sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — Om t.ex. etanolanläggningar även skall kunna producera vitt socker beroende på efterfrågan av etanol respektive socker kan enbart traditionella sockerbetor användas. förädlas sockerbetor mot ökad skörd av vitt socker med hög renhet. Om kraven på renhet minskar och förädlingen enbart fokuserar på maximal energiskörd i form av socker kan skörden öka. I samband med sockerreformen infördes ett omstruk- tureringsprogram för EU:s sockerindustri. deltar i pro- grammet genom att lägger ned sockerbruket i . Länder som deltar i programmet har rätt att ge stöd till diver- sifiering i berörda områden. fick i sockerreformen dess- utom rätt att ge övergångsstöd till sockerbetsodlare på och som slutar att producera socker. Dessa stöd skall beskrivas i ett nationellt omstruktureringsprogram. Tillsammans omfattar diversifieringsstödet och övergångsstödet . omstruktureringsprogram för sockersektorn lämnades till kommissionen . Omstrukturerings- programmet innehåller diversifieringsstöd och övergångsstöd. Diversifieringsstödet är begränsat genom rådsförordningar till att omfatta åtgärder inom axel 1 och axel 3 i landsbygdsprogrammet. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning och () utredde och föreslog på regeringens uppdrag vilka åtgärder som skulle ingå i programmet. Dessa myndigheter samrådde med bland annat berörda betodlarföreningar, , Livs- medelsekonomiska institutet (SLI) och vissa länsstyrelser. Med utgångspunkt från detta uppdrag beslutade regeringen att göra en indikativ fördelning av stöd mellan åtgärderna: kompetensutveckling, modernisering av jordbruksföretag, sam- arbetsprojekt, diversifieringsstöd för annan verksamhet än jord- bruk, förnyelse och utveckling i byarna samt investeringsstöd. Åtgärder som får stöd skall vara företagsekonomiskt lönsamma även när stödet har upphört. Dessa åtgärder är inte begränsade till energisatsningar. Stöd kan sökas hos berörda läns- styrelser och jordbruksverket är utbetalande myndighet. Åtgärder- na skall vara genomförda . För att förbättra odlingstekniken och öka odlarnas kunskap om sockerbetsodling lämpad för etanolproduktion bör medel som finns inom landsbygdsprogrammet kunna komma i fråga. 6.3.3Vall, majs m.m. Utredningens bedömning: Utredningen bedömer att utveck- ling av metoder för t.ex. optimerad skördetidpunkt, val av hög- avkastande gröda som syftar till att öka biomassaskörden och därmed effektivisera förutsättningar att bli en kon- kurrenskraftig energigröda för biogasproduktion kan ingå bland stödberättigade åtgärder i landsbygdsprogrammet (kompetens- utveckling, information och kunskapsspridning). Även andra grönfoderväxter, t.ex. majs har potential för biogasproduktion. De modellberäkningar som utredningen låtit utföra, med antagande om realt oförändrade eller realt höjda energipriser, visar att biogasproduktion baserad på vall i samrötning med gödsel kan komma att bli lönsam på stora gårdar med goda möjligheter till vidareförädling av biogasen. För att uppnå erforderlig storlek kan flera gårdar gå samman och producera biogas i en gemensam anläggning. Modellen skiljer inte på alternativ som kommit olika långt i sin marknadsutveckling. I modellen värderas exempelvis Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning uppgraderad biogas till ca per bensinekvivalent medan etanol värderas till ca per liter bensinekvivalent. Denna skillnad förväntas sjunka om marknaden för uppgraderad biogas utvecklas. Detta förutsätter att energibolagen och andra aktuella aktörer ökar sitt engagemang kring förädling och avsättning av biogas eller distribution via naturgasnätet. kan odlas för produktion av biogas för att användas för värme, el och drivmedel. Produktionen som odlas antingen med energigrödestöd eller på uttagen areal uppgår till några hundra hektar. Odlingen har inte varit direkt anpassad till de krav som ställs inom biogasindustrin. Vallgrödor för energiändamål kan utvecklas på flera sätt för att bättre passa inom denna sektor. En första åtgärd är att optimera skördetidpunkten för att få högsta möjliga biomassaskörd med hög andel av lättnedbrytbar energi. optimeras skördetidpunkten för proteinskörd och smältbarhet vid foderproduktion. En andra åtgärd är att ändra sammansätt- ningen på , t.ex. välja mer högavkastande gräsarter som också är mer odlingssäkra än t.ex. klöver. En tredje åtgärd innefattar förädling av olika vallgräsarter för att maximera biomassaavkast- ning med lämplig sammansättning. Utredningens bedömning: Produktion av biodiesel sker med välkänd teknik och är med befintliga styrmedel en lönsam produktion. Utredningen finner inte något behov av ytterligare åtgärder för att stödja odling av oljeväxter för tillverkning av biodiesel. Modellberäkningarna visar att odling av oljeväxtfrö för produktion av biodiesel är lönsam i flera av de alternativ som analyserats. Raps och rybs utnyttjas för drivmedelsproduktion i form av RME. Det finns en storskalig anläggning för produktion av bio- diesel. Förbrukningen av oljeväxtfrö uppgår till . Det används både inhemsk och importerad fröråvara. Förbruk- ningen av frö motsvarar en areal på . Ytterligare en storskalig fabrik kommer att öppnas där förbrukningen uppgår till oljeväxtfrö. Denna fabrik kommer i varje fall inledningsvis enbart att bygga sin verk- Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning samhet på importerad olja. Det finns även en del mindre anlägg- ningar som förbrukar upp till 10 000 oljeväxtfrö. Det finns flera anläggningar, både större och mindre, som är under projektering. Det finns även planer på att starta biodieselfabriker som använder andra råvaror. De oljeväxter som används för biodieselproduktion är av samma kvalitet som används för livsmedelsändamål. Jämfört med spannmål för etanolproduktion bedöms det vara färre åtgärder som kan göras för att anpassa odlingen av oljeväxter för biodiesel- produktion. Produktion av biodiesel sker med välkänd teknik. Till skillnad från etanol finns det anläggningar som kan vara intressanta även i liten skala, t.o.m. på gårdsnivå. Det är viktigt att det för de mindre anläggningarna utvecklas en teknik som gör att färdigprodukten kan möta de krav som användarna ställer. Inom ramen för Lands- bygdsprogrammets projektstöd och investeringsstöd bör det finnas utrymme att kunna använda medel för att stödja åtgärder för teknikförbättring. Vid framställning av rapsolja som är råvaran för biodiesel fås biprodukter i form av presskaka eller mjöl. har merparten av biprodukterna kunnat användas för foderändamål. Vidare fås glycerol som i renad form har en marknad inom den kemisk- tekniska industrin. I vissa fall kan glycerol eldas eller i begränsade mängder användas som kreatursfoder. Med en ökad produktion av biodiesel och av etanol kommer mängden biprodukter att öka. Det är viktigt att undersöka hur biprodukterna skall användas på effek- tivaste sätt. Det kan innebära vidareförädling till mer högvärdiga foderprodukter, framställning av biogas eller användning som råvara i värmeverk. Utredningens förslag: Salix är en gröda som har ett antal posi- tiva egenskaper. Den är resurs-, energi- och kostnadseffektiv. Den har goda miljöegenskaper. Utredningen föreslår att en kontraktspremie lämnas till företag som tecknar kontrakt på nyplanterad Salix för att öka omfattningen av Salixodlingar och därigenom sänka kostnaderna för produktionen av Salix och öka Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning leveranssäkerheten för värme- och kraftvärmeverk. Det före- slagna statliga stödet föreslås finansieras med en kombination av ett nytt statligt investeringsstöd och medel för företagsutveck- ling inom landsbygdsprogrammet. Krav bör ställas vad gäller lokaliseringen av odlingarna för att minimera eventuella negativa konsekvenser på landskapsbilden. Vidare föreslår utredningen att efter samråd med odlarnas representanter, företrädare för värme- och kraft- värmeverken samt regionala myndigheter utarbetar och genom- för en utbildnings- och informationskampanj som syftar till informera och öka lantbrukarens kunskap om odlingens lön- samhet och om hur Salixodlingarna lämpligen kan passas in i landskapsbilden. Utredningen föreslår att ett program upprättas som syftar till utveckla eldningstekniken för de anläggningar som önskar använda Salix som bränsle. Bl.a. bör beläggningar beroende på bränsleblandning och eldstadstemperatur studeras liksom korrosionsrisk vid ökad inblandning av Salix vid förbränning. Utredningen föreslår vidare att ytterligare ansträngningar görs för att förenkla regelsystemet, (kommissionens förordning 1973/04) i synnerhet för de fleråriga grödorna. Exempelvis bör sådana grödor som inte kan användas för livsmedel och foder inte omfattas av samma detaljerade regelkrav som för sådana grödor där risken för fusk är betydligt större. De modellberäkningar som utredningen låtit utföra visar att produk- tion av Salix för användning som råvara för fjärrvärme- och kraftpro- duktion i ett längre tidsperspektiv generellt sett kan sägas bli ekono- miskt lönsamt. Modellresultaten pekar på att omkring kom- mer åtminstone Salixodlingar att vara ekono- miskt lönsamma. Salix kan i vissa områden konkurrera om mar- ken med de grödor som odlas för livsmedel och foder. bedöms Salix dessutom kunna vara en potentiell råvara för framställ- ning av andra generationens drivmedel genom förgasning. Trots goda egenskaper odlas Salix på knappt . Merparten av den svenska Salixarealen etablerades i samband med den stora reformen av den svenska jordbrukspolitiken. För att minska överskottsproduktionen lämna- des ett stöd för att ställa om till annat än livsmedels- produktion. Stödet uppgick till /ha i genomsnitt för hela Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Dessutom lämnades ett anläggningsstöd med /ha för plantering av lövskog (inkl. Salix). I samband med EU-inträdet sänktes anläggningsstödet till /ha. Den största andelen av odlingarna finns i områden med goda eller medelgoda jordar i och slättbygder. Den begränsade arealen har påverkat kostnadsnivån för produk- tion av Salix dels genom att de stordriftsfördelarTPF7FPT som en större areal ger upphov till inte har realiserats, dels genom att den nuvarande omfattningen av Salixodlingar lett till att få aktörer satsar på tjänster kring energiskogsodling. Med ledning av de ansökningar som lantbrukarna lämnar för att få gårdsstöd har gjort de första prognoserna arealanvändningTPF8FPT. Den trend som inleddes i samband med jordbruksreformenTPF9FPT med ett allt extensivare jordbruk, mindre spannmål och mera träda och vall, tycks bestå för även om takten verkar avta. Det har skett en viss återhämtning i spannmålsproduktionen medan oljeväxterna verkar minska något. Trädesarealen minskar medan vallodlingen ökar. För Salix visar prognoser baserade på ansökningar om gårdsstöd för att arealen för kommer att bli ungefär i nivå med arealen för . Areal med Salix 1992 2007 (prognos), hektar 7TP PT Energimyndigheten, Uppdrag att utvärdera förutsättningarna för fortsatt marknadsintro- duktion av energiskogsodlingar, Slutrapport. 8TP PT Prognoserna är fortfarande osäkra . Preliminär statistik redovisas . 9TP reformen inom EU som trädde i kraft . Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Salix är en energigröda som har ett antal positiva egenskaper: Salix är den energigröda som oftast har högst avkastning av bio- energi per hektar bland olika energigrödor och kräver minst insatsenergi vid odling och skörd. Odling av Salix leder således till ett effektivt utnyttjande av för energi- produktion. Salix är den energigröda som oftast har lägst produktionskostnad per energienhet biomassa. Salix har en god förmåga att selektivt ta upp mycket större mängder kadmium ur jorden än någon annan gröda som är aktuell för storskallig odling. Detta innebär för marken en renande effekt. Salix har efter en odlingsomgång netto avlägsnat ungefär lika mycket kadmium ur marken som sammantaget över tiden har tillförts med mineralgödsel, nedfall av föroreningar och med slamspridning. Detta är miljömässigt av stor betydelse eftersom kadmium ständigt ansamlas i matjorden och ingen annan metod är föreslagen för att vända denna trend. Redan har konstaterats att halten kadmium i skördad brödsäd har fördubblats under det senaste århundradet. Det är rimligt att räkna med att spannmål odlad efter energiskogsodling får lägre halt av kadmium än vad som skulle ha varit fallet om enbart spannmål odlas. Salix är en flerårig gröda vilket medför minskad risk för närings- läckage, erosion m.m. i det fall ettåriga grödor ersätts. Ersätts vall eller träda blir det inte någon skillnad. Salixodling kan leda till ökad kolinbindning och mullhalt i marken samt utnyttjas för att aktivt rena restprodukter som avloppsslam och avloppsvatten. Salix- odlingar kan också vara positivt för det lokala djurlivet om Salix är planterad med omgivande öppen odlingsmark. Motsatsförhållanden kan dock uppstå mellan miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan och miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandsakp och Ett rikt växt- och djurliv om odlingen placeras fel i landskapet och måste därför uppmärksammas. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Dörröppnare för fortsatt utveckling Genom ökad Salixproduktion stimuleras teknikutveckling av han- terings- och logistiksystem. Dessutom byggs en kompletterande resursbas till skogsbränslen upp som också kan utnytt- jas vid produktion av den så kallade andra generationens biodriv- medel. Behovet av trädbränslen som Salix är normalt som störst i tät- befolkade områden med stora fjärrvärmesystem. Dessa återfinns oftast i jordbruksbygder med goda förutsättningar för Salixodling. Det finns en begynnande marknad för Salix som råvara till fjärrvärme- och kraftvärmeverk. Den nuvarande arealen om är mindre än de förväntningar om framtida arealer som fanns . Det finns därför skäl att fråga sig om det finns realistiska förutsättningar för att få till stånd en så pass kraftig ökning av odlingsarealen som utredningens modellberäk- ningar pekar på. Utredningen har försökt analysera varför arealen Salixodlingar inte fått den förväntade omfattningen. En sådan analys kan också ge vägledning när det gäller att fastställa de förut- sättningar som krävs för att jordbruket skall bli en konkurrens- kraftig producent av Salix. Förväntad odlingsareal inte realiserad I samband med att omställningsprogrammet introducerades fanns en förväntan om att Salixodlingen skulle få en större omfattning än vad som blivit fallet. Det är traditionella täckningsbidrags- kalkyler som legat till grund för de orealiserade förväntningarnaTPF10FPT. För att bedöma om dessa förväntningar har varit relevanta måste vi ta ställning till på vilka grunder de vilar. (Det är viktigt att notera att dessa tidigare gjorda kalkyler inte är identiska med de kalkyler som utredningen gjort). För att värdera relevansen av förväntningarna gäller det att analysera om kalkylmodellerna använts på ett sätt som reflekterar den beslutssituation som en lantbrukare står inför när han/hon skall besluta sig för att odla Salix eller inte. 10TP PT Den traditionella täckningsbidragskalkylen arbetar med genomsnittliga värden och är inte direkt anpassade till den enskilde beslutsfattaren. För en diskussion av olika kalkylmetoder se kapitel 13 Vilka faktorer påverkar lantbrukarnas produktionsbeslut. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Vad är det som har orsakat att förväntningar om ökade mark- nadsandelar som tidigare lönsamhetsanalyser pekat på inte har förverkligats? Det kan bero på att förväntningarna baserats på kalkylmässigt felaktiga grunder sett ur ett beslutsfattarekonomiskt perspektiv. Det kan finnas en rad faktiska omständigheter till detta: De tidiga satsningarna på Salixodlingarna resulterade i låga skördenivåer. Dessa skördenivåer har i de beslutsfattarekono- miskaTPF11FPT kalkylerna inte anpassats till den verkliga skördeutvecklingen. Lantbrukarna är riskobenägna. Fleråriga grödor med lång omloppstid gör grödan mer riskfylld jämfört med bl.a. ettåriga spannmålsgrödor. Lantbrukarna vill bibehålla en flexibel beslutssituation, något som ettåriga grödor tillgodoser bättre än fleråriga grödor. Likviditetsproblem kan uppstå. Osäkerhet om hur Salix kommer att behandlas i den framtida jordbrukspolitiken. Salix påverkan på landskapsbilden uppfattas av vissa lantbrukare som negativ. Avsaknad av konkurrens på marknaden för sticklingar och för skörd av Salixodlingar, vilket påverkat kostnadsbilden.TPF12FPT Om och hur de tidigare gjorda täckningsbidragskalkylerna beaktat de uppräknade faktorer påverkar självklart utfallet av lönsamhets- beräkningarna och kan därmed vara en förklaringsfaktor till de orealiserade förväntningarna. Grunden för de höga förväntningarna har varit de täckningsbidragskalkyler som gjordes . Det har inte varit möjligt för utredningen och gå tillbaks och analysera dessa kalkyler. Utredningen har gjort modellberäkningar enligt en traditionell täckningsbidragskalkyl och jämfört resultaten från dessa med modellberäkningar som beaktat de ovan uppräknade faktorerna. Enligt utredningen gör resultatet från en sådan analys det möjligt att bedöma om förväntningarna tillkommit på grunder som inte tagit tillräcklig hänsyn till alla påverkande faktorer. 11TP PT I detta avsnitt använder vi begreppet beslutsfattarekonomisk kalkyl för att beteckna den kalkylsituation som lantbrukaren faktiskt står inför. Se även avsnitten 13.1 13.2 i Del 2. 12TP PT aspekter på svensk Salixodling. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning Alla påverkande faktorer bör om möjligt ingå i en besluts- fattarkalkyl och denna skall innehålla kostnads- och prisnivåer som speglar verkligheten på marknaden. Det skall poängteras att vi nu inte försöker bedöma den ur samhällets synpunkt lämpliga omfatt- ningen av Salixarealen. En sådan bedömning bör bl.a. baseras på en samhällsekonomisk analys. Vi återkommer till detta. De skördenivåer som används i en kalkyl skall naturligtvis vara empiriskt förankrade och ingå med samma värde i en besluts- fattarkalkyl och en traditionell täckningsbidragskalkyl. När Salix introducerades i förväntades, enligt SLU, skördenivåer på upp till ts per hektar. De praktiska skördenivåerna från dessa odlingar blev dock betydligt lägre, oftast mindre än hälften. Orsakerna till detta är bl.a. misslyckade etableringar på grund av dålig ogräsbekämpning, utebliven gödsling, olämpliga sorter samt plantering på lågproduktiv . Lärdomarna från dessa första praktiska odlingar är att Salix kräver bra , omsorgsfull etablering, anpassad gödsling och bra sortval för att ge stora skördar. Det är också viktigt att sorter tas fram som passar i olika regioner. uppskattas skördenivåerna för Salix till ts per hektar och år i välskötta odlingar.TPF13FPT Det är alltså inte de inledande misslyckade skördesiffrorna som skall ingå i kalkyler- na utan de som nås vid god skötsel. Det synes rimligt att anta att lantbrukarna, efter de första erfarenheterna av skördenivåerna, i sin kalkyl tagit med ett för lågt värde på skördenivån i beslutsfattarkalkylen och inte beaktat de förbättringar som skett efter den inledande fasen. Detta kan ha lett till att lantbrukaren i sin beslutsfattarkalkyl underskattat den eko- nomiska lönsamheten av att odla Salix. Av de ovan nämnda faktorerna är det framför allt den kalkyl- mässiga hanteringen av riskaversionen, påverkan på landskapet och konkurrenssituationen som kan skilja en traditionell täcknings- 13TP PT för biobränslen inom svenskt jordbruk, . Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning bidragskalkyl från den beslutsfattarekonomiska kalkylen som den enskilde lantbrukaren bör göra. Det kan vara fråga om att den aktuella faktorn inte inkluderats i täckningsbidragskalkylen. De traditionella täckningsbidragskalkylerna tar i allmänhet inte hänsyn till den individuella lantbrukarens beslutssituation. De speglar ett slags genomsnittsförhållande för lantbrukare och marker. I den traditionella täckningsbidragskalkylen kan ha ingått ett genom- snittligt värde som inte är relevant för den enskilde lantbrukaren som därför utifrån en beslutsfattarkalkyl inte finner den eko- nomiska lönsamheten lika hög som den traditionella täcknings- bidragskalkylen visar. Detta kan ha medverkat till att förväntade odlingsarealer, baserade på genomsnittsdata, inte realiserats.TPF14FPT Fleråriga grödor med lång omloppstid gör grödan mer riskfylld jämfört med bl.a. ettåriga spannmålsgrödor. Riskerna kan handla om att Salixodling sker med klonat material och om att odlingen angrips av patogener (dvs. organismer som orsakar sjukdom hos andra organismer) som muterar och snabbt har stor spridning. I klonat material används få individer, vilket innebär att det blir en snabb spridning om t.ex. resistensen bryts. Dessa förutsättningar kan ge ett biologiskt känsligt system. Mot den sortens risk är växtförädling och forskning kring skadegörare det kanske vik- tigaste motdraget. Vanligtvis hanteras lantbrukarens riskaversion genom att till- lämpa en högre räntesats. Enligt utredningens mening är detta dock inte ett effektivt sätt att hantera riskaversionen. Det är bättre om den använda räntefaktorn får reflektera tidspreferensen och att i kalkylen riskaversionen hanteras explicit i stället för på ett sätt som gör att mottagaren av resultatet inte vet vad som orsakar vad. Om riskaversionen anpassas till den enskilde lantbrukarens förutsätt- ningar kan detta resultera i ett kalkylmässigt resultat som är sämre än det som fås av att hantera riskaversionen genom att ändra räntenivån. Preliminära resultat i en pågående studie (Drivkrafter Energi- grödor)TPF15FPT visar att omloppstiden är en egenskap som påverkar hur 14TP PT Se kapitel 13 för en detaljerad diskussion. 15TP PT IVL Projekt (IVL , Projektledare ) Drivkrafter energigrödor-Marknadsanalys av utbud och framtida utbud på energigrödor för värmepro- duktion. pågående projekt, skall vara avslutat . En del av studien syftar till att undersöka vilka hinder det finns bland lantbrukarna vad gäller att odla energigrödor samt analysera hur lantbrukarna värderar olika egenskaper för olika odlingsalternativ. Egenskaper- na innefattar inte bara intäkter och kostnader utan även bl.a. flexibilitet (omloppstid), påverkan på landskap, möjlighet att kunna utnyttja befintliga maskiner mm. En postenkät till 2000 lantbrukare har utförts i 4 regioner. Överväganden och samlad Gröda-för-gröda-bedömning lantbrukaren bedömer risken, som har stor betydelse vid val av gröda. Jämfört med ettåriga grödor värderas, enligt denna studie, en omloppstid och negativt. Kostnaden som lant- brukaren tillmäter den långa omloppstiden har i den refererade undersökningen preliminärt uppskattats till per hektar och år. Effekten av att ta explicit hänsyn till lantbrukarens risk- obenägenhet är att lönsamheten för Salixodlingen minskar. Salix påverkan på landskapet Utredningen konstaterar att de kalkyler som legat till grund för lönsamhetsbedömningarna inte beaktade Salix- odlingarnas uppfattade påverkan på landskapet. I den ovan refe- rerade studien anges att en växthöjd på 4 8 m värderas negativt jämfört med en växthöjd på <2m. Kostnaden som lantbrukaren tillmäter växthöjden uppskattas i studien till per hektar och år. Effekten av att ta med denna kostnad i en beslutsfattar- kalkyl kommer naturligtvis att minska lönsamheten för Salix- odlingar. När det gäller stödet för energigrödor skall odlare av energiskog skriva kontrakt med en uppköpare/förädlare av energiskog. Parter- na skickar in varsin kontraktskopia till senast sista ansökningsdag. Jordbrukaren skall även redovisa denna areal i ansökan om jordbrukarstöd. Uppköparen skall ställa säkerhet till senast sista ansökningsdag. Kontraktskopia be- höver bara skickas in odlaren söker stöd för odlingen. Därefter löper kontraktet vidare så länge man ansöker om stödet. Eftersom det tar innan energiskogen har växt till sig kommer stödet för energigrödor att betalas ut till odlaren på basis av en stödansökan . Ingen leveransdokumen- tation finns i detta skede.