sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — Att undersöka detta samband faller dock utanför ramen för denna fallstudie. Vi har tittat på detta utan att dra några egna slutsatser. I tabell bilaga 1 kan finns dock information om detta. 5.2 Algblomning och antal soldagar Antalet soldagar anses ha stor betydelse för turismen generellt. Vi har dock inte kunna belägga något säkert och direkt samband mellan antalet soltimmar och algblomning. Somrar med många soltimmar verkar inte har drabbats av kraftigare och besvärligare algblomning. 5.3 Algblomning och antal regndagar Precis som med antalet soldagar så har vi inte kunna se något klart och direkt samband mellan antal regndagar och algblomningens utbredning. SOU 2007:60 Bilaga B 29 33 5.4 Algblomning och trafik till/från över Medias larmrapporter har ansetts ha stor betydelse för att bromsa, hejda och till och med minska turisttrafiken till . Vi har dock inte kunnat påvisa något direkt samband mellan algblomning, algrapporter från och/eller medias larm om algblomning. Trafiken till/från verkar vare sig ha ökat eller minskat pga. algrapporter eller tidningsrubriker. statistik säger däremot inget om att trafiken skulle kunna ha ökat om inte algblomning och larmrapporter dominerat mediabilden. Denna bild stöds av turiststatistiken i TEM 2005 i kapitel 3. Den visar en liten ökning . En komplett och grundlig undersökning av medias faller utanför ramarna för denna fallstudie, men borde kanske utredas vidare. 5.4.1 jmf med algblomning En samkörning mellan trafikflödesmätning och samt medias rapporter och nyhetsförmedling om algblomning visar följande 2002–2006. År Samband 2002 Algblomning rapporteras omkring . Månadens period med tätaste trafik till/från infaller den 12– . 2003 Algblomning rapporteras omkring den 21–. Månadens period med tätaste trafik till/från infaller den 14–. 2004 Algblomning rapporteras omkring den 29–. Inga mätningar från VV. 2005 Algblomning rapporteras omkring den 8–. Trafiken till/från avviker med att inte ha mer än enstaka toppdagar, i e . 2006 Algblomning rapporteras omkring den 10–. mätningar visar på en trafik på något över medeltrafiken. Bilaga B 29 SOU 2007:60 34 5.5 Fokusgrupper Fokusgrupp är en typ av gruppintervju, där en specifik frågeställning ställs i fokus för en diskussion. Gruppen leds av en moderator som introducerar ämnet och kommer med följdfrågor om det behövs. Fokusgruppen används ofta som komplement till kvantitativa metoder för att få fram fördjupade perspektiv på ett ämne. Fokusgrupper kan eliminera en del av det som brukar kallas för intervjueffekt. Intervjuaren har en tillbakadragen roll och kan därmed undvika att få svar som anpassas till forskaren. Genom fokusgrupper kan också gruppeffekter studeras. Deltagarna både ifrågasätter och förklarar för varandra i samtalen, därför kan fokusgruppen sägas vara mer än summan av separata individuella intervjuer. Syftet med fokusgrupperna var att belysa hur eventuella förändringar i väder och miljö påverkar respondenternas sommarsemester i allmänhet och på i synnerhet. Fokusgrupperna genomfördes i . Deltagarna rekryterade via en annons i Metro. Samtliga inbjudna kom och deltog i fokusgrupperna. Två fokusgrupper hölls med nio deltagare i den första gruppen och tio i den andra. Respondenterna hade samtliga semestrat på minst två gånger , dvs. som har rapporterat om algblomning. Diskussionerna följde en intervjuguide och spelades in på DVD och band. Direkta citat från deltagarna redovisas därför i kursiv stil. tre scenarier för 2020-talet presenterades och diskuterades i grupperna. Scenario 1 – Normal sommar 2020-talet. Scenario 2 – Sommar med längre algblomning Scenario 3 – Varm sommar 2020-talet. 5.5.1 Sammanfattning Respondenterna oroar sig inte för väder- och klimatförändringar i sin vardag. Man upplever inte förekomsten av en ökad algblomning särskilt alarmerande. SOU 2007:60 Bilaga B 29 35 Massmedia anses ha en tendens att överdriva klimat- och miljöproblem. Deltagarna ändrar inte sina semesterplaner såvida inte ett väder eller miljöproblem förekommer i rad. 5.5.2 Semestervanor Deltagarna representerar ett tvärsnitt av Ölandsbesökarna. Många är frekventa sommargäster på och reser dit i stort sett . Ungefär hälften har vänner eller familjer med anknytning till och semestrar hos släkt och vänner eller i lånad stuga. Camping var väl representerad. Även hotell-/pensionatsgäster samt endagsbesökare från län är representerade. Förutom att hälsa på släkt och vänner anges vädret vara av betydelse för valet av som resmål. De flesta upplever som solsäkert och man vet att och ofta har flest soltimmar i . är framförallt sol och bad samt annorlunda och exotisk natur. Semesterperioden är koncentrerad till juli. Någon nämnde också utanför sommarperioden och hade gästat skördefest. Man är överens om att den svenska sommaren är fantastisk och de flesta väljer att lägga eventuella utlandsresor under andra delar av året. De flesta väljer att semestra på eller början på augusti. Vädret upplevs bra och det har hunnit bli varmt i vattnet. Väder med sol och värme är viktiga skäl till att man väljer just . Dåligt väder enstaka dagar med regn verkar inte oroa eller avskräcka dessa besökare. Flera tröstar sig med att om det regnar på , så är det värre på annat håll. Andra aspekter som gör att man väljer att semestra i är ekonomin och att det känns tryggare när man har barn. Boendet varierar beroende på omständigheter och familjesituation. Man bor hos släkt och vänner, i hyrd stuga, på camping, på hotell eller sover i bilen. När man väl har bestämt att vara på åker man inte därifrån även om vädret inte är bra. Har man bokat boende stannar man perioden ut. Man åker på utflykter och hoppas på bättre väder. Enstaka dagar med regn eller dåligt väder stör inte. Perioder med långvarigt dåligt väder kan dock få deltagarna att ändra sina semesterplaner helt. Bilaga B 29 SOU 2007:60 36 Endast ett par av deltagarna har lämnat när vädret inte varit bra. 5.5.3 Orosmoment Deltagarna kan inte se något som skulle göra att de inte skulle semestra på . Man diskuterar kring den korta säsongen och att man måste boka boende i förväg. Att det är mycket folk under högsäsong innebär en del olägenheter i form av t.ex. långa köer på restauranger och liknande. De som har möjlighet väntar gärna med att boka för att se hur vädret blir. Några påpekar att om vädret är dåligt på är det ännu sämre på övriga platser i . En deltagare som sportdyker nämner att algblomningen har blivit värre överallt, men värst på östkusten. De övriga deltagarna håller med om att den ökande förekomsten av algblomning inte är trevlig, men man upplever det inte som ett direkt hot. Är det för sörjigt, så badar man inte, helt enkelt. Deltagarna tycker att rapporterna om algblomning i media är överdrivna och att det man läser sällan stämmer överens med verkligheten. Medias bevakning beskrevs som lösnummerförsäljning med sensationsrubriker som nakenchock och algchock, utan större trovärdighet. Ingen hade avbokat, avstått från att boka eller resa, eller rest från ön trots medias rapportering. De allra flesta bokar i så god tid, eller har inga val, att de åker ändå. Flera hade också upptäckt öns möjligheter att åka och bada på östra- eller västra sidan, beroende på algsituationen. 5.5.4 Begreppet Normalsommar Deltagarna får uppskatta hur vädret och temperaturen brukar vara under en normal sjudagarsperiod i juli- . Antal soldagar 5–Antal regndagar 0–Medeltemperatur i luften 22–Medeltemperatur i vattnet 17–Antal badbara dagar 5– SOU 2007:60 Bilaga B 29 37 Man är överens om att det i allmänhet är soligt, varmt och torrt. Vattentemperaturen är det som varierar mest beroende på att man befinner sig på olika platser på . De flesta säger sig kunna bada , medan några få tycker att vattnet är för kallt att bada i över huvudtaget. Deltagarna tenderar dock att överskatta temperatur och antal soldagar, medan antalet regndagar underskattas jämfört med statistik. Minnet kan svika och försköna . 5.5.5 Förändringar i väder och temperatur Deltagarna har givetvis noterat att det skett förändringar i väder och temperatur. Man är dock osäker på vad som är normala svängningar i vädret och vad som är tecken på en mer bestående förändring. Den första spontana reaktionen är att det är skönt att det blivit varmare. Tänker man efter finns det naturligtvis skäl till oro sett ur ett längre och mer globalt perspektiv. Man skall inte tänka i dom termerna – viktigt att inte dra paralleller mellan global miljöförstöring och semester – jag njuter av min semester – vad som kommer att hända – det kan man oroa sig för . Speciellt genom massmedia bjuder man in orosmomentet i vardagsrummet – TV är det största hotet som finns för familjen. Nästan fel att inte ha dåligt samvete för någonting – jag tycker att man skall jobba med att få bort det – njuta av livet i stället. Fågelinfluensan siktades på – förstorade upp allting – var ju inga smittade fåglar där – de mindre barnen var jätterädda – det enda de pratade om på dagis. Matad med det – ja ha nu skall man oroa sig för det också.... tänker på något annat när man äter sina kroppkakor – njuter av det i stället. Har inte nått den nivån i när man ser effekterna av förändringarna. Kommer inte märka någon större förändring under vår livstid. Om det blir varmare vill man inte åka till . Bilaga B 29 SOU 2007:60 38 5.5.6 Information och kännedom Det man känner till om väder- och miljöförändringar är det man läst i tidningar och sett på TV. Morgontidningarna upplevs mer trovärdiga än kvällspressen. Någon påpekar att morgontidningarna kan ha väldigt bra och djuplodande serier om t.ex. miljön. Kvällstidningarnas miljöbevakning upplevs överdriven. 5.5.7 Algblomning Deltagarna har noterat en ökad förekomst av algblomning . Dock upplever man medias rapportering om algblomningen på överdriven. De lokala tidningarna ger en mer sanningsenlig bild av situationen. Om det är mycket alger på en plats kan man alltid åka någon annanstans för att bada. Eftersom det blåser mycket på blåser algerna ofta bort. Man känner till att barn kan bli sjuka av vattnet, men tycker inte att det är så stort problem eftersom barnen inte vill bada i alla fall när det är mycket alger i vattnet. Om det var väldigt mycket alger i rad skulle det kanske påverka semesterplanerna negativt. Man påverkas också mer av vad tidningarna skriver om det gäller ett resmål man inte känner till. Har funnits ganska länge – men har det blivit värre – kanske för att temperaturen har stigit – men jag vet inte har jag ju stora barn och då behöver man ju inte bekymra sig längre. Vet inte mer än det jag ser – sörjan – skrivs att det kan ge utslag och feber. Mindre barn kan bli jättesjuka. Om det blir mycket algblomning försvinner barnfamiljerna – men då blir det något annat – golfbanor – konstnärer. Om det är mycket alger i sträck skulle tappa som turistmål. SOU 2007:60 Bilaga B 29 39 5.6 Scenario 1 – Normal sommar 2020-talet 14 av 19 respondenter upplever scenariot trovärdigt. Man tycker inte att förändringarna är så stora och alltså fullt sannolikt enligt många. De som inte tycker det verkar trovärdigt tror att en grads ökning är för mycket under en så pass . Några tror också att det kommer att bli ännu varmare och vara fler soldagar än vad man uppger. Om detta scenario var verklighet skulle det inte påverka resandet till . 5.7 Scenario 2 – Sommar med längre algblomning 16 av 19 respondenter upplever scenariot trovärdigt. Några tycker att antalet dagar med algblomning stämmer bättre överens med verkligheten . Man tror att om temperaturen stiger blir det ännu mer algblomning än vad som anges i scenariot. En återkommande ökad algblomning i enlighet med scenariot skulle påverka resandet till . Några skulle kanske åka till i stället. Man tror också att barnfamiljer skulle välja bort som turistmål. Andra skulle dock föredra framför andra resmål, t.ex. , eftersom det blåser mer på . Det är ändå äckligare att bada i en insjö. Hela ön är ju inte täckt av alger! Det är ofta värre i t.ex. . 5.8 Scenario 3 – Varm sommar 2020-talet 10 av 19 respondenter upplever scenariot trovärdigt. Detta scenario väcker en del tankar om väder och miljö. Varför har det blivit så mycket varmare? Hur påverkar det miljön? Det är inte alla deltagare som upplever scenario 3 särskilt alarmerande eftersom siffrorna påminner om förra årets sommar. Om det var så här varmt och fint väder skulle man säkert åka till . Några tror att de skulle resa oftare om vädret var bättre och mer stabilt. Bilaga B 29 SOU 2007:60 40 Skulle nog fundera lite varför det blivit så varmt – mycket avgaser – växthuseffekt. (Flera håller med) Drömsemester – fast lite oroväckande. Verkar som det skulle bli väldigt torrt. Mer jämt klimat. Palmer på väg. Helt osannolikt – från 17,5 till 21 grader. Hela alvar skulle nog övergå till någon form av öken. Fullständigt osannolikt – skulle nog vara ännu mer alger i så fall. Vad har hänt med ozonskiktet? Scenario 3 visar ungefär samma klimat- och temperaturdata som ! Om detta skulle inträffa, så skulle de flesta klart överväga att semestra mera på . Att det också skulle attrahera och locka till sig betydligt flera européer från ff a (, ) sågs inte som något stort problem. Någon ansåg att detta skulle kunna betyda mycket för utvecklingen av som turistmål. Scenario 3 upplevs som både positivt och negativt. Oroväckande är vad det skulle kunna innebära för miljön och klimatet i stort. Positivt är att det blir varmare och skönare, mera solsäkert och badvänligt. Ökad internationell turism upplevs också av de flesta som något positivt. Fokusgrupperna indikerar också att algblomningen, i sig, inte är ett tillräckligt stort problem eller hinder från att avstå från att resa till . Ingen hade tagit något avgörande beslut på grund av algblomning eller rapporter om algblomning. 5.9 Ökad turism till Flera av deltagarna tror inte att en höjning av temperaturen runt skulle märkas så tydligt på grund av det fuktigare klimatet. Deltagarna ser positivt på en ökad turism till från Nord och . Det är bra för ekonomin och kan ge fler arbetstillfällen. Man tror inte heller att det skulle påverka den egna semestern i så stor utsträckning eftersom européerna ofta har SOU 2007:60 Bilaga B 29 41 semester . Om temperaturen stiger och vädret blir bättre måste säsongen på bli längre. 6 Turismens utveckling i () har gjort en långtidsprognos och bedömning av turismens utveckling fram . Tourism 2020 Vision gör en kvantitativ prognos för en , med 1995 som basår och prognoser för och . Trots att turismen har utvecklats oregelbundet och ryckvis senare år, så bedöms de bakomliggande och drivande faktorerna och trenderna inte förändras nämnvärt. Erfarenheter visar att korta perioder av snabb utveckling följs av korta perioder av långsam utveckling. På lång sikt kan man därför räkna med en någorlunda kontinuerlig utveckling. En genomsnittlig utveckling kan därför ge en god bild av hela perioden. Figur 7 Prognos för den internationella turismens utveckling . Källa: UNWTO, Tourism 2020 Vision. Bilaga B 29 SOU 2007:60 42 Tourism 2020 Vision beräknar att internationell turism gör nära 1.6 miljarder resor . Av dessa beräknas 1.2 miljarder vara intraregionala medan 378 millioner är långdistansresor. De populäraste regionerna är med 717 millioner turister, och the (397 millioner) samt Nord- och (282 millioner). Tabell 7 Utvecklingen av den internationella turismen –2020 Base Year Forecasts 2010 2020 Market share (5) Average annual growth rate (%) (Million) 1995 2020 19952020 World 565 1006 1561 100 100 4.1 20 47 77 3.6 5.0 5.5 110 190 282 19.3 18.1 3.8 East and the Pacific 81 195 397 14.4 25.4 6.5 Europé 336 527 717 59.8 45.9 3.1 Middle East 14 36 69 2.2 4.4 6.7 Soth 4 11 19 0.7 1.2 6.2 Källa: UNWTO, Tourism 2020 Vision. Tillväxten förväntas öka långsammare än i nya tillväxtområden som , och . behåller den högsta marknadsandelen av den globala turismen, men andelen beräknas minska från år . Långdistansresor förväntas öka –2020. Intra-regionala resor beräknas öka mindre . Förhållandet mellan intra-regionalt resande och långdistansresor kommer därav att förändras från 82:18 år 1995 till nära 76:24 år 2020. Denna beräkning och prognos visar att det kan vara mycket stora regionala och lokala variationer. Dessa kan bero på en mängd olika omvärldsfaktorer som infrastruktur, miljö, väder och marknadsföring. Att här ta hänsyn till och väga in eventuella positiva effekter av högre temperatur i luft och vatten är inte helt lätt. Även om klimatet under högsommar i blir mycket varmt och torrt, så kan man även där räkna med att säsongen förändras från en utpräglad topp till att bli ett SOU 2007:60 Bilaga B 29 43 flersäsongsområde med säsongsförlängning till två toppar och kanske nedgång och rentav nedstängning under den allra varmaste och torraste högsommaren. , så borde rimligen turismen söka sig till andra mera attraktiva destinationer i , däribland . Att därför säga att , och vinner ökad attraktionskraft mot är kanske inte helt rätt. Båda turistområdena får någon form av säsongsförlängning. Det kan hända att det blir ett slags nollsummespel. Ökningar, möjligheter och eventuella hot slår lika i slutändan. Klimatfrågan är i högsta grad global. 7 Ölandsturismens utveckling Översätter vi Tourism Vision till , så utgår vi från den genomsnittliga årliga ökningen av turismen i . tar emot såväl intra-regionala resenärer som långdistansresor. , och har i allmänhet en låg marknadsandel av turismen i . kan med nuvarande struktur och resemönster rimligen inte heller förväntas ta emot några långdistansresor. Ökningstakten för intra-regionala resor är lägre än för långdistansresor. Vi kan därför anta att utvecklingen för är lägre än för . Ökningstakten för är i detta scenario sänkt till en genomsnittlig ökning på med basår 2005. Med tanke på att fokusgrupperna och de faktiska klimatförändringarna enligt scenario 1 eller 2 inte ansågs påverka resandet till , så har vi här valt att fokusera på och resonera om effekterna av scenario 3. 7.1 Antalet övernattningar/besökare –2025 En genomsnittlig ökning av antalet övernattningar på innebär att kan ha uppemot totalt 5,6 miljoner besökare! Bilaga B 29 SOU 2007:60 44 Figur 8 Utvecklingen av antalet miljoner övernattningar –2005 med prognos . kan detta tyckas vara anmärkningsvärt höga siffror, men tittar vi på några historiska toppår för turismen på , så är ökningen inte lika anmärkningsvärd. så redovisade kommersiella boendeanläggningar nära 2,25 miljoner övernattningar. beräknas dessa uppgå till uppåt 2,28 miljoner gästnätter. Den totala ökningen från toppåret blir då bara ca 30 000 gästnätter. Denna ökning borde kunna klara med en liten utveckling av kapaciteten. Boende i eget fritidshus samt hos släkt och vänner nådde en topp med över 2,2 miljoner gästnätter. Prognosen för är ca 2,9 miljoner gästnätter. Detta ger en avsevärd ökning på över 700 000 gästnätter. I båda fallen så är det troligt att kapaciteten inte behöver utökas särskilt mycket för att klara ökningen. Säsongsförlängning, tack vare ett varmare klimat bidrar till att öka turismen totals och därmed också stärka de ekonomiska effekterna både besöksnäringen och övriga branscher. Precis som UNWTO, så kommer enstaka år att avvika kraftigt såväl uppåt som nedåt från en genomsnittlig ökningstakt, men enstaka kraftiga avvikelser påverkat inte gen långsiktiga trenden. 0 1 2 3 4 5 6 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2010 2015 2020 2025 Miljontal År Antal Miljoner övernattningar Komersiellt boende Fritidshus/Släkt vänner Dagsbesökare SOU 2007:60 Bilaga B 29 45 Vi menar att klimatutvecklingen enligt scenario tre innebär följande möjligheter, förutsatt att den potentiella miljömässiga hoten kan hanteras. Antalet resenärer ökar. Nuvarande områden som genererar resor till kommer även att svara för majoriteten av resorna. har en mycket stor andel svenska resenärer. Vi kommer även i fortsättningen att resa till . Svenska resenärer kommer att kunna öka sitt resande på två olika sätt. Under högsäsong kan antalet övernattningar/resa öka Stora möjligheter att man går flera resor pga. säsongsförlängningen Tillgängligheten och närheten är fortfarande störst för svenskar. Det blir inte någon invasion av Sydeuropéer som flyt från den torra och heta . Här är tillgängligheten förmodligen för dåligt genom långa avstånd och bristfälliga kommunikationer. Däremot så kan vi räkna med en ökning av turister från länder som redan visar ett stort intresse för . Andelen turister från , , och borde rimligen kunna öka. De väljer bort hettan och torkan vid och semestrar på betydligt närmare håll. Kapacitet på boende kan vara en trång sektor. är ett av mest campingtäta turistområden. Goda campingår är campingplatserna i stort sett fullbelagda på . En ökning av campingturismen kan åstadkommas genom säsongsförlängning tack vare ett varmare klimat. För detta behöver befintlig kapacitet inte utvecklas. För att klara ett ökat tryck , så behöver kapaciteten utökas. Campingen är den boendeform som allra snabbast och mest kostnadseffektivt kan utökas. Investeringarna i nya campingenheter kan snabbare och lättare göras. Det ökande antalet besökare betyder naturligtvis mycket för de ekonomiska effekterna för . Bilaga B 29 SOU 2007:60 46 7.2 Turistomsättning 1997–Turistomsättningen har beräknats utifrån samma tankegångar och förutsättningar som prognosen för antalet övernattningar. Omsättningen baseras prisnivå. Vi har inte justerat omsättningen för sedvanliga prisökningar eller inflation. Vi antar också att den totala turistomsättningen fördelas enligt Turistkronan med samma relationer som . Den totala turistomsättningen kommer då att öka med ca från ca 1 Mdr till över 1,6 Mdr . Kommersiellt boende på hotell, vandrarhem, camping och stugbyar skulle då omsätta . Boende i fritidshus samt hos släkt och vänner skulle svara för nära i omsättning. Dagbesökare skulle generera en omsättning . Omsättningsutvecklingen visas i diagrammet på nästa sida Figur 9 Utvecklingen av turistomsättningen 1997–2005 med prognos Källa: . 7.3 Omsättning och sysselsättning – prognos för 2020-talet Med utgångspunkt i TEM beräkningar av sysselsättningen för olika branscher, så har vi beräknat turismens effekter för sysselsättningen efter samma fördelning av Turistkronan. Denna ger då en omsättning som fördelas på olika branscher enligt följande tabell: 0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 800 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2010 2015 2020 2025 År Omsättning kkr Komersiellt boende Fritidshus/släkt vänner Dagsbesök SOU 2007:60 Bilaga B 29 47 Tabell 8 Prognos för utvecklingen av turistomsättningen på . Bransch % andel av Turistkronan Omsättning kkr Omsättning kkr TOT TURIST-OMSÄTTNING 1 026 189 1 643 756 Logi 204 615 328 751 Restaurang 177 934 279 439 Livsmedel 208 355 328 752 Transport inkl drivmedel 133 784 213 688 Shopping 214 881 361 626 Aktiviteter 86 621 131 500 Källa: . Sysselsättningen inom de olika branscherna kan då beräknas till följande antal årssysselsatta jämfört med . Tabell 9 Prognos för turismens effekter på sysselsättningen på . Bransch Sysselsatta Nyckeltal kkr/anställd Sysselsatta Logi 361,7 567 580 Restaurang 224,1 794 352 Livsmedel 78,7 2 647 124 Transport inkl drivmedel 45,9 2 915 73 Shopping 122,3 1 757 206 Aktiviteter 125,7 689 191 TOTALT 971 1 057 1 526 Källa: . 7.4 Sammanfattning av Ölandsturismens utvecklingen Helhetsbilden enligt våra antaganden och beräkningar för 2020talet framgår av nedanstående tabell. Bilaga B 29 SOU 2007:60 48 Tabell 10 Utvecklingen av turismens totala ekonomiska effekter på Utfall Prognos Ökning Ökning i % Antal övernattningar (1000-tal) 3.511 5.625 2.114 60,2 Total turistomsättning (Mkr) 1.026 1.644 618 60,2 Sysselsättning (årssysselsatta) 971 1.526 555 57,1 Källa: . Turismen har goda utvecklingsmöjligheter och kan växa som turistdestination. Som avslutning gör vi I nästa kapitel en summarisk beskrivning av turismen i .