sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Syd- och får vinterklimat motsvarande dagens i och . Större delen av får vintermedeltemperaturer motsvarande södra och i dagens klimat, förutom nordliga delen av fjällkedjan som får vinterklimat som övriga har . Vårarna kommer tidigare i hela landet och medeltemperaturerna stiger mer under vårsäsongen SOU 2007:60 Bilaga B 34 9 än . Klimatzonerna flyttas och växtsäsongen förlängs med , i de sydligaste delarna med upp . Somrarna blir också varmare men temperaturstegringen blir inte lika hög som . Under IPCC:s utsläppsscenarie A2 får hela utom inland och fjälltrakter sommarmedeltemperaturer motsvarande , medan inlandet och fjälltrakterna får temperaturer som resten av landet har . Extremtemperaturerna kommer att ändras. Köldknäpparna blir färre och mindre uttalade i hela landet medan värmeböljorna kommer oftare och blir intensivare, framförallt i landets södra delar. Nederbördsmängden kommer att öka i hela landet förutom i de södra delarna där de minskar. Intensivare skyfall är att vänta i hela landet (även i syd) och detta ökar risken för översvämningar. Däremot ger minskande snömängder färre episoder av vårfloder i samband med snösmältning. Hälsokonsekvenser för både människa och djur av ett ändrat klimat kommer för del innebära att ett skifte måste ske från anpassning med fokus framförallt på ett kallt vinterklimat till att omfatta också ett varmt sommarhalvårsklimat och en ökad förekomst av extrema väderrelaterade händelser. En alltmer åldrande befolkning kommer att skapa en större känslig grupp. Äldre har t.ex. högre risk för att insjukna i vissa infektionssjukdomar (som legionellainfektion, badsårsfeber) och är känsligare för effekter av extrema temperaturer. Generellt om anpassningsåtgärder MILJÖMÅL: Effekter av en klimatförändring bör beaktas vid arbete med olika miljömål INFORMATION: Ett i denna rapport genomgående återkommande åtgärdsbehov är information. Beroende på hälsoeffekt och typ av åtgärd bör information riktas till allmänheten, riskgrupper och andra känsliga grupper, och/eller till åtgärdande grupper och myndigheter. Framtagande av en lärobok om klimat och hälsoeffekter i , byggd på denna rapport, rekommenderas. TIDIGA VARNINGSSYSTEM: För vissa ökande klimatrelaterade problem finns redan existerande varningssystem som Bilaga B 34 SOU 2007:60 10 storm- och översvämningsvarningar, och algblomningsrisk. Pollenhaltsinformation bör utvecklas och gälla hela landet. Nytillkomna risker skapar behov av ytterligare varningssystem, bl.a. för värmeböljor och knottinvasion (djurhållningen). FORSKNING- OCH UTVECKLINGSBEHOV, FoU: Satsning på tvärvetenskaplig forskning kommer att behövas alltmer för att kunna förstå och komma med lösningar till många av de klimatinducerade konsekvenserna. ÖVERVAKNING: Övervakning av vissa nyckelfaktorer möjliggör att man tidigt kan fånga en förändringstrend, t.ex. att en sjukdom håller på att ändra utbredning eller att nya sjukdomar har börjat spridas. Exempel på nyckelfaktorer är temperaturer (luft eller vatten), dödlighetens årstidsmönster, nya infektionsutbrott (primärvården/SMI), eller s.k. nyckelarter (för vissa vektorburna sjukdomar). Hälsoeffekter av extrema temperaturer Extrem värme medför olika stora risker för olika individer beroende på deras hälsotillstånd. Det är framförallt äldre personer som löper stor risk, och det är denna grupp som uppvisar flest antal dödsfall i samband med en värmebölja. Sjukdomar som ger särskild känslighet för värme är främst hjärt- och kärlsjukdom, lungsjukdom och försämrad njurfunktion. Vissa läkemedel kan också förändra värmereglering, cirkulation och vätskebalans, särskilt betablockerare (hjärtmedicin) och vätskedrivande mediciner. Psykiska funktionshinder, inklusive demenssjukdomar, kan medföra att man inte uppfattar riskerna med värmen. Beroende på dagens klimat och på lokal anpassning är den ur hälsosynpunkt (dvs., i detta fall det lägsta antalet dödsfall) optimala temperaturen olika för olika delar av världen. I är den optimala temperaturen beräknad till , i c:a , i c:a medan och uppvisar 11– som optimalt temperaturintervall. Perioder med höga temperaturer förväntas bli vanligare och mer intensiva i . Problemet förstärks av att nätterna inte heller erbjuder svalka, antalet s.k. tropiska nätter kommer att öka, framförallt i de södra delarna av landet. En tydligt ökad dödlighet har iakttagits redan efter 2 dagars ihållande värme. SOU 2007:60 Bilaga B 34 11 tiva hälsoeffekter, inklusive dödsfall, noterats vid temperaturstegringar som är betydligt lägre än motsvarande på kontinenten. Beräkningar (opublic.) visar att 1 grads ökning av sommarmedeltemperaturen i skulle innebära en ökning av antalet dödsfall medan sommarmedeltemperatur ökning ger fler dödsfall än normalt . Vid framtida värmeböljor med högre temperaturer än vi varit vana vid i landet kan effekterna komma att bli mer dramatiska än vad befintliga data förutsäger. Detta var fallet då drabbades av en svår värmebölja och mer än 33 000 personer beräknats ha avlidit som en direkt följd av värmen, ett antal som inte kunde förutsägas av normaldata. , som drabbades värst, införde redan året därefter ett tidigtvarningssystem där meteorologiska prognoser kopplades direkt till hälso- och sjukvårdsresurser. har noterat markant lägre antal dödsfall i områden med effektiv kylning inomhus. Djurhållningen är speciellt känslig för höga inomhustemperaturer och t.ex. fjäderfä kan börja dö redan inom någon timme ifall ventilationen fallerar . Kyla är också förknippat med dödsfall och hälsoeffekter. Ett mildare vinterklimat i , med färre s.k. köldknäppar kommer att innebära positiva effekter med en minskning av antalet direkt köldrelaterade dödsfall och förfrysningar hos både människor och djur. Mildare vintrar bidrar också till att minska antalet episoder med försämring hos personer med kärlkramp, kroniska hjärt- och lungsjukdomar samt reumatiska besvär. Anpassningsåtgärder Någon form av kylning (genom fjärrkyla, luftkonditionering etc.) eller solavskärmning (markiser, etc.) bör införas på sjukhus, sjukhem och äldreboende så att inomhustemperaturer kan hållas inom rimliga värden även om det blir en värmebölja. o Kylningsmöjligheter på akut-, intensiv- och hjärtavdelningar bör införas som standard över hela landet. Beredskapen vid värmeböljor bör ses över och känsliga grupper bör identifieras. Exempelvis bör handlingsplan utarbetas hur t.ex. hemtjänst kan hjälpa utsätta grupper i samband med en värmebölja. Bilaga B 34 SOU 2007:60 12 Behovet av kylning bör inventeras för arbetsplatser så att arbetsmiljörekommendationer kan hållas. Vid planering av bebyggelse bör även temperatureffekter beaktas. FoU behov: Det behövs mer forskning för att ta fram vilka meteorologiska variabler som bäst uttrycker riskförändring i olika delar av landet, och vilka diagnoser och omständigheter som karakteriserar högriskindivider. FoU: Ett tidigt varningssystem motsvarande det som infördes i men skräddarsytt utifrån svenska förhållanden. Generellt sett innebär ökade utomhustemperaturer året runt i lägre energiförbrukning för uppvärmning, men en ökad kostnad för kylning av t.ex. arbetslokaler, vårdavdelningar och äldreboenden. Hälsoeffekter av ändrad luftkvalitet Utomhusluft Modelleringsstudier (2007) pekar på att halterna av marknära ozon och sekundära oorganiska partiklar () inte kommer att förändras nämnvärt i p.g.a. förändringar i klimatet. Förändringar i ozonkoncentrationen p.g.a. förändringar i emissioner av ozongenererande ämnen och förändringar i den hemisfäriska bakgrunden (resultatet av amerikanska och asiatiska emissioner) är av samma storleksordning. I södra och centrala verkar förändringen av ozon och p.g.a. klimatförändringar överskugga förändringar i halter p.g.a. planerade utsläppsändringar. Notera dock att klimatsimuleringarna är behäftade med stora osäkerheter och bygger på ett antal antaganden. Modellsimuleringarna antyder att partikelhalterna i (vid oförändrade emissioner och bakgrundshalter) kan komma att öka måttligt per decennium under vår och sommar p.g.a. ökad atmosfärisk livslängd av atmosfäriska partiklar – vilket är en följd av minskad urtvättning i bildningsområdena i kontinentala . De nordliga delarna av landet uppvisar dock minskande halter under alla årstider. När det gäller marknära ozon kan möjligen få en svag ökning SOU 2007:60 Bilaga B 34 13 av ozonhalterna under vår, sommar och höst medan de norra delarna av landet bör vänta sig minskade halter. Pollenallergier I är c:a 15–av unga vuxna allergiska mot pollen. Gräs, gråbo samt lövträd, framförallt björk, al och orsakar de flesta pollenallergierna. Svenska modeller (Koca et al. 2006) som visar klimatets framtida påverkan på förändring i biomassa pekar på att lövträden kommer att gynnas i förhållande till barrträd i blandbestånd, dock spelar lokal markanvändning och skogsbruket en avgörande roll för förekomsten. Den geografiska utbredningen av pollenproducerande arter kommer att ändras när klimatet förändras. Nya arter kan komma in söderifrån och nya artkombinationer kan uppstå. Intensiteten och säsongsinsjuknandet i pollenallergier kommer att ändras i hela landet. Anpassningsåtgärder Effekter av en klimatförändring bör beaktas vid arbete med olika miljömål, exempelvis miljömålet som ansvarar för. Varningssystem för pollenkoncentrationer kan behöva utökas och gälla hela landet. FoU behov: Mer kunskap om klimatets inverkan på halterna av marknära ozon, partiklar, och pollen i olika delar av behövs för förbättrade sårbarhetsbedömningar. Inomhusluft har tillsammans med övriga Nordiska länder (och ) världens tätaste bostäder. En ökning av utomhustemperaturen kommer att betyda en ökad fuktbelastning inomhus, vilket kan medföra mer mikrobiell belastning och mer husdammskvalster. Detta, tillsammans med effekter av ökad nederbörd och frekventare översvämningar ökar risken för mögel- respektive kvalsterallergier. I djurstallar kan djurens hälsa, liksom lagringen av torra fodermedel, påverkas negativt av ökade fukt- och mögelhalter. Bilaga B 34 SOU 2007:60 14 Anpassningsåtgärder Behovet av att använda material i bostäder och arbetsplatser som är anpassade till en klimatförändring bör ses över i områden där problem med fukt kan komma att öka. Se också rapport från , 2007 för Klimat- och sårbarhetsutredningen. FoU behov: Djurstallars utformning (byggnormer/konstruktioner) och ventilation vid ett varmare och fuktigare klimat behöver ses över. Hälsoeffekter av översvämningar, stormar, ras och skred Extrema väderhändelser som stormar och översvämningar eventuellt med åtföljande ras och skred kan skapa problem med allt från personolyckor till avbrott i el- och vattenförsörjning och ge effekter på transportsidan, inklusive ambulansverksamheten, liksom lamslå funktioner som hemtjänst och sjukvårdssektorn. Risken för infektionssjukdomar ökar i efterförloppet av en översvämning, till exempel genom otillräcklig nedkylning av livsmedel p.g.a. elavbrott eller p.g.a. inläckage av smittämnen i dricks och ytvatten. En mindre risk för vattenburen exponering för kemiska ämnen kan också uppstå p.g.a. läckage från industrimark, gamla deponier och serviceanläggningar. Psykologiska effekter förekommer ofta i efterförloppet av större katastrofer. Utegående djur är utsatta för skador och olyckor vid stormar m.m., t.ex. genom att de riskerar att komma lösa när stängsel förstörs av fallande träd eller av översvämningar. Avbrott i transportsektorn skapar stora problem för djurägarna. Strömavbrott och problem med vattenförsörjning kan leda till svåra följder för djur som hålls inomhus. Ventilationsstopp under varma sommardagar kan ge många dödsfall främst i fjäderfäbesättningar. Stora kostnader både i form av intäktsförluster av akuta åtgärdsbehov är att vänta om inga mer långsiktiga anpassningsåtgärder vidtas. Lokalt finns en mindre risk för att ras och skred skulle kunna frilägga gamla kemiskttoxiska deponier liksom nedgrävda antraxsmittade (mjältbrand) djurkadaver. Det senare skapar framförallt smittorisk för i området utegående djur men även människor kan komma att utsättas för smitta. SOU 2007:60 Bilaga B 34 15 Översvämningar kan bidra till att stora mängder insekter kläcks. Knottinvasion orsakar stora förluster bland utegående djur som inte har möjlighet att undkomma. Anpassningsåtgärder Förutom sedvanliga åtgärder vid svåra översvämningar, ras, skred och stormar (, säkra el- och vattenförsörjning, kommunikation och transportsidan, information till allmänheten, etc.) bör fokus ligga på känsliga grupper. Ensamboende äldre liksom fysiskt och psykiskt handikappade bör aktivt uppsökas. Samhället bör vara förberett på fler och intensivare väderrelaterade extremer. Beredskapen ska ökas för dricksvattendistribuering när sådan behövs, framförallt till djurhållningen, och uppsökande verksamhet insättas för att nå känsliga grupper. Eventuellt bör varningssystem utvecklas för stormar, översvämningar och knottinvasion där varningar går direkt till djurägare som löper stor risk. Ansvarsförhållanden bör klargöras. Förebyggande åtgärder som reservelkraft, etc. bör införas i större omfattning i djurhållningen. Eventuellt bör djurhållning modifieras i katastrofbenägna områden – t.ex. att inte hålla många djur från olika besättningar på sambeten utan möjlighet att ta in djuren t.ex. vid en knottinvasion. Det finns behov av att vidare kartlägga antraxgravar för att få en heltäckande nationell riskkarta. Hälsoeffekter av påverkan på vattenflöden och vattenkvalitet Ändrade vattenflöden kan medföra att avloppsvatten läcker in i dricksvattentäkter och i ledningar. Risken för vattenburna sjukdomsutbrott är uppenbar och kan ge stora, kostsamma konsekvenser. De smittämnen man mest oroar sig för i sammanhanget hos människa är Cryptosporidium, Giardia, Campylobacter, calicivirus och VTEC (EHEC), varav den senare vanligen ger de allvarligaste sjukdomssymtomen. Kostnaderna för ett ökat behov av avskiljning/inaktivering av mikroorganismer i vattenverk har uppskattats Bilaga B 34 SOU 2007:60 16 till 1 300 miljoner för perioden –2040 (Dricksvattenrapporten , Klimat- och sårbarhetsutredningen). Storskalig djurhållning kräver säker tillgång på vatten. Brist på vatten av god kvalitet kan begränsa djurhållningen i vissa områden (ex. i sydöstra ) eller lokalt på vissa platser. Djurhållningen påverkas också av eventuell försämrad dricksvattenkvalitet, förorenade vattenansamlingar (inklusive algtoxin) och kontaminerade beten p.g.a. ändrade vattenflöden. Anpassningsåtgärder Information om risk för vattenkvalitetsförsämring till personer/djurägare med enskilda vattentäkter (obs! sommarboende) i riskområden. För behov av specifika åtgärder se Dricksvattenrapporten i Klimat- och sårbarhetsutredningen. Utomhusbadvatten Ökade vattenflöden kan bidra till läckage av smittämnen från avlopp och förorenade betesmarker till badplatser. Med ett ändrat klimat kommer badsäsongen också att förlängas, människor badar oftare, och detta i kombination med högre vattentemperaturer kan öka risken för spridning av vissa mag-tarm bakterier, hudinfektioner och systeminfektioner. En för del ny allvarlig sjukdom är badsårfeber (som kan ge blodförgiftning hos nedsatta personer, med hög risk för dödsfall). Dessa smittämnen (vibrioner) finns i svenska vatten men tillväxer inte förrän vid vattentemperaturer på >20°C. Den optimala salthalten för dessa vibrioner är 0,4–1,men de påträffas även i sötvatten. Risken för badsårsfeber kommer att öka under detta sekel. Toxiska algblomningar uppträder i både sött och bräckt vatten. De gynnas av högre vattentemperaturer och kan i näringsrika vatten ge upphov till hälsovådliga koncentrationer. Dock råder en viss osäkerhet om huruvida , till skillnad från insjöar, kan komma att få färre toxiska algblomningar p.g.a. en möjlig minskad fosfortillgång. Det är framförallt småbarn och djur som riskerar att SOU 2007:60 Bilaga B 34 17 insjukna om de badar i eller dricker av vatten med pågående skadlig algblomning. Anpassningsåtgärder Noggrannare planering av badplatser med längre avstånd mellan badande och betande djur kan minska smittrisken till människa för vissa zoonoser, som cryptosporidiuminfektion, campylobacterinfektion och VTEC. Allmänheten bör ges riskinformation om badsårsfeber. Hälsoeffekter av påverkan på livsmedel och djurfoder Det finns en mycket stor underrapportering av matförgiftningar i den officiella statistiken. Från olika studier har man beräknat att mellan 338 000–500 000 personer matförgiftas , till en beräknad kostnad av åtminstone 731 miljoner SEK. Ett varmare klimat förväntas kunna öka antalet matförgiftningar genom att kylar och frysar inte klarar av att hålla föreskrivna temperaturer, att nedkylning under transporter blir otillräcklig, eller att maten inte hanteras adekvat vid tillredning och vid förvaring hos konsumenterna. Mikroorganismer, som Staphylococcus aureus, Clostridium perfringens och Salmonella, tillväxer snabbt i många livsmedel om de inte kylförvaras. Risken för bevattningssmitta kan komma att öka genom att vattenflödet i markerna ökar. Svensk livsmedelsproduktion kommer att behöva anpassa sig till en högre temperatur och högre luftfuktighet, och till perioder med extrem nederbörd och torka. Detta kommer att medföra ökade kostnader och ökade krav på kvalitetsstyrning för att förhindra att inhemska produkter orsakar en ökning av livsmedelsburna sjukdomsfall och utbrott. För djurfoder finns ökad risk för angrepp av mikroorganismer i växande gröda, liksom av tillväxt i skördade fodermedel på grund av högre temperaturer och ökad relativ luftfuktighet (vinterhalvåret). Större problem kan förväntas med mögelgifter i inhemskt producerade fodermedel men också med Salmonella i den industriella foderproduktionen. Bilaga B 34 SOU 2007:60 18 Anpassningsåtgärder Information till konsumenterna om basal hygien samt hur livsmedel korrekt ska hanteras vid högre temperaturer. Åtgärder mot bevattning med kontaminerat vatten (där boskap betat vid vattendrag som används som bevattningsskälla nedströms). FoU behov: Foderproduktion, hantering och lagring vid ett varmare och fuktigare klimat. FoU behov: Smittämnens överlevnad i mark (Salmonella, VTEC, etc.) efter föroreningar i samband med översvämningar och mer långsamt ökade flöden. Hur bör t.ex. förlöpa innan boskap åter kan släppas ut på förorenad betesmark? Ändrade smittspridningsmönster och ändrad risk för infektionssjukdomar Förutom infektionssjukdomar som sprids via dricks-, yt- och badvatten samt livsmedel så kommer en klimatförändring att påverka sjukdomar som har en ekosystemsanknytning (som vektorburna sjukdomar samt vissa sjukdomar som förekommer hos både människa och djur, s.k. zoonoser). I denna rapport har vi gjort en inventering av inhemska sjukdomar som på olika sätt kan komma att påverkas av en klimatförändring samt studerat sjukdomar i regionen som skulle kunna bli ett problem för del framöver. Detta är en övergripande riskbedömning och ska ses som en första genomgång av klimatets påverkan på smittspridningstrycket i . För förfinade riskbedömningar behövs ytterligare forskning och utvärdering. Förändringar i årstidernas längd och klimat påverkar ekosystemen och den biologiska mångfalden. Tidiga tecken på klimateffekter syns tydligast i områden nära arternas utbredningsgränser både vid den nordliga gränsen och på höga höjder. Där är ofta klimatet den begränsande faktorn genom att säsongerna kan vara för kalla eller för korta för en arts överlevnad, förökning eller tillväxt. Under har ett flertal europeiska arter ändrat sin utbredning såsom stora delar av Nordsjöfiskarterna (Science 2005) och ett antal fjäril- och fågelarter (Nature 2002, IPCC 2007). Även arter som framkallar hälsoeffekter – som smittöverförande SOU 2007:60 Bilaga B 34 19 fästingar och insekter eller pollenallergiframkallande växter – har börjat ändra sina utbredningsområden och risksäsonger. Ändrade årstider kan påverka utbredning och förekomst av ett flertal s.k. vektorburna sjukdomar där smittämnena cirkulerar i naturen hos olika djurarter (gnagare, fåglar, rovdjur, etc.), insekter (mygg, knott, m.m.) eller spindeldjur (fästingar). Nya riskområden och nya riskperioder förväntas uppkomma. Risk finns också för att nya sjukdomar kan introduceras i framförallt landets södra delar. Klimatorsakade förändringar i ekosystem kan ske både successivt och abrupt (när tröskeleffekter uppnåtts). Detta bidrar till svårigheten med att kvantifiera klimatets framtida sjukdomsbörda i detta sammanhang. Överraskningseffekter är också möjliga genom att en klimatförändring påverkar olika arter olika mycket, vilket kan ge nya artsammansättningar och nya sjukdomar. Riskbedömningar, infektionssjukdomar Risken för att mycket allvarliga hälsoförhållanden ska uppstå på grund av en klimatförändring i bedöms inte vara trolig. En allvarlig situation kan dock uppkomma om centrala myndigheters eller medias hantering av ett sjukdomsutbrott är mindre genomtänkt. Bland de infektionssjukdomar som uppvisar de högsta riskerna vid en klimatförändring ses olika vektorburna sjukdomar hos både människa och djur (se tabellerna A och B). Det gäller både de i förekommande fästingburna sjukdomarna (borreliainfektion och TBE hos människa samt babesios och anaplasmos/ erlichios hos djur) och vissa, , icke inhemska vektorburna sjukdomar. Borreliainfektion bedöms ha mycket hög risk. Uppskattningsvis insjuknar c:a 10 000 personer i sjukdomen i landet. Borreliainfektion förväntas bli vanligare framöver och spridas vidare till stora delar av , förutom fjälltrakterna. Två mycket allvarliga vektorburna sjukdomar som finns i skulle eventuellt kunna komma att etablera sig i under detta sekel. Det gäller den med knott överförda bluetongue hos djur och sandmyggeöverförd visceral leishmaniasis hos människa, den senare har en direkt temperaturkoppling. Visceral leishmaniasis ger oftast subkliniska infektioner hos människa, dvs., inga symtom, men om en HIV smittad person blir infekterad med Bilaga B 34 SOU 2007:60 20 Leishmania parasiter blir sjukdomsförloppet synnerligen allvarligt med en medelöverlevnad på endast 13 månader (Desjeux et al. Badsårsfeber hos människa, som orsakas av speciella vibrioner ingår också i högriskgruppen genom att sjukdomen dels kan ge allvarliga följder hos försvagade individer och dels har en direkt koppling till vattentemperaturer. Vissa livsmedels- och vattenburna infektionssjukdomar uppvisar också en förhöjd risk vid en klimatförändring. Det är framförallt VTEC, cryptosporidiuminfektion, campylobacterinfektion, algtoxinförgiftning, legionellainfektion, och toxinmatförgiftning hos människa samt algtoxinförgiftning, cryptospiridiuminfektion, campylobacterinfektion och foderbotulism hos djur. West feber är en myggöverförd sjukdom hos människa och hästar som finns i , och där sjukdomsutbrott kopplats till vissa klimatförhållanden. Den skulle kunna etablera sig i eftersom både vektorer och reservoarer (fåglar) redan finns i landet, men mer kunskap behövs om klimatets betydelse jämfört med andra troligen hämmande faktorer (som immunitet hos fåglar). Malaria kommer inte att bli ett problem i (trots en troligt ökad förekomst av malariamyggor i de södra och mellersta delarna av landet) eftersom all smittspridning upphör om alla infekterade personer i ett område behandlas. kommer också att få ett ökat antal importfall av olika infektionssjukdomar p.g.a. ett ökat globalt smittryck. Anpassningsåtgärder Riskinformation till allmänheten. Utökad fortbildning av personal inom hälso- och sjukvårdssektorn och veterinärmedicinen med tanke på ett ökande smitttryck globalt och risk för att nya infektionssjukdomar kan komma att etablera sig i landet. Kontinuerlig uppdatering av riskinformation, vaccinationsrekommendationer och dylikt behövs genom att den globala utbredningen av många infektionssjukdomar kommer att förändras. Exempel på lokala åtgärder: Borreliainfektion: kan sjukdom ev. minskas lokalt genom kontroll av de för fästingho