sou · GVB383 · 2008-01-01 00:00:00 — Here, the standards body allows patent holders to make a more precise declaration, in advance, of the user licence terms they intend to apply. However, this model can be sensitive from an antitrust viewpoint. There is no satisfactory definition of what is meant by reason- able terms. Court cases involving disputes under competition law occur, although these are fairly rare. On occasion, developing countries complain about licensing costs that are not considered excessive in more developed countries. In some cases, developing countries choose to develop their own technological solutions which do not include the patented features. Such tactics can lead to technical barriers to trade and conflicts. The Swedish Government should prepare positions ahead of an expected policy review in the sphere of intellectual property rights. While this review mainly concerns European standards bodies, it could also affect the activities of the Swedish standards organisa- tions, (), the electricity stan- dards body Svensk Elstandard (SEK) and the standards organisation (). Policy development in the field of intellectual property rights is under way in formal and informal standards bodies, a process which we should be monitoring along with antitrust cases involving existing intellectual property rights. Regeringen fattade beslut om uppdrag (dir. 2006:36). fattade den efter valet tillträdda regeringen beslut om tilläggsuppdrag (2006:117). Uppdragen redo- visades till regeringen . Direktivens lydelse framgår av bilaga 1-2. Regeringen fattade beslut om ytterligare ett tilläggsuppdrag (dir. 2007:98), innebärande att utredaren skulle sammanställa resultaten av det arbete som utförts om standardise- ringens betydelse för innovation och tillväxt. Resultatens relevans för svenska förhållanden skulle bedömas. Det stod utredaren fritt att framföra förslag till åtgärder. Vidare skulle utredaren kortfattat beskriva hur de immaterial- rättsliga frågorna lösts inom standardiseringen. Uppdraget skulle redovisas till regeringen . Tilläggsdirektivets fullständiga lydelse framgår av bilaga 3. Utredningens ursprungliga uppdrag samt det första tilläggsuppdra- get redovisades i SOU 2007:47. Av tilläggsuppdraget som ligger till grund för detta betänkande framgår att flera internationella studier visat exempel på hur stan- darder har positiva makroekonomiska effekter men att det saknas analys av vilken betydelse det har för svenska förhållanden. I betänkandet redogör vi också för en bristande översikt i hur den reguljära standardiseringen hanterar immaterialrätter, särskilt före- komsten av patent i standarder. Betänkandet skall också ge underlag för UD:s uppdrag att ställa samman en skrivelse om standardisering som regeringen avser överlämna till , samt att utgöra underlag för svenskt ställ- ningstagande till en kommunikation om standarder och innovation som avser överlämna . Utredningen har genomfört uppdraget genom litteraturstudier av forskning och andra arbeten som publicerats. Den del av mate- rialet som refereras i betänkandet, finns samlat i en litteratur- sammanställning i Bilaga 5. Uppdraget har genomförts i kontinuerlig kontakt med tjänste- män på UD. Arbetet har utförts av sekreteraren. De ställnings- taganden som görs i förslagen har gjorts gemensamt av utredaren och sekreteraren. Textens vi avser utredaren och sekreteraren. Det får sägas vara allmänt accepterat att teknisk utveckling har ett avgörande inflytande på ekonomiers prestanda, på marknaders till- växt och för företags konkurrenskraft. Det är också oomtvistat att tekniska standarder är avgörande för innovationers spridning och nyttiggörande. Däremot är inte standarder en självklar insatsvara som gör att ekonomin växer när det blir mer av dem. Kan nyttan av standarder för sin egen skull ens ledas i bevis? Alla indikationer på standarders positiva ekonomiska effekter i ekonomin – och de är många – pekar på standarders roll i relation till något annat, precis som andra infrastrukturer, och där blir standarder omistliga. I utredningens förra betänkande, Den osynliga infrastruktu- ren (SOU 2007:47), refererar vi två avslutade Europeiska projekt som avsåg att fördjupa kunskapen om relationen mellan standarder och forskning och utveckling i (se sidorna 251– 253). Resultaten från dessa studier ger anledning att fråga sig hur väl standardiseringssystemet fungerar i innovationssystemen; hur effektivt är det som infrastruktur och stödsystem? Utgör det flaskhalsar? Har det roller och effekter som vi inte ser eller vill erkänna? Vilken roll spelar patent och andra immaterialrätter för att upprätthålla ett fungerande och effektivt internationellt system för formella och informella standarder? Slutsatserna från utredningen är att standardisering i grunden är en näringspolitisk fråga och vi föreslår där att regeringen uppdrar åt , och , att bevaka näringspolitiska aspekter på IT-standardisering när det gäller innovation och forskning, respek- tive småföretag och effekter på marknader och konkurrenskraft (SOU 2007:47). I standarder formaliseras kunskap och gör den möjlig att överföra. De understödjer specialisering och uttrycker ofta vad som är rådande best practice. På detta sätt ger standarder en värdefull möj- lighet att överföra resultat från forskning och utveckling till prak- tiskt arbete. Standarder leder till säkrare produkter och gör verk- samheter mindre komplicerade genom att minska transaktions- kostnader på marknaden. De bidrar till ett brett och prisbilligt utbud av varor och tjänster. En standard är en beskrivning av vilken lösning man enats om för att möta ett specifikt behov. Det kan gälla ett behov att mäta och räkna eller behovet av en teknisk lösning där många alternativa lös- ningar är möjliga, som en viss spårvidd för järnvägar. För all teknisk utveckling finns en process av urval och avgränsning. Processen kan vara mer eller mindre medveten och strategisk men i alla avse- enden utgör den det teknologiska spår som utvecklingen tar. Där- med inte sagt att utvecklingen är bunden, eller determinerad, i en viss riktning. Valmöjligheter i teknisk utveckling och val som sker kan inte reduceras till enbart tekniska överväganden utan formas av vida sociala, ekonomiska och politiska faktorer. Standarder är i den processen något att ta hänsyn till och standardisering blir medskapande. Alla valsituationer medför risken att välja fel. Teknisk utveckling är inte förskonat den risken och val som görs kan leda utvecklingen in på fel spår. Standarder kan vara kraftfulla aktörer även i sådana sammanhang och förstärka problemen. Olämpligt utformade stan- darder kan skapa ineffektivitet genom att hämma innovation, leda till oönskade och långvariga inlåsningar och begränsa framväxten av nya produkter eller hela marknader. Flera konkurrerande standarder kan vara lika illa som frånvaron av standarder genom den brist på interoperabilitet och tydlighet som uppstår när marknaden växer till och det prismonopol som kan följa när marknaden mognat. Växande behov och ökad betydelse I stor utsträckning är det utvecklingen av informationsteknik och digitaliseringen av många aspekter av samhället under 1980-, 1990- talen som drivit utvecklingen också på området för standardisering. Den snabba framväxten av nya marknader som följt radikalt nya tekniska lösningar har ställt krav på standardisering som bara kun- nat mötas genom att nya former för framtagande av specifikationer och skapande av konsensus växt fram. Standarder kan beskrivas som naturliga monopol och för att undvika monopolsituationer har man på IT området utvecklat for- mer för coopetition. Tillverkare inom IT-industrin vill undvika monopol som man gärna vill ha kostnads- och nätverks- fördelarna med en gemensam standard för nya produkter. Coope- tition är en strategi som enar dessa annars motstridiga intressen genom att man konkurrerar på slutmarknaden men samarbetar på marknaden för insatsvarorna genom att gå samman i ett konsortium, exempelvis, och gemensamt utveckla en standard (). Antalet globala konsortier och andra sammanslutningar för att skapa tekniska specifikationer utanför det formella systemet med ISO, ITU och andra, har växt till att vara 500–600 stycken. Några av dessa har vunnit i betydelse inom sina respektive specialområden väl jämförbart med accepterade formella standardiseringsorganisationers. Det formella standardise- ringssystemet och nationalstaternas hantering av standarder i nationell och internationell reglering behöver anpassas för att ta hänsyn till den utvecklingen. Sådan anpassning är dessutom lämplig för att möta kommande behov också inom andra innovativa områ- den med stark potentiell tillväxt, som nanoteknik, bioteknik, miljöteknik och andra som vi inte förutser. Föreliggande text skall inte läsas som en katalog över vad forsk- ningen dragit för slutsatser om standarder, utan som en översikt av vilka områden som forskningen berört. Standarder och standardise- ring är inte längre ett terra incognita men mycket återstår ännu av kartläggning av dess utsträckning och topografi. Medan utredningens ursprungliga uppdrag gällde endast informa- tionsteknik inkluderar fortsättningsuppdraget också andra områden. Det område för standardisering som texten berör är alltså inte avgränsat till informationsteknik. Trots det är IT-området över- representerat i de källor studien funnit vilket vi tolkar som ett utslag av var forskningsinsatserna sker snarare än ett uttryck för en bias i sökningen av litteratur. Det finns heller ingen begränsning till formella standarder även om också dessa är överrepresenterade i texten framför informella, eller industrispecifika standarder (se Slob & de Vries 2002 för en översikt över forskning kring icke-formella standarder). 2.2Forskning om standarder och standardisering Den stora majoriteten av litteraturen om standarder, både teknisk och annan, akademisk och industriell, är inte . Och rigorösa empiriska studier på området börjar precis dyka upp. Varför detta plötsliga intresse? (m.fl. 1995) En konferens före sin tid Orden av ovan uttalades vid en konferens om standarder som hölls i . Värd för konferensen var SPRU, Science policy research unit, , inom ramen för storsatsning, PICT, Programme on information and communication technologies.1 föreslår några observationer som ansats till svar på hur det kom sig att standarder och standardisering kommit att identifieras som signi- fikanta variabler i teknisk utveckling: –de komplexa relationerna i systemen för innovation omvärderas inom akademiska kretsar likväl som inom policy och närings- livet, –tron på linjära modeller för teknisk utveckling bryts gradvis ner vilket leder till ett större intresse för medaktörer i innova- tionsprocessen i form av relationer mellan företag, kollabora- tiva FoU-projekt, forskningssamverkan mellan akademi och näringsliv och inte minst, 1 PICT var en tioårig finansiering av SPRU och ytterligare fem center med syfte att better inform policy makers by conducting social science research on the implications of developments in information and communication technologies for individuals, for organisations, and for economic and social development. /spru/1-4-9-1-1.html –framväxten av informations och kommunikationstekniken vars system ställer nya krav på interkonnektivitet och interoperabi- litet. tyckte sig också se hur standarder tog allt större plats i det offentliga medvetandet. Standarder diskuterades i samband med internationell handel och nationell konkurrenskraft, konsument- frågor och hälsa och säkerhet inom arbetet. I ljuset av ytterligare ett drygt decennium ger text del- vis en hållbar analys som är imponerande tidig. Andra bedömare dröjer till med att tillskriva standarder en betydande funktion för teknisk utveckling. Det dröjsmålet är också skälet till en annan observation om texten, nämligen den att delvis ge uttryck för önsketänkande: kan man knappast säga att standarder och standardisering då verkligen hade den uppmärk- samhet som del i innovationssystem och teknisk utveckling som beskriver. Innovationsforskningen plockade i någon mån upp standarder i deskriptiva fallstudier men det blev ekonomisk teori och interna- tionell handel som mer systematiskt kom att intressera sig för standarders makroeffekter på ekonomi och tillväxt, och i det sam- manhanget standarders roll för teknisk utveckling och innovation. gav i sin introduktion till konferensen utmaningen att skilja standardiseringen från sin image av obegrip- lighet för att låta den bli en integrerad del i pågående politiskt och ekonomiskt liv (m.fl. 1995). utmaning kan till- sammans med de olika bidragen från konferensen tjäna som start- punkt för intresset för standarders roll i innovationssystem, som står på tillväxt. Det kom att bli som tillsammans med var bland de första att systematiskt intressera sig för standarder (måhända ett arv från konferensen ?). Detta systematiska intresse sammanfaller också med att standarder och standardisering förs upp på den politiska agendan genom att bli del i den nationella innovations- och näringspolitiken i dessa länder och ytterligare några. IT-sektorns utveckling sammanfaller och med den en stark tillväxt av icke-formella standardiseringsorganisationer i form av olika konstellationer mellan företag och intresseorganisationer. såg också tillkomsten av en internationell konferens om standarder och innovation inom IT-området. SIIT, Standardi- zation and innovation in information technology, som har pågått vart annat år . En internationell publikation om IT- relaterad standardisering är också samtida, IJITSR, International journal of IT standards and standardization research, som har kommit ut . , 2007, förekommer internationellt forskning om standarder och standardisering inom flera samhällsvetenskapliga discipliner och i tvärvetenskapliga ansatser. gjorde en forsknings- översikt inom ramen för ett uppdrag av där han räknade 400 litteraturkällor som berörde ekonomiska aspekter av standarder. En stor andel handlade om användning, strategier och effekter av standarder. Bland dem kunde ca tio källor själva beskrivas som översiktstexter och en handfull källor var relevanta för frågor om ekonomisk prestanda på mikro och makronivå. menade att forskning om standarders ekonomi knappast existerar men att det därefter förekommer under rubri- kerna ekonomi, juridik, strategi, marknadsföring, teknologi, poli- tisk teori, naturvetenskap, sociologi (2000). Ett tema för många discipliner Raluca Bunduchi och kollegor på i bidrar med en översikt av forskning om standardisering av informationsteknik inom ekonomi och sociologisk forskning. Ekonomisk teori söker förklara varför standardisering sker, varför det sker i specifika formella och informella sammanhang och varför sådana olika former för standardisering förekommer. Den sociolo- giska forskningen menar man beskriver standardisering som en social process där olika intressen och förväntningar uttrycks och förhandlas. Författarna menar att forskningen tenderar att se stan- darder som statiska tekniska artefakter och intressera sig ensidigt för standardiseringsprocessen och mindre för hur standarder kommer till användning (Bunduchi m.fl. 2005). I den mån författarna kom- menterar innovation och ekonomiska effekter bygger man på den tidigare artikeln av men diskuterar inte texter om makro- ekonomisk forskning som publicerats . Någon form av ordning När vi tagit del av forskning kring standarder och standardisering som pågår har vi kunnat konstatera att forskningsfrågor som befolkar olika discipliner återkommer i olika skepnader och hante- ras på lite olika sätt. Sammantaget ger de olika ansatserna både bekräftande och kompletterande kunskap. Vi låter därför fram- ställningen här ta som utgångspunkt kunskapen om och kring standarder och standardisering istället för att beskriva vilket bidrag som kommer från olika discipliner. Det förutsätter någon form av ordning i hur ämnet standarder bäst beskrivs och någon sådan finns inte. Den ansats vi väljer är att utgå från forskning om ekonomiska effekter standarder har på makronivå. Den forskningen får utgöra utgångspunkt i översikten. De kopplingar som forskningen hävdar finns mellan standarder och tillväxt, exempelvis att standarder bidrar till innovationer, och innovationer bidrar till tillväxt, blir nästa ämne för översikten. Ju närmare man betraktar kedjan av sammanhang desto finare länkar kan man se i fenomen som nätverkseffekter, inlåsning, switching- costs och så vidare. Alla olika fenomen, eller länkar, forskas det om i olika sammanhang och forskningen om de olika länkarna och deras sammanhang får utgöra huvudpersoner i framställningen. Beviskedjan för påståendet att standarder bidrar till tillväxt får utgöra den röda tråden och av störst intresse är frågan om vilka evidens forskningen har frambringat om respektive länks funktion för sam- manhanget. 3 Tillväxt genom teknisk utveckling 3.1Den makroekonomiska betydelsen av standarder Om det inte är den allra första studien av de makroekonomiska fördelarna av standarder (möjligen kan en bok av Hemenway 1975 anses vara först), så är det åtminstone den mest omfattande. Resultatet kan presenteras i några punkter utvalda i : standardisering har en nyckelroll för innovationsspridning, vil- ket tillsammans med innovation är en förutsättning för kon- kurrenskraft, standarder ger ett positivt nettobidrag till innovation, standarders bidrag till ekonomisk tillväxt är minst lika stor som det från patent, standarder har en positiv effekt på handel och förefaller inte utgöra handelshinder, DIN:s rapport bygger på rapporter från m.fl. De gör en ekonometrisk analys av hur tillväxten påverkas av de relativa bidra- gen från kapital, arbete, patent, licensutgifter och standarder. De finner att hälften av tillväxt för- av innovation och ca en tredjedel kan tillskrivas spridning och standardisering snarare än innovation. Närmare bestämt , av totalt 3,3 procents tillväxt, bidras av standarder, vilket är större än bidraget från patent. Tillväxt genom teknisk utveckling 3.1.2Jungmittag, Blind & Grupp 1999 / Blind 2004 Bakom den tyska studie som nämns ovan står en forskargrupp på som genomförde flera studier på uppdrag av DIN. , som var en av deltagarna, uppdaterar resultaten en aning i sin mer omfat- tande bok . Ansatsen att empiriskt studera standarders makroeffekt på den tyska ekonomin leder dem till en teoretisk modell (since a true theory of innovation is still lacking) av teknisk utveckling som de lånar från Grupp (Blind 2004). Blind finner i sin analys bekräftelse på att standarder bidrar till ungefär en procent av BNP, vilket visats i tidigare studier. Forskarna stannar i bedömningen att standarder utövar ett sig- nifikant positivt bidrag på ekonomisk utveckling både för enskilda företag och på den samlade ekonomin. Detta trots att bidraget enligt forskarna har minskat något , och trots att tidigare skattningar av att standarder bidrar till en procent också av företags omsättning bör revideras något nedåt. Standarder kan associeras med en mätbar andel av långsiktig pro- duktivitetsökning men kan enligt Temple (2005) inte studeras obe- roende av andra faktorer i teknisk utveckling, som innovation och utveckling av nya processer, produkter och organisation. Temple sammanställer tre studier, varav en är en replikering av den ovan nämnda tyska studien på förhållandena i . Sammanställningen visar att standarder bidrar i av den tekniska utvecklingen. Det betyder inte att standarder ensamt utgör orsaken till av den tekniska utvecklingen utan att det i den utsträckningen är bidragande som en nödvändig del för spridning av ny teknik och skapande av marknader. Teknisk utveckling står i sin tur för ungefär hälften av de upp- mätta i produktivitetsförbättring i . Av den ackumulerade tillväxten kan associeras till standarder. Beräk- ningen grundar sig på en beräknad elasticitet mellan stocken av standarder och arbetsproduktivitet till 0,054. Hundra procents ökning av standardstocken gav alltså 5,4 procents ökning av arbets- produktiviteten. Mot den stora tillväxten i standardstocken under Tillväxt genom teknisk utveckling mätperioden gör det att standardernas bidrag till den registrerade produktivitetstillväxten var , eller ackumulerat . (Temple 2005) I en uppföljande studie, som också rapporteras i Temple , studerades relationen mellan standardstocken och tillväxt i , , och . För fann man elasticiteten vara 0,089-0,052 För samtliga länder i studien var spannet 0,02 till 0,1. Om man skall följa beviskedjan som leder till påståenden om stan- darders positiva effekter på makroekonomisk tillväxt så finns där en hel del vaghet och ställföreträdande evidens. En analys av olika sätt att studera standarders ekonomiska bety- delse menar att medan den ekonometriska metoden inte behöver vara olämplig förefaller antalet standarder eller antalet sidor av nationella regler vara en svag ställföreträdare. (Popper 2004). Se också (Maskus m.fl. 2001) för en katalog över svårigheter att mäta makroekonomiska effekter av standarder. Den slingrande beviskedjan och vagheten i vissa länkar skall dock inte ses som ett konstruerat resonemang utan som ett uttryck för de vittförgrenade och sammansatta effekter standarder har: standarder har en sammantaget positiv påverkan på innovation –Teknisk utveckling och innovation har också en positiv inverkan på standardisering –En växande standardstock har en svag men positiv inverkan på innovation (i relation till ökning av antalet patentansökningar) –Standarder anses i någon mån ha ett hämmande infly- tande på innovationsförmåga men är i jämförelse med andra hinder av liten betydelse och lämnar fortfarande en positiv nettoeffekt Innovation bidrar till teknisk utveckling Standarder anses vara en lämplig indikator på teknisk utveck- ling Tillväxt genom teknisk utveckling Teknisk utveckling bidrar till tillväxt: Institutionell ekonomi tillskriver teknisk utveckling en stor betydelse som bidrag till tillväxt (främst genom förändring av produktionsfaktorer sna- rare än av ackumulation av input). Om vi illustrerar resonemanget i en tillväxtmodell får vi en bild (se ovan) av hur standarder förhåller sig till tillväxt genom den påver- kan de har på teknisk utveckling. Teknisk utveckling skapar till- sammans med arbete och kapital vad som kallas multifaktor- produktivitet och beskriver tillväxt.1 (2000) påminner att medan ekonometriska studier visar på klara korrelationer mellan standarder och tillväxt, är de bara indirekta bevis på standarders betydelse för ekonomisk tillväxt och förmår inte ge hela bilden. Några sådana försök har gått via utveck- lingen av marknader och skapande av konkurrens, men refereras inte närmare av som menar att de ekonometriska studierna ger dålig vägledning om hur de mikroekonomiska processerna ser ut för att standarder skall leda till tillväxt och konkurrensfördelar. Det finns helt enkelt inga ändamålsenliga indikatorer, menar . När man skall skatta produktionsfunktioner är teknisk utveckling bara en lineär approximation. Begränsningen ger en obruten tillväxttakt i teknisk utveckling, som fallen från skyarna utan förändring och utan förklarande orsaker och källor.2 1I den sk. exogena tillväxtmodellen. 2Vilket anses vara en begränsning i den exogena tillväxtteorin och har bidragit till uppkomsten av den endogena tillväxtmodellen. Denna alternativa tillväxtmodell avser skapa makroekonomiska modeller från mikroekonomiska fundament och ge en fylligare bild av hur faktorer andra än arbete och kapital påverkar tillväxt. Se exempelvis beskrivningen av projekt i avsnittet om internationell handel längre fram i denna text för exempel på sådana metoder. Tillväxt genom teknisk utveckling 3.3Standarders effekter: komponenter för tillväxt, marknadseffektivitet och konkurrenskraft Den mätbara kopplingen mellan standarder och tillväxt genom produktivitetsförbättringar består av flera delkomponenter.