sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Tabell 4.1 ranking av: Tillväxtmiljö i och referens- länder 2004 och 2006 Källa: ONeill m.fl. (2005) och (2007). Analysen ger en positiv bild av den övergripande svenska tillväxt- miljön, vilket är förenligt med resultaten av produktivitetsjämförel- serna. I den senaste tillgängliga rankingen kommer på för- sta plats, följt av och . Bortsett från och kommer alla jämförbara länder nära inpå i listans övre tiondel (det totala antalet länder i listan är 170). sammanställning förtjänar att uppmärksammas av två huvudsakliga skäl. För det första representerar den en syn på tillväxtförutsättningarna som utgår från den privata sektorns värde- Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft ring av viktiga faktorer. För det andra är rankingen oberoende från den dagspolitiska debatten i enskilda länder. Vilka svagheter identifierar rankingen för det svenska företags- klimatet och näringspolitiken? En anmärkningsvärd observation är att det endast finns ett begränsat utrymme för förbättringar i de aspekter av tillväxtmiljön som mäts i sammanställningen. Eventu- ella problem står således att finna i de aspekter som inte fångas i detta kvantitativa index av hårda tillväxtfaktorer. noterar bland annat att deras jämförelse inte mäter faktorer såsom kvalitativa aspekter av den institutionella miljön och graden av samverkan mellan olika insatser (, 2007). En något mera kvalitativ aspekt av näringsklimatet rör förutsätt- ningarna för företagande. Doing Business-indikato- rer (Tabell 4.2) utgör ett försök att bedöma länders företagsklimat utifrån mått på hur svårt, eller enkelt, det är att driva företag (, 2008a). I sammanställningen placeras i den nedre delen av de jämförbara länderna. Enbart , , och bedöms erbjuda sämre förutsättning för företagande. Förutsättningarna för att driva företag tycks alltså vara mer problematiska än den övergripande tillväxtmiljön. sammanställning ger också möjlighet till att detaljstudera några av de faktorer som påverkar företagsklimatet. I många av de dimensioner som ingår i analys erbjuder goda förutsättningar för företagare – exempel på detta är registrering av företag och öppenhet för handel. De faktorer som utmärker sig som särskilt svaga rör företagens förutsättningar för att anställa arbetskraft. Detta är ett område som utredningen har anledning att studera närmare nedan. Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft I en ännu mer kvalitativt inriktad studie redovisar Bosma med flera (2008) resultaten av en jämförelse av entreprenörskap i ett stort urval länder. Baserat på ett omfattande enkätmaterial ger under- sökningen en god bild av attityderna till entreprenörskap och företagande. Tabell 4.3 illustrerar hur attityderna till olika aspekter av entreprenörskap ser ut i och referensländerna. Vad bety- der siffrorna? Sammanställningen visar att svenskar tenderar att ha mindre positiva attityder till entreprenörskap än vad som gäller för de flesta referensländerna. Tabell 4.3 Global Entrepreneurship Monitor. Entreprenörskap i och referensländer Källa: Bosma med flera (2008). Mätningarna avser personer 18–64. Information för och saknas. Mätningen tycks stödja en vanligt förekommande uppfattning i debatten kring svagheter i företagsklimat; negativa attity- der till företagande fungerar som en hämsko. Här kan en av orsa- kerna till den svenska paradoxen ligga. Attityderna gentemot ent- reprenörskap kan i värsta fall begränsa framväxten av nya företag som baseras på de innovationer som utvecklas i landet. Analysen av företagsklimatet har på ett övergripande sätt jämfört produktivitet, tillväxtklimat, förutsättningarna för företa- gande och attityder gentemot entreprenörskap i olika länder. Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft att fördjupa analysen berör de följande avsnitten specifika områden som har betydande inverkan på företagsklimatet. Dessa inkluderar skatter, infrastruktur och energi, finansiering, regleringar, arbets- marknaden, utbildning och forskning och det näringspolitiska beslutsfattandet. Syftet med analysen är att identifiera styrkor och svagheter i det svenska företagsklimatet utifrån ett företagsperspektiv. Särskild fokus läggs på de områden där de förutsättningar som svenska företag möter tycks avvika från vad som är fallet i de länder där konkurrerande företag har sin hemvist. Beskattning är nödvändig för att finansiera offentliga åtaganden. Skattesystemet används även för att främja fördelningspolitiska mål, för att påverka konsumenters och producenters beteende och för att uppnå andra ekonomiska och sociala målsättningar. Skatter påverkar individers beslut i betydelsefulla frågor som sparande, investeringar, utbildning och entreprenörskap. Med utgångspunkt i utredningens uppdrag är det också önskvärt att skattesystemet utformas på ett sätt som ger lämpliga incitament att starta och driva växande företag med goda förutsättningar att internationaliseras. Incitamenten påverkas i stor utsträckning av skattestrukturen, det vill säga fördelningen mellan olika skatteslag. En OECD-studie har funnit att det är stora skillnader mellan olika skatteslags effekter på tillväxt (m.fl., 2008). Analy- sen visar att bolagsskatten är den mest skadliga skatten ur ett när- ings- och tillväxtperspektiv. Därefter kommer inkomstbeskattning, konsumtionsskatter och sist beskattning av fast egendom. Utred- ningen ansluter sig till denna analys och noterar att svenska före- tags internationella konkurrenskraft skulle främjas av att framtida skattesänkningar inriktas på att minska skattetrycket på företa- gande och arbete snarare än på konsumtion och fast egendom. Ett mått som kan fånga beskattningens effekt på incitamenten för entreprenörskap är den så kallade skattekilen. Måttet återspeg- lar skillnaden i total arbetskraftskostnad för arbetsgivaren och den motsvarande nettoinkomsten för en arbetstagare. Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft Figur 4.3 Skattekil i , jämförbara länder och EU-15. Total skattekil i procent, inklusive arbetsgivaravgifter, ensamstående utan barn med genomsnittlig inkomst Källa: , 2007b. Notera: Statistik är beräknad enligt gamla definition, se (2007 b) Figur 4.3 ovan illustrerar skattekilen i och referensländerna. Trots att skattekilen har minskat i och andra nordiska län- der är den svenska beskattningen jämförelsevis hög. , med tillgängliga jämförelsesiffror, överträffades den svenska skattekilen enbart av och . Den höga skattekilen påverkar incitamenten för arbete och ent- reprenörskap och har en negativ inverkan på drivkrafterna för att starta, äga och driva framgångsrika företag. För att locka nya entre- prenörer är det önskvärt att trenden med en fallande skattekil upp- rätthålls och att framtida skattesänkningar utformas så att driv- krafterna för entreprenörskap ökar. Ett lands infrastruktur har en betydande inverkan på näringslivets konkurrenskraft – det finns till exempel ett nära samband mellan transportsystemets utveckling och ekonomins tillväxt (, Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft En väl fungerande transportinfrastruktur i form av vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser är nödvändig för den inhemska ekonomin och för integrationen med världsekonomin. Även andra aspekter av infrastrukturen är viktiga – detta gäller inte minst infra- strukturen för informationsteknologi, som är viktig både för den traditionella industrin och den växande tjänstesektorn. Jämförande analyser indikerar att har en transportinfra- struktur som är i nivå med utvecklade länder (, 2003). En indikation på detta ges av jämförelser av kostnaderna för att exportera, vilka fångar både effektiviteten i länders transportinfrastruktur och bördan av olika skatter och administrativa avgifter. Som Figur 4.4 visar är kostnaderna för svenska exportörer för att nå kunder på utländska marknader i nivå med flera av de jämförbara länderna. Figur 4.4 Doing Business: Kostnad att exportera från Sve- rige och referensländer Källa: , 2008a. Notera: Kostnaden är i dollar per standardkontainer. Det bör dock påpekas att tillgången till transportinfrastruktur inte är jämnt fördelad över landet. Även om den genomsnittliga export- kostnaden för svenska företag är relativt låg finns det regioner där förutsättningarna är betydligt svagare. Faktaruta 5.1 illustrerar några av de kostnader som enskilda företag möter då den offentliga infrastrukturen inte når den standard som skulle kunna krävas av ett avancerat industriland som . Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft Faktaruta 4.1: Infrastruktur och företagande i sydöstra rige En av de viktigaste förutsättningarna för utveckling av regioners företag, sysselsättning och konkurrenskraft ges av infrastruktu- rens standard. Bristande på vägar och järnvägar kan hindra den samhällsekonomiska utvecklingen. Den största delen av både gods- och persontransporter går på vägnätet och i stort sett all svensk varuexport transporteras på landets vägar. Utredningen mötte under en studieresa till ett kon- kret exempel på hur bristande infrastruktur kan skapa hinder för exportföretag. Den huvudsakliga transportlänken till och andra delar av sydöstra är E22:an. Vägen har en ojämn standard med vägbredder . Den totala sysselsättningen i kommunerna i E22-korridoren uppgår till drygt 700 000, vilket motsvarar av totala sysselsättning. I finns ett antal framgångsrika företag inom vatten- skärningssektorn som tillsammans bildar ett starkt lokalt klus- ter. Vattenskärning är en teknik för att med tunna vattenstrålar under högt tryck skära alltifrån mjuka till mycket hårda mate- rial. Med hjälp av sofistikerad mekanik och programvara styrs strålarna med hög precision. är en av de ledande tillverkarna av vattenskärningsmaskiner, med globala företag inom verkstads- och fordonsindustrin bland sina kun- der. Regionens bristande vägstandard sätter dock käppar i hjulen för . Företagets största maskiner är helt enkelt för breda för E22:an. För att transportera dessa maskiner tvingas företaget antingen skära dem i två delar för att senare sätta den samman hos kunden, eller alternativ avlysa mindre vägar ut ur regionen. Båda alternativen innebär merkostnader på . Hade E22:an varit en fullt utbyggd 4- fältsväg, hade kunnat nå sina kunder utan denna mer- kostnad och företagets långsiktiga tillväxt och konkurrenskraft stärkas, något som även skulle gynna regionens långsiktiga utveckling. Källa: Intervju med , Swe- den. Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft Jämförelser av användningen av modern kommunikationsteknologi ger också en positiv bild av den svenska situationen.TPF4FPT Figur 4.5 och 4.6 visar andelen hushåll med bredbandsuppkoppling och andelen mobiltelefonanvändare i och referensländerna – detta kan ses som en grov indikator på hur välutvecklad infrastrukturen för kommunikations- och informationsteknologi är. ligger klart över genomsnittet för EU i båda jämförelserna, även om några av våra europeiska grannländer har ett visst försprång vad gäller utbyggnaden av bredbandsnät. Figur 4.5 Andel hushåll med bredbandsuppkoppling: procent av samtliga hushåll 2006 Källa: och (2007). Notera: Information för och är , resterande länder 2006. 4TP PT Jämförelser av användning av modern kommunikationsteknologi är förknippat med betydande mätproblem. Antalet användare, vilket är det ekonomiskt relevanta, är ofta annorlunda än antalet abonnemang, vilket är det enklast tillgängliga måttet. Till exempel tenderar antalet användare av bredband vara större än antalet abonnemang; för mobiltelefoni är förhållandet det omvända (FN, 2005). Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft Figur 4.6 Andel mobiltelefontelefonanvändare: och referensländer Källa: Europeiska Unionen (2007). Notera: Undersökningen omfattar invånare . Denna översiktliga analys av infrastruktur ger en bild av att har en transportinfrastruktur som är i nivå med jämförbara länder, även om exportörer i vissa delar av landet möter höga kostnader för att nå utländska marknader. Framtida infrastruktursatsningar bör ges ett tillväxtperspektiv och inriktas på att garantera företag till- gång till marknader till konkurrenskraftiga kostnader. Utredningen noterar att ligger i framkant vad gäller användandet av modern kommunikationsteknologi, en konkurrensfördel som är viktig att bevara. En ytterligare dimension av utvecklingen på infrastrukturområ- det gäller energisektorn. Säker tillgång till energi till konkurrens- kraftiga priser är av stor vikt för samhällsekonomin och för att trygga den internationella konkurrenskraften både för den basindu- stri som står för en stor del av exportinkomster och även för växande, mindre företag. Framtida välfärdsökningar och exporttillväxt kommer sannolikt att medföra ökad energiförbruk- ning och kräver därför långsiktiga beslut om investeringar och pro- duktionsförutsättningar . Dessa beslut är särskilt ange- lägna med hänsyn till de utmaningar på miljö- och klimatområdet som kan förutses på medellång sikt. För att skapa tydlighet i de framtida förutsättningarna för svenska exportörer är det önskvärt att utveckla en långsiktig stra- Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft tegi för att trygga säker tillgång till energi till konkurrenskraftiga priser. Här kan nationella energi- och klimatstrategi lyftas fram som ett exempel på en föredömligt långsiktig plan för att trygga tillgången på energi för framtida industriell konkurrenskraft (Handels- och industriministeriet, 2005). Det finansiella systemet fyller en central roll för att underlätta ent- reprenörskap och företagande genom att erbjuda företagsfinansie- ring, betalningssystem, lösningar för riskhantering och marknader för företagsägande (, 1995). Därmed är ett välfun- gerande finansiellt system, bestående av banker och finansinstitut samt aktie- och obligationsmarknader, av central betydelse för ett gott företagsklimat. I den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entre- prenörskap och sysselsättning noterar regeringen att tillgång till kapital är en grundförutsättning för etablering av nya företag och tillväxt i befintliga företag (N2007/7152/RT). Här ansluter den näringspolitiska strategin väl till den forskning som påvisat ett nära samband mellan finansiell utveckling och ekonomisk tillväxt (, 1998; , 2005). Ett välutvecklat finansiellt system bidrar till effektivitet i existe- rande företag (, 1998). Nyttan av finansiella tjänster är ännu större för nya entreprenörer som är mer beroende av det inhemska finansiella systemet. Stora och etablerade företag har ofta möjlighet att vända sig till internationella kapitalmarkna- der, men de fasta kostnaderna för internationell finansiering är ofta oöverstigliga för mindre företag. Därmed är ett välutvecklat finan- siellt system en viktig faktor för att sprida möjligheter till entre- prenörskap över hela befolkningen (Demirgüç-Kunt & , 2008). Tillgång till extern finansiering för entreprenörer gör att ekonomiska möjligheter fördelas baserat på individers talang och initiativförmåga, snarare än faktorer som familjerikedom och soci- ala nätverk. Hur välutvecklat är finansiella system? Återigen jämför utredningen den relativa utvecklingen av kapitalmarknaden med situationen i elva referensländer. Ett brett mått på finansiell Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft utveckling tillämpas: värdet av samtliga bankkrediter, aktier och företagsobligationer i relation till bruttonationalprodukten.TPF5FPT Figur 4.7 Kapitalmarknadsvärde (bankkrediter, aktier och företagsobligationer) som andel av BNP i och jämförbara länder, 1990–2005 Källa: Baserat på databas över finansiell struktur och -utveckling (m.fl., 2007). Med detta breda mått på finansiell utveckling hamnar i mitten av landgruppen. Det synes naturligt att ekonomier speciali- serade på finansiella tjänster, som och , visar upp större kapitalmarknader i relation till ekonomin som helhet. Det är mer iögonfallande att länder med en näringsstruktur som liknar den svenska (och ) och grannlandet har större kapitalmarknader i relation till ekonomins totala storlek. Dessa har dock passerat den svenska kapitalmarkna- dens storlek först , drivet av kraftiga värde- stegringar. Många av referensländerna har en mindre kapitalmark- nadsstorlek, däribland , och . Den över- gripande bilden är att den svenska kapitalmarknaden har en storlek i nivå med vad som kan förväntas för en mogen ekonomi. 5TP PT Valet av ett brett mått är ämnat att göra jämförelsen neutral för länders olika finansiella struktur, där vissa länder har en stor del av företagsfinansieringen som skulder i affärsbanker (t.ex. och ) och andra finansiella system har en större övervikt av aktie- och obligationsfinansiering (t.ex. de anglosaxiska ekonomierna). Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft förenklade analys ger ingen indikation på att finanssystemets över- gripande utveckling har en negativ inverkan på svenska företags internationella konkurrenskraft. Denna bedömning är konsistent med den bild av det svenska finanssystemet som framträder i de jämförande internationella studier av företagsklimatet som behandlats i avsnitt 4.3. Internationella affärstransaktioner, som export och utlandseta- blering, ställer dock särskilda krav på finansiärernas kunskap och informationsinhämtning. De lokala banker och investerare, till vilka små och medelstora företag är hänvisade, saknar ofta detalje- rad kunskap om affärsmöjligheter på främmande marknader. Detta informationsmisslyckande riskerar att hämma de mindre företagens möjlighet att finansiera annars attraktiva utländska affärer. Före- komsten och effekten av detta marknadsmisslyckande kan motivera särskilda offentliga insatser för finansiering av små och medelstora företags internationella tillväxt, vilket kommer diskuteras mer i detalj i Kapitel 5. Redan här noterar utredningen att det finns motiv till offentliga marknadskompletterande insatser för de mindre företagens internationella tillväxt. En detaljerad analys genomförs inte, med hänvisning till den pågående översyn som görs inom företagsfinansieringsutredningen (Dir. 2007:169). Regleringar är den kanske mest genomgripande formen av statligt ingrepp i ekonomiska aktiviteter. De är även fundamentala för att marknadsekonomier ska fungera väl (m.fl., 2005). Beslutsfattare i utvecklade ekonomier har blivit alltmer medvetna om risken för att regleringar fungerar inskränkande och begränsar entreprenörskap på ett sätt som negativt påverkar produktivitets- tillväxt och välfärd. Det har lett till en ökad fokus på att utvärdera och omforma regleringar i de flesta länder (m.fl., 2005). Forskning och jämförande landstudier har visat hur regleringar som ökar konkurrensen på varu- och tjänstemarknader har positiv inverkan på ekonomins funktionssätt och på sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Effekterna verkar genom flera kanaler. Forsk- ning har visat att regleringar som bidrar till konkurrens har en positiv inverkan på produktivitetsutvecklingen, även när inverkan av andra viktiga faktorer – såsom humankapital och land och Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft branschspecifika effekter – kontrolleras (Nicoletti & Scarpetta, 2003). Ökad innovationsbenägenhet och spridning av ny teknologi är viktiga förklaringar till länken mellan konkurrens och produkti- vitetsökningar (Aghion m.fl., 2001). Utökad konkurrens på pro- duktmarknader kan även bidra till tillväxt i BNP per kapita genom ökad sysselsättning (, 2003). En betydelsefull typ av reglering rör förutsättningarna för inträde på produkt- och tjänstemarknader. Då begränsningar lättas och nya aktörer erbjuds möjlighet att ta sig in på tidigare reglerade marknader, ökar eko- nomisk aktivitet, innovationskraften stimuleras och sysselsätt- ningen ökar (m.fl., 2005). En fallande sysselsättning kan dock observeras i en del stora företag där tidigare regleringar upp- muntrat till överbemanning. Denna effekt är kan dock förväntas vara mindre än den positiva sysselsättningseffekten i de nytill- komna företagen. Den svenska friskolereformen är ett exempel på en regelföränd- ringar som möjliggjort inträde för nya aktörer på en tidigare sluten marknad. Den konkurrens som skapats genom reformen har med- fört positiva produktivitetsförändringar och möjliggjort nya inno- vativa entreprenörer inom utbildning som Vittra och Kunskaps- skolan som börjat expandera även utanför gränser (Economist, 2008). Detta exempel visar hur omreglering som öpp- nar för konkurrens och nya entreprenörer kan leda till export inom nya näringsområden. Det finns emellertid fortfarande områden där olika typer av regleringar begränsar möjligheterna att utnyttja svensk kunskap och kompetens på exportmarknaderna. Ett exempel är den kunskap som utvecklats inom den kommunala sektorn. Kommunallagen begränsar kommunernas möjligheter att etablera verksamheter i vinstsyfte, som det finns mycket kunskap inom kommu- nerna som efterfrågas på världsmarknaden. Faktaruta 4.2 visar på den potential som finns på ett av de områden där kun- skap faktiskt kan användas på ett bredare sätt – de kommunala energibolagen. Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft Faktaruta 4.2 – Exportpotentialen i svenska kommuner Den kompetens som utvecklats i den kommunala verksamheten är till största delen undantagen från internationaliseringen på grund av kommunallagens restriktioner gällande näringsverk- samhet som bedrivs utanför den egna kommunen eller i vinst- syfte. står det klart att svenska kommuner besitter viktig kunskap vad gäller energi, miljö, samhällsplanering, avfallshantering och andra områden där dagens tillväxtmarkna- der (till exempel ) uppvisar en mycket betydande efterfrå- gan. Det finns emellertid ett viktigt undantag från de restriktioner som begränsar kommunernas verksamheter: ellagen ger större frihet för kommunala energibolags verksamhet. Det finns flera aktuella exempel som kan antyda vilken exportpotential som håller på att frigöras inom denna sektor. Ett sådant är Tekniska Verken i (TVAB). TVAB är ett regionalt avfalls- och energibolag som förser sina kunder med el, fjärrvärme, vatten och avlopp, avfalls- och återvinningstjänster med mera. har verksamheten i bidragit till stor kunskapsutveckling, och gjort det möjligt att expandera utanför den egna kommunen och även utanför den traditionella avfalls- och energisektorn. Bolaget driver bland annat el- och värmeproduktion i , och producerar fordonsgas genom dotterbolaget både i och omgi- vande kommuner. Dessutom har TVAB bidragit till etable- ringen av de fristående bolagen . Båda dessa företag är baserade på den kun- skap och erfarenhet som utvecklats inom Tekniska Verken i . har inriktning på bio- logisk behandling för produktion av biogas, medan Usitall ver- kar inom området waste to energy. Båda bolagen arbetar både med konsulttjänster och att bygga och driva anläggningar på den internationella arenan. Även om bolagens internationella histo- ria är kort är marknadspotentialen betydande. , VD för , menar till exempel att svensk miljöteknik kan ta ledningen på den internationella marknaden för framtidsin- riktade avfalls- och energilösningar om kommuner och närings- liv ser till att arbeta tillsammans. Vi har inte råd att bygga upp murar mellan oss, i ett internationellt perspektiv är vi små och vi Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft utmanar stora intressen men rätt hanterat tror jag att den kom- munala sektorn kan betyda för svenskt näringsliv vad gjorde för Asea (nu ABB) eller vad betydde för ! (, 2008). Reglers avgörande inverkan på företagsklimatet har medfört att regelförenkling satts i centrum för både svensk näringspolitik och den europeiska unionens arbete med att göra EU till den mest konkurrenskraftiga ekonomin (Europeiska kommissionen, 2006). Det är utredningens uppfattning att regelförenkling och fortsatt arbete med att öppna marknader för ökad konkurrens är av stor vikt för att skapa ett gott företagsklimat.