sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — En flexibilitet och utvecklingsmöjlighet måste därför eftersträvas. Ett försök att, trots svårigheterna, konkretisera behovet av detaljeringsnivå för utvärdering av styrmedels effekter har gjorts genom att i det följande redovisa några exempel. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Krav på energihushållning i byggregler för nybyggnad (BBR) BBR-kraven på specifik energianvändning, kWh/m2P ,P ska följas upp med en verifiering av den färdiga byggnadens energi- användning. Vidare ska nya byggnader energideklareras . Energideklarationerna ska rapporteras till . har byggt upp en särskild databas, benämnd Gripen, för detta ändamål. Genom inrapporteringar till Gripen kommer en kunskapsbank om verklig specifik energianvändning att byggas upp hos . På relativt kort sikt kan uppgifter hämtade från Gripen komma att utgöra ett lämpligt underlag för utvärdering av BBR-kraven på specifik energianvändning. För djupare analyser av energianvändningen i byggnadsbeståndet kan till exempel en urvalsanalys med enkäter vara nödvändig att genomföra. Krav på energihushållning i byggregler för ombyggnad (BBR), förslag Det finns ingen förordning som ställer krav på energi- prestanda i samband med ombyggnad.TPF9FPT har dock gett ut allmänna råd och anvisningar för ombyggnad, i vilka även råd och anvisningar om energihushållning ingår. Utredningen har identifierat tydligare energikrav i samband med ombyggnad som en viktig komponent för att nå en samhälls- ekonomiskt effektiv energianvändning. I direktivet om byggnaders energiprestanda ställs också krav på att medlemsstaterna ska se till att byggnader över 1 000 m2P P som renoveras eller byggs om ska upp- fylla vissa minimikrav med avseende på energiprestanda.TPF10FPT har på regeringens uppdrag utrett vilka åtgärder som är lämpliga för att effektivisera energianvändningen i befintliga byggnader.TPF11FPT föreslår i sin utredning att ändringsföreskrifter med avseende på effektivare energianvändning ska tas fram och över- lämnas till EU för notifiering . analyserar på regeringens uppdrag hur en förordning avseende energikrav vid ombyggnad kan utformas. 9TP PT använder begreppet ändring för ombyggnad. 10TP PT Direktivet om energideklarationer av byggnader, artikel 6. 11TP PT Uppdraget har genomförts efter samråd med . Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Om förslaget om energikrav i samband med ombyggnad genomförs behöver även dessa krav kunna följas upp. Kraven kan utformas på flera sätt. T.ex. som en för byggnaden som helhet högsta specifik energianvändning eller krav på energiprestanda hos enskilda komponenter. Utvärdering av ombyggnadskrav kan också ske på olika sätt, t.ex. genom urvalsstudier. Ett tänkbart scenario är att man genomför ett tvåstegsurval av vissa kommuner och vissa bygglov, och att dessa slumpvis utvalda objekt undersöks med enkät eller platsbesök. Kunskap om byggnaders energianvändning samt reglernas funktionssätt och efterlevnad byggs successivt upp med hjälp av utvärderingsunderlaget. Energideklarationer av befintliga byggnader Energideklarationerna bör följas upp och utvärderas på flera sätt. För utvärdering av omfattning, föreslagna åtgärder, beräknade effekter och beräknade kostnader i utfärdade energideklarationer kan underlag erhållas från Gripen, databas för admi- nistrationen av energideklarationerna. För att kartlägga de verkliga effekterna, vilka åtgärder som genomförs, deras verkliga kostnader etc., måste emellertid kom- pletterande undersökningar göras. Detta kan ske genom t.ex. enkätundersökningar, som fungerar väl när det gäller att undersöka varför någonting har skett. Sådana utökade undersökningar kan också ge en statistiskt säkerställd bedömning av acceptansen för energieffektiviseringsåtgärder. Sådana undersökningar är emellertid sämre när det gäller att mer exakt kvantifiera effekter. För kvan- tifiering kan objektsvisa fastighetsbesök med hjälp av statistiskt urval av objekt i databasen vara mer lämpade. Underlag om berörda fastigheters energianvändning från energileverantörer skulle bättre möjliggöra säkrare kvantitativa analyser eftersom fler objekt kan analyseras till lägre kostnad. Förslag till stöd till icke-energiintensiva företag För det föreslagna rådgivningsstödet till icke-energiintensiva före- tag kan effekterna av de åtgärder som genomförs följas upp genom t.ex. urvalsstudier eller enkätundersökningar. Underlag om berörda företags energianvändning från energileverantörer skulle bättre Förbättrad statistik om slutanvändning av energi möjliggöra säkrare kvantitativa analyser eftersom fler objekt där- med kan analyseras till lägre kostnad. Differentierad fordons- och förmånsbeskattning För att beräkna effekter och effektiviteten av differentierad fordons- eller förmånsbeskattning kan med fördel ekonometriska modeller användas. För att en sådan analys ska kunna ske erfordras ett statistiskt underlag av hög kvalitet. En uppdelning av energi- statistiken på person- och godstransport är nödvändig. Vidare erfordras bl.a. tidsserier med tillräcklig längd för de data som ska analyseras. Utöver detta erfordras möjlighet att modellera använd- ningen så att den väl avspeglar verklighetens beslutsprocesser. 13.5Utredningens överväganden och förslag 13.5.1Sammanfattande övervägande och bedömningar Utredningen bedömer att det finns ett behov av förbättrad statistik över energianvändningen. Underlaget för faktorer som t.ex. akti- vitetsnivå för effektiviseringsåtgärder, mättnadsgrad, försäljnings- volym och omsättningstakt för olika typer av utrustning och installationer behöver förbättras. Det finns också ett behov av att regelbundet genomföra fördjupade analyser och avstämnings- mätningar. Vidare finns behov av att förbättra samverkan mellan databaser för officiell statistikinsamling, för att på så sätt förenkla uppgiftslämnandet för olika aktörer. Utredningen menar att basen i den förbättrade energianvänd- ningsstatistiken bör utgöras av den befintliga statistiken. Det är av vikt att dess kvalitet värnas, att den kvalitetssäkras och att statistik- underlaget utökas på en rad punkter. Data för kvalitetssäkring och förbättring kan komma från ett flertal olika källor som nätföretag, leverantörer av energi, energitjänstföretag, försäljningsstatistik eller utvidgade enkätundersökningar. Underlag från energileverantörer kan t.ex. vara till verklig hjälp för att vidareutveckla den officiella energianvändningsstatistiken i samband med energideklarationer av byggnader och för utveckling av underlag för uppdelningsåter- koppling till slutanvändarna. Totalstatistik från energileverantörer är grundläggande och viktig, men trög att förändra. Det är, som tidigare konstaterats, i Förbättrad statistik om slutanvändning av energi dagsläget inte möjligt att förutse alla framtida behov av statistik- underlag från energileverantörer och andra. Vidare ska underlag bara begäras in när de verkligen behövs. Den befintliga energistatistiken bör kompletteras med urvals- studier. Vilka dessa studier ska vara och hur de ska utformas kommer bl.a. att styras av vilka styrmedel som övervägs införas eller ska utvärderas. Vidare krävs att den befintliga statistiken värnas och kvalitets- höjs, t.ex. genom: Förbättrade gemensamma definitioner. Upprätthållande av tillräckligt långa statistiska tidsserier. I vissa fall behövs förbättrade tidsserier, t.ex. för kostnad för olika energislag och energiskatter. Bibehållen kvalitet och tidsserie i den årliga enkäten till småhus, flerbostadshus och lokaler som ansvarar för. Enkäten bör utvecklas med frågor med inriktning på energi- effektivisering, och regelbundet återkommande riktas till större urval. Fortsatt utvecklingsarbete med projekt eNyckeln. Fortsatt arbete med förbättrad energistatistik för lokaler genom projekt . Fortsatt arbete med förbättrad energistatistik för industrin genom projekt . Fortsatt arbete med förbättrad energistatistik för transportsektorn genom pågående projekt. Komplettering av energistatistiken m.m. för industri (arbets- ställen med mer än 10 anställda) med fråga om genomförda åtgärder. Utveckling av leveransstatistiken för el från nätföretag, som är av varierande kvalitet. T.ex. kan klassningen av kunder behöva förbättras och underlag som små kunder säkras. Den nya fjärr- avlästa elmätningen kan redan i sin grundform bidra till utveck- lad energianvändningsstatistik. Ytterligare utvecklingsmöjlig- heter är stora. Det är av vikt att alla berörda parter involveras i arbetet med att utveckla energistatistiken. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Ytterligare möjligheter till källor att beakta för att kvalitetshöja energianvändningsstatistiken är: Försäljningsstatistik för vitvaror, belysning m.m. Sådant underlag kan tillsammans med utbudsstatistik vara till verklig hjälp vid utvärdering av t.ex. Eco-design-direktivet. Utbudsstatistik och översikter över vilka modeller som finns på marknaden, segmenterat efter energiprestanda (t.ex. energiklass- ning). Marknadsöversikter med uppgifter om bl.a. energianvänd- ning och pris gjordes tidigare. Att återuppta dessa skulle ge möjlighet att följa utvecklingen av specifika åtgångstal för energi. Med marknadsöversikter kan mättnadsgrad för olika apparattyper och apparaternas effektivitet klarläggas. Likaså kan marknadens utbud, pris för att t.ex. analysera merkostnad, och trend erhållas. Genom detta kan bl.a. tidiga indikatorer över marknadsutveckling utvecklas och bedömningar göras av för- ändring av slutanvändarnas preferenser. Bättre och fler data från energileverantörer. T.ex. beredskap att kunna leverera urval av några elkunder av olika typ, med uttagsprofiler , vecka (urval) och dygn (urval).TPF12FPT För uppföljningar , analyser av ändrad utrustningsmix etc. Data från EPC-företag och andra leverantörer av energitjänster.TPF13FPT EPC växer i omfattning, och innefattar vanligen noggranna utvärderingar som kan bidra till ökad kunskap om slutlig energianvändning och lönsamma åtgärder. Här kan t.ex. fri- villiga avtal om utvärderingsunderlag tecknas med berörda aktörer. Beteenderelaterad forskning och studier i kombination med mätstudier kan ge information om verklig energianvändning, t.ex. hur många apparater av olika slag som varje hushåll har och vilken drifttid dessa apparater har. Det finns ett stort behov av tvärvetenskaplig forskning om energianvändning och energieffektivisering i byggnader, industri och transporter. Det gäller t.ex. åtgärdspotentialer, priselasticiteter, transaktionskostnader och beteende hos hushåll och företag. 12TP PT Den tekniska möjligheten att få ut timvärden är stor. 13TP PT EPC är en förkortning av Energy Performace Contracting. Se betänkandets kapitel 10 för en närmare beskrivning. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi ningsviljestudier avseende energikostnader, preferenser vad gäller olika egenskaper samt miljö är också önskvärda. 13.5.2Strategisk plan och utveckling av energianvändnings- statistiken Utredningens förslag: ges i uppdrag att i samråd med Rådet för den officiella statistiken och berörda myndigheter utarbeta en strategisk plan för att säkra och höja kvaliteten på energianvändningsstatistiken och för att minska osäkerheten i de kvantitativa angivelserna. ges också i uppdrag att i samråd med Rådet för den officiella statistiken och berörda myndigheter utveckla energianvändningsstatistiken för att möjliggöra en bättre utvärdering av effekterna av såväl befintliga som till- kommande styrmedel. , , andra berörda myndigheter och Kommuner och Landsting ges i uppgift att genom ökad samordning av datainsamling förenkla uppgiftslämnandet för slutanvändarna. Utredningen anser att samarbetet mellan producenter av primär- statistik och användare behöver utvecklas. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att, i samråd med Rådet för den officiella statistiken, SCB eller annan vald leverantör av officiell energistatistik och andra berörda myndigheter, utarbeta en strategisk plan för att säkra och höja kvaliteten på energianvänd- ningsstatistiken och för att minska osäkerheten i de kvantitativa angivelserna. Analyskapaciteten och kompetensen inom berörda myndigheter bör utökas och samordnas för att ge beslutsfattare bästa möjliga prognos- och utvärderingsunderlag. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Utredningen föreslår också att regeringen ger i uppdrag att utveckla energianvändningsstatistiken för att möjlig- göra en bättre utvärdering av effekterna av såväl befintliga som tillkommande styrmedel. Genomförandet av uppdraget bör ske i samråd med SCB eller annan vald leverantör av officiell energi- statistik och Rådet för den officiella statistiken och efter samråd med andra berörda myndigheter. Uppdraget ska bl.a. fokusera på: Vilka dessa studier ska vara och hur de ska utformas kommer bl.a. att styras av vilka styrmedel som övervägs implementeras eller ska utvärderas. Höjning och säkring av energianvändningsstatistikens kvalitet avseende t.ex. urvalsramar och stickprovskontroll av målpopula- tioner. Gemensamma och tydiga definitioner. Utredningen anser till exempel att en närmare översyn erfordras av statistiken över hushållsel. Denna bygger huvudsakligen på schabloner beräknade från en restpost. Vidare erfordras en förbättring av statistiken över energianvändning för värmepumpar. I detta fall finns en anmärkningsvärd differens mellan den officiella energistatistiken och försäljningsstatistiken för värmepumpar. Fortsatt arbete med pågående utvecklingsprojekt Utredningen anser också att det är angeläget att Energimyndig- heten fortsätter att vidareutveckla energianvändningsstatistiken genom det pågående arbetet med förbättrad energistatistik för lokaler (STIL2 och eNyckeln), förbättrad energistatistik för industrin (STIND), förbättrad energistatistik för transportsektorn samt förbättrad energistatistik för hushållsel. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Ökad samordning av datainsamling för förenklat uppgiftslämnande Utredningen anser att det är av vikt att en förenklad insamling och samordning av data sker för energianvändningsstatistik i såväl sektorn bostäder och service som industrisektorn. Det är också viktigt att en harmonisering av definitioner för energianvändnings- statistiken i industrisektorn kommer till stånd. För sektorn bostäder och service kan t.ex. en betydande för- enkling och samordningsvinst göras genom etablering av en dubbelriktad elektronisk kommunikation för överföring av data mellan databas eNyckeln och data- bas . En sådan kommunikation leder också till förbättrad kvalitet på energianvändningsstatistiken. För både enskilda industri- företag och myndigheter kan en harmonisering av definitioner och data som efterfrågas av olika myndigheter leda både till betydande förenklingar och mer korrekt energianvändningsstatistik. Utredningen föreslår att och får i uppdrag att bättre samordna datainsamlingen till sina databaser. Utredningen föreslår också att i samråd med andra berörda myndigheter får i uppdrag att förenkla insamlingen och samordningen av data för energianvändningsstatistiken för industrisektorn. En harmonisering av definitioner ska också beaktas i detta uppdrag. 13.5.3Insamling av statistik om energianvändning Utredningens förslag: Ellagen och fjärrvärmelagen komplette- ras så att berörda myndigheter kan bemyndigas att samla in sådana statistiska data som avses i EG-direktivets artikel 6.1. Enligt EG-direktivets artikel 6.1.a, ska energidistributörer, system- ansvariga för distributionen och/eller företag som säljer energi i detaljistledet, rapportera de data om kundernas energianvändning, som behövs för att program och åtgärder för en förbättrad energi- effektivitet ska kunna utformas och genomföras. Data ska rapporteras på begäran, men högst en gång . I artikeln anges aktuell information om slutanvändarnas användning, inklusive belastningsprofiler, kundsegmentering och kundernas geografiska lokalisering i tillämpliga fall som exempel på uppgifter av här avsett slag. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi I ellagen (1997:857) finns bestämmelser om nätföretagens skyldighet att rapportera olika data till tillsynsmyndigheterna. Av 12 kap. 2 § framgår t.ex. att en tillsynsmyndighet har rätt att få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. Regeringen har bemyndigat () att svara för tillsyn över nätverksamhet, utom i de delar som avser elsäker- het, där är ansvarig tillsynsmyndighet. Bestämmelserna om tillsyn i ellagen täcker dock inte den typ av uppgifter som är aktuella. Uppföljning av energieffektiviserings- program är inte detsamma som nätverksamhet i ellagens mening. Det gäller även om enskilda uppgifter, i t.ex. nätföretagens årsrapporter, kan användas också för de uppföljningsändamål som avses i EG-direktivets artikel 6.1.a. Mot den bakgrunden krävs ett utvidgat bemyndigande, om direktivets regler på aktuell punkt ska kunna anses vara uppfyllda. En allmän utgångspunkt är att statistiska uppgifter inte ska samlas in i onödan. Mot den bakgrunden avser rapporterings- skyldigheter de uppgifter som krävs för att olika program och åtgärder för en effektivare energianvändning ska kunna följas upp på ett ändamålsenligt sätt. Det innebär att rapporteringsskyldig- heten ska begränsas till uppgifter som kan vara till verklig nytta i uppföljningsarbetet. Exempel på program och åtgärder som kan följas upp är even- tuella program för konvertering av el- eller oljevärmda småhus till uppvärmningssystem för biobränsle, fjärrvärme eller markvärme- pump. Det är inte möjligt att överblicka vilka energi- effektiviseringsprogram som kan bli aktuella under direktivets tillämpningstid fram , eller vilka program som kan tillkomma om nya energieffektiviseringsmål, som kan bli rättsligt bindande för . I anledning härav bör bestämmelsen utformas som en generell skyldighet, med ovan angivna begränsningar. Den myndighet som ansvarar för uppföljning av energieffek- tiviseringssträvande i förhållande till kommissionen, bör därmed bemyndigas att utfärda närmare föreskrifter om hur rapporterings- skyldigheten bör fullgöras. Motsvarande kompletterings föreslås även i fjärrvärmelagen. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Utredningen har i de tidigare avsnitten konstaterat att en förbättrad energianvändningsstatistik erfordras samt lagt fram förslag till lämpliga förbättringar. Kostnaderna för de föreslagna förbätt- ringarna av energistatistiken bedöms i vissa fall vara små, men kan i andra fall vara mer betydande. För att genomföra utredningens förslag att utarbeta en strate- gisk plan för att säkra och höja energianvändningsstatistikens kvalitet samt att förbättra samordningen mellan Energimyndig- heten, Rådet för den officiella statistiken, SCB och andra berörda myndigheter kan en utökad analyskapacitet och kompetens inom berörda myndigheter erfordras. Utredningen bedömer att kost- naden för att ta fram den föreslagna strategiska planen bör täckas av de berörda myndigheternas ordinarie budget. Utredningens andra förslag är att ges i upp- drag att, i samråd med SCB eller annan vald leverantör av officiell energistatistik och Rådet för den officiella statistiken utveckla energianvändningsstatistiken, för att möjliggöra en bättre utvärde- ring av effekterna av såväl befintliga som tillkommande styrmedel. Uppdraget ska bl.a. fokusera kompletterande urvalsstudier, urvals- ramar, definitioner och erforderliga tidsserier. Utredningen gör bedömningen att en utökad analyskapacitet och kompetens erford- ras för att genomföra detta förslag. Utredningen bedömer att en utökning med två årsarbetstjänster erfordras. Kostnaden för dessa tjänster bedöms vara högst . Förslaget att fortsatt arbetar med STIL2, eNyckeln, delar av STIND samt förbättrad energistatistik för transportsektorn bedöms erfordra en budget i samma storleks- ordning som nuvarande budget. För förbättrad energistatistik för hushållsel bedömer utredningen att kostnaderna kan uppgå till . Kostnaderna för en utökning av STIND med harmonisering av definitioner och förenklad insamling för indust- rin bedöms av utredningen uppgå till . Kost- naderna för utredningens förslag att och ges i uppdrag att bättre sammanlänka eNyckeln och Gripen för att därmed uppnå förenklingar för både slutanvändare och statistikavnämare bedöms vara små och kunna täckas av respektive myndighets befintliga anslag. När det gäller utredningens förslag att myndigheterna vid behov, dock högst en gång , ska kunna specificera och begära Förbättrad statistik om slutanvändning av energi in statistikunderlag om energianvändning från energileverantörerna bedöms omfattningen vara relativt begränsad. Kostnaderna kan inte specificeras. Dock bedöms inga stora skillnader upp- komma avseende kostnader för små och stora företag. 14 Fakturor som informationsbärare Informativa och lättlästa energifakturor kan signifikant öka kunskapen om energianvändning och lönsamheten av energi- effektivisering. Detta kapitel behandlar energifakturor som infor- mationsbärare. Inledningsvis beskrivs i avsnitt 14X .1X bakgrund och direktivets krav. Därefter beskrivs i avsnitt 14X .2X energifakturornas roll med avseende på ökad kunskap. I avsnitt 14X .3X behandlas visualisering och återkoppling av information till slutanvändarna. Dagens fakturering av fjärrvärme, fjärrkyla och el beskrivs efter detta i avsnitt 14X .4.X Sedan beskrivs i avsnitt 14X .5X de nya möjligheter som nya elmätare leder till. I avsnitt 14X .6X redovisas utredningens överväganden och förslag och i avsnitt 14X .7X förslagens konse- kvenser. Brist på kunskap och information om energianvändning är viktiga orsaker till att energieffektiviseringar, som i sig är lönsamma, inte kommer till stånd. En betydande möjlighet att öka tillgången på riktad information om energianvändning och effektiviserings- möjligheter ligger i att utforma energifakturor mer informativt och att göra fakturorna mer lättlästa. Direktivet kräver att fakturering från energidistributörer, systemansvariga för distribution och före- tag som säljer energi i detaljistledet, när så är lämpligt, ska grundas på faktisk energianvändning och presenteras på ett klart och begripligt sätt. Lämplig information ska göras tillgänglig tillsam- mans med fakturan, och ge slutförbrukarna en fullständig redo- visning av de aktuella energikostnaderna. Fakturering, grundad på den faktiska energianvändningen, ska ske så ofta att kunderna kan styra sin egen energianvändning. Enligt sina direktiv ska utredningen analysera hur fakturering sker utgående från kriterierna tydlighet, faktisk energianvänd- ning samt fullständig redovisning av de aktuella energikostnaderna. Vidare ska utredningen analysera huruvida den information som lämnas till konsumenterna uppfyller EG-direktivets krav, samt komma med förslag till eventuella kompletterande åtgärder. Utredningen ska också presentera ett detaljerat förslag till vilka författningar eller författningsändringar som behövs för en even- tuell reglering om krav på debitering efter den faktiska energi- användningen kopplat till eventuella förslag om individuell mät- ning. 14.2Energifakturornas roll som informationsbärare Energileverantörer kommunicerar med sina kunder på flera olika sätt. Exempelvis sker kundkommunikationen genom fakturor, via hemsidor, leveransavbrott, rådgivning, aktiviteter och uppsökande verksamhet, rapporter, reklamkampanjer, genom media och olika typer av projekt. Av dessa olika kommunikationssätt har fakturan en särskild ställning, eftersom den på ett individuellt sätt kan förmedla information och kunskap till slutanvändarna. Direktivet ställer, som inledningsvis nämnts, tre krav på faktu- rering av energi. Fakturan ska vara tydlig, den ska redovisa faktisk energianvändning och den ska fullständigt redovisa energikostnader- na. Frågan om hur energifakturor ska utformas mer informativt och lättillgängligt är ingalunda ny. Diskussioner kring framför allt elfakturornas utformning har pågått .