sou · GVB324 · 2008-01-01 00:00:00 — En särskild utredare tillkallas för att utreda och vid behov föreslå förändringar av organisationen av den veterinära fältverksamheten och viss veterinär myndighetsutövning. Utredaren skall analysera nuvarande organisation och alternativa organisatoriska lösningar av den veterinära fältverksamheten med utgångspunkten att kon- kurrensneutralitet mellan olika veterinärkategorier skall efter- strävas, den myndighetsutövning som utförs av praktiserande veteri- närer och tillsyn över veterinär yrkesutövning. Utredaren skall lämna förslag till författningsändringar som försla- gen föranleder. Målsättningen är att det skall finnas en väl fungerande organisa- tion, organiserad på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt, för veterinär fältverksamhet i hela landet dygnet runt, vid utbrott av smittsamma djursjukdomar och för veterinära förvaltningsuppgifter som innefattar myndig- hetsutövning. Mål för djursjukvård och djurhälsovård Samhällets mål för veterinär verksamhet har kommit till uttryck bl.a. i beslut om distriktsveterinärorganisationen (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403). tionen framgår att staten har det yttersta ansvaret för att det i hela landet finns ett väl fungerande veterinärväsende som kan bekämpa och förebygga allmänfarliga, smittsamma djursjukdomar och som kan upprätthålla en tillfredsställande veterinär service i djurglesa områden. Samhällets mål har också kommit till uttryck i författningar. Enligt djurskyddslagen (1988:534) skall djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Vidare skall djuren hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Ett sjukt djur skall ges nödvändig vård, vid behov av en veteri- när. I bl.a. epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999: 658) och lagen (1992:1683) om provtagning på djur m.m. finns bestämmel- ser om att smittsamma sjukdomar skall förebyggas och bekämpas. Enligt budgetpropositionen är målet för djurpolitiken dels ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människans tjänst, dels att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte upp- står. I bl.a. regleringsbrevet för pre- ciseras denna målsättning. Inom ramen för sek- torsansvar för djurhälsa och förebyggande och bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar är målsättningarna bl.a. att djur- hälsoproblem förebyggs, att läkemedel till djur används säkert och begränsat, att veterinärväsendet fungerar väl, att spridningen av all- varliga djursjukdomar förebyggs och att skadeverkningarna vid utbrott av smittsamma djursjukdomar begränsas genom en god beredskap och ett effektivt bekämpande. Målet med Jordbruks- verkets distriksveterinärorganisation är enligt regleringsbrevet att tillhandahålla en kostnadseffektiv rikstäckande akut djursjuk- vård och djurhälsovård, leva upp till skyldigheten att oavsett tidpunkt utöva djursjukvård för alla djur om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, som främsta prioritet när det gäller djurhälsovård ansvara för lantbrukets djur och hästar inom jord- och skogsbruket, utföra s.k. officiella uppdrag inom ramen för EU- medlemskap och vid handel med tredje land samt se till att den förebyggande djurhälsovården och epizooti- beredskapen är god och deltagandet i kontroll- och bekämp- ningsprogram i samarbete med näringen är effektivt. överlämnades betänkandet Veterinär verksamhet - behov, organisation och finansiering (SOU 1992:88) till regeringen. Betänkandet innehöll förslag om en avveckling av det statliga huvudmannaskapet för den veterinära verksamheten. Utredningen föreslog vidare att distriktsveterinärorganisationen borde avvecklas och, beroende på lokala förhållanden, ersättas med antingen privata veterinärer, bolag eller av fältverksamhet bedriven av hushållnings- sällskap eller husdjursföreningar. Behovet av veterinära insatser i samband med uppgifter av officiell karaktär borde enligt utred- ningen tillgodoses genom långtidsavtal med dessa privata aktörer. Regeringen föreslog dock att det statliga huvudmannaskapet för distriktsveterinärorganisationen skulle behållas (prop. 1993/ 94:150, bet. 1993/94:JoU32, rskr. 1993/94:403). Regeringen fram- höll i propositionen att staten har det yttersta ansvaret för att det i hela landet finns ett väl fungerande veterinärväsende som kan bekämpa och förebygga allmänfarliga, smittsamma djursjukdomar och som kan upprätthålla en tillfredsställande veterinär service i djurglesa områden. Ett statligt huvudmannaskap, menade regeringen, garanterar en enhetlig och rikstäckande fältorganisation och ger veterinärerna en relativt fristående ställning i förhållande till jordbruksnäringen. Regeringen menade vidare att en distrikts- veterinärorganisation innebär att det inte finns någon risk för jävs- situationer när veterinären skall agera i smittskydds- och djur- skyddsärenden. närmande till EU och EG-lagstiftningens krav på officiella veterinärer bidrog också till beslutet. ställde sig bakom regeringens förslag. I samband med beslutet att behålla det statliga huvudmannaska- pet för distriktsveterinärorganisationen beslutade också om en omorganisation för att förbättra effektiviteten. fanns det ca 50 distriktsveterinärstationer i landet med två eller fler veterinärer. Riksdagsbeslutet innebar att antalet veterinärstationer skulle utökas och att antalet veterinärer per station skulle utökas. Förutsättningar skulle därigenom skapas för att åstadkomma såväl den eftersträvade samverkan mellan olika veterinärkategorier som bättre arbetsförhållanden för veterinärerna, som behovet av externa veterinärer för vikariat skulle minska. För djurägarna, menade regeringen, skulle utbyggnaden av veterinärstationerna innebära en fortsatt god service och tillgång till en förhöjd kompe- tens hos distriktsveterinärerna. Den omorganiserade distriktsveterinärorganisationen påbörjade verksamheten 1995 med som fortsatt huvudman för verksamheten. har löpande rapporterat till regeringen om hur distriktsveterinärorganisationen fungerar. Man har bl.a. framfört följande. De genomgripande organisatoriska förändringarna ledde till en turbulent start. Under de gångna tio åren har förbättrade förhållanden när det gäller jour och arbetsmiljö åstadkommits. Sär- skilda satsningar har gjorts på kompetensutveckling och för att bygga upp ett modernt IT- stöd. Ledningsfunktionerna på olika nivåer har förstärkts. Ekonomin har kommit i balans och kraven i skatte- och socialförsäkringslagstiftningarna har kunnat uppfyllas helt, vilket inte var fallet före omorganisationen. har organisationens förebyggande djurhälsoarbete ökat. I relation till omvärlden har kunnat rapportera om ett fort- satt stabilt och gott djurhälsoläge i landet sedan blev med- lem i EU. har varit en viktig del i beredskapssystemet. De myndigheter som är ansvariga för eller delaktiga i arbetet med djursjukvård och djurhälsovård är , Djur- skyddsmyndigheten, , Veteri- nära och länsstyrelserna. ansva- rar för besiktningsveterinärorganisationen. skall bl.a. säkerställa ett gott hälsotillstånd hos husdjuren och förebygga spridning av och bekämpa smitt- samma djursjukdomar (förordning [1998:415] med instruktion för ). Vidare skall enligt samma förordning ansvara för distriktsveterinärorganisationen. Jordbruks- verket har också ansvaret för tillsynen över den veterinära yrkesut- övningen, dock inte för tillsynen över den veterinära yrkesutöv- ningen inom besiktningsveterinärorganisationen för vilken Livs- medelsverket är ansvarig myndighet (förordning [1971:810] med allmän veterinärinstruktion). har delat upp de veterinära frågorna inom sitt ansvarsområde på två avdelningar: djuravdelningen och distrikts- veterinäravdelningen. Med fokus på djur- och folkhälsa samt en uthållig miljö arbetar djuravdelningen med frågor om avel, biolo- gisk mångfald, foder, animaliska biprodukter och övriga smitt- skyddsfrågor och veterinära frågor. I uppgiften ingår bl.a. att leda insatser för kontroll och bekämpning av smittsamma djursjukdo- mar. Avdelningen ansvarar också för den centrala tillsynen över veterinär yrkesutövning. Inom ansvarsområde utser djuravdelningen praktiserande veterinärer för myndighetsut- övning. Det kan t.ex. vara s.k. officiella veterinärer vars uppgift huvudsakligen är att skriva intyg vid in- och utförsel av djur, både vid handel med djur inom EU och vid handel med tredjeland. skall genom distriktsveterinä- rerna tillhandahålla djursjukvård dygnet runt i hela landet. Främsta prioritet är lantbrukets djur och hästar inom jord- och skogsbru- ket. Distriktsveterinärerna skall emellertid utöva djursjukvård för alla djur om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas. Organisationen tillhandahåller också förebyg- gande djurhälsovård för lantbrukets djur. På uppdrag av djuravdel- ningen utför distriktsveterinärerna förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Det finns 72 distriktsveterinärstationer i landet. Av den totala omsättningen av veterinära tjänster i stod distriktsveterinärerna för och privatpraktiserande veterinä- rer för enligt . Distriktsveterinärernas andel har minskat . Däremot har den totala omsättningen för veterinära tjänster ökat med . Antalet behandlingar av lantbrukets djur är enligt relativt trots att djurantalet minskar. Däremot minskar antalet förrättningar gällande lantbrukets djur som en följd av att besättningsstorlekarna blir större. Distrikts- veterinärernas andel av dessa förrättningar är . Behand- lingarna av sällskapsdjur och sporthästar har ökat; enligt Jord- bruksverket som en följd av att denna marknad ökar totalt. finansieras huvudsakligen av de avgifter som djurägarna betalar. bestod finansieringen till av djurägarnas avgifter och till av skattemedel. Det stat- liga anslaget var . Anslaget skall täcka merkostnader som uppstår för att organisationen skall finnas i mindre djurtäta områden och upp- rätthålla dygnstäckande jour i hela landet för akut djursjukvård och beredskap mot smittsamma sjukdomar. Anslaget skall även finan- siera vissa andra akuta myndighetsuppgifter. Det statliga stödet för djursjukvård till avlägset boende djurägare är en del av anslaget. Målet för verksamhet är att säkerställa ett gott djurskydd (förordning [2003:1125] med instruktion för ). skall bl.a. följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen och vid behov föreslå ändringar av lagen eller av bestämmelser utfärdade med stöd av lagen. Vidare skall myndigheten meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde och vägleda, utbilda och stödja regionala och lokala tillsynsmyndigheter. anställer vete- rinärer som verkar som ban- eller tävlingsveterinärer enligt djur- skyddslagstiftningen och dess följdföreskrifter. Som ban- eller täv- lingsveterinär utför veterinären förvaltningsuppgifter som inne- fattar myndighetsutövning. () är rådgivande expert- organ i smittskyddsfrågor till . Myndigheten är även rådgivande expert- och serviceorgan till andra myndigheter och till enskilda (förordning [1999:341] med instruktion för Sta- tens veterinärmedicinska anstalt). SVA utreder smittsamma sjuk- domars uppkomst, orsak och spridningssätt och medverkar till att förebygga och bekämpa sådana sjukdomar. SVA är dessutom nationellt veterinärmedicinskt referenslaboratorium. skall arbeta aktivt för säkra livsmedel av hög kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor (förordning [2001:1259] med instruktion för ). Till hör besiktningsveterinärorganisationen, dvs. de veterinärer som vid slakterier utför offentlig kontroll av levande djur och kött. prövar frågor om disciplinansvar för veterinärer enligt lagen (1994:844) om behörighet att utöva veteri- näryrket. Länsstyrelserna, genom länsveterinärerna, har uppgifter i fråga om djurskydd och veterinära frågor (förordning [2002: 864] med länsstyrelseinstruktion), bl.a. när det gäller ledning och samordning av åtgärder mot djursjukdomar på regional nivå. Vidare utövar läns- styrelserna den operativa tillsynen över den veterinära yrkesutöv- ningen. Behovet av en översyn av nuvarande organisation revisorer har granskat villkoren för veterinär verksam- het (rapport /03:4). I sitt förslag till (2002/ 03:RR12) konstaterar revisorer att tillgång till veterinä- rer i hela landet behövs dygnet runt. Revisorerna konstaterar vidare att det är en uppgift för staten att se till att tillgången till veterinä- rer är god i hela landet och att det finns veterinär beredskap för smittsamma sjukdomar. Statligt stöd kan även fortsättningsvis, enligt revisorerna, betalas för jourtjänstgöring och långa resor. Revisorerna har däremot inte funnit några särskilda skäl som talar för att distriktsveterinärernas arbetsuppgifter skall bedrivas i myn- dighetsform eller med ett statligt huvudmannaskap. revisorer menar att veterinärer sedan distriktsveteri- närorganisationen omorganiserades 1995 har varit missnöjda med statsmakternas sätt att utforma villkoren för statliga distriktsvete- rinärer och privatpraktiserande veterinärer. Missnöjet med villko- ren, menar revisorerna, har försvårat samarbetet mellan olika vete- rinärgrupper om jourtjänstgöring och djurhälsoarbete. Det har också lett till sämre arbetsmiljö för veterinärer och till att de vete- rinära resurserna för djurhälsovård inte har tagits till vara på ett effektivt sätt. Mot bakgrund av den granskning som revisorerna har gjort föreslår de: ... att regeringen tillsätter en oberoende utredning med uppdrag att lösa problemen med fördelningen av det statliga bidraget, statens ansvar för sällskapsdjuren och dubbla roller. Utred- ningen bör lämna förslag till alternativa organisatoriska lösningar för den fältveterinära verksamheten. Därtill bör utredningen lämna förslag till hur behovet av veterinär kompetens för myndighetsutövande upp- gifter samt beredskap mot smittsamma sjukdomar inom det veterinära området kan tillgodoses i hela landet. Det innebär att även länsveteri- närernas arbetsuppgifter bör ses över. Utredningen bör också få i upp- drag att lämna förslag till hur tillsynen över veterinär yrkesutövning kan utformas. har gett regeringen till känna att en utredning bör till- sättas i enlighet med revisorers förslag (bet. 2002/ 03:MJU10, rskr. 2002/03:230). Vidare menar i , som organiserar en del av de privatpraktiserande veterinärerna, att länsveterinärernas opartiskhet i myndighetsutövningen kan ifrågasättas eftersom de vid sidan av sin statliga anställning kan verka som privatpraktiserande veterinä- rer. Vidtagna åtgärder för bättre organisation revisorer ansåg i sin granskning av villkoren för veteri- när verksamhet att anledningen till att privatpraktiserande veterinä- rer inte rapporterar in djursjukdata - journaluppgifter om djurens sjukdomar och behandlingar - till i den utsträckning som de är skyldiga att göra, är att de misstänker att använder uppgifterna i de delar av distriktsveteri- närernas verksamhet som konkurrerar med privatpraktiserande veterinärers verksamhet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att undersöka och redovisa eventuella brister i djursjukdata, vad de i så fall beror på och vad de eventuella bristerna kan ha inneburit för registrets användbarhet (utredningen [Jo 2004:03] om översyn av djursjuk- data). Med utgångspunkt i resultatet av dessa undersökningar skall bl.a. förslag lämnas om hur eventuella brister kan åtgärdas. Upp- draget skall redovisas . Regeringen har lagt fram en proposition om förbättrad djur- skydds- och livsmedelstillsyn (2004/05:72). I denna förtydligas bl.a. länsstyrelsernas roll i tillsynsverksamheten av djurskydd och livsmedel. För att lämna förslag om hur den veterinära verksamheten och formerna för den skulle kunna utvecklas inrättade Jordbruks- departementet en veterinär samarbetsgrupp med före- trädare för , , Livsmedels- ekonomiska institutet, , och . Gruppen lämnade sin rapport (dnr Jo2005/130). I regleringsbrevet fick i uppdrag att verka för ett konkurrensneutralt förhållande mellan distriktsveteri- närer och privatpraktiserande veterinärer. rappor- terade om detta arbete (dnr Jo2005/618). På rekom- mendation av den veterinära samarbetsgruppen skall även djurägare som anlitar privatpraktiserande veterinärer - och inte som enbart de som anlitar distriktsveterinärer - kunna få del av det stat- liga stödet för djursjukvård till avlägset boende djurägare fr.o.m. . Avsikten är också att följa den veterinära samar- betsgruppens rekommendation gällande kontroll vid anläggning med mjölkproduktion i enlighet med rådets direktiv /46/EEG av om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter, det s.k. mjölkdirektivet (EGT nr L 268, 14/9/1992 s. 1, Celex 31992L0046). utför enbart distriktsveterinärer den kontrollen. Målsättningen är att även pri- vata veterinärer skall kunna få en tillsynsroll. I pågår ett samarbetsprojekt mellan distriktsveterinär- organisationen och ett antal privatpraktiserande veterinärer för att förbättra jourverksamheten i ett område kring . Vidare har beslutat att inrätta ett djurhälsoråd med representanter för berörda privata organisationer och myndig- heter för att utveckla samarbetet, samordningen och effektiviteten när det gäller förebyggande djurhälsovård, djursjukvård och bered- skap mot och bekämpningen av allvarliga djursjukdomar. Frågor om personal- och kompetensförsörjning samt marknadsfrågor som gäller den veterinära fältverksamheten skall också behandlas. Regeringen anser att det finns behov av att se över delar av nuva- rande veterinärorganisation. Detta baserat på erfarenheterna från med den nuvarande distriktsveterinärorganisationen och medlemskap i och mot bakgrund av tillkänna- givande och den kritik som bl.a. revisorer har riktat mot distriktsveterinärorganisationen och organisationen av viss myndighetsutövning. Regeringen uppdrar därför åt en särskild utredare att utreda organisationen av den veterinära fältverksam- heten och viss veterinär myndighetsutövning. Målsättningen är att det skall finnas en väl fungerande organisation, organiserad på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt, för veterinär fältverksamhet i hela landet dygnet runt, vid utbrott av smittsamma djursjukdomar och för veterinära förvaltningsuppgifter som innefattar myndig- hetsutövning. Utredaren skall utifrån ovanstående målsättning belysa följande frågor och problem och lämna förslag till lösningar. En lösning skall förordas och övriga rangordnas. I sköts den veterinära fältverksamheten av en statlig distriktsveterinärorganisation och av privatpraktiserande veterinä- rer. Utredaren skall analysera nuvarande organisation och alternativa organisatoriska lösningar av den veterinära fältverksamheten. I detta ligger dels att analysera om förändringar bör genomföras när det gäller det statliga anslaget till distriktsveterinärorganisationen, dels att analysera och ta ställning till statens ansvar för sällskapsdjur och sporthästar. En utgångspunkt skall vara att konkurrens- neutralitet mellan olika veterinärkategorier skall eftersträvas. Såväl distriktsveterinärer som privatpraktiserande veterinärer kan utföra förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Vissa statligt anställda veterinärer kan vid sidan av den statliga verksamheten verka som privatpraktiserande veterinärer. Utredaren skall analysera nuvarande organisation och alternativa organisatoriska lösningar av den myndighetsutövning som utförs av praktiserande veterinärer. Utredaren skall vidare analysera om det finns behov av att vidta åtgärder - utöver de regler som finns om statliga arbetstagares rätt att ha vissa bisysslor - gällande statligt anställda veterinärers möjlighet att vid sidan av den statliga anställningen verka som privatpraktiserande veterinärer. Tillsyn över veterinärers yrkesutövning har ansvaret för tillsyn över veterinär yrkesutöv- ning. Länsstyrelserna utför den operativa tillsynen. Utredaren skall analysera nuvarande organisation och alternativa organisatoriska lösningar av denna tillsyn, såväl tillsynen över den kliniska yrkesut- övningen som tillsynen över den myndighetsutövning som utförs av praktiserande veterinärer. Utredaren skall inhämta erfarenheter från andra relevanta länder. Särskilt de lösningar som , och har valt skall studeras. Utredaren skall ta hänsyn till det som styr delar av de myndighetsutövande uppgifterna och pågående förändringar av detta. Utredaren skall analysera de samhällsekonomiska och finansiella konsekvenserna av samtliga förslag. Kostnader och intäkter för staten, kommuner, företag och djurägare skall redovisas. Både utgångslägen och förslag till förändringar skall beskrivas i finansi- ella och samhällsekonomiska termer. För förslag som har stats- finansiella effekter respektive effekter på kommunernas ekonomi skall utredaren föreslå finansiering i enlighet med gällande finansie- ringsprinciper. Konsekvenserna av förslagen skall bedömas i enlighet med 15 § i kommittéförordningen (1998:1474). Särskilt skall ett förslags betydelse för offentlig service, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, bedömas. Utredaren skall beakta resultaten av utredningarna (Jo 2004:03) om översyn av djursjukdata och (Jo 2003:05) om behörighet m.m. inom djursjukvården. Utredaren skall samråda med berörda myn- digheter, organisationer och andra berörda aktörer. Utredaren skall lämna förslag till eventuella författnings- ändringar som förslagen föranleder. Utredaren skall redovisa uppdraget . 1.Antal förrättningar som kan hänföras till djursjukvård (ej officiella uppdrag) per län och per djurslagstyp och år. har högre andel förrättningar avseende animalieproducerande djur än . Förrättningar med ej angivet djurslag ingår inte. Enbart förrättningar bokade på Dv stationer ingår. 2.Antal diagnoser gällande förebyggande djurhälsovård per län och per djurslagstyp och år 3.Resultaträkning och redovisning av vissa kostnadstyper för att illustrera vad anslaget skulle kunna användas till. Anslaget är ett bidrag till DVO. Ingen anslagsavräkning görs i enlighet med undantag i regleringsbrevet. Intäkter av avg o andra 1P P I summan finns en post på 17 000 tkr som DVO erhållit enligt regeringsbeslut och . 9 000 tkr avser kom- pensation för höjd premieavgift till SPV och 8 000 tkr avser kom- pensation för del av kostnader som hänför sig till tiden före då nya DVO startade. De 8 000 tkr är överförda från RO Djur. SOU 2007:24 Bilaga 2 Utfallet per verksamhetsområde (tkr) Ändrad redovisning av kundförluster Retroaktiv just sem löneskuld Förklaring av vad som ingår i de olika posterna finns i dokumentet Sammanfattning av ekonomimoddellen. Fördelningen mellan vad som bokförts centralt respektive på sta- tionerna har inte varit densamma –2005. bokförs t.ex. alla löpande IT-kostnader på varje station, vilket inte gjordes tidigare. Det har inte varit möjligt att bokföra någon av de ovan-nämnda retroaktiva poster på stationerna. 4.Antal förrättningar fördelade på vanliga uppdrag och officiella/offentliga uppdrag per län och år. har högre andel officiella uppdrag än . Totalt sett fördelar det sig lika över tiden. Enbart förrättningar bokade på Dv stationer ingår. Ban- och tävling samt särskilda uppdrag ingår inte. 5.Antal förrättningar fördelade på olika tidtyper per län och år. Jour 1 är vardagar 06-08, 17-20 och , helgdag 06-20. Jour 2 är 20-06. var jour vardagar 17-08, , och helgdagar. Andelen jourförrättningar minskar något. Antalet förrättningar har ökat till 2005. 6Andel fakturerad intäkt per djurslag hos distriktsveterinärerna 2002, 2003 och 2004, procent Enkätundersökning av den svenska veterinärmarknaden är en statlig utredning inom Jordbruks- departementet. skall föreslå hur den veteri- nära fältverksamheten bör organiseras .