sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — Det innebär även extra kostnader för huvudmännen om färdighetsträningen läggs efter anställning eller en kostnad för individen om perioden genomförs innan anställning. Vi anser också att rekryteringen till programmet gynnas av att yrkesexamen Äldreassistent uppnås inom ramen för gymnasietiden. Gymnasieut- redningen föreslår att andra program ska ge yrkesexamen och yrkestitel och enligt bl.a. elevråds organisation () är möjligheten till yrke och arbete ett vägande skäl när yrkesutbild- ning väljs. Om Programmet för Omsorg och vård har en yrkesut- gång som inte når upp till den yrkeskompetens som krävs finns risk att programmets attraktivitet minskar. För att uppväga nackdelarna med att inte föreslå färdighetsträ- ning anser vi att det inom Programmet för Omsorg och vård ska inrättas en särskild inriktning mot arbete för äldre samt att det i denna inriktning ska ingå minst 15 veckors APL. Under förutsättning att ovanstående villkor uppfylls bedömer vi att en sådan treårig utbildning på gymnasienivå ska leda fram till yrkes- examen Äldreassistent. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent Omsorg – Inriktningens huvudsakliga innehåll En inriktning mot arbete för äldre bör följa gymnasieutredningens förslag på struktur och de kurser som ingår ska i stor utsträckning vara utformade specifikt för arbete inom omsorg och vård för äldre. Vid utarbetandet av dessa kursplaner är det angeläget att de nationella yrkeskraven är vägledande, även om ett enskilt yrkeskrav naturligtvis inte ska ses som en egen kurs. Det viktiga är att inrikt- ningen utformas så att det är möjligt att uppnå de nationella yrkes- kraven efter genomgången utbildning. Merparten av utbildningen i gymnasiepoäng räknat bör vara omsorg (se avsnitt 5.3). Inriktningen bör innehålla minst 15 veckors arbetsplatsförlagt lärande. De nationella yrkeskraven gäller kunskaper, förmågor och förhållningssätt/värderingsförmåga vilket betyder att lärande på arbetsplatsen utgör en viktig förutsättning för att uppnå yrkes- kompetens. Arbetsplatslärande förutsätter, enligt vår bedömning, handledning av erfaren personal, förslagsvis Äldreassistent, socio- nom och socialt omsorgsutbildade, men även personer med andra yrken bör fungera som handledare inom sina yrkesområden t.ex. sjuksköterska, sjukgymnast och arbetsterapeut. Det är också ange- läget att det ute i den praktiska verksamheten ges utrymme för granskning och reflektion kring genomförda arbets- uppgifter så att ett verkligt lärande möjliggörs. Vår bedömning är att längre APL, enligt beskrivningen ovan, ger mer erfarenhet och utrymme för färdighetsträning och därmed större möjlighet att uppnå den kunskap och de förmågor som yrkeskraven ställer och som efterfrågas av verksamheterna. Som ett exempel kan nämnas att den tidigare nämnda nya norska utbild- ningen till Helsefagarbeider består av teoretiska studier och praktik, varav är att betrakta som APL. Även om längre APL vore önskvärt så har vi valt att följa gymnasieutred- ningens förslag om 15 veckors APL, för att behålla en enhetlig struktur som är likvärdig för samtliga yrkesinriktade gymnasie- program. Därmed överlåts åt utbildningsanordnaren att bedöma om extra tid på arbetsplats är nödvändig för att uppnå de nationella yrkeskraven, vilket stämmer väl överens med ett mål- och resultat- styrt utbildningssystem. Om inte en nationell inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre inrättas skulle ett alternativ kunna vara en särskild programfördjupning. Det bör då nationellt fastställas vilka kurser som ska ingå i denna programfördjupning. Vi bedömer dock att en Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent sådan lösning inte skulle garantera den nationella likvärdigheten och inte heller ge möjlighet att uppnå yrkeskraven. Den önskvärda kvalitetshöjningen skulle därmed äventyras. Vi finner att man då måste gå . Att uppnå yrkeskraven genom utbildning på nuvarande omvårdnadsprogram Omvårdnadsprogrammet genomförs på tre studieår (2 500 poäng) och består av obligatoriska kärnämneskurser7 omfattande 750 poäng och obligatoriska karaktärsämneskurser8 omfattande 650 poäng. 700 poäng är valbara kurser som kan vara inriktade mot sjukvård, omsorg och vård för äldre, utvecklingsstörning eller vara andra omsorgs- och vårdinriktade kurser. Andra exempel på valbara kurser är engelska, matematik och historia. I programmet ingår 300 poäng individuellt val som består av kurser som eleven själv väljer. Dessa kan vara kurser inom omsorg och vård, men måste inte vara det och kan alltså vara t.ex. språk. Ett projektarbete om 100 poäng ska också genomföras. Programmet har inga inriktningar.9 I omvårdnadsprogrammet ingår minst 15 veckors arbetsplatsförlagd utbildning (APU). I gymnasieförordningen (1 kap. 2 §) definieras APU som kursplanestyrd utbildning på ett program som genom- förs på en arbetsplats utanför skolan. Programmet ger ingen yrkesexamen. Nuvarande omvårdnadsprogram är ett yrkesförberedande pro- gram som förbereder för arbete eller vidare studier inom ett brett arbetsfält och eleven har betydande möjligheter att själv välja vilka kurser som ska studeras. Det innebär att utrymmet för äldre- specifika kurser blir begränsat i förhållande till de elva nationella yrkeskraven som vi föreslår och nuvarande kursutbud kan inte automatiskt anses motsvara yrkeskraven. Med den breda inriktning som programmet har kan en studerande ha genomfört större delen av sin APU inom andra verksamheter än omsorg och vård för äldre. Även om omvårdnadsprogrammet ger möjlighet att förvärva både teoretisk och praktisk kunskap och att träna vissa förmågor så kan 7Med kärnämnen avses Svenska/svenska som andra språk, engelska, matematik, estetisk verksamhet, idrott och hälsa, naturkunskap, religionskunskap och samhällskunskap. 8Med karaktärsämnen avses de ämnen genom vilka programmet får sin karaktär (SFS 1992:394, 1 kap. 2 §). 9Omvårdnadsprogrammet Gy 2000:15. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent inte genomgånget program automatiskt anses motsvara yrkes- examen med inriktning mot arbete för äldre. Om nuvarande omvårdnadsprogram bibehålls ska därför en sär- skild inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre inrättas och förändringen införas i Gymnasieförordningen.10 En sådan inriktning kan motiveras av samma skäl som under avsnittet Gymnasial utbildning med inriktning mot arbete för äldre. Inrikt- ningen ska utformas så att genomgången utbildning ger kompetens motsvarande de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Den enskilde kan därefter hos kommunen ansöka om kompetensbevis för Äldreassistent. Om nuvarande omvårdnadsprogram bibehålls utan inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre bedömer vi att studerande som genomgått detta program kommer att behöva gå för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldre- assistent. Vårt förslag: Inom vuxenutbildning ska anordnas kurser på gymnasienivå som ger kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent och som vid uppnådd kompetens ger kompetensbevis för Äldreassistent. Personer som vill arbeta inom omsorg och vård för äldre, men inte har kompetens som Äldreassistent, måste kunna erbjudas möjlighet att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent före anställ- ning. nyanställs ca 15 000 personer inom omsorg och vård för äldre. Alla dessa kan naturligtvis inte rekryteras från ungdoms- gymnasiet. 2005 har ca 2 200 elever avslutat omvårdnadsprogrammet (omvårdnadsprogrammet, special utformat program med anknytning till omvårdnadsprogrammet samt utbildning från fristående skolor).11 En del av dessa fortsätter med högskolestudier, andra väljer att arbeta inom handi- kappomsorg, hälso- och sjukvård eller helt andra verksamheter. Enligt vår bedömning innebär det att den absolut största delen av 10Gymnasieförordningen (1992:394). 11Skolverkets statistik, , Betyg, studieresultat i gymnasieskolan läsåren 2002/2003 2005/2006, tabell 4.4. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent de som behöver nyanställas även kommer att rekryteras från annat håll än via gymnasieskolans omvårdnadsprogram. I rekryteringsbasen finns vuxna med skiftande utbildningsbak- grund och yrkeserfarenhet, exempelvis personer med äldre omsorgs- och vårdutbildning och/eller yrkeserfarenhet eller yrkes- utbildning och yrkeserfarenhet från annat land. Det kan också vara personer med annan gymnasial utbildning t.ex. från ett teoretiskt program eller personer som arbetat i helt andra verksamheter, där viss erfarenhet kan vara av värde i arbete inom omsorg och vård för äldre. För alla dessa är vuxenutbildning ett viktigt och nödvändigt alternativ. Det är därför angeläget att det är möjligt att uppnå yrkeskompetens via det offentliga skolväsendet för vuxna. Gymnasial vuxenutbildning skiljer sig strukturmässigt från utbildning inom gymnasieskolan. Vuxenutbildning anordnas inte i form av program och det finns i nuvarande regelverk inget krav på arbetsplatsförlagd utbildning (APU). Däremot är de flesta kurs- planerna gemensamma i de båda skolformerna. föreslår i sitt betänkande att för att erhålla en yrkesexamen inom gymnasial vuxenutbildning krävs att den studerande uppnått samma examensmål som gäller för gym- nasieskolan, exklusive betyg i ämnet idrott och hälsa. Vidare före- slås att en yrkesexamen avläggs på programnivå, men den kan vara utformad så att den specificerar också inriktning och yrkes- utgång.12 Vårt förslag om en nationell inriktning på Programmet för Omsorg och vård innebär en tydligare inriktning och yrkes- utgång än gymnasieutredningens förslag. Vi föreslår att det inom vuxenutbildning ska anordnas gymnasiala kurser motsvarande de som erbjuds i ung- domsutbildning med inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre. Uppnådd kompetens ger då kompetensbevis för Äldre- assistent. För vuxna studerande som saknar erfarenhet från arbete med omsorg och vård för äldre är det viktigt att arbetsplatslärande ingår. Det är angeläget att vuxenutbildningen genomförs i ett nära samarbete med branschen13, så att studierna kan ta sin utgångs- punkt i dagens och morgondagens kompetensbehov i omsorg och vård för äldre. En bedömning av individuell kunskap och förmåga 12Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola, avsnitt 5.18.2. 13Med branschen avses i detta sammanhang framför allt lokala företrädare för omsorg och vård av äldre (både kommuner och enskilda), representanter för fackliga organisationer och eventuellt andra berörda exempelvis representanter för pensionärsorganisationer. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent kan ge gott underlag för en individuell planering och utformning av studierna. För den enskilde studerande kan det handla om allt från enstaka kurser till flertalet av karaktärsämneskurserna. Stor flexi- bilitet vid utformandet av den enskildes studieväg är naturligtvis nödvändigt. Den som redan har genomgått en treårig gymnasieutbildning och som vill komplettera med utbildning som motsvarar de nationella yrkeskraven kan dock inte säkert räkna med att bli antagen till kurser i vuxenutbildning, eftersom sökande med kort tidigare utbildning ska prioriteras vid urval.14 Vi har från SCB inhämtat uppgifter . Då fanns det drygt 7 000 vårdlärare födda eller . Av dessa arbetade ca 1 300 som lärare inom yrkesämnen på gymnasial nivå (gymnasieskola, vuxenutbildning, särvux). Av dessa är (ca 800 personer) sjuksköterskor.15 De nationella yrkeskraven som vi föreslår har stark betoning på omsorg. Vi finner det därför ange- läget att yrkeslärare inom utbildning för arbete i omsorg och vård för äldre också har en bakgrund i socialt omsorgsarbete. Det råder stor brist på behöriga yrkeslärare, vilket i sina lärarprognoser och lägesbedömningar framhållit.16 För att motverka bristen på lärare i yrkesämnen har Lärarutbildnings- utredningen17 i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att lämna förslag på hur en förkortad utbildning till lärare i yrkesämnen bör utformas. Utredningen till yrkeslärare ska undersöka och lämna förslag på hur ett system för bedömning och dokumentation av yrkeskompetens och yrkeserfarenheter kan utformas och genom- föras för sökande till utbildning till lärarexamen för lärare i yrkes- ämnen på gymnasial nivå.18 Det är angeläget att tillgången på yrkeslärare med kompetens att bedriva undervisning om de nationella yrkeskraven ökas för att möta både behovet inom gymnasieskola och vuxenutbildning och för den kompletterande kompetensutveckling som kan behövas för 14Förordning (2002:1012) om vuxenutbildning. 15Datakörning utförd av SCB på beställning av utredningen. 16Länsprognoser över behov av lärare perioden 2022. Dnr 2008:86 och lägesbedömning Dnr 2008:806. 17Utredning om ny lärarutbildning (U 2007:10), tilläggsdirektiv Dir. 2008:43. 18Utredningen till yrkeslärare (2008:05) Dir 2008:41. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent anställda som genomgår . Karriärmässigt öppnar sig också möjligheter för Äldreassistenter att vidareutbilda sig till yrkeslärare. En långsiktigt hållbar struktur för validering och kompetensut- veckling av anställda kommer att behövas för att både nyanställda och de som redan är anställda när reformen inleds, ska kunna uppnå formell kompetens som Äldreassistent. Vårt förslag om nationella yrkeskrav samt validering förutsätter ett enkelt och begripligt tillvägagångssätt som är möjligt att genomföra i hela landet. Strukturen ska bidra till nationell likvärdighet inom omsorg och vård för äldre och ha hög legitimitet. Först beskrivs strukturen i fyra korta punktsatser för att sedan beskrivas mer detaljerat. Hela avsnittet avslutas med en sammanfattning av valideringsvägen beskriven i sex steg. är i korthet vägen från trainee till Äldreassistent. Sist beskriver vi tillvägagångssättet för redan anställda. En anställd trainee ska få sin kompetens validerad mot yrkes- krav. Om en trainee når upp till yrkeskravens nivå kan kompe- tensbevis för Äldreassistent utfärdas. Om inte yrkeskraven uppnås ska hon eller han erbjudas kompetensutveckling så att kompetens enligt yrkeskraven kan nås. Arbetsgivaren ansvarar för att validering erbjuds och att den som är trainee får möjlighet till kompetensutveckling i syfte att uppnå yrkeskraven för Äldreassistent. Kommunen (som huvudman) ska godkänna att en trainee upp- nått yrkeskraven genom att utfärda kompetensbevis för Äldre- assistent. Kommunen ska också ansvara för (kvalitetssäkra) att det underlag som ligger till grund för godkännande är av god kvalitet. ska utarbeta nationella riktlinjer för validering, i syfte att säkerställa kvalitet och nationell likvärdighet. Social- styrelsen ska fortlöpande följa, stödja och utvärdera kommuner- nas kvalitetssäkring av validering. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent 6.4.1Genomförande av validering mot yrkeskrav och kompetensutveckling Vår bedömning: Anställd som inte har yrkeskompetens som Äldreassistent (trainee) bör ges möjlighet att genom validering få sina kunskaper dokumenterade och vid behov ges möjlighet till kompetensutveckling i syfte att uppnå de nationella yrkes- kraven för Äldreassistent. Följande definition är hämtad från en departementsskrivelse: Validering är en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur den förvär- vats19 Valideringsdelegationen föreslår i sin slutrapport20 att definitionen, ska gälla som officiell definition. Vi delar validerings- delegationen bedömning och använder oss av den redovisade defi- nitionen. Arbetsgivare ansvarar för validering och kompetensutveckling Som tidigare nämnts kommer arbetsgivare i bristsituationer att behöva anställa personer som inte helt når upp till de nationella yrkeskraven. Sådana anställda har vi valt att benämna trainees. Målet är att all personal som utför arbetsuppgifter som omfattas av de nationella yrkeskraven ska ha kompetens motsvarande dessa. Det är därför rimligt att arbetsgivare tar ansvar för att anställda trainees ges möjlighet att genom validering och kompetensutveck- ling nå upp till yrkeskraven. Vid anställning bör arbetsgivaren lämpligen komma överens med den anställde om att hon eller han ska medverka så att kompetens i enlighet med de nationella yrkeskraven uppnås. Om det vid valideringen visar sig att den anställdes kompetens dvs. kunskap, förmåga och förhållningssätt/värderingsförmåga når upp till samtliga yrkeskrav, ska kommunen efter godkännande utfärda kompetensbevis som Äldreassistent (se avsnitt 6.4.2 Godkännande 19Validering m.m. Ds 2003:23. 20Mot en nationell struktur. Valideringsdelegationens slutrapport, 2008. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent av yrkeskompetens som Äldreassistent). Om den anställdes kom- petens delvis motsvarar yrkeskraven ska detta dokumenteras. Med detta dokument som utgångspunkt kan en arbetsgivare och en trainee sedan planera den kompetensutveckling som den anställde behöver för att uppnå kompetens som Äldreassistent. Valideringsprocessen bör innehålla flera olika moment för att bedöma och värdera kompetens så att den som ska valideras får en reell möjlighet att visa sin kompetens. Det kan t.ex. ske genom självskattning, kartläggning, demonstration av praktiska uppgifter, praktiskt arbete i reella eller fiktiva miljöer och situationer, samtal kring olika arbetssituationer och muntliga och skriftliga prov och redovisningar. Självinstruerande bedömningsuppgifter med IT-stöd används . Det är viktigt att ge en trainee tillfälle att i praktiskt arbete och i reflekterande samtal få visa sin kunskap och förmåga samt sitt förhållningssätt och sin värderingsförmåga. Vilka olika metoder som används kan variera bl.a. beroende på den som ska valideras.21 Valideringsdelegationen betonar vikten av att skilja mellan utforskande validering och kontrollerande prövning. Skillnaden består främst i hur insatsen utförs. Vid validering utifrån ett utforskande perspektiv är det individen som avgör vilka kunskaper som hon eller han vill få kartlagda och bedömda. Validering handlar alltid om att beskriva vad individen kan. Valideringsprocessen utgår från att bedöma vad individen kan oavsett kompetensområde. En prövning avser att göra en bedömning av om individen besitter vissa på förhand bestämda kunskaper. Validering kan ses som en process och prövning kan bli ett resultat av denna process.22 Valideringsdelegationen föreslår att validering i form av bedöm- ning av kunskaper och kompetens inom arbetsmarknadsområdet bör utgå från ramverk och kriterier som utvecklats av arbetsmark- nadens parter och branschorganisationer.23 Validering mot yrkeskrav förekommer inte så ofta inom om- sorgs- och vårdsektorn. Däremot finns en hel del erfarenhet av att använda olika valideringsmetoder för att utforska någons kompe- 21Att lära nära. SOU 2007:88 samt muntlig information från Kompetensstegens kontakt- personer i kommunerna. 22Mot en nationell struktur. Valideringsdelegationens slutrapport, 2008. 23Mot en nationell struktur. Valideringsdelegationens slutrapport, 2008. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent tens och därefter genomföra prövning mot nationella kursplaner. Dessa erfarenheter bör, enligt vår bedömning, kunna användas vid validering mot yrkeskrav för kompetensbevis för Äldreassistent. Inom vuxenutbildning kan validering innebära att den studerandes tidigare kunskaper från arbetsliv eller utbildning värderas till sitt reella innehåll av lärare och rektor. För en stude- rande kan en sådan värdering utmynna i att eleven gör prövning så att ett betyg i en viss kurs kan utfärdas.24 Sådan prövning kan exempelvis genomföras mot omvårdnadsprogrammets kursplaner och utförs då av vårdlärare med utbildning och erfarenhet av bedömning och betygssättning. Detta garanterar likvärdighet och legitimitet. Vårdläraren samarbetar i den praktiska bedömningen ofta med valideringsbedömare, yrkesbedömare eller medbedömare som finns i verksamheten. Medbedömaren är vanligen en erfaren undersköterska som fått utbildning om kursplanemål och bedöm- ningskriterier och som är tränad att föra reflekterande samtal kring olika arbetssituationer och förhållningssätt. Även yrkesgrupper med högskoleutbildning fungerar ibland som yrkesbedömare. Inom omsorg och vård för äldre finns inga av branschen utformade nationella yrkeskrav. Däremot pågår ett utvecklingsarbete i ett antal kommuner i . Inom projektet (se bil. 3) genomförs valide- ring av omsorgspersonal mot definierade yrkes- och kompetens- krav som arbetats fram gemensamt av medarbetare och ledning. Vid valideringen är utgångspunkten att utforska vad deltagaren kan. För varje moment finns en förutbestämd plan över vilka yrkeskrav och kriterier som ska inventeras och erkännas. Meto- diken bygger på tre moment: Valideringssamtal i grupp, skrivupp- gift samt muntlig och praktisk valideringsuppgift. I varje moment ska yrkesbedömaren genom muntliga och skriftliga frågor inventera, erkänna och bekräfta den kunskap och kompetens som deltagarna har.25 Valideringsdelegationen föreslår att validering inom arbetsmark- nadsområdet bör genomföras av yrkesbedömare utsedda av berörd bransch. Om det inte finns ansvarig branschföreträdare för ett yrkesområde, t.ex. branschorganisation, yrkesnämnd eller mot- svarande, bör nämnd eller råd av representativa yrkesföreträdare utses att delta i utveckling av yrkesbeskrivningar, validerings- 24www.skolverket.se och Förordning (2002:1012) om vuxenutbildning, 4 kap. §§ 25www.kravmarktyrkesroll.se samt dokumentet Kompetensutlåtande och kriterier. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent metoder och modeller.26 Vi delar valideringsdelegationens bedöm- ning. Vi anser att det är arbetsgivaren, dvs. kommunen eller en enskild arbetsgivare som ska ansvara för att en trainee ges möjlighet att validera sin kompetens och få kompetensutveckling. En arbets- givare kan ha egen kompetens och organisation för validering mot yrkeskrav. Arbetsgivare kan också samverka kring genomförande eller anlita annan som utför valideringen. Vi bedömer att valide- ringsprocessen kan ske med olika metoder, på olika sätt och av olika organisationer. Därför anser vi att validering inte ska regleras men att den måste kvalitetssäkras av kommunen. Det betyder att själva valideringen kan utvecklas olika i olika kommuner och inom olika verksamheter. En samverkanspartner kan vara Vård- och omsorgscollege (VO- college) på nationell, regional eller lokal nivå. VO-college är en samverkansform för att utveckla utbildningar och verksamheter inom vård och omsorg, alltså omsorg och vård för äldre, handi- kappomsorg och hälso- och sjukvård. Det finns ett nationellt råd för stöd och certifiering, medan verksamheten på regional och lokal nivå är under uppbyggnad. Genom att förbättra samarbetet och tydliggöra ansvar och kvalitet utnyttjas resurser mer effektivt. Det nationella rådet ska garantera kvaliteten genom att granska regionalt framtagna kvalitetskriterier. Rådet ger ett nationellt erkännande genom certifiering och först efter certifiering får namnet Vård- och omsorgscollege användas. Rådet består av före- trädare för Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna, – Kommunala Företagens samt och . På regional nivå har , , Väst- manland och certifierats och fler län och kommuner har ansökt om certifiering. Vi anser att det är arbetsgivaren som bör ansvara för att en trainee ges möjlighet till kompetensutveckling. Komplettering kan ske genom studier i kommunens vuxenutbildning, hos andra utbild- ningsanordnare, som intern utbildning eller som en kombination av några av dessa. Eftersom bedömning och värdering av kompetens sker mot yrkeskrav behöver inte de kompletterande studierna följa 26 Mot en nationell struktur, Valideringsdelegationens slutrapport, 2008. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent