och ett av Skogs- styrelsens distrikt är hur verksamheten planeras. På har man en planering där skogspolitiken, resultaten och målupp- följningarna styr verksamheten. har fler politiska mål att ta hänsyn till och här vägs skogspolitiken mot dem. På länssty- relsen formuleras också egna mål inom arbetet med verksamhets- planen. De bryts ner i uppdragsbeskrivningar till teamen som sedan utarbetar operativa arbetsplaner. Diagrammet nedan visar vad respektive Skogssty- relsen, inom sin myndighetsutövning, i genomsnitt lagt sin tid på (–2007). Observera att detta är relativa siffror vilket innebär att kan ha en högre andel Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande personer som arbetar exempelvis med rådgivning och då blir den totala arbetsinsatsen högre. Figur 14 respektive myndighetsutövning –2007 s tyrels en / vå rds orga ni s a ti onen 0 10 20 30 40 50 Andel av tjänstgöringsdagar, % Det är intressant att lägger mycket tid på rådgivning och mindre på lagtillsyn i förhållande till . Detta kan vara ett resultat av att är klassat som svårföryngrat och då krävs det större insatser när det gäller rådgivning, utbildning och information. 5.7Slutsatser av skogspolitikens måluppfyllelse Utifrån denna genomgång kan jag inte säga att man på har en annorlunda måluppfyllelse av skogspolitiken på grund av för- söksverksamheten. När det gäller de skogliga sektorsmålen har till och med gått längre än , eftersom man har fastställt ett mål för föryngringsavverkning vilket inte finns i något annat län. Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande Däremot kan jag konstatera skillnaden i arbetssätt mellan länssty- relsen och , vilket är en följdeffekt av försöket. På har man valt att integrera skogsfrågorna i sin organi- sation, så att skogspolitikens även vägs mot andra politikområden som naturvård, kulturmiljövård, vatten och fiske m.m. Skogsfrågorna får på detta sätt ett samhällsperspektiv i och med att de sätts i ett större sammanhang. har valt den organisationsmodell som de anser bäst passar deras arbetssätt och har delat upp skogsfrågorna på olika enheter. Med tanke på att själva grunden i den svenska skogspolitiken handlar om att , i alla situationer, kunna göra avvägningar mellan de två jäm- ställda målen produktion och miljö, ser jag att en uppdelning av skogsfrågorna på olika grupper eller team riskerar att motverka detta. 1)lag (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad länsförvalt- ning i , och 2)förordning (2005:1191) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i . Utredaren föreslår att försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i upphör. Två alternativa scenarios finns när det gäller den fortsatta organisationen av de skogspoli- tiska uppgifterna i : A.Uppgifterna ligger kvar hos i B.Uppgifterna återgår till . Scenario A innebär i praktiken att försöksverksamheten perma- nentas. En ny lag och förordning måste därmed införas och lagen och förordningen om försöksverksamheten upphävas. Inga upp- hävandebestämmelser behövs dock om ikraftträdandet blir . Ordalydelserna i förslagen till ny lag och förordning (författ- ningsförslag 1 och 2) följer i stort sett vad som gällt paragrafernas motsvarigheter i lagen och förordningen om försöksverksamheten. Förordningen har dock uppdaterats på ett par punkter. Hänvisningen i 2 § fjärde stycket 1. avser numera förordningen (2007:1046) med instruktion för då denna har ersatt den tidigare instruktionen. Vidare ska i samma paragraf punkten 2. ändras på så vis att hänvisningen till skogsvårdsförordningens 3 § avser tredje stycket då sistnämnda paragraf fått ett nytt andra stycke. Hänvisningarna till uppdragsverksamhet i 3 § måste ändras eftersom bestämmelserna om denna återfinns i den nya instruktionens 12 §. I 4 § 6. ändras hänvisningen till att avse motsvarande bestäm- melse i den nu gällande förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder vilken har ersatt den tidigare för- ordningen. En följdändring kommer att bli aktuell. 8 § första stycket för- ordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion innehåller en hänvisning till lagen om försöksverksamhet med utvidgad länsför- valtning i . Hänvisningen ska i stället avse den nya lagen (författningsförslag 3). Scenario B medför att lagen och förordningen om försöks- verksamheten ska upphävas om försöksverksamheten föreslås avbrytas före (författningsförslag 4 och 5). Anglés-Marín,M., Fastigheter och ägare på . i , 2006. Anglés-Marín, M., Kartläggning av den gotländska skogen. Läns- styrelsen i , 2006. 1997/98:1. 2002/03:1. Den regionala samhällsorganisationen,(PARK). Den regionala samhällsorganisationen. Prop.1996/97:36. En skogspolitik i talt . 2007/08:108. Fristående eller integrerade myndigheter på ? Utvärdering av och inordnande i Läns- styrelsen. Statskontoret, 2005:18. Förlängd försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i . 2005/06:193. Förordning med instruktion för . Förordning med länsstyrelseinstruktion. Förordningen om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsför- Försök med vidgad samordnad länsförvaltning i . Inrikes- departementet,Rapport 1997. Handlingsplan för långsiktiga mål. Norrköpings- distrikt, , 2007. Kompletterande metoder vid skydd av värdefull natur. och , 2008. Lag om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i . Landsbygdsprogram för 2007–2013. , I., Den gotländska skogens historia. , J., Enkätundersökning till skogsägare på , i syfte att utreda vilka faktorer som påverkar aktiviteten i skogen. Läns- styrelsen i , 2006. Marklösen – Finns förutsättningar för rätt ersättning? , RIR 2005:15. Mervärdesskog – Slutbetänkande av . Miljömålen – nu är det bråttom. Nationella skogliga sektorsmål. , I., Försöksverksamhet med vidgad samordnad länsför- valtning på . Projektarbete, i och , 2002. 1992/93:226 om en ny skogspolitik. Regional samverkan och statlig länsförvaltning. 2001/02:7. Regleringsbrev för , , Regeringsbeslut Jo 2007/3544, . , Regeringsbeslut Jo 2008/1886, . Silenstam, Per 1999: Försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning på – förslag till utvärdering. Rapport till den parlamentariska regionkommittén (PARK). Skoglig produktionsstrategi för –2010. Länsstyrel- sen i . Skogliga sektorsmål – gotländsk tolkning av den nationella skogspoli- tiken. i , 2004. Skogsstatistisk årsbok 2008. och i : Förlängning av samarbetsavtal med anledning av försök med vidgad samord- nad länsförvaltning i , Avtal med bilaga, , dnr SKS 288/98 0.09 resp. Lst 02-1965-98. utvärdering av skogspolitikens effekter – 2001. Skog till nytta för alla? Strategi för formellt skydd av skog i . i , 2006. Stöd till landsbygden 2007-nyheter och översikt. Tydligare styrning av avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. styrningsverket, ESV 2008:23. Uppdrag att utvärdera försöksverksamheten med en vidgad samordnad länsförvaltning i . Regeringsbeslut Fi 2004/6158/LS. Verksamhetsplan och arbetsplan för team skogsbruk, naturvård och uppdrag 2008.Länsstyrelsen i , 2008. Vision 2025, Regionalt utvecklingsprogram. kom- mun, 2008. Wrenne, ., Vidgad samordnad länsförvaltning i . /: lingsPlanering, 2000. Wrenne, , , Försöksverksamheten i Got- lands län – utgångspunkter, genomförande och effekter. /: ring, 2000. Årsredovisning 2005–2007 (3 st.). Årsredovisning 2003–2004, 2007 (3 st). Organisationen av skogspolitiska uppgifter Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska utvärdera hur försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i påverkar genom- förandet av skogspolitiken. Utredaren ska även lämna förslag om hur uppgifter bör organiseras och utföras på . I pågår –en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning. Inledningsvis omfattade försöket ett samarbete mellan , och dåvarande Skogs- vårdsstyrelsen på . utgick från för- söket när den nya nationella Arbetsmarknads- myndigheten bildades. Den kvarvarande försöksverksamheten innebär att regionala uppgifter utförs av Läns- styrelsen i . Försöksverksamheten berördes inte av beslutet om att bilda en nationell skoglig myndighet. I delbetänkandet Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39) berördes försöksverksamheten i , men utredningen lämnade inte något förslag i frågan. framför dock i sitt remissyttrande uppfattningen att den skogliga funktionen på successivt har tunnats ut medan merparten av de läns- styrelser som har yttrat sig över delbetänkandet, liksom Hushåll- ningssällskapet, anser att försöket har genomförts med goda resultat. Statskontoret har utvärderat försöksverksamheten på (rapport 2005:18 Fristående eller integrerade myndigheter på ) och fann då vissa synergieffekter när det gäller den del av försöket som innebär att verksamhet integrerats i länssty- relsen. Hur skogspolitiken har påverkats av försöksverksamheten behöver dock analyseras djupare. I regeringens proposition En skogspolitik i takt med tiden (2007/08:108), gjorde regeringen bedömningen att skogspolitikens mål bör kunna genomföras likvärdigt i hela landet. Enligt regeringen bör därför en utvärdering genomföras av hur försöks- verksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i påverkar genomförandet av skogspolitiken. Ett bra och konti- nuerligt samarbete mellan i och Skogs- styrelsen anser regeringen vara av särskild vikt även . En särskild utredare ska utvärdera hur försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i påverkar genom- förandet av skogspolitiken. Utredaren ska även föreslå formerna för hur uppgifter bör organiseras och utföras på . Utredaren ska lämna förslag på hur ett fortsatt bra och kontinuerligt samarbete mellan i och ska kunna fortgå och utvecklas i den föreslagna organisationen. Utredaren ska ta som utgångspunkt att skogspolitikens mål bör kunna genomföras likvärdigt i hela landet. Ytterligare en utgångs- punkt är myndighetsförordningen (2007:515) som klargör att myndigheter ska samarbeta med varandra för att ta till vara de för- delar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Statskontorets rapport 2005:18 Fristående eller integrerade myndigheter på ska beaktas i utredningsarbetet. Under arbetet ska utredaren samråda med och i samt med andra berörda myndigheter. Samråd ska även ske med berörda organisationer och företag samt med personalorganisationerna i berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Om utredarens förslag påverkar lagstiftningen ska författnings- förslag lämnas. En konsekvensbedömning ska göras för samtliga förslag. För de förslag som har statsfinansiella effekter ska utredaren Tilläggsdirektiv till utredningen om organisationen av skogspolitiska uppgifter på (Jo 2008:02) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav jord- bruksministern en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till organisationen av skogspolitiska uppgifter på (dir. 2008:46). Utredaren ska enligt direktiven redovisa uppdraget . Utredaren ska slutredovisa uppdraget . Genom att göra ett – preliminärt förefaller det mest naturligt att knyta till Region – skulle skogsfrågorna få en tydlig markering och en tydlig bärare i form av en distriktsledning. Det integrerade arbetet, som sker på våra distrikt, med de två jämställda målen är ju själva kärnan i svensk skogspolitik. Uppföljningen av skogspolitiken skulle också ges bättre förutsättningar nationellt och lokalt. Inom alla områden (styrning, uppföljning, kompetensutveck- ling, administration, IT etc.) finns system och rutiner färdiga att applicera på precis som på alla andra håll i . Till detta ska även läggas den nya Återväxtrutin som håller på att färdigställas inom . Denna fråga är mycket viktig och ska inte underskattas. Om blir ett distrikt inom kommer kostnader och arbetsinsatser i form av specialanpassningar inom IT, uppföljningsaktiviteter,, kompetensutveckling, administration m.m. att minska. Utveckling och drift av tekniska system och annan organisationsutveckling kan ske rationellt, effektivt och samordnat med övriga delar av . Dubblerade system kan undvikas etc. Vi anser att samarbetet generellt har utvecklats mycket positivt mellan länsstyrelserna och distrikt, även om det fortfarande finns förbättringsområden. Det finns således goda för- utsättningar för en fortsatt bra relation om kommer att utgöra ett distrikt inom . Vi vill på alla sätt bidra till detta. Sedan försöket inleddes har det vidtagits en mängd ändringar i de verksamhetsmässiga förutsättningarna på . Den separata ledningen för den skogliga verksamheten har försvunnit och den skogliga verksamheten utgör inte längre någon särskild organisa- torisk enhet. Det saknas från våra utgångspunkter en tydlig ledning och styrning av den skogliga funktionen på . Även organisation och verksamhet har genom- gått stora förändringar. Vi utgör nu en enmyndighet. Administra- tionen har centraliserats, stabs- och expertresurser har samman- förts för gemensamt utnyttjande, teknikutvecklingen har utnyttjats för rationaliseringar etc. Våra nationella stödavdelningar har stora delar av sin personal stationerad på våra distriktskontor runt om i . Vår organisationsutveckling har tagit stora kliv framåt och vi upplever att den skogliga funktionen på får allt svårare att hänga med. Trots att ambitionerna har varit de motsatta är det mer eller mindre oundvikligt att så ändå sker. Vi känner inte till vilka resurser reellt satsar på den skogliga verksamheten eller exakt hur många årsarbets- krafter som är sysselsatta i den. Vi vill även klarlägga att vi inte rakt av kommer att lägga in distriktet på i vår nuvarande för- delningsmodell. Anledningen är att modellen inte är tillämpbar på då den inte tar hänsyn till de speciella biologiska, land- skapsmässiga och kulturmiljömässiga förhållandena och till det geografiska läget (avståndet till fastlandet och därav betingade för- dyringar) som finns på . Vid en bedömning av anslagsför- delning till kommer även hänsyn tas till senare för- ändringar i skogspolitiken. Som exempel kan nämnas skogens sociala värden, som har stor betydelse på , inte minst med tanke på turismen. I vårt förslag har vi utgått från att kunna behålla den kompetens och personal som arbetar med skog på . Däri ingår också möjligheten att utnyttja befintlig kompetens på inom våra nationella stödavdelningar med stationering på och tillhörande finansiering/medelstilldelning. Hur en distriktsledning ska rekryteras har vi inte tagit ställning till . I tabell 1 i redovisas de kompetenser som vi bedömer behövs inom ett distrikt på . Behövs ytterligare kompetens på distriktet bedömer vi att nuvarande personal kan fortbildas och/eller att vi förstärker med kompetens från något av våra andra distrikt. Tabell 1 Kompetenskrav inom myndighetsuppgifter och uppdrag Lag: SVL och MB Vi ser, bl.a. behov av fortbildning inom skogens sociala värden och förstärkning av kompetensen inom lagtillämpning. Även ledning och styrning samt omvärldskontakter är områden som behöver stärkas. Utifrån våra erfarenheter och hur våra distrikt är bemannade har vi i tabell 2 angett vilka resurser som kan behövas på . Vi har svårt att bedöma uppdragsverksamhetens omfattning. I detta förslag har vi utgått från att minst nuvarande uppdragsvolym kan behållas. Bilaga 3 SOU 2008:103 Distriktets personal och resurs inom myndighetsuppgifter och uppdragsverksamheten (procent av en heltidstjänst) I tabell 2 har vi försökt att beakta och ta hänsyn till de speciella förutsättningarna som råder på . Vi ser behovet av en tydlig distriktsledning. Distriktets arbete fördelat på verksamhetsgren Vi har beräknat att varje årsarbetskraft arbetar totalt (se tabell 3). Vår erfarenhet är dock att är ett mera relevant mått. Detta har emellertid en marginell betydelse för ned- anstående beräkning. Tabell 3 Distriktets arbete fördelat på verksamhetsgren (tjänstgöringsdagar) Behov av ökade insatser Rådgivning, utbildning och information Ingår inte rådgivning inom Inventering, uppföljning och utvärdering Nya polytax kräver ökade insatser Exkl. handläggning av landsbygds-