sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — De två huvudmodellerna, institutionellt OPP och avtalsgrundat OPP, kan sägas representera två vedertagna och principiella sätt att betrakta och kategorisera ett partnerskap. Tillämpningen av offent- ligt-privata partnerskap som samarbetsform har dock lett till att operationella varianter och beteckningar har utvecklats. Det finns ett flertal drivkrafter bakom de offentligt-privata part- nerskapen. Den kanske största drivkraften bakom kommuners och landstings intresse av att samarbeta med privata aktörer genom partnerskap är den pressade ekonomiska situationen. Effektivise- ringar och besparingar är en central drivkraft bakom det offentligt- privata samarbetet, men det finns också många andra avgörande motiv och drivkrafter. Det kan handla om ökad internationell kon- kurrens, ny teknik, kvalitet och kunskap. Ett huvudargument som tas upp av förespråkare för OPP är önskemålet om innovation och nytänkande. De största förutsätt- ningarna för att skapa innovativa lösningar ligger i att parterna i ett OPP har tillit till varandra. I samband med det delade risktagandet och en gemensam incitamentsstruktur skapar ett offentligt-privat partnerskap möjlighet till innovation genom utnyttjandet av respektive parts olika erfarenheter och kompetens. Innovation i det här fallet kan handla om att skapa helt nya modeller för att lösa en uppgift, vilket också kan vara ett av de kriterier som parterna har kommit överens om. En intressant utveckling i är framväxten av mer eller mindre formella OPP som involverar inte bara ett privat företag och en offentlig myndighet, utan ofta också en ideell organisation, som t.ex. en idrottsförening. Ett sådant typiskt OPP-liknande projekt i kan beskrivas som ett samspel mellan tre olika aktörer. Denna form av treparts- samarbete är förhållandevis unik för . Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 5.4Förslaget om Marknadspengen m.m. lämnade Nätverket svensk Turism (numera ) ett förslag till regeringen om den s.k. Marknads- pengen.TPF2FPT Bakgrunden till förslaget är att det i Framtidsprogrammet definierats ett antal åtgärder varav en var att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att utreda förutsättningarna att införa ett system som säkerställer erforderliga resurser för destinationsutveckling och nationell marknadsföring. I uppdraget ingick bl.a. att utvärdera ett system för att ta ut en mindre obligatorisk avgift av övernattande turister, där avgiften växlas upp av kommuner och staten – den s.k. Marknadspengen. erhöll detta uppdrag och tillsatte en arbetsgrupp som senare överlämnade ett för- slag till regeringen. Förslaget behandlades i och besvarades av . Såväl förslaget från som svaret från regeringen presente- ras i förkortad form nedan. Inför ett system med marknadspeng för att generera ytterligare resurser avseende destinationsutveckling och marknadsföring. Marknadspengen utgörs av fyra delar: 1.bed-tax, 2. resurser från kommun/kommuner i samverkan, 3. staten, 4. övrigt privat näringsliv. rekommenderade en obligatorisk avgift avseende det kommersiella boendet kombinerad med insatser från både offentliga och privata aktörer. Den privata delen av rese- och turistnäringen inom en viss destination skall, genom bed-tax, generera ett visst samman- Detta kan i praktiken utföras genom flera olika modeller. Exempelvis kan olika kommersiella över- nattningsalternativ ha olika nivåer – hotell, camping, 2TP PT Promemoria till Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter vandrarhem, stugbyar, gästhamnar kan bidra med medel i förhållande till bärkraft. Denna bed-tax kan också tas ut genom procentuellt påslag per övernattning eller som ett absolut belopp. Som exempel används beloppet per övernattning. 2.resurser från kommun/kommuner i samverkan De direkt tillförda medlen från den/de kommun/kommuner som geografiskt utgör den aktuella destinationen skall uppgå till samma belopp som bed-tax genererat avseende det kom- mersiella boendet. Staten bör bidra med ett lika stort belopp som de övriga intres- senterna. Statens medfinansiering bör dock inkludera en maxi- mal nationell nivå för hur stora statens totala insatser kan bli. Som exempel kan ges att vara totala antalet gäst- nätter på hotell i cirka 22 miljoner. Detta skulle, med ovan angivna förslag om per övernattning, innebära att om bed-tax existerat 2001 hade statens insats varit . Förutsättningarna för ytterligare frivilliga resurser från det pri- vata näringslivet skulle öka avsevärt med ett införande av bed- tax. gör bedömningen att det inte är orimligt att dessa resurser storleksmässigt kan komma att mot- svara de resurser som erhållits via bed-tax – dvs. motsvarande per övernattning. Systemet med bed-tax skulle innebära att de resurser som frigörs för marknadsföring och destinationsutveckling motsvarar (med 2001 och 22 miljoner hotellövernattningar som index): Kommun/kommuner i samverkan Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter poängterade att det är av största vikt att de ekonomiska resurser som genereras öronmärks och predesti- neras till de organisationer och företag på respektive ort/ destination som handhar organisering, förvaltning, marknadsföring och utveckling av de aktuella destinationernas turistiska varu- märken. Vidare att det även är mycket viktigt att den kommersiella rese- och turistnäringen avseende varje berörd destination/ varumärke ges ett mycket stort inflytande avseende utnyttjandet av resurserna. Inom ramen för förslaget med Marknadspengen måste också genererandet av ekonomiska resurser till den nationella nivån säkerställas (dvs. resurser till VisitSweden). Detta kan göras genom att en viss del av den totala Marknadspengen som genere- ras inom landet predestineras till den nationella marknadsföringen. I en promemoria svarar regeringen på Nätver- ket Svensk Turism förslag om Marknadspengen. Svaret sam- manfattas i korthet nedan. Förslaget innebär i realiteten att staten skall stå för 2/3 av marknadsföringskostnaderna (varav hälften utgör skatt från över- nattande turister och hälften utgör andra skattemedel) och kom- munerna för 1/3. Hotellnäringens insats inskränker sig till en möj- lighet att lämna frivilliga bidrag och risk att göra mindre vinster om de ökade boendekostnaderna medför en minskad beläggning. Övernattningsavgiften är en turistskatt Införandet av en övernattningsavgift kräver en författningsre- glering. Övernattningsavgiften enligt det skisserade förslaget är i själva verket en skatt, en turistskatt, i form av en ny punktskatt. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Staten skall tillskjuta ytterligare medel Avsikten är att turistskatten skall fördubblas genom tillskott av statliga medel från statsbudgeten. Det torde vara svårt att garantera en viss årlig statlig insats av budgetmedel som är kopplad till vad turistskatten inbringar. Garantier för att turistskatten används på ett visst sätt skulle kunna ges genom en ändamålsbestämmelse i den punktskattelag som krävs för att genomföra förslaget. Det finns inte något principiellt hinder mot en sådan specialdestinering av skattemedel, men av budgetskäl torde motståndet mot att införa en sådan skatt bli stort. Kommunernas skyldigheter måste författningsregleras. Eftersom det rör ett kommunalt åliggande måste reglerna beslutas av riksda- gen genom lag. Detta gäller oavsett om det blir en obligatorisk skyldighet eller om det skall råda valfrihet för kommunerna att delta. Åliggandet skulle kunna utformas som en skyldighet att betala en avgift efter antalet övernattningar inom kommunens område. Reglerna måste dessutom utformas så att de inte kommer i konflikt med den kommunala självstyrelsen. Även utan en särskild författningsreglering av åtgärderna kan en kommun enligt kommunallagen på frivillig väg genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen. En alternativ lös- ning är att utforma systemet som ett statligt stöd som villkoras av att kommunen skjuter till medel. Detta skulle innebära goda möj- ligheter för staten att ha inflytande över hur pengarna används. En närmare analys måste då göras av om en sådan lösning kan komma i konflikt med . En sådan lösning är dock inte förenlig med det skisserade förslaget. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Möjligheten att införa en skatt På grund av den kommunala självstyrelsen skulle en sådan lösning bygga på frivillighet. Det är dessutom tveksamt om en kommun kan beskatta andra än sina medlemmar. Det finns också konstitu- problem med en alltför stark begränsning av utrymmet för kommunen att själv besluta om skatten. En sådan lösning skulle också innebära att det är kommunerna själva som bestämmer vad skattemedlen skall användas till. Det skulle knappast gå att förena med en sådan modell som skisseras i det framlagda förslaget. Förslag från till utredningen har under utredningens arbete till utredningen inkommit med ett förslag till samarbetsavtal mellan staten och svensk turistnäring gällande ökade resurser till internationell mark- nadsföring med i huvudsak följande innehåll. En genomsnittlig ökning av antalet utländska gästnätter med 8 pro- cent . (Den inhemska marknaden beräknas ha en genomsnittlig årlig tillväxt ), vilket innebär: utländska turisters konsumtion i utgör utländska turisters konsumtion i . Av utredningar av bl.a. utgör olika typer av skatter, dvs. Statens satsning på VisitSweden var och är för . Detta innebär att statens direkta satsning utgör i förhållande till skatteintäkter. Omräknat per capita i utgör statens satsning cirka Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter I våra nordiska grannländer utgör den statliga sats- ningen 30 till per capita. Om satsning skall komma i nivå med konkurrerande nordiska länders resurser på regional utveckling, strukturell utveckling samt arbete med marknadsföring/införsäljning med typ internationella evenemang, skall svenska statens satsning i stället utgöra av de skatteintäkter staten tar in på utländska turisters konsumtion i : av 28 miljarder = (i dagens värde) Staten och turistnäringen gör en överenskommelse innebärande att staten satsar av beräknade skatteintäkter av den utländska konsumtionen. Avstämning görs via Nuteks beräkning av satteliträkenskaperna. Det härmed uppkomna årliga beloppet fonderas. Fonden gör sedan årliga utbetalningar enligt följande: operativa medel till Visit , breddning och fördjupning av operativ verksamhet internationell marknadsföring operativa medel till Visit , imagemarknadsföring (över- gripande i samverkan med regionala destinationer m.fl.) på marknad destinationsutveckling, kompetensutveckling och forskning utveckling volymintensiva nya aktivitetsmål, konceptutveckling och framtagande av masterplaner strukturell utveckling, typ satsning på nya lågprisflyglinjer, typ den skotska flygfonden, dvs. support för nya linjer marknadsföring/införsäljning internationella evenemang, kom- petensutveckling, erfarenhetsbank samt risktagande Reglerna för fondens användning skapas gemensamt av staten och näringen. För förvaltning och drift av fonden ansvarar styrelsen för VisitSweden alternativt tillsätts en styrelse, knuten till VisitSweden. Av skattemässiga och etiska skäl skulle fonden kunna förvaltas av exempelvis . Mot bakgrund av uppställd målsättning 2015 innebär detta att år 1 inbetalas till fonden (av Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter ) och år 15 inbetalas till fonden 1, (av ). Fondstyrelsen skulle också få i uppdrag att balansera goda och mindre goda år och ha en viss kontinuitet i satsningarna. – exempel på projekt VisitSweden driver tillsammans med partners ett antal projekt för att marknadsföra som resmål. Nedan visas tre exempel på projekt som genomförts alternativt startats upp. Underlag till projektbeskrivningarna har lämnats av VisitSweden. the Musical – DINKs kampanj i UK VisitSweden har tillsammans med ett antal partners genomfört en City-break kampanj mot målgruppen DINKs (Double Income No Kids) i . Det finns en stor potential gällande City break-resor inom seg- mentet DINKs. Segmentet gör fler utlandsresor än den övriga populationen. De reser oftare och till fler destinationer tack vare de möjligheter lågprisflyget ger. DINKs vill uppleva nya plat- ser och är bland annat intresserade av kultur, gastronomi och shop- ping. Då användningen av Internet är mycket hög i detta segment och både bokning och informationssökning till stor del sker via denna kanal, användes Internet som huvudmedium. I är koncentrationen av DINKs mycket hög. För att ytterligare effektivisera kommunikationen gjordes därför även en geografisk avgränsning. Syftet med kampanjen var att marknadsföra som en attraktiv City break-destination, genom att höja målgruppens kän- nedom om destinationens breda utbud och locka till resa. För att nå igenom det enorma mediebrus som DINKs i exponeras för, valdes en kommunikationslösning som inbjöd till interaktion. Kampanjen byggdes upp som en viruskam- panj, bestående av ett interaktivt musiknummer. Musikalfilmen som byggde på humor och ironi kunde anpassas efter mottagaren. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Filmen kunde varieras efter de vanligaste förnamnen på britter inom målgruppen, som får ett personligt tilltal i filmen som den anspelade på vanliga fördomar om . Kunden leddes via musikalen till en säljdrivande kampanjsite där erbjudanden och deltagande partners lyftes fram. Kännedomen om kampanjen uppnåddes först genom en integre- rad kommunikationskampanj, innehållande bannerannonsering, PR och evenemang. Sedan spreds kampanjen från användare till använ- dare. Därigenom nåddes en stor räckvidd och bidrog till en effektiv investering. Kampanjen följdes upp och optimerades löpande. Partners fick kontinuerlig information om resultat och kunde på så sätt utvärdera resultatet av sin investering. Alla partners från kampanjen 2006 har valt att stödja kampanjen även . 2006: , varav avser direkt finansiering från partners. Resterande avser projektledning och insatser som inte medfört kostnader men som har ett värde, s.k. added value aktiviteter (PR och kommunikationsaktiviteter). SAS, , , StockholmVisitorsBoard och VisitSweden. med främst Kirunaområdet har mark- nadsfört sig som Swedish Lapland, har varit Icehotel. Res- ten av länet har marknadsfört sig under olika varumärken som till exempel Heart of Lapland och . Det har varit en stor avsaknad av bred och fokuserad satsning med tydliga roller, samti- digt som varumärket stärkts genom samarbetet med VisitSweden på vissa marknader och då kanske främst inom företagsmöten. Swedish Lapland har blivit en del av bilden av Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter utomlands och har stor potential som destination. Lapland har marknadsförts av utomlands, vilket Swedish Lapland skall dra nytta av. beslutades att ett samarbete mellan starka aktörer skulle startas i syfte att stärka varumärket och öka tillgängligheten till Swedish Lapland. En styrgrupp skapades med Vd/ägare och en arbetsgrupp tillsattes från respektive före- tag/organisation. Sammankallande är VisitSweden. Ett annat syfte med projektet var även att pröva en nationell arbetsmodell för att visa på när ett affärssamarbete kan startas. Efterfrågan styr vilka produktägare som ytterligare skall bjudas in i samarbetet. Stärka varumärket och öka tillgängligheten till Swedish Lapland och därmed öka antalet besökare. Arbetsgruppen fokuserar på tre marknader där analyser på den glo- bala resenären bildar vägledning för beslut av potential på marknad. Även bearbetas genom upparbetade kanaler. På respektive marknad bearbetas researrangörer, både stora och nisch- operatörer efter en bestämd tidsplan. Bearbetningen sker med hjälp av VisitSwedens utlandskontor som bjuder in till workshops och möten tillsammans med koordinator. Med på workshops är även , , . Den starka laguppställ- ningen av aktörer som tror på destinationen och som bistår med marknadsföring är ett starkt kort i den hårda konkurrensen av nya destinationer som vill in i researrangörernas utbud. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter /09 skall minst en direkt flyglinje etablerats till med minst 14 ankomster och avgångar per säsong. Till- gängligheten skall öka till 35 ankomster och avgångar 5. Förberedande – /organisationer investerar för analyser och bearbetning av researrangörer. Uppstart – Kampanjarbetet inleds. Varje deltagande före- tag i kan investera var. VisitSweden invest- erar som övriga. Den största affärsrisken tas av researrangörer som startar upp en ny linje och destination, beräknad affärsrisk 1 till beroende på hur de räknar affärsrisken. Förutom detta beräknas även att samarbete med andra varumärken i andra branscher kommer att ske vilket kommer innebära miljoner i värde. Etablering – Destinationen har öppnats. Intäkter genere- ras för alla parter, den globala resenären har upptäckt ett nytt res- mål. Kampanjer för att stärka destinationen sker tillsammans med aktörer och VisitSweden. visar den tyska motsvarigheten till SVT, tv- kanalen , tio Wallanderfilmer. Genom att aktivt marknadsföra och i samband med sändningen maximerar VisitSweden tillsammans med partners kommunikationen av som turistdestination. Den valda målgruppen för denna kampanj är WHOPs (wealthy healthy older people) med special- intresse för kultur och deckare i film och bokform. Då två av de högsta koncentrationerna av dessa WHOPs finns i och Hamburgområdet. Kampanjen är geografiskt avgränsad dit. Denna målgrupp har sin högsta mediakonsumtion i dagspress och maga- sin. Därför marknadsförs budskapet, att skapa lust att resa till och , genom en broschyr. Broschyren kommer till att distribueras som bilaga i exempelvis Hamburger Abendblatt och Berliner Morgenpost. Resterande broschyrer dis- tribueras via bokhandlare, som har temakvällar SOU 2007:32 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter om , samt Skandinaviska Enskilda Bankens bankfilialer I kampanjen ingår dessutom marknadsföring på Internet, då i form av inspirerade fakta om och och annonsering i VisitSwedens elektroniska nyhetsbrev. Konsumenterna kan tävla, i broschyren eller på Internet, om en resa för två till och ; med och och med boende på Saltsjöbad. Kampanjen understöds av PR-arbete från VisitSweden i form av pressreleaser i samband med kampanjen och en inbjudan till press- resa . Huvudpartner i kampanjen är Position Skåne ABTPF3FPT, Ystads kom- mun och VisitSweden. Som premium preferred partner deltar , , , och övrig partner är bokhandelskedjan . 5.6Kongressamarbete i och i Vid arbete med införsäljning och genomförande av kongresser sker samarbete mellan olika aktörer. Det kan vara fråga om kongressby- råer, professionella kongressorganisatörer s.k. PCO:s, ()TPF4FPT, mötesanläggningar, transportö- rer, aktivitetsarrangörer samt hotell och restauranger. En kongressbyrås uppdrag är att generera fler möten till sina respektive städer. Den är en icke vinstdrivande organisation som aktivt arbetar för en positiv utveckling av en destination eller flera. Här får företag, organisationer eller enskilda personer kostnadsfria råd och stöd för att arrangera ett framgångsrikt möte. En kon- gressbyrå fungerar ofta som en koordinator mellan kongressarran- gör/mötesplanerare och andra aktörer inom mötesindsutrin. De två största i är Congress (inom ) och (inom ). De professionella kongressorganisatörerna ger kunden struktu- ren för en kongress. Dessa drivs utan några statliga medel. Även för dessa är målet att ta hem kongresser och större möten till 3TP PT organisation för marknadsföring och evenemangsfrågor. 4TP som är specialiserade på att arrangera turistiska program och aktiviteter för enskilda och grupper som gästar en stad. Underleverantör till PCO. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter och den egna destinationen. Exempel är StoCon/i och i . Under en kongress kan en mötesarrangör ta i anspråk större delen av den hotellkapacitet som finns i den aktuella staden. Det krävs därför ett nära samarbete med hotellen. Nedan kommer att beskrivas hur arbetet gällande kongresser är organiserat i och i . () är ett helägt dotterbolag till (SBR). Koncernen arbetar med kommunens och näringslivsfrågor och har till uppgift att utveckla och marknadsföra som etable- rings- och besöksregion. SVB ska inom valda segment öka antalet nationella och internatio- nella besökare, genom att erbjuda ett attraktivt utbud och hög till- gänglighet, i nära samarbete med turistnäringen, för vilken SVB skall vara en professionell och attraktiv samarbetspartner som står för kunskap. Det handlar om koordinerad marknadsföring och utveckling av Stockholmregionen. De övergripande målen för SVBs verksamhet 2007 verka för att privatresandet ökar till verka för att företagsmöten, incentiveresor och kongresser för- läggs till verka för att evenemang förläggs till . Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter SVB består av fyra avdelningar; Privatresor, Möten & Kongresser, Evenemang och Turistservice samt en stabsfunktion. Affärsområde är uppdelat i två större projekt, Meet som startade och Congress som startade . Båda projekten drivs i rullande treårsperioder i nära samarbete med projektdeltagare som förbinder sig både verksam- hetsmässigt och ekonomiskt att delta under hela projektperioden. Huvuduppgifterna är att: marknadsföra som internationell mötesstad verka för att utvecklas som kongresstad vara en resurs för alla som vill bjuda in ett internationellt möte till I båda projekten samverkar intressenter från mötesindustrin, uni- versitet och högskolor samt staden. SVB:s roll är att leda projekten som sysselsätter totalt åtta heltidsanställda. Till de båda projekten finns en styrgrupp knuten i vilken ett drygt 10-tal representanter från de stora företagen inom mötesindustrin ingår. Styrgruppen, som träffas två till , deltar i strategidiskussioner och godkänner budgetfördelning samt aktivitetsplan. Följande mål har fastställts för avdelningen Möten och Kongresser –2009: minst 250 000 framtida kongressnätter skall initieras av Congress genomförda kongresser i skall generera totalt skall placera sig bland de 10 främsta kongresstäderna på ICCA:s rankinglista minst 60 nya agenter skall besöka minst 75 företagsmöten skall ha initieras av Meet projektet Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Avdelning Möten och Kongresser omsätter total 12 till 13 miljoner varav avser Congress och resterande Meet . Finansieringen delas lika mellan sam- arbetspartners i de båda projekten och SVB. Meet skall öka antalet internationella besökare, inom företagsmöten och incentive, genom att erbjuda ett för dem attraktivt utbud och hög tillgänglighet, i nära samarbete med turistnäringen. För turistnäringen skall Meet vara en professionell och attraktiv samarbetspart som står för kunskap, samlande marknadsföring och utveckling av som desti- nation. Valet av geografiska marknader har gjorts i nära samarbete med turistnäringen beträffande företagsmöten. A-marknader: , , , , Tysk- land och B-marknader: , , samt och Congress är ett nätverksbaserat partnerskap med upp- gift att marknadsföra som internationell kongresstad och skall aktivt verka för att utvecklas till norra ledande kongresstad. Congress ska även följa och analy- sera utvecklingen inom den internationella kongressmarknaden samt vara en samlande resurs för information och vägledning till kongressnäringen. Verksamheten finansieras av SVB tillsammans med aktörer inom mötesindustrin i . Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Det utvalda marknadssegmentet är s.k. NGOs (Non-Govenmen- tal-Organizations) med bas i som regelbundet genomför roterande internationella kongresser. Storleksmässigt varierar kon- gresserna från 300 till 24 000 deltagare. Nationella och inomnordiska kongresser över en viss storlek hanteras på förfrågan eller vid särskilda tillfällen.