sou · GWB329 · 2008-04-01 00:00:00 — Även dessa utbildningar bör administreras av den nya myndig- heten. Förslagen innebär att en ny myndighet skapas, som tar över upp- gifter från , och Myndigheten för skolutveckling. Myndigheten ska bl.a besluta om vilka utbildningar som ska om- fatta, besluta om statligt ekonomiskt stöd till utbildningar, ansvara för dokumentation av deltagare och av deras studieresultat, utöva tillsyn över utbildningar, ansvara för uppföljning av utbildningarna och utbildningsanordnarnas kvalitetsarbete samt säkerställa att all verksamhet utvärderas. Arbetslivet förutsätts få ett starkt inflytande också över myndighetens prioriteringar och beslut. En kvalificerad omvärlds- bevakning med inriktning på förändringar av kompetensbehoven på arbetsmarknaden är en förutsättning för att myndighetens verk- samhet ska vinna respekt och upplevas som legitim. Myndigheten måste ha breda kontaktytor såväl mot företag, myndigheter, branscher och näringslivsorganisationer som mot arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer. Myndigheten föreslås inledningsvis omfatta 55 anställda så att trots volymökningen en ambitionshöjning jämfört med den nu- varande blir möjlig inom ett antal områden, sär- skilt omvärldsanalys samt uppföljning, tillsyn och kvalitetsgransk- ning. Vid övervägandena om myndighetens lokalisering bedöms kompetensförsörjningen vara av avgörande betydelse. Detta talar för en lokalisering nära något av de större universiteten. Uppföljning, tillsyn och kvalitetsgranskning underlättas påtagligt om myndigheten lokaliseras centralt i södra hälften av landet. En ny statlig myndighet bör inte förläggas till Stockholms-, Göte- borgs- eller /Lund-regionerna. Sammantagna leder övervägandena till att den nya myndigheten bör lokaliseras till någon av orterna , , eller . Förutsättningarna att där rekrytera personal med den erforderliga kompetensen bör vara goda. I det slutliga valet utgör den starka forskningsmiljö kring yrkesutbildning som finns vid i och nedläggningen av Nationellt centrum för flexibelt lärande argument för att förlägga myndigheten till . De förslag som innebär kostnadsökningar för staten är utvidgning av rätten till studiestöd, kompensation för avveckling av elevav- gifter, reformering av pilotutbildningen samt uppbyggnaden av den nya myndigheten. Vidare medför en allmän volymökning av den eftergymnasiala yrkesutbildningen en kostnadsökning. Förslagen innebär en nettokostnadsökning utöver en even- tuell allmän volymökning på . Denna merkostnad föreslås bli finansierad genom en minskning av antalet utbildningsplatser inom med ca 550. En utökning av utbildningsvolymen bör finansieras genom om- föring av medel från anslagen till högskoleutbildning. Avsikten är att ska bildas . Genom- förandet måste ske så att pågående utbildning och deltagarna i denna påverkas så lite som möjligt. Principen bör vara att KY- myndighetens och beslut enligt nuvarande regelverk ska gälla som besluten avser, även för tid efter . Deltagare, som påbörjat en utbildning enligt nu- varande regelverk, ska kunna fullfölja denna. De uppgifter avseende pågående eller beslutad utbildning, som enligt nu gällande reglering ankommer på respek- tive , ska efter med stöd av övergångs- bestämmelser, fullgöras av myndigheten för i enlighet med nu gällande författningar. i kommer att upphöra och verksam- heten avvecklas. Ett 25-tal arbetstillfällen försvinner därmed. De berörda kommer i kraft av lagen om anställningsskydd, att erbjudas anställning vid den nya myndigheten. Ett bortfall av ca 25 arbets- tillfällen bör ha marginell betydelse för kommunen. De gymnasiala pilotutbildningarna i och föreslås upphöra. Detsamma avses gälla pilotutbildningen vid TFHS i . Förändringen innebär ett bortfall av ca 100 elever från gymnasieskolan i , praktiskt taget samtliga från andra kommuner. En nedläggning av pilotutbildningen i kommer att påverka kommunen negativt. Man bör därför pröva om den nya pilotutbildningen inom till en mindre del kan lokaliseras till och där genomföras i samarbete med . Två syften med den föreslagna reformen är att stärka kvaliteten på den eftergymnasiala yrkesutbildningen och att öka tydligheten för studerande och arbetsgivare. De föreslagna åtgärderna kommer att kräva anpassning från utbildningsanordnarnas sida. Förändringarna för de kompletterande utbildningarna gäller väsentligen att det statliga stödet omfördelas, så att elevavgifterna kan avskaffas för de utbildningar som får statligt stöd. Antalet bidragsberättigade utbildningsplatser kan då beräknas minska och alla nuvarande skolor kommer inte att kunna erhålla statsbidrag. För samtliga utbildningar gäller, att deras ställning i yrkeshög- skolan prövas när nuvarande beslut av respektive KY- myndigheten upphör att gälla. Då ska den nya myndigheten pröva en ansökan från anordnaren. Den bedöms då med utgångspunkt i kvalitetskriterierna inom . Utbildningsanordnare, som inte kan eller önskar anpassa verksamheten till de nya kri- terierna, kommer att ställas utanför ramverket och därmed utan statligt stöd, studiestöd och kvalitetskontroll. Regeringen har i propositionen Nya skolmyndigheter (prop. 2007/08:50) föreslagit en ändrad ansvarsfördelning mellan myndig- heter inom skolväsendet. Enligt förslagen ska vissa uppgifter som åvilat i stället fullgöras av en ny myndighet, . Av förslagen framgår också att viss verk- samhet ska överföras från för flexibelt lärande (CFL) till . CFL ska avvecklas. Ändringarna har före- slagits träda i kraft . Med hänsyn härtill lämnar jag inte förslag på hur instruktionerna för och samt förordningen (2002:1013) om utbildning vid Nationellt centrum för flexibelt lärande behöver ändras till följd av mina för- slag i detta betänkande. Förslag till lag om Härigenom föreskrivs följande. 1 § Bestämmelserna i denna lag syftar till att säkerställa att arbetslivets behov av eftergymnasial yrkesutbildning till- godoses, att statens stöd till eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt, och att eftergymnasiala yrkesutbildningar med statligt stöd håller hög kvalitet. Syftet med bestämmelserna är även att tillgodose behov av efter- gymnasial yrkesutbildning inom smala yrkesområden som avses leda till förvärvsarbete för deltagarna. 2 § I lagen avses med deltagare: den som är antagen till och bedriver studier vid en utbildning som ingår i , uppdragsutbildning: utbildningsverksamhet som anordnas mot ersättning från uppdragsgivare som inte är en fysisk person och där uppdragsgivaren utser den som ska få delta i utbildningen, : samtliga utbildningar i 3 §, årsplats: en deltagarplats i heltidsutbildning. 3 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om vilka utbildningar som ska ingå i . 4 § Utbildning inom kan anordnas av statliga uni- versitet och högskolor, kommuner, landsting och enskilda fysiska eller juridiska personer. Utbildningsanordnarna får anordna utbild- ningen i samverkan med andra. 5 § Verksamheten inom ska utformas i överens- stämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom ska främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Sär- skilt ska den som verkar inom främja jämställdhet mellan könen och aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. 6 § En utbildning inom ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella eller specialutformade program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. 7 § Utbildningen ska 1.ha sin grund dels i kunskap som genererats i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap och utformas så att en hög kvalitet och yrkesrelevans nås, 2.ge sådana fördjupade teoretiska, praktiska och erfaren- hetsbaserade kunskaper som krävs för att självständigt och i arbetslag kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet, 3.präglas av såväl teoretiskt djup som en stark arbetslivs- anknytning, 4.utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbild- ningsanordnare, och 5. bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbild- nings- och yrkesval. 8 § En anordnare av utbildning inom kan efter ansökan få statsbidrag eller särskilda medel. Bidragen eller medlen fördelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer. 9 § Utbildning inom , för vilken utbildnings- anordnaren får statsbidrag eller särskilda medel enligt 8 §, ska vara avgiftsfri för deltagarna. Deltagaravgifter, som utbildningsanordnaren tar ut för annan utbildning än som avses i första stycket, ska vara skäliga med hän- syn till de kostnader som anordnaren har, förutsatt att kostnaderna i sig kan anses rimliga för verksamheten. 10 § En anordnare av utbildning inom får efter anmälan till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bedriva sådan utbildning även som uppdragsutbildning. 11 § Regeringen får meddela föreskrifter om att en myndighet får ta ut avgifter av en sådan utbildningsanordnare som avses i 10 §. 12 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om hur många årsplatser en utbildning inom yrkeshög- skolan ska omfatta. 13 § De personer som anlitas av utbildningsanordnaren för under- visning eller handledning ska genom utbildning eller erfarenhet ha kompetens för den utbildning som de ska bedriva. 14 § Utbildningsanordnaren ska se till att kompetensutveckling anordnas för de personer som anlitas för undervisning eller hand- ledning. 15 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka examina som får avläggas. Utbildningsanordnaren får utfärda utbildningsbevis och examensbevis enligt de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 16 § En utbildning inom ska vara öppen för alla som uppfyller behörighetskraven för utbildningen. 17 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka behörighetsvillkor som ska gälla för att bli antagen till en utbildning inom . 18 § Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning inom yrkes- högskolan tas emot, ska urval göras bland de sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om urval. 19 § Deltagarna i en utbildning inom ska ha rätt att utöva inflytande över utbildningen. Utbildningsanordnaren ska verka för att deltagarna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. 20 § Regeringen får meddela föreskrifter om att en deltagare tills vidare ska avskiljas från utbildningen i fall då deltagaren 1.lider av psykisk störning, 2.missbrukar alkohol eller narkotika, eller 3.har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Som ytterligare förutsättning för ett avskiljande gäller att det, till följd av något sådant förhållande som avses i första stycket 1-3, bedöms föreligga en påtaglig risk att deltagaren kan komma att skada annan person eller värdefull egendom under utbildningen. 21 § En särskild nämnd ska pröva frågor om avskiljande. Nämnd- ens ordförande ska vara jurist och ha erfarenhet som domare. Nämndens beslut i avskiljandefrågor får överklagas till allmän förvaltningsdomstol av deltagaren och utbildningsanordnaren. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Ett beslut om avskiljande ska, om den som har avskiljts begär det, omprövas . 22 § För prövning av överklagande av vissa andra beslut än de som avses i 21 § svarar en särskild överklagandenämnde. Nämndens beslut med anledning av ett överklagande dit får inte överklagas. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om utbildningarna inom yrkes- högskolan. 1.Denna lag träder i kraft , då lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning ska upphöra att gälla. 2.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för utbildning för vilken det före har beviljats statligt stöd enligt bestämmelserna i förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkes- utbildning. Detsamma gäller för utbildning, för vilken beslut om statligt stöd har förlängts enligt punkten 2 i övergångsbestäm- melserna till förordningen om upphävande av förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. Förslag till lag om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om statligt stöd till vissa efter- gymnasiala utbildningar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Regeringen får meddela föreskrifter om grunderna för kom- muners och landstings organisation och verksamhetsformer samt deras befogenheter och åligganden när det gäller statligt stöd till utbildningar som avses i 2 §. 2 § Föreskrifterna ska avse statligt stöd för av kommunen eller anordnad eftergymnasial utbildning som 1.förbereder för konstnärlig högskoleutbildning, eller 2.bidrar till att bevara det svenska kulturarvet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)TPF1FPT dels att 2 kap. 3 § och 11 kap. 1, 2, 20, 21 och 24 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 11 kap. 16 § ska lyda Gymnasial vuxenutbildning. Kommuner och landsting är Kommuner och landsting är skyldiga att för undervisningen skyldiga att för undervisningen använda lärare, förskollärare använda lärare, förskollärare eller fritidspedagoger som har eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd för den en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall undervisning de i huvudsak ska Undantag får göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Varje kommun och landsting Varje kommun och landsting skall vidare sträva efter att för ska vidare sträva efter att för undervisning i gymnasieskolan, anställa lärare som har forskar- lärare som har forskarut- Komvux består av grund- läggande vuxenutbildning, gym- nasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Utbildningen i komvux skall anordnas i form av kurser. Komvux består av grund- läggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning. Utbildningen i komvux ska anordnas i form av kurser. 1TP PT Lagen omtryckt 1997:1212. Grundläggande vuxenutbild- ning syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdig- heter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Den skall också syfta till att möjliggöra fortsatta studier. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kun- skaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som ut- bildningen i gymnasieskolan skall ge. Påbyggnadsutbildning syftar till att ge vuxna en sådan utbild- ning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. Vad som sägs i detta kapitel om gymnasial vuxenutbildning gäller också påbyggnadsut- bildning. Grundläggande vuxenutbild- ning syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdig- heter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Den ska också syfta till att möjliggöra fortsatta studier. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kun- skaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som ut- bildningen i gymnasieskolan ska ge. 2TP PT Senaste lydelse 2001:293. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs. Kommuner och landsting är skyldiga att till sin gymnasiala vuxenutbildning ta emot en be- hörig sökande från en annan kommun, om 1.hemkommunen har å- tagit sig att svara för kostnader- na för elevens utbildning, 2.det är fråga om en sådan utbildning eller utbildningsplats för vilken kommunen eller har rätt till ersätt- ning enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 24 §, eller 3.det är fråga om en påbyggnadsutbildning som fi- nansieras med statliga medel en- ligt beslut av . Kommuner och landsting är skyldiga att till sin gymnasiala vuxenutbildning ta emot en be- hörig sökande från en annan kommun, om 1.hemkommunen har å- tagit sig att svara för kostnader- na för elevens utbildning, eller 2.det är fråga om en sådan utbildning eller utbildningsplats för vilken kommunen eller har rätt till ersätt- ning enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 24 §. Den som vill delta i gymnasial vuxenutbildning skall ansöka om detta hos styrelsen för utbildningen i sin hemkommun. Detta gäller dock inte ansökan om att delta i på- byggnadsutbildning som finansi- eras med statliga medel enligt beslut av . En sådan ansökan skall lämnas till styrelsen för utbildningen i den kommun eller det landsting som anordnar eller låter anordna ut- bildningen. Den som vill delta i gymnasial vuxenutbildning ska ansöka om detta hos styrelsen för utbildningen i sin hem- kommun. 3TP PT Senaste lydelse 2006:528. 4TP PT Senaste lydelse 2006:528. Om ansökan i andra fall Om ansökan avser en ut- avser en utbildning som en bildning som en annan kommun annan kommun eller ett lands- eller ett landsting anordnar eller anordna, skall styrelsen skynd- skyndsamt sända ansökan vidare samt sända ansökan vidare till Till en sådan ansökan ska Till en sådan ansökan skall styrelsen foga ett yttrande av styrelsen foga ett yttrande av vilket det framgår om hem- vilket det framgår om hem- kommunen åtar sig att svara för kommunen åtar sig att svara för kostnaderna för elevens utbild- utbildning, såvida det inte på ning, såvida det inte på grund av grund av tidigare överens- kommelse är onödigt. meddela föreskrifter om när ett föreskrifter om när ett yttrande yttrande inte behöver fogas till inte behöver fogas till en an- Åtagande att svara för kost- Åtagande att svara för kost- naderna skall alltid lämnas om naderna ska alltid lämnas om den sökande med hänsyn till den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i en annan särskilda skäl att få gå i en annan I sådant fall äger 5 kap. I sådant fall äger 5 kap. 33 § beträffande ungdomar fram till och med det första kalender- och med det första kalender- halvåret det år då ungdomarna halvåret det år då ungdomarna Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. 5TP PT Senaste lydelse 2006:528. Hemkommunen skall lämna stöd till inackordering enligt 5 kap. 33 § till ungdomar fram till och med första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller dels i sådana fall som avses i första stycket, dels om ungdom- arna deltar i påbyggnadsutbild- ning som finansieras med statliga medel enligt beslut av . Hemkommunen ska i sådana fall som avses i första stycket lämna stöd till inackordering enligt 5 kap. 33 § till ungdomar fram till och med första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Påbyggnadsutbildning som studerande påbörjat före ska fortsättningsvis anordnas till dess de studerande har avslutat den. Äldre bestämmelser ska tillämpas på sådan utbild- ning. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) HärigenomT föreskrivs att 7 kap. 36 § sekretesslagen (1980:100)TTPF6FPT ska ha följande lydelse. nämnd i ärenden som över- nämnd i ärenden som över- klagats dit samt i Statens klagats dit samt i Statens förhållanden, om det kan antas heter för uppgift om enskilds att den enskilde eller någon personliga förhållanden, om det närstående till den enskilde lider kan antas att den enskilde eller enskilde lider men om uppgiften nämndens eller verkets beslut i inte nämndens, verkets eller beslut i ett ärende. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 6TP PT Lagen omtryckt 1992:1474. 7TP PT Senaste lydelse 2006:854. Förslag till förordning med instruktion för Myndigheten för Härigenom föreskrivs följande. 1 § Myndigheten för är förvaltningsmyndighet för frågor som rör enligt lagen (0000:0000) om yrkes- högskolan. 2 § Myndigheten ska verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning, som inte anordnas av högskolan, tillgodoses. 3 § Myndigheten ska särskilt 1.besluta om vilka utbildningar som ska ingå i enligt förordningen (0000:0000) om , 2.besluta om statsbidrag eller särskilda medel enligt för- ordningen (0000:0000) om statligt stöd till utbildningar inom , 3.svara för information om och det samlade utbudet av utbildningar inom , 4.svara för ett studieregister med individuella uppgifter om del- tagare vid utbildningar inom och deras studie- resultat, betyg och examen, 5.vara personuppgiftsansvarig för behandling av personupp- gifter i sin verksamhet, 6.ha tillsyn över utbildningar inom , 7.följa upp utbildningar inom och utbildnings- anordnarnas kvalitetsarbete, 8.säkerställa att utbildningar inom och utbild- ningsanordnarnas kvalitetsarbete utvärderas, 9.följa upp resultaten av den utvärdering som avses i 8, 10.säkerställa att verksamheten vid myndigheten bedrivs med hög kvalitet, 11.främja utvecklingen av utbildningar inom och utbildningarnas kvalitet, 12.svara för ekonomisk uppföljning inom sitt ansvarsområde, 13.inom sitt verksamhetsområde samverka med berörda organisationer, 14.på sätt som anges i 6 kap. 1 § förordningen (0000:0000) om svara för där angivna försäkringar, och 15.vara behörig myndighet enligt Europarlamentets och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkesvalifikationerTPF8FPT, senast ändrat genom kommissionens för- rdning (EG) nr 1430/2007TPF9FPT, när det gäller att utfärda utbildningsbevis och andra handlingar för utbildningar inom . Det som anges i första stycket 1, 2 och 14 gäller inte utbild- ningar inom som bedrivs som uppdragsutbildning. 4 § Myndigheten leds av en myndighetschef. 5 § Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd som består av högst nio ledamöter. Rådet för uppkommande behov 6 § Vid myndigheten finns ett råd för arbetsmarknadens upp- kommande behov av kvalificerad arbetskraft. Rådet har till uppgift att bistå myndigheten i frågor om vilka nya kvalifikationer som kommer att efterfrågas inom nuvarande yrkesområden samt vilka nya yrkesområden som är under utveckling och vilka kvalifika- tioner som kommer att efterfrågas inom dessa. Rådet består av högst sju ledamöter. 8TP PT EUT L 255, 30.9.2005, s. 22 (Celex 32005L0036). 9TP PT EUT L 320, 6.12.2007, s. 3 (Celex 32007R1430). Rådet för avtagande behov 7 § Vid myndigheten finns ett råd för arbetsmarknadens nuvarande behov av kvalificerad arbetskraft men som bedöms avta. Rådet har till uppgift att bistå myndigheten i frågor om vilka kvalifikationer som inte längre kommer att efterfrågas på arbets- marknaden. Rådet består av högst sju ledamöter. 8 § Generaldirektören är myndighetschef. 9 § Ledamöterna i rådet för uppkommande behov och i rådet för avtagande behov utses av myndigheten efter samråd med före- trädare för berörda myndigheter och organisationer. Ledamöterna förordnas för längst . Tillämpligheten av vissa förordningar 10 § Myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101). 11 § Myndigheten har rätt att ta ut ersättning för sådana varor och tjänster som avses i 4 § första stycket 1–6 och 9 avgiftsför- ordningen (1992:191) utan den begränsning som föreskrivs i andra stycket samma paragraf. Myndigheten har även rätt att av en utbildningsanordnare som bedriver utbildning inom som uppdragsutbildning ta ut avgifter för 1. studiedokumentation och administration avseende uppdrags- utbildningen med per utbildningsintag, och 2. tillsyn och uppföljning avseende uppdragsutbildning som endast i mindre omfattning är integrerad i annan utbildning inom med per ärende. 1.Denna förordning träder i kraft , då förord- ningen (2001:723) med instruktion för Myndigheten för kvali- ficerad yrkesutbildning ska upphöra att gälla. 2.Om inte något annat sägs i punkt 3 ska vad som anges i denna förordning om eller utbildningar inom yrkeshög- skolan även avse kvalificerad yrkesutbildning som avses i punkten 2 iövergångsbestämmelserna till lagen (0000:0000) om yrkeshög- skolan. 3.3 § 1, 2 och 14 gäller inte kvalificerad yrkesutbildning som avses i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (0000:0000) om .