sou · GVB384 · 2008-01-01 00:00:00 — Valen på hålls vanligtvis , och aktiv registrering krävs. Den enskilde får själv ta ansvar för korrekt registrering, t.ex. vid flytt. Begränsade möjligheter till poströstning finns, men bara för de som har särskilda skäl och efter ansökan. Valen är inte obli- gatoriska. Det skriftliga materialet från är inte lika omfattande som det vi har funnit i eller i , men trots detta finns ett antal intressanta källor. , Heritage and Local Government () är en ungefärlig motsvarighet till den svenska valmyndigheten. Departementet ansvarar för lagstift- ningen som berör registreringen inför val samt genomförandet av valen och folkomröstningar. Detta innebär ett löpande arbete med vallagen, valkretsar och lokala röstningsområden samt att publicera, informera och komma med råd till berörda myndigheter på dessa områden. Ett antal rapporter från departementet som behandlar valdeltagande har påträffats. De består dock mestadels av rent deskriptiv statistik. Vi använder även en rapport utgiven av () som i grunden är en fristående konsultorganisation inriktad på att arbeta gentemot den offentliga sektorn med utbildning, forskning och annan form av konsultation. Den viktigaste källan till skriftliga rapporter och dokument på är dock The Democray Commission () som bildades . Democracy Commission är formellt fristående från regeringen då den bildades som ett samarbete mellan två tankesmedjor med vänsterpolitisk inriktning. Den är dock ett viktigt inslag i den offentliga diskus- sionen även om vi ska vara medvetna om att den inte representerar regering eller myndigheter. Rapporten to Council Chamber [14] utgiven av , men beställd av den irländska motsvarigheten till , påtalar den positiva trenden i valdeltagande som sågs i lokalvalen 2004. I rapporten påtalas att ingen hade väntat sig ett trendbrott – och särskilt inte ett så kraftigt som ett ökat valdeltagande med omkring 10 procent- enheter jämfört med förra lokalvalet – då den sjunkande trenden pågått i omkring . Särskild oro verkar tidigare ha uttryckts för situationen i storstäderna och förorter. Bland förklaringsfaktorerna till det ökade deltagandet i lokal- valen 2004 som nämner finns många olika typer av faktorer, både sådana som verkligen har med lokalvalen att göra och andra. På lokalplanet återfinns faktorer som att många kandi- dater på lokalplanet arbetade mycket intensivt i sina kampanjer och ett påstått ökat intresse för aktiviteter och tjänster som levereras av lokala myndigheter [14, s. 7–8]. Andra förklaringar till utveck- lingen som omnämns är att både en folkomröstning om medborgarskapsfrågor och val till hölls . Dessa andra båda val lär dessutom ha väckt en viss uppmärk- samhet. Även om rapporten antyder att den tidigare sjunkande trenden är problematisk så uttalas aldrig särskilt tydligt exakt vad som egentligen är skadligt med lågt deltagande. I Changing Turnout Trends från The Democracy Commission nämns även satsningar på mobilisering i arbetarklassom- råden som en möjlig orsak till ökningen i valdeltagande [3]. Det finns en hel flora av förklaringar som förekommer i övrigt, allt från stort missnöje med regeringen till det vackra vädret på valdagen. De viktigaste är dock de som tagits upp ovan. Democracy Com- mission framhåller även att det finns tecken på att vissa grupper som vill utnyttja sin rösträtt har dålig kunskap om hur de kan göra detta. En annan av Democracy Commissions rapporter framhåller framförallt ungdomars låga deltagande som oroande inför fram- tiden. De nämner härvid även särskilt problemet med att få ung- domar att registrera sig samt det ojämnt spridda deltagande i mer generella ordalag, exempelvis i socialt utsatta områden [6]. Ett högt valdeltagande sägs vara bra för demokratin, dock specificeras inte direkt hur eller på vilket sätt. framhålls dock andra egenskaper som demokratiskt minst lika värdefulla, t.ex. befolkningens allmänna politiska intresse och engagemang, t.ex. i form av demonstrationer. Från Democracy Commission framkommer även ibland synpunkten att det är minst lika viktigt med mer reellt jämlika inflytande- och påverkansmöjligheter i samhället som just själva röstandet, som beskrivs som bara en dimension av politiskt deltagande. Flera rapporter från The Democracy Commission tar upp konkreta svårigheter – administrativa hinder – med att rösta. Bland annat kritiserar de valens förläggning till vardagar, registrerings- proceduren samt den rent fysiska tillgängligheten till vallokaler, särskilt för handikappade. De vill även se en form av utbildnings- program för väljare, med fokus på boende i socialt utsatta områden. Röstplikt diskuteras, men rekommenderas ej, av bland annat Democracy Commission. En fördel som nämns med ett sådant system är att politiker skulle tvingas ta hänsyn till fler intressen än de hos grupper som de vet kommer att rösta. I det irländska fallet har vi haft kontakt med fem informanter på totalt tre olika tidningar, vilket sammantaget ger oss en relativt god bild av läget i den irländska offentliga diskussionen. Generellt sett ger våra informanter en bild av att det före- kommer en viss diskussion om valdeltagande, men de framhåller ändå att det inte är ett jättestort debattämne. Diskussionen fokuserar ofta på underrepresenterade grupper i allmänhet, men framförallt på ungdomar som har ett avsevärt lägre valdeltagande än äldre grupper. En anledning till detta som nämns är att valdel- tagandet på trots allt är högre än i en del andra EU-länder. En informant framhåller även goda politiska resultat som exem- pelvis att de har haft stabila regeringar, skött ekonomin och frågan om väl. Detta kan tolkas både som att en framgångsrik politik är en orsak till en nedtonad debatt, men även som att goda politiska resultat och stabila regeringar är andra värden som kan betraktas som viktigare än ett högt valdeltagande: The general view across the political system is that [low] voter turnout is a problem, but it is not one that is causing much real anxiety. De huvudsakliga negativa aspekterna av ett lågt valdeltagande som omnämns är att det bidrar till politisk ojämlikhet, sjunkande legitimitet för det politiska systemet samt att det indikerar ett politiskt ointresse bland medborgarna. När det gäller den politiska ojämlikheten som ett lågt valdeltagande kan medföra finns det exempelvis en uppfattning i den allmänna debatten på att regeringspolitiken fokuserar för lite på fattigdom och utanförskap eftersom dessa drabbade grupperna röstar i lägre utsträckning. En annan av våra informanter framhåller dock i detta sammanhang att det egentligen aldrig har förts en adekvat debatt om de faktiska konsekvenserna av lågt deltagande, utan att det mest handlar om allmänna påståenden om att valresultatet pga. bristande valdel- tagande inte är representativt för hela medborgarkollektivets åsikter. Vad som främst framhålls som värdefullt med ett högt valdelta- gande i den irländska debatten verkar av våra informanter att döma vara knutet till representationen, det vill säga att högt deltagande gör parlamentet mer representativt för alla delar av samhället, att hela medborgarkollektivets åsikter har blivit hörda. De allmänna valen kan därmed bättre tjäna till att balansera andra maktfaktorer i samhället som storföretag eller lobbygrupper. Även en stärkt legi- timitet för det politiska systemet omnämns dock. Andra demokrativärden som ibland anses viktigare än valdeltagande specifikt, men ändå inte kan anses vara någon form av konkurre- rande värden är saker som yttrandefrihet, en fri debatt och en fredlig samhällsutveckling. Angående konkreta reformförslag har röstplikt omnämnts i debatten , men är inget som på allvar diskuteras. En aktuell konkret reform som ibland omnämns är istället en teknisk förändring i hur väljarregistret sammanställs som ska göra valdeltagandestatistiken mer korrekt , något som tidigare ibland omnämnts som ett problem. Det har även före- kommit förslag om att inrätta en permanent som skulle få till uppgift informera om de allmänna valen samt förslag att sänka rösträttsåldern från 18 till . Viss debatt har även uppkommit då kritik har framförts från studentorganisationer mot att valet hölls . Studentorga- nisationerna protesterade eftersom de menade att det för många unga – framförallt studenter som inte alltid är registrerade på studieorten – skulle vara lättare att åka hem och rösta på exempel- vis . Den senaste folkomröstningen hölls även och då kunde också ett högre valdeltagande än vanligt konstateras. I hålls valen på en vardag. Någon aktiv registrering inför valen krävs dock inte, med undantag för medborgare bosatta utanför landet som måste registrera sig inför varje val. Perioden då de har möjlighet till detta är mellan och innan valet (). De som vill rösta i annan vallokal än där de är registrerade kan ansöka särskilt om detta. tillämpade röstplikt (2004). har deltagande gradvis sjunkit något, men är trots detta fortfa- rande jämförelsevis högt. I har det länge funnits en rätt så levande debatt om frågor rörande bland annat valsystemet och dess påverkan på relationen mellan väljare och valda. Till stor del beror detta på partiet Democraten 66 som bildade med bland annat det uttalade syftet att arbeta för ytterligare demokratisering av politiken och att föra politiken närmare folket. Bland annat har de velat göra detta genom olika konstitutionella och institutionella reformer, exempelvis införandet av direktvald premiärminister och direktvalda borgmästare samt beslutande folkomröstningar. Särskilt efter 1994 har partiet kunnat spela en aktiv roll då det har deltagit i de flesta koalitionsregeringar . Särskilt under den förra regeringsperioden, 2003–2006, då landet styrdes av en koalition mellan CDA, VVD och D66, diskuterades det sjunkande valdeltagandet ofta och lyftes fram som ett problem även av regeringen. Utöver de tidigare nämnd direktvalen föreslog då D66 även ett förstärkt inslag av preferensröstning för att stimulera politiska kandidater att själva driva aktiva kampanjer. Även ett blandat valsystem med inslag av fler och mindre valkretsar föreslogs. Även om vissa reforminitiativ påbörjades har dessa nu kommit av sig av flera anledningar. Bland annat avgick en av D66:s ministrar () på grund av ett förkastat reformförslag. Enligt en av våra informanter förekom även visst missnöje bland partiets sympatisörer med svårigheterna att i praktiken genomdriva reformerna i koalitionsregeringen. Efter valet då D66 förlorade mycket stöd, deras antal parlaments- ledamöter halverades, ingår de inte längre i regeringen och diskus- sionen kring valdeltagande och reformförslagen tycks mer eller mindre avstannade. När det gäller större utredningar och skriftliga rapporter är vårt underlag i magert. Vi har endast lyckats finna ett fåtal dokument som är relevanta för denna utredning, och dessa säger heller inte mycket om de för oss viktigaste frågeställningarna. Ett av de viktigaste dokumenten är en längre rapport om demo- kratins tillstånd från departementet för inrikesfrågor och kunga- dömesrelationerTPF3FPT – som utkom . En annan källa för skriftlig information som används är det holländska medborgarforumet (Burgerforum Kiesstelsel). Medbor- garforumet bestod av 140 medlemmar och initierades . arbetade forumet på regeringsuppdrag med att granska valsystemet och utarbeta rekommendationer. Forumet tillkom efter att reformarbetet gått i stå och tidigare nämnde avgått. Ytterligare några kortare meddelanden från den holländska statistikmyndigheten (voor de Statistiek) som behandlar valdeltagande har funnits, dessa är i allmänhet mycket kortfattade och renodlat deskriptiva. När det gäller rapporten från Medborgarforumet behandlar denna inte just trenden i valdeltagandet särskilt [26], de beskriv- ningar av utvecklingen som förekommer fokuserar istället mer på det sjunkande förtroendet för politiker samt trenden mot ett mer individualiserat samhälle [26, s. 5 och 9]. Den mer omfattande rapporten [27] däremot, beskriver mer utförligt hur valdeltagandet har minskat i efter röstpliktens avskaffande. Rapporten beskriver även skillnader mellan olika typer av val och påpekar att lokala val och europaparlamentsvalen haft större problem med deltagandet och att valdeltagande i parlaments- valen fortfarande ligger relativt högt, även jämfört med andra länder [27, s. 60]. Ett par olika kortare meddelanden från CBS påtalar även att den neråtgående trenden som pågått sedan 1970- talet bröts i och med valet . De tre senaste parlamentsvalen har återigen uppnått ett valdeltagande på . Exakt vad som är bekymmersamt med ett lågt eller sjunkande valdeltagande är mycket svårt att utläsa ur de få holländska rapporterna då detta inte verkar behandlas uttryckligen i någon större utsträckning alls. Indirekt kan vi dock sluta oss till att en 3TP PT Departementets officiella namn på engelska är The ministry of the Interior and Kingdom Relations (). ojämn spridning av deltagande är ett potentiellt bekymmer efter- som speciellt riktade kampanjer för att förmå etniska minoriteter att delta i större utsträckning föreslås i rapporten [27, s. 133]. Medborgarforumets rapport – offering more choice framhåller att demokrati handlar om mycket mer än att rösta och valdeltagande, t.ex. återskapandet av förtroende mellan väljare och valda. Den stora rapporten från Onze Demokratie tar upp många andra aspekter än just valdeltagande, vilket behandlas ytterst spar- samt. Bland annat diskuteras medias roll i demokratin. Medborgarforumets rekommendationer var att införa ett system där väljarna kan rösta antingen på ett parti eller på en person till- hörande något av partierna. Där platserna inom varje parti allokeras proportionellt efter hur många som röstat på partiet och hur många som avgett en personröst. Inom personrösterna finns ingen spärr eller miniminivå. Systemet skulle alltså kunna innebära ett relativt starkt inslag av preferensröstning – förutsatt att många väljare skulle använda sig av möjligheten.TPF4FPT Detta förslag var dock inte i första hand tillkommet för att uttryckligen höja valdeltagandet. Andra förslag från Medborgarforumet inkluderade exempelvis olika former av utbildningar i demokrati och politik för med- borgare, men även förslag avsedda att undanröja ytterligare praktiska hinder som att det skulle vara fritt att rösta i valfri vallokal. I har vi erhållit fyra svar på vår webbenkät. Av våra informanter får vi intrycket att valdeltagande i allmänhet inte anses som ett stort problem i den offentliga diskussionen i Neder- länderna. Emellertid framkommer trots detta vissa problem som ett lågt eller sjunkande valdeltagande kan medföra som enligt en av våra informanter ventileras i den offentliga diskussionen. Detta gäller frågor kring representation: vem och vilka grupper är representerade i parlamentet? Valdeltagandet uppges även ibland ses som en sorts popularitetsmätning för politik i allmänhet där ett 4TP PT Formellt sett är det dock så att det holländska systemet innebär att samtliga väljare röstar på en viss bestämd kandidat. lågt deltagande tolkas som att medborgarna inte längre bryr sig om politiken. De positiva värden som ett högt valdeltagande i den offentliga debatten i brukar anses medföra är framförallt större legitimitet samt ett tydligare och starkare mandat för regeringen och dess politik. När det gäller andra och potentiellt konkurrerande demokratiska värden omnämns inga sådana av våra informanter. Däremot framhålls några andra problem mer eller mindre relaterade till valdeltagandet som får visst utrymme i den offentliga diskus- sionen i . Dessa andra fenomen inkluderar exempel- vis den stora väljarrörligheten mellan partierna, medias dominerande roll, extrem-/protestpartiers uppkomst och politikens personalisering. Våra informanter i ger även bilden av att det förekommer en relativt omfattande diskussion när det gäller reformförslag och förändringar i valsystemet. En del av dessa för- slag inkluderar rent konkreta förslag för att undanröja praktiska hinder för valdeltagande som exempelvis Internetröstning, mobila eller nattöppna vallokaler. När det gäller mer omfattande och principiella förändringar i valsystemet har enligt våra informanter förslag rörande större inslag av direktval till politiska poster som exempelvis premiärminister berörts. Såväl förstärkta inslag av preferensröstning (personröstning) som att i praktiken införa mindre och flera geografiska valkretsar har även berörts. Utöver valsystemet har även partisystemet och tvåparti- eller två-block- system diskuterats. I hålls parlamentsvalen på vardagar, . Det finns dock en möjlighet att besluta att hålla valen , men detta brukar inte tillämpas. Någon aktiv registrering för att få rösta behövs inte i , istället förs alla röstberättigade automatiskt in i röstregistret i den kommun där de bor under valåret. Förhandsröstning är möjlig såväl inrikes som för medborgare som befinner sig utomlands. Det går också bra att för- handsrösta på ett flertal platser som , i offentliga servicekontor, bibliotek m.m. Valen är inte obligatoriska i . Poströstning infördes i , efter att ha diskuterats (2004:69). I finns ett system liknande det svenska med en serie av större offentliga utredningar (SOU) kallat NOU (Offentliga Utredningar). Detta har underlättat arbetet betydligt och följande redogörelse utgår i stora stycken från ett antal norska NOU:er och några mindre rapporter från statistikmyndig- het – SSB. På motsvarande sätt som i kan i regeringen eller ett departement tillsätta en kommitté eller arbetsgrupp som rapporterar om någon aspekt av samhället. Sådana rapporter kan antingen publiceras som en NOU eller som en vanlig rapport. Rapporterna hamnar under olika teman eller departement beroende på deras område. Under Kommunal- och regionaldepartementet finner vi några NOU:er relevanta för denna utredning som berör demokrati och val. Två större utredningsprojekt i av stor vikt för denna utredning är samt Makt- och demokratiutredningen. Makt- och demokratiutredningen bildades och deras slutrapport og demokrati – Sluttrapport fra Makt- og demokratiutredningen lämnades till Arbeids- og administasjons- departementet . Huvuduppgiften för utredningen var att undersöka villkoren för det norska folkstyret och i utred- ningens direktiv ingick att fokusera på hur den representativa demokratin utformas och påverkas av olika faktorer [37, s. 9]. bildades något senare, och dess övergripande mål var att analysera och utvärdera villkoren för och utformningen av lokaldemokratin [39, s. Den andra framträdande källan för skriftliga dokument denna utredning använder är Statistisk Sentralbyrå (SSB, . SSB har ett brett fält av uppgifter vilket bland annat innefattar att genomföra egna intervjuundersökningar, bearbeta existerande data, bistå forskning med data samt bedriva viss egen forskning. Val- statistiken i har skötts av SSB och myndigheten arbetar både mot såväl offentlig som privat sektor. De SSB- rapporter som används i denna utredning är i allmänhet av mindre omfattande karaktär. Det stadigt sjunkande valdeltagandet ses i liksom annor- städes som ett hot mot den representativa demokratin. Makt- och demokratiutredningens slutrapport [37] framhåller att den nuvarande utvecklingen inte bara handlar om just valdeltagandet, utan om att hela spannet av demokratiska institutioner och det demokratiska styrelseskicket har problem: demokratiet i grunnbe- tydningen folksetyre er i tillbakegang. [37, s. 57]. Makt- och demokratiutredningen beskriver även att valdeltagandet stadigt har sjunkit, både i lokalval och i riksdagsval. Utöver detta beskriver utredningen hur det politiska systemet och de politiska partierna pressas av att medieutvecklingen tvingar partierna att anpassa sig till att använda allt kortsiktigare politiska program och att parti- programmen lyfts fram i allt mindre omfattning. Det konstateras även att de politiska partierna har blivit allt mer toppstyrda. På den positiva sidan konstaterar demokratiutredningen att det generella politiska intresset trots allt inte har minskat , men att det i allt större utsträckning har kommit att kanaliserar genom andra deltagandeformer än parti- politik och breda medlemsorganisationer [37, s. 59; 44, s. 3]. När det gäller de lokala valen konstaterar [39] snabbt att valdeltagandet är lägre i lokalvalen än i de nationella valen samt att nu erfar en negativ trend i det lokala valdeltagandet och att detta är lägre än det varit på . Angående förklaringar till det sjunkande valdeltagandet konstaterar för det första att skill- naderna mellan olika områden i landet inte är entydiga och bestående. Istället så finns exempel på att områden som förr hade lägre valdeltagande nu har högt och tvärtom. I övrigt framhåller i mångt och mycket standardför- klaringar till valdeltagande inom modern väljar- och deltagande- forskning. Bland annat används uppdelningen i kontext- och individförklaringar där det förstnämnda bland annat inkluderar egenskaper hos det aktuella valet (kampanjerna, media, partikon- kurrensen) och det senare faktorer som grad av partitillhörighet och känsla av medborgarplikt hos den enskilde medborgaren [39, s. I en tidigare NOU [36] tas även politikens ökade individualise- ring och den minskande tilliten till politiker upp som en förklaring till det sjunkande valdeltagandet. Även denna NOU behandlar betydelse av kontextuella faktorer som konfliktnivån i valet och förekomsten av tydliga regeringsalternativ. klaringarna är även väl förankrade i forskningens teoretiska modeller och diskuterar bland annat tre olika perspektiv på valdel- tagande: rationellt, sociologiskt och social-psykologiskt [36, s. 590]. Liksom i många andra länder finns ett visst fokus på ungdomar och deras något lägre valdeltagande jämfört med äldres [41]. I är emellertid denna dimension långt ifrån så framträdande som i andra länder. När det gäller konsekvenserna av lågt valdeltagande är det något oklart hur Makt- och demokratiutredningen ser på detta eftersom det ofta i utredningen betonas att det sjunkande valdeltagandet i stort ses som en del i en större helhet, en utveckling som utmanar folkstyret. Bland de negativa konsekvenser som omnämns finner vi dock det ojämna deltagandet – att alla grupper inte deltar i lika stor utsträckning i valen. är detta också något som framhålls som positivt med ett högt valdeltagande, dvs. att det innebär att olika grupper ges lika stort inflytande över de valda institutionernas utformning. fokuserar mera på legitimitets- aspekten som problematisk och poängterar valdeltagandets viktiga roll för att upprätthålla lokaldemokratins legitimitet. Att redogöra för legitimitetsgrunden för lokaldemokrati ingick uttryckligen i och uppdrag. Trots att kommissionen ser deltagandet som viktigt för legitimiteten kon- stateras även att den lokala demokratinivån fortfarande har ett starkt stöd bland befolkningen: lokaldemokratiundersøkingane eintydig viser at lokaldemokratiet har massiv og stabil støtte i befolk- ninga. [39, s. 8]. Ett potentiellt problem som har diskuterats är det låga valdel- tagandet bland invandrare. Det har emellertid istället vänts till någonting hoppfullt och kan ses som ett exempel på en kollektiv mobilisering där invandrargruppen första gången , i lokalvalen, framstod som en väljargrupp med verkligt inflytande [40]. Denna mobilisering sägs även ha lett till viss ökning i personröstandet [40]. I texter nämns bland annat att ett högt valdeltagande betraktas som tecken på en vital och levande demokrati och skänker legitimitet åt systemet. Kommis- sionen framhåller även att med röstplikt skulle valen främst för- vandlas till ett tvång och inte längre vara ett tecken på en sådan vitalitet. Några direkta konkurrerande värden med valdeltagande nämns inte uttryckligen i de norska utredningstexterna. Däremot fram- kommer på olika sätt andra värdefulla egenskaper i ett demokratiskt system och andra typer av deltagande som värdesätts i de offentliga dokumenten.