sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Sundsvall-Härnösands flygplats landningsbana kan påverkas negativt till följd av högre vattenföring med ökad erosion. Ökad nederbörd, högre grundvattennivåer och ökade vatten- flöden kan påverka flygfältsytornas bärighet negativt, varför effektiva dagvattensystem kommer att bli än mer betydelsefulla . Vid dimensionering av flygfältets överbyggnad, dvs. den del av vägkonstruktionen som bl.a. har funktionen att utbreda trafik- belastning, är det ofta tjäldjupet som är den styrande faktorn för hur tjock den totala överbyggnaden måste vara och inte last- påverkan. Ett varmare klimat kan medföra ett minskat tjäldjup vilket i sin tur påverkar dimensionering av flygfälts överbyggnad. Ökar åskfrekvensen innebära det problemen för flygtrafiken. Framtiden flygtrafik förväntas vara mer beroende av elektronik och därmed mer sårbar för åska. Någon bedömning av konsekvenser av åska har dock inte kunnat göras då underlag om förändringar i åskfrekvens saknas. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Dimma kan påverka flygplatser lokalt. Klimatförändringarna förväntas dock inte påverka förekomsten av dimma i någon högre grad. Anpassningsåtgärder, kostnader och överväganden I bilaga B 4 framgår att flygplatserna bedöms vara i bruk verk- samma även i utredningens långa tidsperspektiv, . är inga särskilda åtgärder planerade ur klimatsynpunkt utan normalt underhåll bedöms komma att vidtas, liksom en löpande anpassning till rådande klimat. Flygplan, vilka har en normal livslängd , byts ut efterhand. Underhållsåtgärder som diskuterats är tjockare överbyggnad för att öka flygfälts- ytornas bärighet och ombyggnader av dagvattensystem på grund av förändrat tjäldjup och ökad nederbörd. Förändrade tjälförhållanden kan påverka bärigheten hos flygfältsytorna. Rent teoretiskt skulle behov av tjockare överbygg- nad på de befintliga asfaltsytorna till följd av minskad tjäle innebära en merkostnad på fram . En stor del av dessa åtgärder bedöms komma att vidtas inom ramen för det kontinuerliga underhållet eller andra förbättringsåtgärder. Ökad nederbörd kommer att belasta de underdimen- sionerade dagvattensystemen hårdare. Tidigareläggning av redan planerade ombyggnader kan bli nödvändiga. Renoveringen av , en genomsnittsflygplats, dagvattensystem 2002 2003 kostade . Med utgångspunkt i vad det kostade att bygga om kan man anta att en ombyggnad av samtliga flygplatsers dagvattensystem i innebär en kostnad i storleksordningen många . Då dagvattensystemen redan är underdimensione- rade är inte hela denna kostnad klimatrelaterad. , och flygplatser kan behöva vidta åtgärder för att minska risken för översvämningar. Anpassningsåtgärder, i form av utökat erosionsskydd, vid Sundsvall-Härnösands flygplatsflygplats bedöms kosta några tiotal . En ny reningsanläggning i bedöms kosta . Vi anser att Luftfartsstyrelsen bör få i uppdrag att tillsammans med LFV göra en sårbarhetsanalys av banors förändrade bärighet på grund av förändrade förhållanden avseende tjäle och grund- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Underlaget avseende förändringar av tjäle med avseende på klimatförändringar bedöms ha varit otillräckligt för att kunna göra en relevant analys. Vi bedömer också att en kartläggning bör göras av behovet av en eventuell tidigareläggning av renovering av flygplatsers dagvattensystem utifrån ökad nederbörd i ett förändrat klimat. Indirekta kostnader för samhället vid stängning av en flygplats är svåra att kvantifiera. är flygplatser öppna, trots svåra väderförhållanden. Däremot kan passagerare ha svårt att transportera sig till flygplatsen. En grov uppskattning av hur stora indirekta kostnader som uppstår ifall stängs har gjorts baserat på att kostnaden för endast passagerarnas tidsförluster uppskattas. En försening per passage- rare har uppskattats innebära en kostnad på . Om även intäktsförluster medräknas för flygplatsen torde det röra sig om ytterligare och lika mycket till för flygbolag m.fl., alltså totalt . För en medelstor flygplats blir siffrorna cirka femtio gånger mindre, cirka 3 miljoner , se bilaga B 4. Flygtransportsektorn är kraftigt elberoende. Ett förändrat klimat kan innebära ökad risk för störningar i elförsörjningen. Vi förordar att respektive verksamhetsansvarig för lufttrafiken ges ett uttalat ansvar för att nödvändig reservkraft finns för att upprätt- hålla driften vid anläggningarna. Viktiga klimatfaktorer för flyget är vind, åska och tjäle. Klimat- underlaget från är begränsat vad gäller dessa faktorer. Vi anser det angeläget att forskningen kring dessa klimat- faktorer fortskrider. I instruktionen till Luftfartsstyrelsen och LFV ska framgå att myndigheterna får ansvar för anpassning till ett förändrat klimat inom respektive ansvarsområde, se avsnitt 5.10.2. Luftfartsstyrelsen bör få i uppdrag att göra en sårbarhetsanalys av banors förändrade bärighet på grund av förändrade förhållan- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser den avseende tjäle och grundvatten samt att kartlägga behovet av en tidigareläggning av renovering av flygplatsers dagvatten- system utifrån framtida ökad nederbörd. Ökade risker för stormfällning påverkar system med luftledningar och även . Luftledningar kommer att finnas kvar under även om utvecklingen går mot radiolösningar och nedgrävning av kablar. De elektroniska kommunikationerna är även kraftigt el- beroende. Med hänsyn tagen till både förändringar av klimatet och skogstillståndet samt den pågående ombyggnaden av elsystemet kommer störningar sannolikt fortsatt att drabba de elektroniska kom- munikationerna. Elektroniska kommunikationer utgör en allt viktigare del av vår samhällsinfrastruktur. En avreglering inleddes i början på 1990- talet. () är central förvaltningsmyn- dighet med sektorsansvar inom området, vilket bl.a. innebär att främja tillgången till säkra och effektiva kommunikationer, utöva tillsyn, besluta om skyldigheter och stärka samhällets beredskap mot allvarliga störningar av elektronisk kommunikation. finns omkring 500 teleoperatörer registrerade hos PTS, varav ett mindre antal av dessa äger egen infrastruktur. Den som tillhanda- håller allmänna nät eller tjänster ska enligt lagen om elektronisk kommunikation tillse att verksamheten uppfyller rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samt på uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid. Elektroniska kommunikationsnät är system och utrustning för överföring, koppling eller dirigering av signaler via tråd, radiovågor eller på optisk väg. I princip består systemen av terminaler hos användaren, accessnät, transportnät och centrala stödsystem. Accessnät kopplar terminaler till transportnät och består i det fasta telenätet ofta av koppartråd. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser foner och basstationer utgör en annan form av accessnät. Transportnät överbryggar avstånd och förbindelserna utgörs oftast av optisk fiber eller radiolänk. Transportnäten är i stort gemen- samma för olika tjänster för elektronisk kommunikation som tele- och datatrafik. Mängden accessmetoder ger redundans. Utbyggnaden är bättre inom tättbebyggda områden, men i mer glesbebyggda områden finns oftast mer än ett mobilnät och utbyggnaden fortsätter. Telekommunikationerna är kraftigt elberoende. Stora noder har stationär reservkraft med uthållighet för cirka en veckas drift. Mindre stationer, exempelvis koncentratorer i det fasta telenätet och basstationer i mobilnäten, har batteridrift med varierande uthållighet från tre, och uppåt. Det gemensamma nödradiosystemet är under uppbygg- nad. Användare av systemet är bland annat verksamheter inom allmän ordning, säkerhet och hälsa. Systemet består av egna mobil- stationer, basstationer, växlar och centraler, men kommer till övervägande delen att använda i befintliga kommunikations- nät. Radiosystemet är likt andra nät elberoende, men har reserv- kraft med längre uthållighet än övriga nät. Utöver tillsynsarbetet genomför PTS, i samverkan med opera- törer, bl.a. olika typer av robusthetsprojekt i syfte att stärka infrastrukturen för att klara extraordinära situationer där kommer- siella grunder saknas. Reservkraftverk, mobila basstationer, redundanta förbindelsevägar och en utveckling av samarbetet mellan el- och telekomoperatörerna är exempel på sådana åtgärder. Åtgärder har vidtagits med beaktande av exempelvis kraftig vind. Andra åtgärder har indirekt haft effekt mot konsekvenser av kraftig vind. Nuvarande strategi är förlängd och gäller (PTS, 2003). PTS budget för robusthetshöjande åtgärder är . PTS anser inte att det är möjligt att bedöma utvecklingen i de tidsperspektiv som utredningen behandlar på grund av den snabba omsättningstakten och utvecklingen inom sektorn . , som är utredningens korta tidsperspektiv, bedömer PTS dock att mängden luftledningar har minskat. Trenden går mot optisk fiber och trådlös access, som inte är lika väderkänsliga. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Känsliga klimatfaktorer och inträffade extrema händelser Det fasta nätets luftledningar och de mobila nätens och antenner är känsliga främst för kraftiga vindar, nedisning, åska, kraftig nederbörd och höga flöden med åtföljande översvämning. Även stationsbyggnader i näten kan vara utsatta. Många av de större stationerna ligger i skyddade utrymmen som inte är väder- känsliga. Stormarna och drabbade telekommunikationerna hårt och flera hundratusen abonnenter var utan kommunikationer. Det fasta nätet drabbades hårdast, på vissa håll med veckolånga avbrott eller längre. De mobila näten slogs ut framför allt på grund av elberoendet. En stor del av mobilnäten var igång , andra . Ersättningssystem från operatörer finns för privata kunder beroende på avbrottets längd, medan ingångna avtal med operatören gäller för företagskunder. Syste- mens tillgänglighet har starka kopplingar till priset på tjänsterna. Merparten av de fasta accessnäten byggdes upp efter stormen , däremot inte efter stormen . Dessa ersattes då av trådlös access, som inte är lika väderkänslig som luftledningar. Operatörerna prioriterar återuppbyggnaden av mobila system, inte det fasta nätet. Bedömningen från telekomsektorn är att kon- sekvenserna på grund av väderstörningar får allt mindre omfatt- ning, då övergången mot radiolösningar och nedgrävning av kablar ökar, medan mängden luftledningar minskar. En avsaknad av fast access bör dock till del innebära att redundansen minskar. beräknas ha kostat i direkta kostnader samt återuppbyggnad. Indirekta kostnader har inte be- räknats. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Enligt Elektronisk kommunikation Tele- och datakommunikations- system. Möjlig påverkan av förändrade klimat- och väderbetingelser i ett längre tidsperspektiv, bilaga B 5, är PTS bedömning för utred- ningens korta tidsperspektiv, att även om enskilda delar av systemen går ner på grund av vädret, så kommer de olika systemens robusthet och redundans tillsammans göra att det blir alltmer sällsynt med avbrott. Utrustningen i systemen byts ut så pass Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser frekvent att ingen utrustning uppskattas bli . Således skulle inte ens stora förändringar i klimatet ge allvarliga konsekvenser, då en successiv anpassning bedöms ske, enligt PTS. Vår bedömning enligt klimatscenarierna är att riskerna för stormfällning kan komma att öka till följd av förändrat skogs- tillstånd, minskad tjälförekomst och ökade extrema vindhastig- heter, vilket framförallt påverkar system med luftledningar, men även , se avsnitt 4.4.1. Utredningens korta tidsperspektiv omfattar 2011 2040. Även om utvecklingen går mot radiolösningar och nedgrävning av kablar kommer sannolikt luftledningar att finnas kvar under åtminstone delar av . Detta anser vi kan innebära fortsatta störningar i de elektroniska kommunika- tionerna med allvarliga konsekvenser för viktiga samhällsfunk- tioner och allmänhet. De elektroniska kommunikationerna, fast liksom mobil telefoni, är mycket elberoende. Även om en kraftig markförläggning pågår av elkablar under ytterligare , så är elbranschens bedömning att luftledningar inom elnäten kommer att finnas kvar i de södra och mellersta delarna av landet i cirka 20 till. Elnäten i landets norra delar kommer även i huvudsak att utgöras av luftledningar, även om dessa i större utsträckning kommer att vara isolerade. (et al, 2007) Med hänsyn tagen till både förändringar av klimatet och den pågående ombyggnaden av elsystemet bedömer vi att störningar sannolikt fortsatt kommer att drabba eldistributionen. I vilken omfattning är dock svårbedömt. Detta innebär följdkonsekvenser för andra system, som tele- systemen. Höga flöden i vattendrag och sjöar anses enligt bilaga B 5 utgöra en osäker faktor som skulle kunna ge konsekvenser för anlägg- ningar nära vatten. Vi bedömer att översvämningar kan vara ett allvarligt problem, särskilt längs vissa vattendrag i sydvästra och västra . Ingen konsekvensanalys har dock gjorts av vad som skulle kunna drabbas eller vid vilka nivåer störningar kan ske. Av utredningens delbetänkande framgick att det finns stationer och ledningsnät nära vatten som är utsatta (SOU 2006:94). Ledningar och är särskilt känsliga för kombinationen hård vind, kraftig nederbörd samt pendling . Förändringar av denna kombination av väderparametrar har vi inte kunnat analysera, varför ingen bedömning av konsekvenser av en förändring av sådana väderleksförhållanden har kunnat göras. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Delar av näten för överföring av elektroniska kommunikationer är väderkänsliga. Överföringen är också mycket elberoende. El- systemet är likaså väderkänsligt. Enligt Förordning (1997:401) med instruktion för PTS framgår av § 3 att PTS ska främja tillgången till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer enligt de mål som anges i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. PTS är enligt denna lag tillsynsmyndighet, vilket bland annat innebär att tillse att operatörernas elektroniska kommunikationstjänster håller god funktion och teknisk säkerhet. Erfarenheter från de senaste årens stormar visar att telenäten inte varit säkra. Ökad redundans och större säkerhet med egen elförsörjning minskar risken för avbrott i de elektroniska kommunikationerna. Vi bedömer det angeläget att PTS får ett förtydligat ansvar för att genom avtalen med operatörerna, eller på annat sätt, säkerställa att telenäten blir mer robusta. Vår bedömning enligt klimatscenarierna är att riskerna för stormfällning kan komma att öka med åtföljande risk för elavbrott. Vi förordar att respektive verksamhetsansvarig ges ett uttalat ansvar för att nödvändig reservkraft finns för att upprätthålla de egna anläggningarnas funktion. PTS bör också få ett uppdrag att ytterligare analysera telekom- sektorns sårbarhet för extrema väderhändelser inklusive förslag till åtgärder, bl.a. konsekvenser av framtida höjda flöden och vatten- nivåer. Den av PTS föreslagna studien avseende effekter av stör- ningar för tredje man beroende på klimatfaktorer, se bilaga B 5, bör särskilt beaktas. Många anläggningar är ensligt belägna. Vi anser att ägare av nät bör tillse att det finns nödvändiga avtal mellan markägare och ägare av tillfartsvägar som säkerställer framkomligheten till anläggningar. Känsliga klimatfaktorer för överföring av elektroniska kommuni- kationer är vind och åska samt kombinationen av hård vind, kraftig nederbörd och pendling . Vi anser det viktigt att klimatforskningen utvecklas kring dessa faktorer. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser PTS bör få ett förtydligat ansvar för att genom avtalen med operatörerna, eller på annat sätt, säkerställa att telenäten är robusta mot klimatförändringar och extrema väderhändelser. I instruktionen till PTS ska framgå att myndigheten får ansvar för anpassning till ett förändrat klimat inom sitt ansvarsområde, se avsnitt 5.10.2. PTS bör få i uppdrag att analysera telekomsektors sårbarhet för framtida extrema väderhändelser som stormar, översvämningar, ras, skred och föreslå åtgärder. Särskilt bör störningar för tredje man beaktas. Radio- och tv-distributionen bedöms inte påverkas i någon väsentlig grad, men det är angeläget att klimatfrågan och dess påverkan på systemet fortsättningsvis beaktas. Utsändningar av radio och tv är beroende av el. Ett förändrat klimat kan komma att innebära mer stormfälld skog med konsekvenser för eldistributionen och indirekt för radio- och tv-distributionen. är ett statligt bolag med ansvar att förmedla marksänd radio och tv från public service bolagen. Bolaget har ett riks- täckande länknät som 2007 täcker av alla svenska hushåll. har ansvar för att förmedla viktigt meddelande till allmänheten (VMA) och kärnkraftslarm. reglerar de frekvenser som kan utnyttja. Programutsändningen för radio och tv initieras från i och sprids via det nationella länknätet till 54 stor- stationer, mellanstationer och slavstationer, varifrån sändningar sker. Storstationerna har som är , medan Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Anläggningarna ligger på höjder för att uppnå maximal täckning. Livslängden beräknas till för större stationer. På grund av den snabba globala utvecklingen inom området uppger att det är svårförutsägbart att uppskatta infrastrukturens utveckling . En bedömning är att behoven av placering av sändnings- utrustning i kommer att öka, liksom att sändning med fiber eller satellit kan utgöra framtida alternativ. Länknätet är byggt med krav på redundans. har en reservplats samt reservvägar för delar av funktioner. Vid ett bortfall från en storstation kan lokala i viss mån riktas om samt förstärkas med mobila . Hela täcknings- området kan normalt dock ej behållas. För mellanstationer är möjligheten till täckning större. stationer har reserv- sändare att koppla in vid elavbrott. Större stationer kan kompen- seras med reservkraft, medan mindre anläggningar som regel inte har någon reservkraft. Vid stormen fungerade nätet i stort. Vissa lokala radio/tv-länkar tappade riktning varvid länkningen stördes. Utsändningen i vissa små områden tystnade på den för området tilldelade frekvensen, men närliggande stationer täckte genom sändning på andra frekvenser. Utsändningarna är beroende av elförsörjning och de slavstationer som saknade reservkraft stoppade. Många stationer är ensligt belägna och behov fanns av transporter för reparation av stationer, mobil reservkraft, service och drivmedel. Den dåliga framkomligheten på vägarna efter stormen utgjorde ett problem. Kommunikation försvårades också utan fungerande telekommunikationer. Länknätet är känsligt för kraftig vind och nedisning samt givetvis också dessa i kombination, vilket kan innebära hög last med risk för haveri. Kraftiga stormar med kringflygande objekt, som t.ex. träd, kan slå av staglinor. Vindar som genererar egensväng- ningar i staglinorna, s.k. högfrekventa svängningar, minskar livs- längden på linorna , vilket också ökar risken för haveri. Vid ogynnsamma väderbetingelser såsom skiktningar i atmosfären kan så kallad fading uppträda, som hindrar utsändningar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser na är även känsliga för åska. Surt regn och salt påverkar masterna genom korrosion, vilket förkortar livslängden. Den geografiska aspekten har stor betydelse. Utsatta områden är med saltpåverkan från havsvindar samt och fjälltrakterna med nedisning i hög terräng. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Vindunderlaget är svårbedömt och olika klimatmodeller ger olika resultat, men de pekar i stort på en liten ökning av medelvinden. Den maximala byvinden ökar också något i Echam4, främst längs kusterna samt i de södra delarna och i norra . Rapport för Klimat och sårbarhetsutredningen från , bilaga B 6, bedöms inte några konsekvenser uppstå som skiljer sig från normala variationer av byvind. Bedömningen anses kunna komma att förändras framöver om ytterligare underlag fram- kommer. Samma bedömning gäller för nedisning. Scenarier över åska, högfrekventa vindar och salt saknas och någon kvantitativ bedömning av konsekvenser av dessa faktorer har därför enligt bilaga B 6 inte kunnat göras. En ökning av byvinden längs de södra kusterna skulle dock kunna tänkas ge ökad risk för saltbeläggningar. Kraftig nederbörd bedöms kunna försvaga vägar och försvåra tillträdet till anläggningarna. Den sammanfattande bedömningen, enligt bilaga B 6, är att radio- och tv-distributionen inte påverkas i någon väsentlig grad utifrån det scenariounderlag som finns framtaget. Vi bedömer att det bara finns begränsade behov av anpassningsåtgärder inom radio- och tv-distributionen avseende klimatförändringar utifrån nu befintligt klimatunderlag. Vi anser att fortsättningsvis bör beakta klimatförändringars och extrema väderhändelsers påverkan på distributionen av radio och tv. Utsändningar av radio och tv är kraftigt beroende av el och telekommunikationer. Ett förändrat klimat kan komma att inne- bära kraftigare och mer frekventa starka vindar med ökad storm- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser fällning och med åtföljande risk för elavbrott. Vi anser därför att bör inneha nödvändig reservkraft vid sina anläggningar för att kunna upprätthålla radio- och tv-sändningar vid elavbrott. Radio- och tv-distributionen är beroende av framkomlighet på vägar till ensligt belägna anläggningar samt av vägunderhåll. Vi anser att bör tillse att det finns nödvändiga avtal som reglerar framkomligheten på vägar till . Skadekostnader vid t.ex. masthaveri varierar stort ifrån låga kostnader . Eventuella kostnader för åtgärder för utökning av redundans, mobila reservutrustningar, alternativ distributionsteknik mellan Kaknäs och samt utbyte av svaga länkar i systemen ligger i storleksordningen . Det är viktigt att klimatforskningen fortsätter kring extrema väderhändelser i ett förändrat klimat, så att byggnormer och andra underlag för dimensionering av t.ex. i fortsättningen kan beakta eventuella sådana förändringar. Viktiga klimatfaktorer för utsändning av radio och tv är vind och is, åska samt förändrad koncentration av salt och sur miljö. Upprättande av en strategisk åtgärdsplan för radio- och tv-distributionen för att möta framtida klimatförändringar kräver tillförlitligt underlag om dessa faktorer. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Klimatförändringarna innebär ökad nederbörd vilket skapar mycket goda förutsättningar för en successivt ökad vattenkraftproduktion. Detta kommer dock att kräva vissa investeringar i kraftverken. Även vindkraftproduktionen bedöms kunna öka något. En ökad storm- fällning på grund av förändrat skogtillstånd, minskad tjäle och kraftigare vindar kommer säkerligen fortsatt att påverka elnäten negativt, trots den omfattande markförläggning av kablar som pågår. reformerades elmarknaden i och nya regler infördes. Dessa innebar att konkurrens infördes för handel och produktion av el. Nätverksamhet förblev ett reglerat monopol. är central förvaltningsmyndighet angående användning och tillförsel av energi. Myndigheten ska verka för att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Inom Energimyn- digheten finns som övervakar och utövar tillsyn på el-, naturgas- och fjärrvärmemarknaderna. Energi- marknadsinspektionen är även expertmyndighet vad gäller elhandels- frågor. Inspektionen utfärdar föreskrifter, granskar tariffer samt beviljar koncessioner för drivande av nätverksamhet. Elnätsföretag lyder under koncessionsplikt. förvaltar och driver det svenska stamnätet, inklusive tillhörande anläggningar samt utlandsförbindelser. har systemansvaret med övervakning och ansvar för den kortsiktiga balansen mellan tillförd och uttagen el i det svenska elsystemet samt motsvarande ansvar för naturgas. är elberedskapsmyndighet, med ansvar att tillgodose samhällets behov av el i kriser och krig.