sou · GWB359 · 2008-06-05 00:00:00 — Medlen utnyttjas framförallt för att finansiera verksamheten för och särskilda enhet i dopningsfrågor, den s.k. Antidopinggruppen. Därtill avsätts medel till bland annat Dopingsjourens förebyggande arbete och forsk- nings- och utvecklingsprojekt inom ramen för Dopinglaboratoriet på i . Som diagram 5.3 visar, har anslagsposten mer än fördubblats . Enligt företrädare för har ökningen möjliggjort en kvalitetssäkring av antidopningsarbetet. Verksamheten är certifierad enligt kraven i det internationella standard för dopingkontroll och enligt kvalitets- standarden ISO 9001:2000. Diagram 5.3 Insatser mot dopning Källa: Regleringsbrev avseende anslag 30:1 Stöd till idrotten 1999–2007. 30TP PT För en presentation av riksidrottsgymnasierna, se Riksidrottsgymnasier. Informationshäfte om riksidrottsgymnasierna 2005–08, (2005). Den statliga politikens omfattning och finansiering Slutligen utgör även stöd till idrottsforskning en egen post i statens regleringsbrev. Detta bidrag har RF fördelat mellan tre områden. En första del tillförs ). CIF:s huvuduppgift är att initiera, samordna, stödja och informera om idrottsforskning. Dess totala budget har legat på , varav RF:s stöd utgjort , svarat för och resterande medel genererats via egen verksamhet. Resurserna används huvudsakligen till att stödja idrottsrelaterad forskning och tjänster. Visst stöd ges även till ett antal organisationer med idrottsvetenskaplig inriktning. Bland övrig verksamhet kan nämnas anordnandet av forskningskon- ferenser och tidningen som utkommer med fyra nummer . har RF även avsatt till sin egen forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU).TPF31FPT Dessa aktiviteter omfattar såväl rena forskningsuppdrag som olika former av utvecklingsarbete och informationsspridning. Resultat av RF:s FoU-verksamhet presenteras kontinuerligt som rapporter i RF:s egen och kan även hämtas elektroniskt via förbundets hemsida. Slutligen avsätter RF till finansie- ring av Elitidrottscentrums (EIC) verksamhet på för icke- olympiska specialidrottsförbund som kompensation för statens elitidrottsstöd till olympiska idrotter. Det ska tilläggas att anslaget Bidrag till idrottsforskning i regeringens regleringsbrev har sänkts från 2005 till dagens . Förklaringen är att både RF:s egen FoU-verksamhet och stödet till EIC numera ingår i det över- gripande ramanslaget Verksamhet av gemensam natur inom idrottsrörelsen. 31TP PT För en redogörelse av RF:s FoU-verksamhet, se , , Presentation av forsknings- och utvecklingsverksamhet i Svensk idrottsforskning nr 2 (2006). Den statliga politikens omfattning och finansiering Tabell 5.10 RF:s fördelning av statsbidraget till idrottsforskning Statsbidrag (MSEK) Källa: Regleringsbrev samt uppgifter från och RF. 5.4.6Kontroll, återrapportering och uppföljning av idrottens bidrag över statsbudgeten fördelning och hantering av statens idrotts- stöd ska återrapporteras till regeringen. Dessa återrapporterings- krav fastställs genom regeringsbeslut i särskilda riktlinjer. För fastslogs att RF:s redovisning skulle fördelas över följande verksamhetsgrenar: Verksamhet av gemensam natur inom idrottsrörelsen Inom var och en av dessa verksamhetsgrenar preciserades därefter olika återrapporteringskrav. Som exempel kan nämnas att RF för anslaget till Verksamhet av gemensam natur inom idrottsrörelsen ska redovisa medlens fördelning mellan RF:s centrala kansli, distrikts- idrottsförbunden och specialidrottsförbunden. Vidare ska RF redovisa inriktning och effekter av de olika förbundens arbete för integration, jämställdhet och mot diskriminering, hur stödet för- delats mellan kvinnor och män i olika åldrar samt en bedömning av hur stor andel av bidraget som använts för direkt eller indirekt stöd till bredd- respektive elitverksamhet.TPF32FPT 32TP PT Riktlinjer för statens stöd till idrotten , regeringsbeslut . Den statliga politikens omfattning och finansiering Det statliga lokala aktivitetsstödet (LOK-stödet) är ett generellt, statligt stöd som utgår till lokala och ideella ungdomsorganisa- tioner. Stödformen är att betrakta som ett verksamhetsbidrag i den meningen att bidraget är riktat till specifika aktiviteter som organi- sationer bedriver. För de bidrag som avser idrottsföreningar gäller särskilda regler, beslutade av Riksidrottsstyrelsen 1997. Bidrags- berättigade är ideella föreningar vilka är medlemmar i något av . Bidrag utgår dels för sammankomster, dels för deltagartillfällen. Bidragsberättigade deltagare är barn och ung- domar i åldern 7–20 och ledare i åldern 13–. Bidrag utgår till maximalt 30 deltagare per sammankomst.TPF33FPT För deltagare och ledare inom handikappidrott finns ingen övre åldersgräns. LOK-stödet är ett bidrag som utbetalas i efterskott som ersätt- ning för redan utförda aktiviteter. Därtill finansieras bidraget genom idrottsrörelsens andel av det s.k. vinstdelningssystemet med AB . Hur stora belopp som föreningarna kan få varie- rar således och styrs av dels AB Svenska Spels överskott (som avgör bidragets totala omfattning), dels antalet utförda aktiviteter hos de lokala idrottsföreningarna (som avgör hur många som ska dela på bidraget). var bidraget för sammankomster och bidraget per deltagare . Av detta följer att det lägsta belopp som kunde utfalla för ett aktivitetstillfälle var medan det högsta beloppet var . 5.5.2LOK-stödets tillkomst och utveckling Generella statliga aktivitetsbidrag till det lokala föreningslivets ungdomsverksamhet har funnits . En första variant var det s.k. fritidsgruppsstöd som inrättades . Bak- grund ska sökas i avskaffandet av motboken och en därmed befarad oro över ökad alkoholkonsumtion hos ungdomar. Syftet med bidraget var således att uppmuntra sunda fritidsaktiviteter hos det 33TP PT Se med kommentarer för statligt lokalt aktivitetsstöd. Beslutade av RS samt reviderade av RS den 21–, den 1–och (, u.å. Den statliga politikens omfattning och finansiering uppväxande släktet – och inte minst den s.k. föreningslösa ung- domen som ansågs utgöra en särskild riskgrupp. Det kan tilläggas att bidraget ursprungligen inte var avsett för idrottsverksamhet eller aktiviteter som redan åtnjöt statsbidrag i andra former. Det visade sig dock svårt att i praktiken hålla idrottsrörelsen utanför. utgjorde idrottsföreningar den största organi- satören av fritidsgrupper i hela landet. Genom riksdagsbeslut blev RF dessutom huvudman för idrottsrörelsens fritidsgrupper i frågan om rekvisition, kontroll och redovisning. Detta underlättade idrottsföreningarnas bidragshantering och resulterade i att verk- samheten eskalerade ytterligare. beräknades att av landets samtliga fritidsgrupper fick sina bidrag fördelade av RF. konstaterades att bidraget med- fört ett totalt tillskott på till idrottsrörelsen –1968. Därmed hade fritidsgruppsstödet blivit ett av idrottsrörelsens största, statliga bidrag.TPF34FPT 1971 ersattes fritidsgruppsstödet av ett nytt, generellt bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, statligt lokalt aktivi- tetsstöd. Det nya bidraget utformades av och i förarbetet framhölls dels föreningslivets allmänna betydelse för samhället och demokratin, dels värdet av att förebygga social miss- anpassning bland ungdomen och uppmuntra föreningsverksamhet som alternativ till kommersiella fritidsaktiviteter. Vidare skulle bidrag utgå i proportion till omfattningen av föreningarnas aktivi- teter, vara enkelt och inte styra föreningsverksamhetens form eller innehåll. Resultatet blev en bidragsmodell där per sam- mankomst utgick för planerade aktiviteter anordnade av en ung- domsorganisation i vilken minst fem personer i åldern 12–25 deltog och där aktiviteten omfattande minst en timmes tid.TPF35FPT LOK-stödet har genomgått ett antal förändringar . Inte förvånande har bidragsbeloppen varierat. Därtill sänktes den nedre åldersgränsen 1977 från 12 till . Av mer principiell betydelse är emellertid ett antal förändringar vad gäller bidragets utformning och RF:s myndighetsroll. 34TP PT (2004), kapitel 6. 35TP PT , LOK-stödets effekter. Utvärdering av LOK-stödet i SOU 1998:33, Historia, ekonomi & forskning. Rapporter till , s. 28–31. Den statliga politikens omfattning och finansiering hade RF blivit huvudman för idrottsföreningars LOK-stöd i frågan om administration och kontroll. Genom riks- dagsbeslut fastslogs dessutom att RF torde vara bäst lämpat att utforma de regler som bör ligga till grund för fördelningen av idrottens del av det statliga lokala aktivitetsstödet. Dessa utökade befogenheter att påverka bidragets utformning utnyttjades ome- delbart av RF. En särskild arbetsgrupp tillsattes med direktivet att pröva andra konstruktioner av stödet, som på ett bättre sätt stämmer med hur idrottsaktiviteter bedrivs, och om möjligt (är) än mer rättvist t.ex. i frågan om lagidrotter – individuellt idrottande. Resultatet, fastslaget av Riksidrottsstyrelsen 1991 och genomfört , blev dagens modell med bidrag för såväl samman- komster som deltagartillfällen. Ett fast belopp på skulle utgå per sammankomst. Därutöver skulle utgå per del- tagare. Vidare beslutades att bidrag skulle utgå till högst 20 del- tagare per grupp. Slutligen sänktes det lägsta antalet deltagare från fem till tre i syfte att tillgodose de individuella idrotter som ibland hade svårt att samla större grupper till sina aktiviteter.TPF36FPT Efter beslut på RF-stämman 1997 – och efter regeringens med- givande 2001 – genomfördes nya förändringar. Med början 2002 sänktes den övre åldersgränsen från 25 till . höjdes antalet bidragsberättigade per grupp till totalt 30 personer. Därtill ökade kraven på detaljredovisningen av föreningarnas LOK-aktivi- teter. hade föreningen endast behövt redovisa det totala antalet sammankonster och deltagartillfällen. Med början 2002 skulle redovisningen även vara uppdelad på kön samt i skilda ålderskategorier. Slutligen centraliserades själva LOK-stödshante- ringen. hade varje distriktsförbund administrerat stödet till sina respektive föreningar. koncentrerades detta arbete till RF:s centrala nivå.TPF37FPT Som tabell 5.11 visar, har LOK-stödet varierat i storlek . Värt att notera är framförallt bidragets kraftiga ökning åren 2000–2003. Denna ökning var ett direkt resultat av att idrottsrörelsen tilldelades nya statliga medel via 36TP PT Ibid., s. 33–34. 37TP PT , , Streck för miljoner – en utredning av det statliga lokala aktivitetsstödet (2006). Den statliga politikens omfattning och finansiering –2003 baserades LOK-stödet huvudsakligen på AB Svenska Spels nettovinst från värdeautomat- spelen och . Med början 2004 har bidraget istället baserats på idrottens andel av det totala överskottet från AB . Tabell 5.11 LOK-stödets utveckling –2007 Belopp (MSEK) mankomst (SEK) tagartillfälle (SEK) Källa: m.fl. (2006) samt uppgifter från RF. Det kan tilläggas att många kommuner har egna motsvarigheter av lokalt aktivitetsstöd. Utformningen och omfattningen av dessa bidrag varierar. Kännetecknande för det kommunala aktivitets- stödet är även att bidraget ofta är differentierat i syfte att stimulera en viss inriktning i det lokala föreningslivet. Exempel på sådana strategier är att bevilja olika bidragsbelopp för olika målgrupper såsom högre bidragsnivåer för flickverksamhet, funktionshindrade eller ungdomar med invandrarbakgrund. Det är även vanligt att kommuner särskilt stimulerar ungdomars föreningsdeltagande genom högre bidrag till äldre åldersgrupper.TPF38FPT 38TP PT Föreningspolitik och föreningsstöd, s. 35. Den statliga politikens omfattning och finansiering 5.6Statliga projektmedel: PLI, handslaget och idrottslyftet En tredje mer generell, statlig bidragsform till idrottsrörelsen är projektstöd, det vill säga medel till specifika och tidsmässigt avgränsade aktiviteter. Att staten beviljar medel till särskilda utvecklingsinsatser inom idrotten är vanligt. Kännetecknande är vidare att sådana bidrag i huvudsak riktas till verksamheter på nationell nivå, det vill säga för verksamheter inom RF och dess . Ett sådant exempel utgör projektet på lika villkor där regeringen beviljade RF särskilda medel för att verka för en rättvis fördelning av samhällets samlade resurser till olika idrottsverk- samheter.TPF39FPT Mindre vanligt är statliga projektmedel riktade till lokal idrottsverksamhet. Detta sammanhänger med den tidigare nämnda principen att staten primärt stödjer nationella förbund och verk- samheter medan det lokala föreningslivet framförallt utgör ett kommunalt ansvarsområde. Undantag har dock förekommit. Som exempel kan nämnas att regeringen avsatte ur Allmänna arvsfonden för utvecklingssats- ningar inom barn- och ungdomsidrotten med följden att 440 olika lokala utvecklingsprojekt kunde iscensättas . Mot denna bakgrund framstår utvecklingen som exceptionell. Det är nämligen främst inom området lokalt inriktade utvecklingsprojekt som statens idrottsstöd har ökat. Mest välkänt är naturligtvis det s.k. Handslaget –2007. Men som framställningen nedan visar, var denna satsning inte ny utan snarare en vidareutveckling – låt vara kraftig – av projektidéer vilka påbörjats . Projekt (1998–2002)TPF40FPT Genombrottet lokalt inriktade projektbidrag kan förläggas och regeringens beslut att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att stimulera utveckling och förnyelse av idrotts- 39TP PT Slutrapport projekt på lika villkor, (u.å. 40TP PT För en redogörelse av , se Ds 2002:43, Lokal idrottsutveckling med stöd ur Allmänna arvsfonden. Slutrapport från Idrottsarbetsgruppen. Den statliga politikens omfattning och finansiering verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktions- hinder. I satsningen – som tillkom kort efter att statliga idrottsutredning lämnat sitt slutbetänkande – underströks att de nya projektmedlen främst skulle riktas till föreningslivets idrotts- verksamhet för barn och ungdomar på lokal nivå. Som särskilt prio- riterade områden framhölls jämställdhet och integration, verksam- het och metoder för barn- och ungdomsidrotten, samspelet idrott- lek-fritid-hälsa, att öka barns, ungdomars och funktionshindrades delaktighet för att stärka en levande demokrati i föreningslivet samt att uppmuntra till samarbete mellan olika idrottsföreningar, mellan idrottsföreningar och övriga föreningslivet och mellan idrottsföreningar och skolan. Satsningen på lokal idrottsutveckling hanterades av Arvsfonds- delegationen och projektet bedrevs åren 1999–2002. Totalt utdela- des nästan 60 miljoner till sammanlagt 207 projekt över hela landet. 35 idrotter fanns representerade och de beviljade bidragen varierade mellan och . tillsattes även den s.k. idrottsarbetsgruppen inom under riksdagsledamot () led- ning. Arbetsgruppens uppgift var att bistå Arvsfondsdelegationen i beredning av ärenden och genomförande av satsningen. I samband med satsningen bildade RF och dessutom ett samverkansprojekt: PLI – Projekt . Målet var att inspirera och stimulera ledare på alla nivåer inom idrottsrörelsen att utveckla verksamheter för barn och ungdomar efter de visioner och riktlinjer som formulerats i idrottens idéprogram Idrotten vill. Arbetet inriktades främst på att informera om PLI-satsningen, bistå förbund och föreningar i arbetet med att ansöka om och genomföra utvecklingsprojekt, till- varata projektens erfarenheter och skapa mötesplatser för erfaren- hetsutbyte. I en slutrapport från idrottsarbetsgruppen 2002 konstaterades att satsningen fått stort genomslag inom idrottsrörelsen. Möjlig- heter hade skapats för förbund och föreningar att pröva och för- verkliga nya idéer och verksamheter. Därtill visade satsningen på behovet av fortsatta insatser inom flera områden varav de viktigaste bedömdes vara ledarutveckling, samarbete mellan idrottsföreningar och skolan, idrott för personer med funktionshinder samt del- aktighet och mångfald. Mot denna bakgrund föreslogs bland annat att regeringen skulle vidta ytterligare åtgärder för att stimulera ledarutbildning och ledarrekrytering inom idrotten, ett utvecklat Den statliga politikens omfattning och finansiering samarbetet mellan skolan och idrottsföreningar samt att insatser skulle göras, såväl inom det offentliga som inom idrottsrörelsen, för att stärka en idrottsutveckling byggd på mångfald och alla män- niskors delaktighet. Den stora barn- och ungdomssatsningen (2001–2004) följdes av fortsatta satsningar. – 2004 beviljades nya statliga medel till tre delprojekt under sam- lingsnamnet Den stora barn- och ungdomssatsningen. Bidragen uppgick till totalt fördelat , vilket innebar en fördubbling jämfört med det tidigare . Det första delprojektet hade titeln och riktade sig till ungdomar i åldern 16–25 år.TPF41FPT Totalt avsattes . Målet var att dels öka andelen ungdomar som ledare av idrottsaktiviteter i föreningar, dels öka andelen ungdomar, särskilt unga kvinnor, med förtroendeuppdrag inom idrottens olika organi- sationer. Projektet genomfördes åren 2001–2003 i samverkan mel- lan RF och . Samtliga distriktsförbund och totalt 40 specialidrottsförbund deltog i verksamheten som huvud- sakligen bestod av utbildningar och mötesplatser för ungdomar. Det andra delprojektet var en fortsättning av Projekt i RF:s egen regi.TPF42FPT Satsningen – totalt fördelat – finansierades genom av regeringen sär- skilt beviljade medel från RF:s andel av vinstdelningssystemet med AB . Det övergripande syftet var att inspirera och sti- mulera ledare till förnyelse och utveckling av idrottsverksamheten för barn och ungdomar i enlighet med RF:s policydokument Idrotten vill. Fem områden prioriterades: integration, jämställdhet, verksamhet och metodutveckling, ökad delaktighet och inflytande samt samverkan mellan föreningar och skolan. Sammanlagt 239 projektidéer beviljades medel –2004. RF var huvudman men bedrev projektet i samarbetade med . Det tredje delprojektet var en utbildningssatsning kallad Ledar- fokus. Satsningens var ett komplement till det nya och genomfördes av på uppdrag av RF. Syftet var bland annat att höja kvaliteten på idrottens utvecklings- 41TP PT Se Slutredovisning av 2001–2003 (2004). 42TP PT Se Projekt idrottsutveckling för barn och ungdomar 2002–2004 (u.å. Den statliga politikens omfattning och finansiering och utbildningsverksamhet och främja att föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet genomsyrades av de riktlinjer och värderingar som formulerats i Idrotten vill. Totalt disponerades –2004. Satsningen finansierades via medel från RF:s del av vinstdelningssystemet med AB . ett handslag för barn och ungdomar Inför riksdagsvalet lanserade den socialdemokratiska regeringen ett förslag om att kraftigt öka det statliga stödet till sär- skilda utvecklingsinsatser inom den lokala föreningsidrotten. I det valmanifest som presenterades formulerades satsningen som ett handslag för barn och ungdomar där samman- lagt från statens andel av AB Svenska Spels över- skott skulle tillföras idrotten under den kommande mandatperio- den under förutsättning att idrottsrörelsen tog på sig att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickidrot- ten, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna.TPF43FPT Den nya satsningen innebar en väsentlig ökning av statens pro- jektmedel till idrottsrörelsen. Bidraget skulle dessutom öka stegvis. skulle delas ut. Därefter skulle beloppet höjas med ytterligare för att uppgå till totalt år fyra. Valet resulterade i att antog regeringens förslag till Handslag och efter valet inleddes ett omfattande arbete inom idrottsrörelsen med att organisera den nya satsningen. diskuterades ingående hur resurserna skulle hanteras och fördelas. Regeringen beslutade disposition av medel från AB och angav i beslutet närmare förutsättningar för Handslagets första år. Frågan behandlades därefter på RF-stämman senare . Under den följande hösten skickades ett fördelnings- förslag ut på remiss till . Först kunde Riksidrottsstyrelsen besluta om handslagspengarnas fördelning för . Resultatet blev följande: 43TP PT Tillsammans för trygghet och utveckling – Socialdemokraternas valmanifest 2002–2006. Den statliga politikens omfattning och finansiering avsattes till lokala idrottsföreningar via spe- cialidrottsförbunden och utifrån varje förbunds egen utveck- lingsstrategi inom handslagets målområden. avsattes till lokala idrottsföreningar för sam- verkansprojekt med skolan. avsattes till speciella insatser i föreningar eller förbund via RF. avsattes till för att bland annat täcka merkostnader kopplade till administra- tionen av handslaget. avsattes till RF för utvärdering, information och rådgivning. Regeringen beslutade därefter på RF:s förslag disposition av medel för Handslagets genomförande. två genomfördes vissa förändringar. Framförallt ökade medelstilldelningen till före- ningsstöd via specialidrottsförbunden (från av det totala beloppet) medan föreningsstödet via distriktsförbunden sänktes (från ). Därtill medförde de höjda bidragsbeloppen att satsningen på särskilda insatser kunde utveck- las med insatser på ledarförsörjning. Handslaget påbörjades och slutfördes . Enligt RF:s egna uppgifter kom över två miljoner barn och ungdomar att delta i en handslagssatsning . En utförligare redogörelse för och utvärdering av satsningen ges i kapitel 9. I budgetpropositionen föreslog den nya alliansregeringen att det avslutade handslagsprojektet skulle följas av en ny utvidgad satsning på svensk idrott. För föreslogs ett belopp på 500 miljoner kronor.TPF44FPT Kort därefter presenterade RF ett förslag till inriktning på den nya satsningen.TPF45FPT Som utgångspunkt framhölls att den totala satsningen borde bygga på erfarenheter från Handslaget och att huvudinriktningen skulle vara: 44TP PT Prop. 2006/2007:1, Utgiftsområde 17, s. 138–139. 45TP PT Nya Handslaget En särskild satsning på idrotten, . Den statliga politikens omfattning och finansiering att öppna dörrarna till idrotten för fler barn- och ungdomar och utveckla verksamheten så de väljer att idrotta längre upp i åldrarna. Allt arbete ska utgå från ett jämställdhets- och ett jämlikhetsperspek- tiv. Vidare föreslogs att satsningen skulle riktas till fyra områden: 1) att utveckla förbund och föreningar 2) öka tillgängligheten till anlägg- ningar och idrottsmiljöer 3) rekrytera och utveckla ledare 4) samverkan med skolan. beslutade regeringen att den nya satsningen skulle benämnas Idrottslyftet – mer för fler.TPF46FPT I enlighet med förslag från RF beslutades även att medelsfördelningen under Idrotts- lyftets första år skulle vara följande: Tabell 5.12 Medelsfördelning av Idrottslyftet år 1 (MSEK) Via DF (skola) tillgänglighet/fysiska förutsättningar (6,6) (1,4) (1,4) Utvärdering, rådgivning etc. Källa: uppgifter från . 46TP PT Riksidrottsförbunds disposition av medel från AB , Regeringsbeslut , dnr Ku2007/608/KR, Ku 2007/1694/KR (delvis). Den statliga politikens omfattning och finansiering Kontroll, återrapportering och uppföljning av Idrottslyftet I samband med att regeringen fastställde Idrottslyftets omfattning och inriktning beslutades att en samlad utvärdering av satsningens första år ska lämnas till . RF:s redovisning ska innehålla bedömningar av hur många fler flickor och pojkar som har börjat idrotta och motionera till följd av sats- ningen och i vilken omfattning de har stimulerats till att fortsätta idrotta högre upp i åldern. Vidare ska framgå vilka insatser som förbunden gjort för att stärka sin verksamhet och organisation och vilka insatser som gjorts i frågan om ledarutveckling, intensifiering av samarbetet med skolorna och förbättrad tillgängligheten till idrottsverksamhet.TPF47FPT 5.7Övrigt offentligt stöd till idrottsrörelsen 5.7.1Övrigt statligt stöd till idrottsrörelsen Merparten av statens idrottsstöd utdelas inom ramen för det tradi- statsanslaget och genom bidrag via AB . I viss utsträckning tilldelas dock idrottsrörelsen kompletterande stöd över andra poster i statsbudgeten. Av störst betydelse i detta sam- manhang är bidrag till idrottsrörelsens ledar- och utbildningsverksamhet. erhöll för utbildningsinsatser vilket inne- bar en fördubbling av anslaget jämfört med föregående år.