sou · GWB3114 · 2008-12-01 00:00:00 — 14TP PT För EES-medborgare och deras familjemedlemmar finns bestämmelser om uppehållsrätt i 3 a kap. UtlL och för medborgare i och deras familjemedlemmar finns bestämmelser om uppehållstillstånd i bl.a. 4 kap. 9–11, 16, 17–18 och 23 §§ utlänningsförordningen (2006:97), UtlF. 15TP PT Med tredjelandsmedborgare avses en utlänning som inte är medborgare i en EU-stat, EES- stat eller i , 1 kap. 3 c § UtlL. 16TP PT Se 5 a kap. UtlL och bl.a. 4 kap. 9, 10, 16a–18, 19 a och 23 §§ UtlF. SOU 2008:114 Nuvarande förhållanden sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG, det s.k. rörlighetsdirektivet.TPF17FPT Reglerna om tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatt grundar sig på Europeiska unionens råds direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, det s.k. direktivet om var- aktigt bosatta.TPF18FPT Eftersom det finns särskilda regler om uppehålls- rätt respektive uppehållstillstånd för familjemedlemmar till med- borgare i en EU/EES-stat eller i samt till tredjelands- medborgare med ställning som varaktigt bosatta i eller i en annan EU-stat blir bestämmelserna om uppehållstillstånd pga. anknyt- ning enligt 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL inte aktuella i samma utsträck- ning som för anhöriga till andra utlänningar. Såvitt utredningen har kunnat bedöma är det förhållandevis få ärenden där uppehålls- tillstånd har beviljats enligt 5 kap. 3 eller 3 a §§ UtlL där anknyt- ningspersonen varit en medborgare i en EU/EES-stat eller i Schweiz.TPF19FPT Uppehållstillstånd och arbetstillstånd ges normalt till familje- medlemmar till en arbetstagare som är bosatt eller har uppehålls- tillstånd för bosättning här eller på den grunden att familjemed- lemmen anses ha särskild anknytning hit, jfr. 5 kap. 3 och 3 a §§ och 6 kap. 3 § första stycket UtlL.TPF20FPT Propositionen Nya regler för arbetskraftsinvandring (prop. 2007/08:147) antogs av . Genom de nya reglerna, som föreslås träda i kraft , kommer familjemedlemmar till arbetstagare att ha samma möjlig- heter att få uppehållstillstånd och arbetstillstånd som enligt nu PT EUT L 158, 30.4.2004, s 77, Celex nr 32004L0038 rättad version i EGT L 197, 28.7.2005, s. 34, Celex 32004L0038R[2]. PT EUT L 16, 23.01.2004, s 44, Celex nr 32003L0109. PT Slutsatsen bygger på statistik angående ärenden där uppehållstillstånd beviljats en utlänn- ing med stöd av 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL . Av det totala antalet ärenden om 29 280 har ett första urval gjorts så att ärenden där anknytningspersonen har haft ett uppehållstillstånd som bl.a. flykting, kvotflykting, skyddsbehövande i övrigt, eller på grund av synnerligen ömmande omständigheter har valts bort. Det har då återstått 21 275 ärenden. Av dessa ärenden har anknytningspersonen kunnat identifieras med personnummer i 12 394 ärenden. Han eller hon har varit en medborgare i en EU/EES-stat eller i i ca 1 000 av dessa ärenden. 20TP PT Jfr. 2007/08:147 s. 31. Av tydlighetsskäl har regeringen dock ansett att det bör författningsregleras i förordning i vilka fall familjemedlemmar till den som beviljats uppehållstillstånd för arbete ska kunna beviljas uppehållstillstånd. Eftersom det således kommer att finnas särskilda regler om uppehållstillstånd för anhöriga till arbetstagare kommer bestämmelserna i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL endast att ha en begränsad betydelse för dem. Även för familjemedlemmar till gästforskare, som i regel beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd och därför i normala fall inte kan utgöra anknytningspersoner enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL, finns särskilda regler om uppehållstillstånd.TPF21FPT Gäststudenter, som med stöd av 5 kap. 10 § UtlL och 4 kap. 5 § UtlF kan beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd om de bl.a. har sin försörjning tryggad, kan i normala fall inte heller utgöra anknytningspersoner enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. Familjemedlemmar till gäststudenter (inklusive doktorander) vid universitet eller högskola kan dock få uppehållstillstånd som studenten. Det krävs dock bl.a. att de kan visa att deras försörjning är tryggad. 2.3.1Definition av begreppet anknytningsperson Med anknytningsperson avses i detta betänkande en person som en utlänning åberopar anknytning till när han eller hon ansöker om uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. Såväl svenska som utländska medborgare samt statslösa kan vara anknytningspersoner enligt dessa bestämmelser. 21TP PT Jfr. 4 kap. 7 a och b §§ Utlänningsförordningen (2006:97) med ändringar införda från genom förordning 2008:294. En svensk medborgare kan vara anknytningsperson enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL även om han eller hon inte är faktiskt boende i . Det krävs dock att han eller hon har en manifesterad och konkret avsikt att bosätta sig i för att kunna vara anknytningsperson.TPF22FPT Såvitt utredningen har kunnat bedöma så har anknytningspersonen varit en svensk medborgare i ett förhållandevis stort antal ärenden där uppehållstillstånd beviljats enligt 5 kap. 3 eller 3 a §§ UtlL.TPF23FPT Även en nordisk medborgare kan vara anknytningsperson enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL under förutsättning att han eller hon är bosatt i . Av 2 kap. 8 § i samma lag följer att nordiska med- borgare är undantagna från kravet på uppehållstillstånd. Eftersom samtliga nordiska länder är med i EES kan deras familjemedlemmar även få rätt att uppehålla sig i utan att ansöka om uppe- hållstillstånd enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL (Detta förutsatt att den nordiske medborgaren har uppehållsrätt här, jfr. 3 a kap. UtlL och avsnitt 2.2.2). EES-medborgare kan också vara anknytningspersoner enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. Av 2 kap. 8 § UtlL framgår att EES-medborgare och deras familjemedlemmar är undantagna från kravet på uppehålls- tillstånd. För EES-medborgare med uppehållsrätt kan således inte krävas att de ska ha ett uppehållstillstånd i för att kunna åberopas som anknytningspersoner enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. 22TP PT MIG 2007:36. 23TP PT Slutsatsen bygger på statistik angående ärenden där uppehållstillstånd beviljats en utlänning med stöd av 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL (s.k. anknytningsärenden). Av det totala antalet anknytningsärenden om 29 280 har ett första urval gjorts så att ärenden där anknytningspersonen har haft ett uppehållstillstånd som bl.a. flykting, kvotflykting, skydds- behövande i övrigt, eller på grund av synnerligen ömmande omständigheter har valts bort. Det har då återstått 21 275 ärenden. Av dessa ärenden har anknytningspersonen kunnat identifieras med personnummer i 12 394 ärenden. Han eller hon har grovt uppskattat varit en svensk medborgare i ca 9 900 av dessa ärenden. 2.3.5Övriga utländska medborgare och statslösa För övriga utländska medborgare samt statslösa krävs i normala fall att de har ett permanent uppehållstillstånd för att de ska kunna utgöra anknytningspersoner enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. Det är alltså inte tillräckligt att de har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för en kortare vistelse här. Personer som är asylsökande (och alltså ännu inte beviljats något uppehållstillstånd) eller tredjelandsmed- borgare som vistas i landet med stöd av bestämmelserna om till- fälligt skydd kan således inte vara anknytningspersoner enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. I praxis har ansetts att en person som varit bosatt i med ett tillfälligt uppehållstillstånd giltigt och där det inte framkommit annat än att denne haft välgrundade utsikter att få ett permanent uppehållstillstånd kan vara anknytnings- person vid familjeåterförening med make eller sambo enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 UtlL.TPF24FPT Denna bestämmelse bygger på familje- återföreningsdirektivet, som ger en rätt till familjeåterförening med make och underåriga barn för de utländska medborgare och statslösa som omfattas av direktivet och har ett uppehålls- tillstånd som är giltigt under och har välgrundade utsikter att få ett permanent uppehållstillstånd. (Se vidare om familjeåter- föreningsdirektivet nedan, kap. 2.8.2). När det däremot gäller frågan om uppehållstillstånd ska beviljas en anhörig enligt 5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL (t.ex. ett vuxet barn eller någon annan närstående som har ingått i samma hushålls- gemenskap och det har funnits ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna) har i praxis krävts att anknytningspersonen – om denne är tredjelandsmedborgare eller statslös – har ett permanent uppehållstillstånd för att omfattas av bestämmelsen.TPF25FPT Flyktingar och skyddsbehövande i övrigt Enligt familjeåterföreningsdirektivet kan personer som fått uppehålls- tillstånd som skyddsbehövande i övrigt inte vara anknytningsperson.TPF26FPT Regeringen konstaterade dock i samband med genomförandet av de obligatoriska reglerna i familjeåterföreningsdirektivet i svensk rätt 24TP PT MIG 2007:29. 25TP PT MIG 2008:1. 26TP PT Observera dock att i familjeåterföreningsdirektivet används begreppet referensperson i stället för anknytningsperson. att skyddsbehövande i övrigt liksom flyktingar i regel beviljades permanent uppehållstillstånd i och ansåg därför att även skyddsbehövande i övrigt skulle kunna vara en anknytningsperson enligt 5 kap. 3 § UtlL.TPF27FPT Som ovan nämnts kan tredjelandsmedborgare eller statslösa som har fått permanent uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt även vara anknytningsperson enligt 5 kap. 3 a § UtlL. Av 5 kap. 3 och 3 a § UtlL framgår uttryckligen två fall när barn kan vara anknytningspersoner. Som sagts tidigare kan ett ensamkommande barn som är flykting eller skyddsbehövande i övrigt vara anknytningsperson enligt 5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL. Vidare kan ett barn som är bosatt i vara anknytningsperson enligt 5 kap. 3 a § första stycket 3 UtlL när en utlänning ska utöva umgänge i inte begränsad omfattning med barnet. Det kan dock inte uteslutas att ett barn även kan vara anknytnings- person i andra fall. En person kan t.ex. avse att inleda att samboförhållande med en utlänning. Ett barn som är flykting eller skyddsbehövande i övrigt kan även vara anknytningsperson enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 2 UtlL i de fall då regleringen i 5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL inte är tillämplig.TPF28FPT Med flykting avses enligt 4 kap. 1 § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp, och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Detta gäller oberoende av om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen utsatts för förföljelse eller om dessa inte kan antas erbjuda trygghet mot förföljelse från enskilda. Som flykting skall även anses en utlänning 27TP PT Prop. 2005/06:72 s. 28TP PT Jfr prop. 2005/06:72 s. 86. som är statslös och som av samma skäl befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort, och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, återvända dit. Definitionen av flykting i 4 kap. 1 § UtlL motsvarar i princip den som återfinns i om flyktingars rättsliga ställning av (den s.k. ) kompletterad av protokollet av (det s.k. protokollet). beviljades 1 113 tredjelandsmedborgare uppehållstillstånd som flyktingar. Av dessa var 346 barn och 767 vuxna.TPF29FPT 2.4.1Anhöriga till flyktingar och principen om familjens enhet Enligt svensk praxis anses nära anhöriga till en flykting också vara flyktingar även om de inte har flyktingskäl som är hänförliga till dem själva. Detta kallas principen om familjens enhet. Det är i första hand make, sambo och underåriga barn som omfattas av denna princip, men det förekommer att även andra familjemedlemmar beviljas uppehållstillstånd som flyktingar, dock endast om de har hört till flyktingens familj då denne flydde från landet.TPF30FPT De familjemedlemmar som själva beviljas flyktingstatus omfattas således inte av reglerna om anhöriginvandring i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL. I 4 kap. 2 § UtlL definieras vilka som anses som skyddsbehövande i övrigt. Bestämmelsen är avsedd att uttömmande reglera i vilka fall en utlänning, som inte är flykting, har rätt till skydd i Sverige.TPF31FPT 29TP PT Motsvarande siffror var 347 barn och 615 vuxna, dvs. totalt 962 personer. 30TP PT SOU 2006:6 s. 252. 31TP PT Prop. 1996/97:25 s. 100 och prop. 2004/05:170 s. 176. Med skyddsbehövande i övrigt avses en utlänning som i andra fall än som avses i 1 § befinner sig utanför det land som utlänn- ingen är medborgare i, därför att han eller hon 1.känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller för- nedrande behandling eller bestraffning, 2.behöver skydd på grund av yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner väl- grundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp, eller 3.inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. Som skyddsbehövande i övrigt avses också en statslös utlänning som av samma anledning befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort. 2.5.1Risk för dödsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling Bestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL utgör den s.k. tortyr- bestämmelsen. Rätten till skydd gäller oberoende av på vilken grund sökanden riskerar att utsättas för sådan behandling som omnämns i bestämmelsen.TPF32FPT Personer som omfattas av tortyrbestämmelsen har en ovillkorlig rätt att beviljas uppehållstillstånd i , utom i de fall då utlänningen kan sändas till ett annat land där han eller hon har motsvarande skydd (jfr. 5 kap. 1 § första och andra styckena UtlL). Om tortyrbestämmelsen är tillämplig råder ett absolut för- bud mot att återsända utlänningen till hemlandet. Förbudet gäller även om utlänningens kvarstannande anses utgöra en risk för den nationella säkerheten. Detta framgår av verkställighetsförbudet enligt 12 kap. 1 § UtlL. Tortyrbestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL och verk- ställighetsförbudet i 12 kap. 1 § samma lag bygger på artikel 3 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () och FN- konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig och för- nedrande behandling eller bestraffning (mot tortyr). Tortyrbestämmelsen i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL och 32TP PT Prop. 1996/97:25 s. 290. flyktingbestämmelsen i 4 kap. 1 § UtlL överlappar delvis varandra och kan därför vara tillämpliga i samma asylärende. Vid sådana fall har bestämmelserna i 1 § företräde. Enligt uppgifter från beviljades 1 564 tredjelands- medborgare uppehållstillstånd med stöd av tortyrbestämm- elsen. Av dessa var 352 barn och 1 212 vuxna.TPF33FPT 2.5.2Yttre eller inre väpnad konflikt I första ledet i 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL anges under vilka förutsättningar en utlänning kan anses som skyddsbehövande i övrigt vid yttre eller inre väpnad konflikt. Med uttrycket yttre eller inre väpnad konflikt har markerats att såväl krig mellan stater som inbördeskrig omfattas av bestämmelsen. Den är tillämplig även om den väpnade konflikten kan ha uppstått sedan utlänningen har lämnat landet. Om den enskilde har möjlighet att på ett säkert sätt ta sig till och leva inom en del av hemlandet och där få skydd, anses det dock inte föreligga behov av skydd i . I förarbetena till bestämmelsen framhölls att skyddet för dem som flyr från en väpnad konflikt ofta är starkt, i vart fall temporärt. En väpnad konflikt kan ha sådan intensitet i den region som sök- anden kommer från att det framstår som otänkbart att återsända honom eller henne dit som de praktiska möjligheterna att sända någon till en annan del av landet är obefintliga.TPF34FPT Det följer av 5 kap. 1 § andra stycket UtlL att uppehållstillstånd får vägras en person som anses som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL, om det finns särskilda skäl på grund av utlänningens brottslighet att inte bevilja uppehållstillstånd eller om det finns synnerliga skäl att inte bevilja ett sådant tillstånd på grund av vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet eller med hänsyn till rikets säkerhet. Det är således inte fråga om en ovillkorlig rätt till uppehållstillstånd på samma sätt som gäller för de skyddsbehövande i övrigt som avses i 4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL. 33TP PT Motsvarande siffror var 359 barn och 817 vuxna, dvs. totalt 1 176 personer. 34TP PT Prop. 1996/97:25 s. 99. 2.5.3Andra svåra motsättningar i hemlandet Av andra ledet i 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL framgår att som skyddsbehövande i övrigt även avses en utlänning som på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet än väpnad konflikt känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp. Syftet med bestämmelsen är att tydliggöra skiljelinjen mellan uppehållstillstånd på grund av skydd och uppehållstillstånd på annan grund. Regeringen framhöll att införandet av bestämmelsen skulle täcka in situationer av politisk-humanitära skäl och andra skydds- relaterade skäl då uppehållstillstånd enligt praxis bifallits av humanitära skäl. Med svåra motsättningar avses bl.a. politisk instabilitet i hem- andet där maktförhållandena är sådana att rättssystemet inte opartiskt värnar befolkningens grundläggande mänskliga rättigheter. Uttrycket välgrundad fruktan ska tolkas på samma sätt som i flykting- bestämmelsen. Regeringen nämnde som exempel på övergrepp som kan falla in under bestämmelsen oproportionerliga straff, god- tyckliga frihetsberövanden, misshandel, sexuella övergrepp, yrkes- förbud, social utstötning eller andra trakasserier av stor svårighets- grad utan att de kan hänföras till flyktingparagrafen (4 kap. 1 § UtlL) eller tortyrbestämmelsen (4 kap. 2 § första stycket 1 UtlL).TPF35FPT De skyddsbehövande i övrigt som anses som skyddsbehövande på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet har enligt gällande svensk rätt samma rätt till skydd som de som är i behov av skydd pga. en yttre eller inre väpnad konflikt. beviljades 8 644 tredjelandsmedborgare, varav 1 767 barn och 6 877 vuxna, uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2 UtlL.TPF36FPT har uppskattat att en övervägande majoritet av dessa personer beviljades uppehållstillstånd på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet. I 4 kap. 2 § första stycket 3 UtlL föreskrivs regler om skydd för utlänningar som inte kan återvända till sitt hemland pga. en miljö- katastrof. Det krävs att det är fråga om en plötslig katastrof av sådan art att det skulle strida mot humanitetens krav att 35TP PT Prop. 2004/05:170 s. 178. 36TP PT var motsvarande siffror 2 538, varav 688 barn och 1 850 vuxna. skicka tillbaka någon till det land där katastrofen inträffat. Enligt uppgifter från har inte någon person beviljats uppehållstillstånd på denna grund. Enligt 5 kap. 2 § UtlL ska uppehållstillstånd beviljas en utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande i övrigt till (vidarebosättning). De utlänningar som beviljas uppehålls- tillstånd med stöd av bestämmelsen brukar kallas kvotflyktingar. Av förarbetena till utlänningslag framgår att lagrådet på- talat att förslaget får anses innebära att uppehållstillstånd i dessa fall inte får vägras på någon av de grunder som anges i 1 § andra stycket och 17 § och inte heller tidsbegränsas med stöd av bestämmelserna i 7–15 §§.TPF37FPT Inriktningen på uttagningarna liksom det faktiska antalet kvotplatser bestäms av regeringen. Flyktingkvoten för är 1 900 personer.TPF38FPT Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund får det beviljas en utlänning enligt 5 kap. 6 § UtlL om det vid en samlad bedöm- ning av utlänningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpass- ning till och situation i hemlandet. Barn får beviljas uppehålls- tillstånd enligt bestämmelsen även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Genom uttrycket stanna i har markerats att det är fråga om personer som redan befinner sig i landet och härifrån söker uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter.TPF39FPT Som framgår av ordalydelsen i bestämmelsen är den av undantags- karaktär. Av förarbetena till den framgår att det vid bedömningen av om det föreligger sådana synnerligen ömmande omständigheter 37TP PT Prop. 2004/05:170 s. 276. 38TP PT Källa: . Se avsnitt 2.1 angående antal personer som beviljades vidarebosättning i . 39TP PT Prop. 2004/05:170 s 188 och 280. ska de olika omständigheterna som finns i ärendet vägas samman. Omständigheter som inte var för sig, men sammantagna är till- räckliga för att betraktas som synnerligen ömmande kan alltså medföra att uppehållstillstånd ska beviljas. De skäl som en sökande kan ha för att få stanna ska vara av personlig art, t.ex. fysisk eller psykisk sjukdom, och gälla situationen i i relation till per- sonens situation i hemlandet. Situationen kan också vara den att sökanden har en anpassning till svenska förhållanden som till- sammans med sjukdom i det enskilda fallet kan anses tillräcklig för uppehållstillstånd på denna grund. Personens situation och upp- levelser i hemlandet ingår också i bedömningen.TPF40FPT Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () ratificerades av och utgör svensk lag . Enligt 2 kap. 23 § regeringsformen får lag eller före- skrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av . innehåller inga regler som förpliktar en konventionsstat att medge utlänningar inresa eller vistelse på dess territorium. Det är i stället en sak för varje stat att bestämma under vilka förutsättningar utlänningar har rätt att vistas i landet. Europa- domstolen har dock ansett att rätten till respekt för familjelivet enligt artikel 8 även i vissa fall ger en rätt till återförening för med- lemmar av kärnfamiljen, dvs. makar eller sambor samt deras minder- åriga barn, när någon av dem är boende i en konventionsstat.TPF41FPT 40TP PT Prop. 2004/05:170 s. 188 och 187. 41TP PT Artikel 8 kan i viss mån tillämpas även på relationer utanför den kärnfamilj som består av föräldrar och minderåriga barn. Det är dock tydligt att de rättigheter som kan härledas ur artikel 8 är mindre långtgående när det gäller mer avlägsna relationer än i fråga om för- hållandet mellan makar och mellan föräldrar och minderåriga barn. H. , Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, uppl. 3, s. 319 ff. Artikel 8 i konventionen har följande lydelse. 1.Var och en har rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. 2.Offentlig myndighet får inte inskränka åtnjutande av denna rättighet annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den all- männa säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. Rätten till familjeåterförening enligt artikel 8 är inte ovillkorlig, utan undantag får göras med stöd av regleringen i andra stycket. Utifrån anses det därför inte finnas något hinder mot att uppställa ett försörjningskrav som villkor för anhörig- invandring om detta är motiverat i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till t.ex. landets ekonomiska välstånd. I vissa fall har ansett att det föreligger rätt till familjåterförening. Domstolen har dock inte gjort något generellt ställningstagande i denna fråga utan rätten till familjeåterförening är beroende av omständigheterna i det enskilda fallet.