sou · GWB324 · 2008-03-05 00:00:00 — Från basårets utsläpp dras utsläppen enligt prognosen i och underlag för Kontrollstation 2008. Det antas för enkelhetens skull att det året representerar ett genomsnitt för åtagandeperioden –2012. Nästa steg är att beakta tilldelningen i stället för de faktiska utsläppen i den handlande sektorn, vilket är det före- skrivna förfarandet i regelverket. Tilldelningen är CO2B eB lägre än de förväntade faktiska utsläppen. Steget därnäst är att reducera med de utsläppsenheter, som förvärvas genom verksamhet med Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer CDM och JIFPT1FPT. Den förväntas ge rättigheter på CO2B eB , enligt myndigheternas beräkning. Slutligen ska kolsänkorna beaktas. har i enlighet med den frivilliga artikel 3.4 i Kyotoprotokollet valt att endast räkna med den del som uppstår inom vårt skogsbruk, vilket sannolikt innebär kolsänkeenheter, motsvarande av basårsutsläppen eller CO2B eB . måste dock kunna visa att landet har en nettokolsänka i skogen som helhet , som uppgår till minst denna storlek, annars reduceras kolsänkeenheterna till det verkliga värdet enligt Kyotoprotokollets sätt att räkna (se även kap. 17). Som nämnts tillåts en ökning av utsläppen på eller drygt CO2B Be , i förhållande till Kyotoprotokollets basår 1990. Det gör att initialt innehar utsläppsenheter motsvarande CO2B eB . Enligt prognosen kommer emellertid bara att behöva redovisa utsläppsenheter motsvarande COB2eB . Det skulle innebära en överuppfyllnad på av åtagande enligt Kyotoprotokollet. Räknat i utsläpps- enheter skulle överskottet uppgå till 12,7 miljoner AAU:s igenom- snitt eller 63,5 miljoner AAU:s för hela åtagandeperioden –2012. (Det bör nämnas att den fulla beräkningen behöver beakta saldot av utsläpp och utsläppsrätter i EU:s utsläppshandels- system; detta påverkar dock inte slutresultatet). Givet att endast tillgodoräknar sig AAU:s utöver det nationella målet uppgår överskottet till , eller AAU:s för hela åtagandeperioden 20082–012. Överskottet på utsläppsenheter kan betraktas som en finansiell tillgång som kan åskådliggöras med en sedvanlig balansräkning (tabell B.2). På tillgångssidan finns innehav av utsläpps- enheter, som fördelar sig på AAU:s, kolsänkeenheterna (betecknas Removal Units, RME:s) och de utsläppsenheter som genereras 1PT TP Den handel med CDM/JI-krediter som företagen inom EU ETS har rätt att göra hanteras inom handelssystemet och behöver inte beaktas här. genom CDM- och JI-projekt (betecknas Certified Emission Reductions, CER:s, respektive Emission Reduction Unit:s, ERU:s). På skuldsidan finns utsläppen. utsläpp av växthus- gaser ger en skuld som måste betalas med utsläppsenheter. Om utsläppen är mindre än utsläppsenheterna finns ett överskott att redovisa. Det kommer med all sannolikhet att vara fallet för . Överskottet kan betecknas som resultatet av en fram- gångsrik politik för att minska utsläppen. Tabell B2 Balansräkning för utsläppsenheter –2012. Miljoner enheter om CO2B eB AAU (tilldelad mängd) RMU (kolsänka) CER/ERU (CDM/JI) IH betecknar verksamheter som inte ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. H betecknar verksamheter som ingår i EU:s system för handel med usläppsrätter. Värde på det årliga överskottet vid olika antaganden om priser på AAU Källa: Klimatberedningen. Värdet på överskottet av utsläppsenheter går inte att fastställa med säkerhet. Det beror på det framtida marknadspriset på AAU:s. förekommer knappast någon handel alls med AAU:s. Sådan handel kan väntas komma till stånd i ökande grad . I tabell B3 har tre olika prisnivåer antagits. Nivån motsvarar ungefär det aktuella priset () i EU ETS. Det är osäkert hur höga priser AAU:s kan komma att betinga. Därför har vi även räknat på försiktigare pris- antaganden på 50 och . Enligt kalkylen rör det sig om belopp på lägst till högst . Det motsvarar 0,01–0,av BNP. Beräkningar (t.ex. utförda av Japanska Ministry of economy, trade and industry, ) av utbud och efterfrågan på AAU:s utifrån Kyotoprotokollets parters prognoser för utsläpp, inköp av CDM-krediter m.m. under den första åtagandeperioden, tyder på att det kan komma att finnas ett betydande överskott av AAU:s. Värdet av det svenska överskottet kan därmed komma att bli lägre än vad som har antagits i beräkningarna. Det bör betonas att det finns osäkerheter i kalkylerna. Prognosen över utsläppen kan bli både högre och lägre, exempelvis är den genomförda höjningen av koldioxidskatten inte beaktad i myndigheternas prognos. Priserna på AAU:s är osäkra. Kalkylerna bör dock ge en uppfattning om storleksordningarna. Effekter av att spara utsläppsenheter Nedanstående räkneexempel (figur B1) baseras på ett fall där ska minska utsläppen till 2020 jämfört med . Reduktionsbehovet uppgår till CO2B eB utöver prognos. Reduktionen förväntas ske successivt och linjärt . Räkneexempel på hur sparade utsläppsenheter kan användas för att nå mer ambitiösa utsläppsmål Källa: Klimatberedningen. Den relevanta utgångspunkten är hur stort det ackumulerade reduktionsbehovet jämfört med prognos är – 2020. För analysens skull antas att får en tilldelning av AAU:s –2020 som motsvarar den linjära utsläppsbanan för att nå 25 procents reduktion . Förutsatt att utsläppen (och därmed i ingången av ) motsvarar genomsnittet för perioden –2012, och att utsläppen minskas linjärt , uppgår det samlade reduktionsbehovet –2020 till CO2B eB .FPT2FPT Detta ska jämföras med det samlade överskottet Kyotoenheter från perioden –2012, som enligt beräkningen ovan skulle kunna bli CO2B e,B räknat mot det nationella åtagandet på minus . Dessa Kyotoenheter skulle kunna användas för att nå ett mer ambitöst utsläppsmål . Se nedre linje i figur B1. Storleken på inkomsterna av auktionering beror på flera saker: handelssystemets omfattning med avseende på branscher, verksamhetsstorlek, gaser den svenska tilldelningen eller kvoten (om det blir central auktionering)TPF3FPT För att få en uppfattning om inkomsterna görs här antagandet att systemet perioden –2020 har samma omfattning som och att den svenska tilldelningen (eller kvoten) ligger under tilldelningen innevarande period. Det skulle innebära en svensk kvot på . I tabell B4 redovisas utfall med olika antaganden om andelen utsläppsrätter som auktioneras () och pris (100, per utsläppsrätt). Auktioneringsandelen antas inte överstiga för eftersom de utsläpp som är processrelaterade och härrör från industri utsatt för global kon- 2TP PT Om istället en jämn årlig reduktionstakt om antas uppgår det ackumulerade reduktionsbehovet till CO2B e,B vilket är marginellt mer än vad som är fallet med en linjär reduktion. 3TP PT Om det blir central auktionering behöver en metod för fördelning av inkomsterna till medlemsstaterna fastställas. Det är inte nödvändigt för beräkningen här att gå in på hur en sådan metod kan se ut. Bilaga 4 SOU 2008:24 kurrens (som järn- och stålindustrin) enligt Europeiska kom- missionens förslag inte kommer auktioneras. Enligt resultaten varierar inkomsterna mellan 0,9–2,–2020. Om hälften av utsläpps- rätterna auktioneras till dagens pris () skulle inkomsterna bli . beräknar kommis- sionen (Europeiska kommissionen 2008) att priset på utsläpps- rätter ligger på ca , dvs. ska enligt Europeiska Kommissionens förslag full auktionering gälla. intäkter skulle då bli ca . Tabell B4 Inkomster av auktionering under olika antaganden om pris och andel utsläppsrätter som auktioneras i . Svensk kvot = (enligt Europeiska kommissionens förslag) 2013–2020 Andel utsläppsrätter som auktioneras Källa: Klimatberedningen. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Kränkande utformning av kommersiella meddelanden.