sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Kursplanerna 1994 och 2000 ställer således krav på vilka perspektiv som skall anläggas på det valda stoffet för att åstadkomma en önskvärd demokratisk kompetens. finns en utbildnings- politisk ambition att ge stor professionell frihet till lärarna. Kursplanen försöker finna en balans mellan dessa olika krav. En slutsats av de fyra exemplen på förändringar av innehållet i kursplanerna blir att arbetet med kursplanetexter framstår som en komplex verksamhet där olika påverkansfaktorer kan avläsas bero- ende på i vilket tidssammanhang de tillkommit. Därtill har staten haft olika strategier för att skapa genomslag för utbildningspolitiska ambitioner. 12TP PT Ibid.; Kunskap och begrepp. Centrala motiv i våra kursplaner. och Utbildningsförlaget (1986). , innehåll, metodik. (red.) Lokalt utveck- lingsarbete i 24 län. , , Samhällsorientering och medborgarfostran i svensk skola . Kursplaner och betygskriterier. 2000 (Kpl. Kunskap och begrepp. Centrala motiv i våra läroplaner. Skolöversty- relsen och Utbildningsförlaget 1986. Läroplan för den obligatoriska skolan (Lpo 94). Läroplan för den obligatoriska skolan (Lpo 94/98). Läroplan för (Lgr 62). Läroplan för (Lgr 69). Läroplan för (Lgr 80). , (red. ), Fackdidaktik, Vol I–III. , , , Bildundervisningen och det peda- gogiska rummet. , Per & , (red. ), Vision och verklighet. Om svenskämnet från åk 1 till 12. Utbildningsförlaget 1989.SOU 1948:27. skolkommissions betänkande med förslag tillriktlinjer för det svenska skolväsendets utveckling. En förändrad ansvarsfördelning och styrning på skolområdet. Livlina för livslångt lärande. Skola för bildning. Strömqvist, , Skrivprocessen i teori och praktik. ), SO i fokus. som utgår från begrepp och färdigheter. Thavenius, , Modersmålämne och fadersarv. tioner i historien och . Undervisningsplan för rikets folkskolor. Undervisningsplan för rikets folkskolor. Ung i demokratin. [210]. Wetterholm, Hans, En bildpedagogisk studie. elever gör bilder. , , Ämnesdidaktiks kompetens i evolutionsbiologi: en intervjuundersökning med no/biologilärare. Kursplaner och betygskriterier för ämnena bild, matematik och historia i . Utdrag ur SKOLFS 2000:135 samt SKOLFS 2000:141 om kursplaner för ; Regeringen föreskriver följande. 1 § Regeringen fastställer de kursplaner för som fram- går av bilagan till denna förordning. Ämnets syfte och roll i utbildningen Bilder har framställts och införlivats med människans språk- och begreppsvärld genom hela hennes kända historia. Bild och bild- konst ger därför unika möjligheter till studier och reflektion kring människors sätt att tänka, skapa och uppleva sig själva och om- världen och kulturer och utgör en viktig del av det kulturarv skolan skall förmedla. Bilder och bildarbete är också i sig ett redskap för utveckling och lärande. Utbildningen i ämnet syftar till att utveckla såväl kunskaper om bilden som kunskaper i att framställa, analysera och kommunicera med bilder. Den skall utveckla lust, kreativitet och skapande för- måga, ge allmänbildning inom bildområdet och leda till att eleven skaffar sig en egen ståndpunkt i en verklighet med stort visuellt informationsflöde. Bilder och olika former av konstnärlig gestaltning öppnar möj- ligheter till att formulera frågor, uppleva och reflektera över egna och andras erfarenheter samt stimulerar förmågan att kritiskt granska och pröva sina ställningstaganden. Kunskaper om bilder och bildkommunikation är en viktig förutsättning för att aktivt delta i samhällslivet. Utveckling av bildförmågan ökar barns och ungas möjlighet att använda sin kulturella yttrandefrihet vilken rymmer såväl rätten att bilda egna åsikter som att utöva inflytande. Utbildningen hävdar barns och ungdomars rätt att till fullo delta i det konstnärliga och kulturella livet samt garanterar dem, tillsam- mans med samhällets kulturinstitutioner och fria kulturliv, rätten till kulturell mångfald. Utbildningen uppövar förmågan att se, känna på och reflektera över den yttre och inre miljöns form, färg och funktion samt mil- jöns betydelse för trivsel, arbetslust och utbildningsresultat. Ut- bildningen tillgodoser behovet av skönhet och viljan att aktivt för- bättra den egna miljön. Kunskaper om bild och bildframställning har stor betydelse för arbetet i skolan och för elevernas övriga liv och verksamhet. Bild- språket är en av flera vägar till kunskap och personlig utveckling. I arbetet med bilder gestaltas erfarenheter och produceras kunskap som blir synlig, gripbar och möjlig att förmedla. Genom sin este- tiska och kommunikativa karaktär kan bildämnet bidra till att främja skolan som kulturmiljö, kulturarbetet i undervisningen samt delaktighet och eget skapande. Mål att sträva mot Skolan skall i sin undervisning i bild sträva efter att eleven –utvecklar sitt kunnande för att främja lust och vilja att på ett personligt sätt framställa bilder med hjälp av hantverks- baserade metoder och tekniker samt metoder inom dator- och videoteknik, –blir medveten om bilden som språk och dess roll och använd- ning i skilda sammanhang och kulturer samt utvecklar förmåga att kommunicera med hjälp av egna och andras bilder, –utvecklar förmågan att analysera och samtala om bilder och förståelse av att bilden bär betydelser, skapar mening och har ett innehåll utöver det föreställande, –tillägnar sig såväl en bild- och kulturhistorisk allmänbildning som kunskaper om arkitekturens och formgivningens bety- delse för den egna miljön, –blir förtrogen med kulturverksamhet inom bildens område samt dess professionella yrkesutövare. Ämnets karaktär och uppbyggnad Bilder fascinerar, berör, informerar och påverkar människor, med- vetet eller omedvetet. Bildspråkets olika funktioner och samman- hang speglar också människors villkor och relationer, motiv och ambitioner. Bilden är nära kopplad till seendet, till sättet att betrakta och bli betraktad. Den bild vi skapar oss är inte en spegling av det oskyld- iga ögats objektiva registrering. Mediernas integrering av bilder, ord och ljud spinner en väv av betydelser och skapar mening som bidrar till att påverka seendet. I ämnet ingår att granska medievärl- dens sätt att framställa klass, etnicitet och kön. Bildområdet har sin egenart som uttrycksform och omfattar allt från barnbild, konstbild och massbild till arkitektur, formgivning och design. Bildspråket kännetecknas av att det är rikt på tekniker och visuella berättarformer som spänner över ett vitt fält av bild- koder. Det är ett språk som uppvisar olika grader av realism och mer symboliska framställningsformer samt rumsliga egenskaper och relationer. Bilden har en växande betydelse i informationssamhället. Dagens bild- och mediesamhälle präglas i hög grad av den globala bildkul- turen. Bilden har en framträdande plats i kommersiella samman- hang och spelar en viktig roll i opinionsbildningen. Populärkultu- ren rymmer den styrande och dominerande bildkategorin i barns och ungas liv och har en medskapande roll i deras konstruktion av identitet, kunskap och kultur. Bildens ökande mångfald, informa- tionsteknikens tillväxt och förändringarna i villkoren för bildpro- duktion förändrar snabbt bildningsstrukturen inom kulturområdet. Bilder uppträder i samverkan med andra uttrycksformer som till exempel tal, text och musik inom ramen för ett vidgat textbegrepp. Kommunikationen sker i stor utsträckning genom kombina- tioner av olika medier som ställer krav på ett gränsöverskridande arbete. Motsvarande gäller för områden som arkitektur, formgiv- ning och design. Bildämnet har sin inriktning mot kunskaper i att skapa bilder och former, bildkommunikation samt i att avläsa, tolka och analy- sera bilder och former i olika samhällens och kulturers traditioner inom konst- och populärkultur. I bildämnet ingår även att framställa såväl två- och tredimensio- nella bilder som rörliga bilder för att utveckla olika sätt att se och skapa. Gestaltningen oavsett medium förutsätter kunnighet om teknik och metoder men också kunskap om hur bilden fungerar som språk och kommunikation. Arbetet med olika medier ställer krav på koordination, kompromisser och kollektiva läroprocesser. Bildämnet utvecklar iakttagelseförmåga och kreativt seende. Det kan handla om att bryta bildens verklighetsprägel och göra bild- ytan, filmytan och tv- skärmen synlig. Det kan betyda att skärpa blicken i förhållande till en bild men också att kunna vända bort blicken från bilden som sådan och se de sociala och kulturella mönster som skapar konventioner. Det kan dessutom handla om att vända blicken mot skolan som fysisk miljö och att granska den som arkitektur, rum och formspråk, upptäcka nya färg- och form- mässiga lösningar och andra oupptäckta möjligheter samt väcka nyfikenhet, intresse och lust att förbättra. Inom bildämnet ryms huvudansvaret för elevernas bildspråkliga utveckling som alla ämnen har ett ansvar för att skapa en ökad medvetenhet om den visuella världen, bilders olika funktioner i skola och samhälle samt bildarbetets betydelse i elevers lärande. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det femte skolåret –kunna framställa bilder och former med hjälp av olika redskap och tekniker, –kunna använda egna och andras bilder för att berätta, beskriva eller förklara, –ha grundläggande förmåga att granska och tolka bilder och former, –känna till några bildkonstnärer och deras verk. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret –ha förmåga att se och framställa bilder och former med hjälp av traditionella och moderna metoder och tekniker, –kunna använda egna och andras bilder i bestämda syften, –kunna analysera och kritiskt granska konstbilder, bilder för reklam och propaganda, nyheter och information i form av tredimensionell gestaltning, stillbilder och rörliga bilder, –ha kännedom om och kunna beskriva bilder från skilda tider och kulturer, känna till några framträdande bildkonstnärer samt vara orienterad om aktuella verksamheter inom bildom- rådet. Ämnets syfte och roll i utbildningen har till uppgift att hos eleven utveckla sådana kun- skaper i matematik som behövs för att fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer, för att kunna tolka och använda det ökande flödet av information och för att kunna följa och delta i beslutsprocesser i samhället. Utbildningen skall ge en god grund för studier i andra ämnen, fortsatt utbildning och ett livslångt lärande. Matematiken är en viktig del av vår kultur och utbildningen skall ge eleven insikt i ämnets historiska utveckling, betydelse och roll i vårt samhälle. Utbildningen syftar till att utveckla elevens intresse för matematik och möjligheter att kommunicera med matemati- kens språk och uttrycksformer. Den skall också ge eleven möjlighet att upptäcka estetiska värden i matematiska mönster, former och samband samt att uppleva den tillfredsställelse och glädje som ligger i att kunna förstå och lösa problem. Utbildningen i matematik skall ge eleven möjlighet att utöva och kommunicera matematik i meningsfulla och relevanta situationer i ett aktivt och öppet sökande efter förståelse, nya insikter och lös- ningar på olika problem. Mål att sträva mot Skolan skall i sin undervisning i matematik sträva efter att eleven –utvecklar intresse för matematik samt tilltro till det egna tänk- andet och den egna förmågan att lära sig matematik och att använda matematik i olika situationer, –inser att matematiken har spelat och spelar en viktig roll i olika kulturer och verksamheter och får kännedom om historiska sammanhang där viktiga begrepp och metoder inom matema- tiken utvecklats och använts, –inser värdet av och använder matematikens uttrycksformer, –utvecklar sin förmåga att förstå, föra och använda logiska reso- nemang, dra slutsatser och generalisera samt muntligt och skriftligt förklara och argumentera för sitt tänkande, –utvecklar sin förmåga att formulera, gestalta och lösa problem med hjälp av matematik, samt tolka, jämföra och värdera lös- ningarna i förhållande till den ursprungliga problemsituationen, –utvecklar sin förmåga att använda enkla matematiska modeller samt kritiskt granska modellernas förutsättningar, begräns- ningar och användning, –utvecklar sin förmåga att utnyttja miniräknarens och datorns möjligheter. –Strävan skall också vara att eleven utvecklar sin tal- och rums- uppfattning samt sin förmåga att förstå och använda –grundläggande talbegrepp och räkning med reella tal, närme- värden, proportionalitet och procent, –olika metoder, måttsystem och mätinstrument för att jämföra, uppskatta och bestämma storleken av viktiga storheter, –grundläggande geometriska begrepp, egenskaper, relationer och satser, –grundläggande statistiska begrepp och metoder för att samla in och hantera data och för att beskriva och jämföra viktiga egen- skaper hos statistisk information, –grundläggande algebraiska begrepp, uttryck, formler, ekvatio- ner och olikheter, –egenskaper hos några olika funktioner och motsvarande grafer, –sannolikhetstänkande i konkreta slumpsituationer. Ämnets karaktär och uppbyggnad Matematik är en levande mänsklig konstruktion som omfattar ska- pande, utforskande verksamhet och intuition. Matematik är också en av våra allra äldsta vetenskaper och har i stor utsträckning inspi- rerats av naturvetenskaperna. Matematikämnet utgår från begrep- pen tal och rum och studerar begrepp med väldefinierade egen- skaper. All matematik innehåller någon form av abstraktion. Likheter mellan olika företeelser observeras och dessa beskrivs med matematiska objekt. Redan ett naturligt tal är en sådan abstraktion. Tillämpningar av matematik i vardagsliv, samhällsliv och veten- skaplig verksamhet ger formuleringar av problem i matematiska modeller. Dessa studeras med matematiska metoder. Resultatens värde beror på hur väl modellen beskriver problemet. Kraftfulla datorer har gjort det möjligt att tillämpa allt mer precisa modeller och metoder inom områden där de tidigare inte varit praktiskt an- vändbara. Detta har också lett till utveckling av nya kunskapsområ- den i matematik som i sin tur lett till nya tillämpningar. Problemlösning har alltid haft en central plats i matematikämnet. Många problem kan lösas i direkt anslutning till konkreta situatio- ner utan att man behöver använda matematikens uttrycksformer. Andra problem behöver lyftas ut från sitt sammanhang, ges en matematisk tolkning och lösas med hjälp av matematiska begrepp och metoder. Resultaten skall sedan tolkas och värderas i förhål- lande till det ursprungliga sammanhanget. Problem kan också vara relaterade till matematik som saknar direkt samband med den kon- kreta verkligheten. För att framgångsrikt kunna utöva matematik krävs en balans mellan kreativa, problemlösande aktiviteter och kunskaper om matematikens begrepp, metoder och uttrycks- former. Detta gäller alla elever, såväl de som är i behov av särskilt stöd som elever i behov av särskilda utmaningar. Matematik har nära samband med andra skolämnen. Eleverna hämtar erfarenheter från omvärlden och får därmed underlag för att vidga sitt matematiska kunnande. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det femte skolåret Eleven skall ha förvärvat sådana grundläggande kunskaper i mate- matik som behövs för att kunna beskriva och hantera situationer och lösa konkreta problem i elevens närmiljö. Inom denna ram skall eleven –ha en grundläggande taluppfattning som omfattar naturliga tal och enkla tal i bråk- och decimalform, –förstå och kunna använda addition, subtraktion, multiplika- tion och division samt kunna upptäcka talmönster och be- stämma obekanta tal i enkla formler, –kunna räkna med naturliga tal – i huvudet, med hjälp av skriftliga räknemetoder och med miniräknare, –ha en grundläggande rumsuppfattning och kunna känna igen och beskriva några viktiga egenskaper hos geometriska figurer och mönster, –kunna jämföra, uppskatta och mäta längder, areor, volymer, vinklar, massor och tider samt kunna använda ritningar och kartor, –kunna avläsa och tolka data givna i tabeller och diagram samt kunna använda elementära lägesmått. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret Eleven skall ha förvärvat sådana kunskaper i matematik som behövs för att kunna beskriva och hantera situationer samt lösa problem som vanligen förekommer i hem och samhälle och som behövs som grund för fortsatt utbildning. Inom denna ram skall eleven –ha utvecklat sin taluppfattning till att omfatta hela tal och rationella tal i bråk- och decimalform, –ha goda färdigheter i och kunna använda överslagsräkning och räkning med naturliga tal och tal i decimalform samt procent och proportionalitet i huvudet, med hjälp av skrift- liga räknemetoder och med tekniska hjälpmedel, –kunna använda metoder, måttsystem och mätinstrument för att jämföra, uppskatta och bestämma längder, areor, volymer, vinklar, massor, tidpunkter och tidsskillnader, –kunna avbilda och beskriva viktiga egenskaper hos vanliga geometriska objekt samt kunna tolka och använda ritningar och kartor, –kunna tolka, sammanställa, analysera och värdera data i tabeller och diagram, –kunna använda begreppet sannolikhet i enkla slumpsituationer, –kunna tolka och använda enkla formler, lösa enkla ekvatio- ner, samt kunna tolka och använda grafer till funktioner som beskriver verkliga förhållanden och händelser. Gemensam kursplanetext för de samhällsorienterande ämnena GEOGRAFI, HISTORIA, RELIGIONSKUNSKAP, Den gemensamma kursplanetexten, utformad i ett samhällsoriente- rande perspektiv, utgör tillsammans med kursplanerna för de olika ämnena en helhet vars delar skall stödja och komplettera varandra. De olika delarna bildar tillsammans det nationella uppdraget för utbildningen i de samhällsorienterande ämnena. I den gemensamma texten behandlas ämnenas gemensamma innehållsliga perspektiv, vad som utmärker processen vid arbete med frågor inom perspekti- vet och den handlingsberedskap som avses bli effekt av utbild- ningen. Texten för varje enskilt samhällsorienterande ämne utgör en fördjupning av den gemensamma so-texten utifrån det enskilda ämnets aspekt och specifika innehåll. Studier inom det samhällsorienterande kunskapsområdet skall kopplas samman med kunskaper och uttrycksformer inom skolans andra ämnen. Ämnenas syfte och roll i utbildningen Kunskaperna inom det samhällsorienterande området ger eleven möjlighet att se omgivningen i relation till sig själv och att förstå sig själv i relation till omgivningen, dvs. hur individen formar sin värld och formas av världen. Kunskaperna skall ge en grund för att delta, ta ansvar och agera som medborgare i ett demokratiskt sam- hälle och för att medverka till en hållbar samhällsutveckling. Huvuduppgiften för de samhällsorienterande ämnena är att ut- veckla elevens kunskaper om människan och hennes verksamheter samt om förändringar i landskapet och i samhället på skilda platser och under skilda tider. Syftet är att stimulera till reflektion över mänskligt tänkande och handlande och över företeelser i samhället, att stärka beredskapen att överblicka den egna och andras livssituation, att öka tryggheten i den egna identiteten samt att ge kunskaper om hur vårt samhälle är baserat på etnisk och kulturell mångfald. Mål att sträva mot för de samhällsorienterande ämnena Skolan skall i sin undervisning inom det samhällsorienterande kun- skapsområdet sträva efter att eleven –undersöker och förstår samhälleliga samband och samman- hang i nutid och förfluten tid samt reflekterar över vad dessa kan innebära för framtiden, –förstår centrala begrepp som gör det möjligt att på ett själv- ständigt sätt söka, bilda och använda kunskap om samhälls- frågor, –utvecklar sin förmåga att använda olika informationskällor och ett kritiskt förhållningssätt till dessa, –utvecklar en tilltro till sin egen förmåga att påverka och en vilja att hävda demokratiska värden samt blir förtrogen med sina rättigheter och skyldigheter som medborgare i ett demo- kratiskt samhälle, –deltar aktivt i samhällsliv och samhällsutveckling samt tar ansvar för livsmiljön, –förvärvar insikter om hur såväl naturgivna och materiella för- utsättningar som centrala idéer och livsåskådningar format och formar samhällen, –utvecklar förståelse av grundläggande existentiella och etiska synsätt och kan använda sin förståelse vid egna ställnings- taganden, –utvecklar kunskap om och förmåga till inlevelse i olika livs- mönster och ser orsaker till variation och rum men även det gemensamma i olika kulturer, –utvecklar respekt för andra människors ställningstaganden men uppmärksammar och tar avstånd från sådana som innebär förtryck och kränkningar, –gör det till en vana att i sitt handlande ta hänsyn till allas lika värde och rättigheter, oberoende av exempelvis kön, klass och etnisk tillhörighet, –utvecklar förmåga att se konsekvenser av sina och andras ställ- ningstaganden och handlingar, –utvecklar förståelse för ekologiska sammanhang och olika sätt att fördela och använda resurser, –utvecklar förståelse för hur verksamheter och kulturer avspeglas i och påverkas av konst, litteratur och musik. Det samhällsorienterande kunskapsområdets karaktär och uppbyggnad De samhällsorienterande ämnena behandlar människor, deras om- värld och livsbetingelser samt relationer dem emellan. Omvärldens och livsbetingelsernas betydelse för tänkande, självuppfattning, livskvalitet och framtidstro är en väsentlig aspekt. En annan är människans verksamhet och kulturella utveckling som politisk, ekonomisk och kulturell varelse, som resursutnyttjare och som människa bland andra människor. Demokrati som livsform och politiskt system De samhällsorienterande ämnena lyfter fram makt- och konflikt- perspektiv såväl i förfluten tid som nutid och betonar värdet av samtal och argumentation mellan företrädare för skilda åsikter. Den demokratiska värdegrunden utgör utgångspunkt för det svenska samhällets besluts- och rättssystem. De demokratiska värdena är inte en gång för alla givna. Samhäl- lets medborgare måste tillsammans tolka, förankra, försvara och ständigt utveckla demokratin. Det är viktigt att varje människa ut- vecklar ett personligt förhållningssätt och en tillit till demokratins värdegrund som utgångspunkt för sitt tänkande och handlande i politiska, ekonomiska och existentiella frågor. I de samhällsoriente- rande ämnena är det ett viktigt inslag att låta eleverna urskilja och bearbeta etiska valsituationer, argumentera för och se konsekvens- erna av olika ställningstaganden och tillvägagångssätt. I ämnena ingår att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Inom kunskapsområ- det behandlas också samlevnad och relationer, människosyn och språkbruk så att möjligheten att diskutera värdefrågor i detta sam- manhang utnyttjas. I det samhällsorienterande perspektivet ingår att orientera om olika uppfattningar, men klart ta ställning mot sådana som innebär kränkningar av andra människor. En grund för tolerans mot olik- tänkande skapas av förståelse för att företeelser kan uppfattas på olika sätt av olika människor, beroende exempelvis på kön, klass och etnisk tillhörighet. Svensk lagstiftning om grundläggande fri- och rättigheter samt internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter, såsom FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och Barnkonven- tionen, skall uppmärksammas och ligga till grund för eftertanke och reflektion om gemenskap i nationellt och globalt perspektiv. Kulturella mönster och kulturell variation Grundläggande i de samhällsorienterande ämnena är beskrivningar och analyser av samhällssystem, kulturarv, religiösa och idémässiga traditioner som inslag i den väv som bildat och bildar människors livs- och referensramar. De samhällsorienterande ämnena behandlar lokala och regionala miljöer som bakgrund och förklaring till variationer i olika grup- pers och individers levnadssätt, vanor och livsåskådningar. I studi- erna inbegrips den kulturella mångfalden i det svenska samhället, där skilda traditioner, trossystem och livsuppfattningar lever sida vid sida och påverkar varandra.