sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — medverka i det internationella arbetet inom verksamhets- området, informera och sprida kunskap om verksamhetsområdet såväl inom som utanför landet, vara ett nationellt referenscentrum för yrkesutbildning i och i övriga EU-länder samt länder inom EES-området, samverka med Myndigheten för skolutveckling, Specialpedago- giska institutet samt med andra berörda myndigheter och orga- nisationer, ansvara för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, ha ett samlat ansvar, sektorsansvar, för handikappfrågor med anknytning till sitt verksamhetsområde och – i den mån upp- giften inte ankommer på eller Myndigheten för skolutveckling – inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter, och integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. ansvarar för kansligöromål, föredragning av ärenden, ekonomiadministration och därmed sammanhängande sysslor åt . Barn- och elevombudet för likabehandling Inom finns ett barn- och elevombud för likabehandling. Inom finns ett kansli för barn- och elevombudet som svarar för kansligöromål, föredragning av ärenden och därmed sam- manhängande uppgifter. Vid myndigheten finns en styrelse med nio ledamöter. General- direktören är ordförande. SOU 2007:79 Bilaga 3 359 tillsvidareanställda och 79 tidsbegränsat anställda (2006-12- 31)TPF1FPT. Av de fast anställda är kvinnor. Medelåldern är för både kvinnor och män. Myndigheten har 32 medarbetare som kommer att gå i pension t.o.m. . Fem regionala enheter i , Lin- , , och . 1TP PT årsredovisning 2006. information ska stödja myndighetens övergripande mål och göra dess arbete synligt och öppet och därmed ge för- utsättningar för reflektion och debatt. Kansliet ska biträda och stödja generaldirektören och den övriga verksledningen i arbetet med intern styrning och samordning. ska verka för att de juridiska bedömningarna är samordnade, likvärdiga och av hög kvalitet. Det ska se till att handläggningen av ärenden uppfyller rättsäkerhetskraven och att gd får juridiskt stöd. Sekretariatet ansvarar för (). har utvärderingsverksamheten en ny organisation. Utvärderingskompetens finns nu på samtliga avdelningar. Verks- ledningen ansvarar för att nödvändiga utvärderingar, som inte ryms inom någon avdelnings sakområde, genomförs. En strategi för verksövergripande utvärderingsstudier har utarbetats. Den betonar vikten av att ta tillvara de data och den kunskap som verkets olika delar har. års verksamhetsplanering betonas vikten av samverkan och kunskapsutbyte mellan avdelningarna, bl.a. för att stärka analysförmågan. granskar utbildningens kvalitet och resultat i kommuner och skolor samt utövar tillsyn över verk- samheten. Kommunernas ansvarstagande för verksamheten och dess genomförande granskas regelbundet. Inspektionen avser även fristående skolor. Den kan även – utifrån signaler om kvali- tetsproblem eller av andra särskilda skäl – inriktas mot specifika områden. Avdelningen svarar för information om skolväsendet m.m. till kommuner, skolor och allmänhet. Enheterna i , , , och ansvarar för inspektion inom respektive region. Kostnad av totala verksamhetskostnader (inkl. overheadkostnader). Enheten ansvarar för planering och samordning. Avdelningen ska följa upp, utreda och analysera förhållanden och villkor kring utbildning på olika nivåer. Den ska utveckla mått och nyckeltal för att belysa situationen. Avdelningen ska ge underlag dels till en saklig och empiriskt grundad samhälls- debatt inom sektorn, dels för beslut om förändringar såväl nationellt som lokalt. Avdelningsledning 4 personer. Enheten ska bidra till samordning, effektivitet, rättssäkerhet och gemensamma perspektiv i avdelningens arbete. Den ska bidra till fördjupad kunskap om skolsystemet. Den svarar också för verkets sektorsansvar för handikappfrågor. Enheten samlar in data om förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, skola och vuxenutbildning. tas uppgifter in om verksamheternas organisation, kostnader och resultat. Dessa uppföljningar utgör den officiella statistiken över den sektor ansvarar för. Enheten beslutar om godkännande av och rätt till bidrag för fri- stående skolor samt svarar för information inom området. Enheten utreder uppgifter om brister i verksamheten genom t.ex. anmälningar från enskilda. Enheten ger allmänheten service och upplysningar inom myn- dighetens ansvarsområde. Avdelningen utvecklar och förvaltar statliga styrmedel: finan- siella styrmedel, måldokument, föreskrifter, allmänna råd och kommentarmaterial. Avdelningen ska fördjupa kunskapen om styrmedlens funktion och effekter. Den ska följa av resultatut- vecklingen med hjälp av prov och diagnostiskt material till stöd för lärares bedömning. Avdelningen svarar för kanslifunktionen vid . Avdelningsledning 8 personer. Enheten ansvarar för kursplaner och betygskriterier. Den ut- vecklar och reviderar kontinuerligt kursplaner, betygskriterier och övriga styrdokument. Den följer upp hur styrdokumenten bidrar till likvärdighet och måluppfyllelse. Enheten ansvarar för det nationella provsystemet. Tillsammans med universitet och högskolor tar den fram och utvecklar diag- nostiska material och ämnesprov för årskurser 5 och 9 (motsvarande) samt nationella kursprov för gymnasieskolan och komvux. För finns en provbank i hem- och konsumentkun- skap. För gymnasial utbildning finns det provbanker i naturveten- skapliga kurser och språk. Provbanken innehåller även självbedöm- ningsmaterial för Engelska A. och utbildningar i utlandet En statsbidragsstödd utlandsskola för utlandssvenska barn och ungdomar måste uppfylla vissa krav. För statsbidrag krävs att skolan är likvärdig och jämförbar med skolan i . 1-6 i hanterar ansökningar om statsbidrag. Enheten beslutar också om statligt stöd till kompletterande utbild- ningar. Nationella referenscentrum för yrkeskvalifikationer (NRP) har på initiativ inrättats i alla medlemsländer för att öka arbetskraftens rörlighet i . I är NRP placerat på . NRP ska stödja användningen av Certificate supple- ment, dvs. bilagor till betyg från yrkesutbildningar och av den europeiska meritportföljen . I samarbete med andra länders NRP utvecklas möjligheter att jämföra olika yrkeskvali- fikationer. Avdelningen ska underlätta arbetet i verket, inkl. styrning, led- ning och uppföljning. Avdelningen ska stödja organisationens utveckling och initiera internt kvalitetsarbete. Avdelnings- ledning 4 personer. Enheten administrerar, följer upp och utvärderar finansiella styrmedel. Det innebär bl.a. fördelning av bidrag till kommuner och andra huvudmän och till svensk undervisning i utlandet. Internrevisionens ansvar och uppgifter framgår av förordningen (1995:686) om internrevision vid statliga myndigheter. Intern revision ska avse självständig granskning av myndighetens inter- na styrning och kontroll. Revisionen ska omfatta all verksamhet som myndigheten bedriver eller ansvarar för. Samverkan med andra myndigheter hade drygt hundra regelbundna sam- verkansaktiviteter med cirka 80 myndigheter och organisationer. Samarbetet med MSU dominerar. Det omfattar olika sakfrågor och projekt, mer generell information och erfarenhetsutbyte. Ett om- råde där en mer omfattande samverkan sker är utveckling av rek- torsutbildningen. stöder också MSU i dess arbete för miljömålen, främst genom att delta i Nätverket för lärande om håll- bar utveckling. Samverkan med MSU har ökat . Kostnaderna för administration av statsbidrag från anslagen 25:5, 25:8-12, 25:14 och 25:16 uppgick till totalt . Följande diagram visar kostnader per verksamhetsgren samt () 2006. I procentan- delarna har overheadkostnader inkluderats. Skolväsendets överklagandenämndTPF2FPT är en egen myndighet som till- kom 1991. Verksamheten regleras dels i skollagen (1985:1100), dels i förord- ningen (1991:1122) med instruktion för Skolväsendets över- klagandenämnd. Nämnden prövar vissa överklagade beslut enligt skollagen och grundskoleförordningen. Beslut berör i huvudsak elever inom det offentliga skolväsendet. 150–200 ärenden avgörs . Övriga ärenden avgörs på nämndens vägnar av ordföranden ensam. Nämndens beslut går inte 2TP PT Se även för läroplansfrågor. Nämnden fungerar också som remissinstans i sam- band med ny lagstiftning, främst inom skolområdet. Nämnden består av en ordförande och fem andra ledamöter. Ord- föranden ska vara jurist och ha erfarenhet som domare. Den sam- manträder normalt omkring . svarar för kansligöromål, föredragning av ärenden, ekonomiadministration och därmed sammanhängande sysslor åt nämnden. Nämnden är samlokaliserad med Stock- holmsenhet. Kostnaderna belastar förvaltningsanslag. Barn- och elevombudet för likabehandling I enlighet med Regeringens bedömning i propositionen Trygghet, respekt och ansvar (prop. 2005/06:38) inrättades barn- och elev- ombudet för likabehandling (BEO) som en sär- skild funktion inom . BEO:s verksamhet ska vara skiljd från övriga verksamhet. Verksamheten regleras i instruktion (2002:1160). BEO ska utföra de uppgifter som enligt lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ska ombesörjas av när det gäller att tillvarata barns och elevers enskilda rätt.TPF3FPT BEO ger råd om hur elevskyddslagen ska användas, hjälper barn och elever tillrätta så att de kommer till rätt om- budsman i de fall ombudet inte självt ska ha hand om ärendet, följer utvecklingen inom området, upprättar kontakter och samarbetar med de andra ombudsmän- nen, kommuner, elevorganisationer m.m. som berör området, samt företräder barnet eller eleven i domstol i en skadeståndstvist. Verket och BEO har gemensam handläggning av enskilda ärenden om kränkande behandling, innan BEO bestämmer sig för om ett visst ärende ska drivas rättsligt. BEO är placerad hos i . Kostnaderna för BEO belastar förvaltningsanslag. 3TP PT inkom omkring 400 anmälningar om kränkande behandling till , varav 150 fördelats till BEO. SOU 2007:79 Bilaga 3 Myndigheten för skolutveckling (MSU) inrättades . Enligt instruktionen (2002:1161) ska MSU stödja kommuners och andra huvudmän i deras utveckling av verksamheten så att natio- nellt fastställda mål och likvärdighet i utbildningen uppnås. Myn- digheten ska: svara för generella utvecklingsinsatser främst inom nationellt prioriterade områden, svara för riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvali- tetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer, främja kompetensutveckling av personal inom skolväsendet samt förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen främst inom nationellt prioriterade områden, svara för den statliga rektorsutbildningen, stödja användningen av informationsteknik, informera och sprida kunskap inom verksamhetsområdet och därvid medverka i spridning av resultat av forskning som genomförs vid universitet och högskolor, medverka i det internationella arbetet inom verksamhets- området, samverka med , , Nationellt centrum för flexibelt lärande samt med andra berörda myndigheter, organisationer och nätverk, i handikappfrågor med anknytning till verksamhetsområdet vara stödjande och pådrivande i den mån uppgiften inte ankommer på eller , och integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Myndigheten har en styrelse med sju ledamöter. Generaldirektören är ordförande. 108 tillsvidareanställda (74 kvinnor och 34 män) och 59 tidsbe- gränsat anställda ()TPF4FPT. Medelåldern för tillsvidareanställda är . –2011, fyller 25 personer . Totalt 3 personer, varav 1 tidsbegränsad. 4TP PT Myndighetens för skolutveckling årsredovisning 2006. På MSU:s centrala del i finns: Gd, avdelningarna för Information och kommunikation, Utveckling samt Internt stöd och styrning, enheten för analys och utvecklingsstöd samt enheten i . Majoriteten av de anställda har pedagogisk utbildning eller lärarut- bildning. Samhälls- och beteendevetare svarar för en fjärdedel av myndighetens utbildningskompetens. Den högsta medelåldern har anställda med ledningskompetens. Avdelningen Information och kommunikation Avdelningen svarar för internt kommunikationsstöd och extern kommunikation. Den arbetar främst med interna och externa webbplatser, publikationer, stöd i integrerad kommunikation i verksamheten samt IT i skolan. 36 personer, varav 19 tidsbe- gränsade. Avdelningen har huvudansvar för MSU:s operativa kärn- verksamhet, dvs. Avdelningen har sex enheter: Analys och utvecklingsstöd, , , , och . Avdelningsledning 7 personer, varav 3 tidsbegränsade. Enheten arbetar med nationella utvecklingsinsatser och utveck- lingsprojekt, analyser, omvärldsbevakning och spridning av forskningsresultat. 50 personer, varav 22 tidsbegränsade. Generellt och riktat utvecklingsstöd. 11 personer, varav 2 tids- begränsade. Generellt och riktat utvecklingsstöd. 10 personer, varav 2 tids- begränsade. Generellt och riktat utvecklingsstöd. 13 personer, varav 5 tids- begränsade. Generellt och riktat utvecklingsstöd. 12 personer, varav 4 tids- begränsade. Generellt och riktat utvecklingsstöd. Övergripande ansvar för kvalitetsarbete och ledning. 12 personer, varav 5 tidsbegrän- sade. 6 personer, varav 5 tidsbegränsade. Internt stöd och styrning Avdelningen svarar för interna stödfunktioner (ekonomi, IT, juridik, personal, reception, registrator, vaktmästeri och verk- samhetsutveckling) samt samordnar och driver internt stra- tegiskt utvecklingsarbete. 17 personer, varav 1 tidsbegränsad. För att öka myndighetens närvaro i har den ett per- sonalsamarbete med regionala utvecklingscentrum (RUC) i och . Personresurser har avsatts och lokaliserats till för att bl.a. stödja utvecklingen av Resurscentrum för mångfaldens skola (RMS). Tidsbegränsat anställda i myndigheten finns pla- cerade på RUC i och . I finns en av myndig- hetens tillsvidareanställda medarbetare samt en tidsbegränsat an- ställd. Samarbete med andra myndigheter Mellan MSU, , SIT och SPM sker regelbundna avstäm- ningar på gd- och ledningsgruppsnivå. Informationsutbyte och strategiska samverkansfrågor präglar innehållet. Särskilda samverk- ansaktiviteter har initierats kring bl.a. resultat från utbildningsinspektion. Ett nära samarbete har etablerats med SIT, framför allt kring läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Samverkan med andra aktörer MSU har i relativt hög utsträckning lagt ut genomförandet av hela eller delar av regeringsuppdrag till främst universitet och hög- skolor. Att myndigheten utbetalar medel till t.ex. högskolor och universitet för att genomföra uppdrag, förklarar myndighetens höga konsultkostnader. I utvecklingsstödjande insatser till kommuner och skolor sker samverkan framför allt med RUC, nationella resurscentrum samt universitet och högskolor. I MSU:s egen kunskapssatsning har samarbete ägt rum med bl.a. ämnesinstitutioner på universitet och högskolor. I myndighetens mångfaldsarbete har samverkan skett primärt med kommuner och skolor, men också med universitet och högskolor samt RUC. MSU har, efter ett regeringsuppdrag om utveckling av rek- torsutbildningen, förberett för att en ny rektorsutbildning ska kun- na träda i kraft . Därför har det varit viktigt att alla rektorer och skolledare som deltar i den nuvarande utbildningen kan avsluta den senast . De som påbörjade sin utbildning får en 2,5-årig utbildning och att de som började får en 2-årig utbildning. Utbildningarna omfattar dock lika många dagar som den normalt treåriga utbildningen, dvs. På uppdrag av MSU genomförs utbildningen vid sju lärosäten. Den åttonde utbildningen genomförs i inom MSU:s egen organisation. I utvecklingsdialoger möts företrädare för skolhuvudmän (förvalt- ningschefer, skolledare, pedagoger) och myndighetens medarbetare för överläggningar om mål, resultat och utveckling. Dessa inriktas mot ökad måluppfyllelse och resultatförbättring. Syftet är att kom- ma överens om utvecklingsområden och utvecklingsåtgärder som genomförs i samråd. Arbets- och förhållningssättet bygger på inte- gritet och förmåga att hävda nationella utvecklingsbehov och sam- tidigt visa respekt och lyhördhet för lokala villkor och behov. MSU använder utvecklingsdialog som metod framförallt i arbetet med de 32 kommuner som valts ut inom ramen för mångfaldsuppdraget, men arbetssättet förekommer även i arbetet med vuxnas lärande m.m. MSU disponerar anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg. uppgår anslaget till . Intäkter av avgifter och andra ersättningar samt bidrag: . Diagrammet nedan visar MSU:s kostnader per verksamhetsområde 2006. I procentandelarna har overheadkostnader inkluderats. Nationellt centrum för flexibelt lärande Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) bildades den 1 janu- ari 2002, då myndigheten skolor för vuxna (SSV) och Di- stansutbildningsmyndigheten (Distum) lades ner. SSV hade dess- förinnan bildats , då myndigheterna SSVN (Statens skola för vuxna i ) och SSVH (Statens skola för vuxna i ) lades ner. Enligt instruktionen (2001:1201) ska CFL stödja användningen av distansmetoder i folkbildning och vuxenutbildning samt komplet- tera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbild- ning av i huvudsak samma slag i form av distansundervisning. I uppgifterna ligger att utveckla och tillhandahålla vuxenutbildning på främst gymnasial nivå i form av distansutbildning, fördela medel till och på annat sätt stödja projekt inom folk- bildning och vuxenutbildning, vilka syftar till att utveckla distansutbildning och flexibelt lärande, utveckla och sprida kunskap om arbetssätt och metoder vid användning av medieburet material som stöd för ett flexibelt lärande, tillhandahålla fortbildning för lärare, skolledare och cirkelledare som ska arbeta som handledare och lärare för deltagare i distans- utbildning, tillhandahålla beskrivande information om det aktuella utbudet av Internetbaserad programvara, som har relevans för vuxnas lärande i första hand på gymnasial nivå, vara en nätburen informationscentral för IT-stödd distans- utbildning, följa och informera om forskning och utvecklingsarbete som rör distansutbildning och flexibelt arbete i andra länder, samt i samarbete med utveckla och till- handahålla stöd för vuxenstuderande, som har teckenspråk som första språk. Myndigheten har en styrelse som består av högst elva ledamöter, generaldirektören inräknad. Gd är ordförande. CFL disponerar särskilda medel för utveckling av läromedel för vuxna studerande med teckenspråk som första språk.TPF5FPT 5TP PT Vuxnas lärande – En ny myndighet (SOU 2006:38). 94 årsarbetskrafter ()TPF6FPT, varav 57 kvinnor. Beräknat antal anställda 2007/08 uppgår till 79 årsarbetskrafter. Operativ del: . Operativ del: . 6TP PT CFL:s årsredovisning 2006. 4 personer och 1 person. 5 per- soner. Merparten i och viss personal i . 7 per- soner. Merparten i och ett par personer i . Enligt instruktionen ska CFL ha ett särskilt planeringsråd för folk- bildningsfrågor. Ledamöterna tillsätts på förslag från Folkbild- ningsrådet, , Rörelsefolkhögskolornas In- tresseorganisation () och Landstingsfolkhögskolorna. CFL stödjer förändringsarbete i kommuner och folkbildning som syftar till att utveckla distansutbildning och flexibelt lärande genom: rådgivning och konsultativ verksamhet, att fördela medel till utvecklingsprojekt, nätverk och samverkan , fortbildning av lärare, skolledare och cirkelledare som vill arbeta med flexiblare undervisningsformer, och kunskapsspridning via webbplats, seminarier, konferenser, nät- verk m.m. CFL har avvecklat sin egen distansutbild- ningsverksamhet. KursnavetTPF7FPT är en sökbar databas med lärobjekt och moduler av gymnasiekurser. Kurserna byggs av s.k. lärobjekt och moduler som finns i Kursnavets bibliotek. Lärobjekt kan bestå av bilder, ljud, 7TP PT Kursnavet drivs av CFL och har utvecklats med stöd av Europeiska unionen, Mål 1, Södra skogslänsregionen regionala fonden. animationer, video, interaktivitet men också av en förklarande text. Flera lärobjekt fogas samman till moduler, ungefär motsvarande ett kapitel i en lärobok. I Kursnavet finns moduler som tillsammans utgör färdiga kurser, men också enstaka moduler och lärobjekt. Totalt omfattar Kursnavet cirka 60 kurser. Kurserna är fritt till- gängliga på Internet. CFL arbetar med vägledningsfrågor gentemot studie- och yrkes- vägledare i kommuner och folkbildning. Netvux är en söktjänst där alla utbildningsanordnare både kommunala och privata samlar sitt utbud av utbildningar, dvs. ett nätverk där utbildningsanord- nare inom vuxenutbildning, studieförbund och folk- högskolor har möjlighet att erbjuda sina kurser. Netvux ska under- lätta för studerande och studievägledare att finna kurser som passar den enskilde studerande, oavsett var hon eller han bor och oavsett vilka andra förutsättningar som gäller. CFL har samarbetat med SIT kring läromedel Tecken- språk A. SIT har tagit fram innehållet och CFL utvecklat tekniken. SIT har representation i . Samverkan har ock- så skett på ledningsnivå samt i samband med uppdraget att tydlig- göra gränsdragningen mellan myndigheternas verksamheter. Sam- verkan med SIT har skett via Läromedel teckenspråks utveck- lingsråd. har CFL inbjudit folkhögskolor och studieförbund att komma in med projektansökningar kring nätverk som stöd till utveckling av flexibelt lärande och för produktion och användning av digitala lärresurser. Samverkan kring regional tillväxt CFL har deltagit i de regionala tillväxtprogrammen som samtals- partner om flexibelt lärande med ett antal regioner och genom eko- nomiskt stöd till lokala och regionala utvecklingsprojekt. CFL har bistått verket för Näringsutveckling () med underlag vid uppföljning av de regionala tillväxtprogrammen 2006. Samarbete med andra myndigheter CFL har, förutom ett mer strategiskt samarbete, samarbetat med på operativ nivå. har CFL genom- fört föreläsningsdagar och seminarier i samverkan med rådet. Samverkan har skett regelbundet med MSU för att tydliggöra gränsdragningen mellan myndigheternas uppdrag. Nordiskt Nätverk för Vuxnas Lärande har CFL mot ersättning från koordinerat Nordiskt Nätverk för Vuxnas Lärande (NVL). Två personer (1,5 tjänst) har varit anställda av CFL för uppgiften. En- ligt uppgift ska CFL vara koordinator för NVL under perioden 2006-2008TPF8FPT. 8TP PT CFL:s årsredovisning . I propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14) bedömde regeringen att en organisationskommitté borde ges i uppdrag att utveckla och föreslå en förändrad organisa- tion för statens stöd i specialpedagogiska frågor. Den förändrade organisationen skulle bidra till ökad samverkan mellan stat, kom- mun och landsting. En särskild utredare fick i uppgift att förbereda ombildandet av i skolan () till en ny myn- dighet för statens stöd i specialpedagogiska frågor (dir. 2000:9). ()TPF9FPT startade sin verksamhet 2001. SIT ska i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän för för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg, det offentliga skolväsendet, fristående skolor, riksinternatskolor, särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och utbildning som motsvarar förskoleklassen och inte bedrivs av en fristående skola. SIT ska därutöver bedriva undervisning för barn och ungdomar som enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) får utbildning vid ett särskilt resurscenter och för barn och ungdomar. SIT ska svara för specialpedagogisk rådgivning, arrangera och medverka i kompetensutveckling, sprida information till ovan nämnda huvudmän och till vårdnadshavare, bedriva och medverka i specialpedagogisk utveckling, samla in och förmedla forsknings- resultat inom området. SIT ska ta initiativ till och delta i interna- tionell samverkan och samverka med huvudmännen, landstingens habilitering för barn och ungdom, den specialpedagogiska utbild- ningen inom lärarutbildningen, , , CFL och andra myndigheter med ansvar inom handikappområdet samt samråda med handikapporganisationerna. 9TP PT Fr.o.m. t.o.m. i skolan ().