sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett rimligt antagande är att det som betonas som viktiga kunskaper i mål att sträva mot skall återspeglas i det högsta betygssteget. I språk är skillnaden inte så stor, men i SO-ämnena betonas i ämnenas mål att sträva mot fakta och förståelse och i betygskriterierna för Mycket väl godkänd betonas förtrogenhet. Detta kan inte förstås på annat sätt än att det i mål att sträva mot finns flera läroplanslika mål och/eller att det inte fanns en medveten tanke om sambanden mellan mål att sträva mot och betygskriterierna för Mycket väl godkänd när kurs- planerna och betygskriterierna togs fram. 1.3.5Skillnader i kunskapsnivåer är inte tydliga En förutsättning för att måldokumenten skall ge lärarna ett stöd att bedöma elevers kunskaper är att målen och betygskriterierna kan tolkas på ett likvärdigt sätt, t.ex. att det finns en gemensam syn på hur kvalitativa skillnader i kunskaper uttrycks i måldokumenten. som analysen visar att mål att uppnå respektive betygs- Orsaker att målsystemet ej genomförts kriterier för Mycket väl godkänd uttrycker skillnader i kunskaps- former är dock inte skillnaderna tydliga inom och mellan kun- skapskategorierna. Det finns flera exempel på kunskapsuttryck där orden inte kan sägas uttrycka samma kunskapsnivå, t.ex. känna till, veta något om, ha inblick i, känna igen, ha insikt om, ha kännedom om, ha grund- läggande kunskaper om och ha erfarenheter av. Frågan är hur de inbördes skall rangordnas. I tabell 3 visas ett par alternativ. Tabell 3 Rangordning av kunskapsuttryck Tabellen visar att det är svårt att bedöma den inbördes rang- ordningen mellan kunskapsuttryck. Orden har olika valörer och kanske är tolkningen av dem personlig. Är det så att de har så olika betydelse att de kan skiljas åt? Om kunskaps- uttrycken skall utgöra grund för en för alla lärare likvärdig bedöm- ning av elevers kunskaper, vilket av alternativen 1 och 2 bör ses som mest rätt? Går det att med distinktion att avgöra nivå- skillnaden? Det kanske är så att orden endast kan grupperas i två grupper – se alternativ 3 – där uttrycken inom respektive grupp be- döms vara likvärdiga, dvs. de betyder i princip samma sak. Exemplet i tabell 3 illustrerar hur svårt det är att med ord ange kunskapskvaliteter. För att göra beskrivningen tydligare analyseras här om det kan anses vara en skillnad mellan uttrycken känna till och ha kännedom om. Uttrycket känna till avser enligt att ha vetskap om något, vilket även uttrycket ha kännedom om be- Orsaker att målsystemet ej genomförts I nätupplagan av anges betydelsen av att känna till att ha (närmare) kännedom om (ngns l. ngts) existens l. identitet l. egenskaper l. förhållanden o.d. känna till och ha kännedom om måste mot denna bakgrund be- traktas som synonyma. Den enda officiella skrivning jag funnit där förklarat ord som används i kursplanerna är verkets kommentarerTPF34FPT till förändringarna i de kursplaner som fastställdes . Under rubriken av kunskapsnivåer för de naturorienterande ämnena anges att man kan urskilja tre nivåer av kunnande. Den första av dessa nivåer karaktäriseras av att man känner igen något när man t.ex. hör eller läser det. Det kunnande man då har kan betecknas med uttrycken ha inblick i, känna igen och känna till. Den andra nivån utmärks av att man aktivt kan delta i exem- pelvis en diskussion eller en undersökning. De uttryck som an- vänds här är att ha insikt i, ha kännedom om. Den tredje ni- vån utgörs av att eleven själv kan genomföra en undersökning, initiera och leda en diskussion etc. Detta aktiva kunnande har fått benämningen ha kunskap om, eller, när det gäller färdig- het, kunna. menar således att det finns en urskiljbar nivåskillnad mellan uttrycken känna till och ha kännedom om. Flera frågor uppkommer härmed: Har en annan språklig definition av ord än NE och ? Gäller de i kom- mentarerna angivna definitionerna endast för de naturorienterande ämnena? Är det sannolikt att lärarna gör en likadan tolkning som avsett? Är det mer sannolikt att alla lärare gör en likvär- dig tolkning, dvs. den som gör? Svaren på de två frågorna är troligen nej. En konsekvens blir därmed att statens föreskrivande i förordning eller i föreskrifter varken är entydig eller tydlig. Det finns därför, enligt min bedöm- ning, goda skäl att det för frekventa uttryck som används i kurs- planernas mål och i betygskriterierna tas fram en begreppsordlista. En sådan förteckning bör på ett tydligt och klargörande sätt defini- era eller förklara betydelsen av olika kunskapsuttryck som används i kursplanerna och rangordna begreppen. Ett krav på en sådan ord- lista är att den har stöd i sedvanligt språkbruk och t.ex. förklaringar som tillhandahåller i sin ordbok. 34TP PT (2000) Kommentarer till kursplaner och betygskriterier, Orsaker att målsystemet ej genomförts Det är ingen slump att målen i kursplaner ser ut som de gör. Det har, som framgår i avsnitt 1.2.2, varit en medvetenhet i konstruktionen av kursplanerna. I det underlag tog fram år 1999TPF35FPT och som regeringen senare beslutade om hade man konsekvent dels tagit bort formuleringar som styr undervisningens utformning eller valet av innehåll, dels fört in läroplansmål i kurs- planerna. Till exempel skrev i sin skrift Reform i rörelseTPF36FPT att värdegrunden genomsyrar målen och kriterierna. Mitt uppdrag är att se över målsystemet i syfte att göra det tydli- gare. Därför är det relevant att ifrågasätta om principerna i nuva- rande kursplaner varit ändamålsenliga. Genomgången av hur målen utformats i kursplaner visar att de blivit både fler och mer allmänt utformade. ambition i kursplanearbetet har bland annat varit att i möjligaste mån ta bort de sista stoff- och metodangivelserna ur kursplanerna har varit en av uppgifterna i revideringsarbetetTPF37FPT. Detta har bland annat inneburit att åtskilliga tiotusentals lärare har fått lägga ned mycket tid och många kvällar på att tolka och förstå målen för att kunna välja äm- nesinnehåll och arbetssätt. Analysen av kursplanernas mål och betygskriterier visar att det finns klara skillnader mellan ämneskategorierna i vilken typ av kun- skap som betonas, skillnader som också finns mellan de ingående ämnena. Exempelvis betonas faktakunskaper nästan dubbelt så mycket i NO-ämnena i förhållande till SO-ämnena. Undersök- ningen stöder bilden av att vissa ämnen mer än andra fått ansvaret för olika målområden och kunskaper. Om sådana skillnader är sakligt betingade är svårt att avgöra, men jag har inte kunnat finna något underlag som motiverar denna skillnad. Antalet olika sätt att uttrycka kunskapsmål i kursplanerna är mycket stort och det är svårt att avgöra om uttrycken är synonyma eller om de avser nivåskillnader. Mycket talar därför för att någon form av begreppsordlista behöver införas, en förteckning som kan definiera eller förklara betydelsen av olika kunskapsuttryck som används i kursplanerna. 35TP PT (1999) Översyn av kursplaner och betygskriterier i , Svar på regeringsuppdrag, , dnr 1997:477 36TP PT (2000) Tydligare kursplaner för , artikel i i rörelse nr 6, 37TP PT Ibid. Orsaker att målsystemet ej genomförts Kursplanerna behöver preciseras och det måste tydligare framgå vilket ämnesinnehåll undervisningen skall behandla. Risken är an- nars att lärarnas olika tolkningar får alltför stor spridning och det kan äventyra den nationella likvärdigheten. Mål som uttrycker en personlighets- eller attitydpåverkan hos eleverna finns i flera kursplaner. Detta är kanske mest tydligt när det gäller de praktisk-estetiska ämnena och mål som kan kopplas till skolans fostrande roll. En förhållandevis högre andel av målen i dessa ämnen upprepar läroplanens mål. Läroplanens mål borde vara tillräckligt styrande och därför bör attitydpåverkande mål i kurs- planerna undvikas. Flera kunskapsuttryck beskriver mer ämnes- generella kompetenser som skall leda till och som inte kan ses som direkt sammankopplade med ett visst ämne och dess karaktär. Dessa kompetenser finns redan som mål i läroplanen, t.ex. att kritiskt granska informationskällor och se konsekvenser av olika ställningstaganden gäller de flesta ämnena. Enligt min be- dömning bör denna typ av generella kompetensmål undvikas för att ämneskunskaper skall bli tydligare i kursplanerna. 1.4Sambandet mellan kursplanerna och läroplanen I direktiven anges att jag skall lämna förslag till justeringar i läro- planen till följd av förslagen till förändringar i målsystemet. I av- snitt 1.1.2 Läroplanens konstruktion och innehåll beskrivs hur Lpo 94 är uppbyggd . I detta avsnitt analyseras sambandet mellan läroplanen och kursplanerna liksom målen i läroplanen, vilket utgör underlag för mina bedömningar om förändringar i läroplanen. I dagens kursplaner, dvs. de som började gälla , har värdegrundsmålen i olika omfattning förts in i kursplanernas mål. Till exempel anges att undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap skall leda till att eleven praktiserar ett demokratiskt och jämställt förhållningssätt. Att föra in värde- grundsmål i kursplanerna kan uppfattas som att staten misstrott lärarnas förmåga att arbeta i enlighet med värdegrunden som den uttrycks i läroplanen. Då läroplanens mål och riktlinjer skall prägla varje lärares arbete i skolan bör det ligga i lärarens yrkeskunskap att bedöma hur och på vilka sätt de övergripande målen bäst behandlas och diskuteras i undervisningen. Dagens system med att ha lä- roplansmål i kursplanerna bidrar också till att det blir otydligt vad som är läroplan respektive kursplan. Många, kanske de flesta, lärare Orsaker att målsystemet ej genomförts inte har klart för sig styrdokumentens olika roller och betydelse, än mindre vad ett enstaka mål i läroplanen har för funktion i helheten. Oklarheten i läroplanens respektive kursplanernas roller och in- nehåll gör att rollfördelningen mellan målen i läroplanen och målen i kursplanerna måste klargöras. En möjlighet är att i stället för att tala om läroplan och kursplaner som skilda styrdokument använda begreppet läroplan som ett samlande begrepp för samtliga mål- dokument som styr undervisningen i . Läroplanen skulle därigenom kunna komma att innehålla mål som gäller för hela verksamhet, mål som avser utbildningen i ett visst ämne, grunder för bedömning av kunskaper etc. Utredningens analys av målen i kursplanerna kan sammanfattas kort enligt nedan: mål som är inriktade på kunskaper i ämnen, t.ex. ha insikt i fotosyntes och förbränning samt vattnets betydelse för livet på jorden mål som är mer ämnesgenerella, t.ex. utvecklar sin förmåga att argumentera och uttrycka ståndpunkter mål som också uttrycker ett önskvärt beteende, dvs. mål som har anknytning till skolans fostransuppdrag, t.ex. praktiserar ett demokratiskt och jämställt förhållningssätt mål som går in på elevens personlighetsutveckling, t.ex. utvecklar sin fantasi och lust att lära genom att läsa litteratur. I syfte att analysera målen i läroplanens andra kapitel görs en lik- nande analys som för kursplanerna. Följande klassificering görs: beteendemål, dvs. mål som skolan har i sin fostrande roll – markeras med kursiv, personlighetsmål, dvs. mål som har att göra med elevens personliga egenskaper – markeras med fetstil, och kunskapsU - eller kompetensmål –U markeras med understrykning. I tabellen nedan redovisas mål att sträva mot inom läroplanens av- snitt Normer och värden respektive Kunskaper bredvid varandra för att visa på skillnader och likheter. Många mål är snarlika och det Orsaker att målsystemet ej genomförts kan ifrågasättas om de har hamnat under rätt rubrik. I något fall kan därför ett mål t.ex. vara både understruket och kursivt. Tabell 4 Jämförelse av läroplanens mål rörande Normer och värden respektive kunskaper 2.1 Normer och värden Skolan skall sträva efter att Skolan skall sträva efter att varje elev utvecklar nyfikenhet och lust att lära, - utvecklar sitt eget sätt att lära, tillit till sin egen för- måga, känner trygghet och lär sig att dade på kunskaper och lär sig att utforska, lära och arbeta både självständigt och tillsammans en vana att självständigt for- mulera ståndpunkterU grundade på så- och etiska överväganden, medverkar till att bistå för att bilda sig och få beredskap för ett rikt och nyanserat språkU skors situation och ut- samt förstår betydelsen av att vårda handla också med deras sig att kommunicera på främ- bästa för ögonen och - visar respekt för och mande språk,U lärU sig att lyssna, diskutera, argumen- omsorg om såväl när- tera och använda sina kunskaper som miljön som miljön i ett redskap för att formulera och pröva antaganden och lösa problem, reflek- tera över erfarenheter och kritiskt granska och värdera påståenden och -inhämtarU tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att kunna träffa väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Orsaker att målsystemet ej genomförts SOU 2007:28 2.1 Normer och värden ansvarar för att varje elev efter det svenska språket och kan lyssna och läsa aktivt och ut-trycka idéer och tankar i tal och skrift, matiskt tänkande och kan tillämpa det till och förstår grundläggande begrepp och sammanhang inom de - har utvecklat sin förmåga till krea- tivt skapande och fått ett ökat in- tresse för att ta del av samhällets delar av vårt svenska och nordiska och kunskaper om de nationella mino- riteternas kultur, språk, religion och utveckla och använda kunskaper och erfarenheter i så många olika ut- trycksformer som möjligtU som språk, bild, musik, drama och dans, - har utvecklat förståelse för andra kultu- kommunicera i tal och skrift på lagar och normer och vet om sina rättigheter och skyldigheter i skolan och i samhället, kunskaper om länders och världs- god miljö och förstår grundläggande förutsättningarna för en god hälsa SOU 2007:28 Orsaker att målsystemet ej genomförts 2.1 Normer och värden har förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan och kunskaper om medier och deras ett verktyg för kunskapssökande och fördjupade kunskaperU inom några ämnesområden efter eget val. Genomgången av läroplanens mål visar brister i konsekvens. Målen under rubriken och värden är i huvudsak relativt homogena mål som syftar till att utveckla eleven till ansvarstagande medbor- gare. Det första målet, utvecklar sin förmåga att göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper och per- sonliga erfarenheter, kan diskuteras då det bedöms vara både ett värdegrundsmål och ett kompetensmål. I ingressen till avsnittet 2.2 Kunskaper anges följande: Skolan skall ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning. Skolan skall bidra till elevernas harmoniska utveckling. Utforskande, nyfikenhet och lust att lära skall utgöra en grund för undervisningen. Lärarna skall sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i sina olika former. Ingressens innehåll kan ses som en blandning av olika ambitioner. Dels säger texten att det är skolans ansvar att eleverna inhämtar och utvecklar kunskaper, dels ges metodiska anvisningar till lärarna att de skall integrera kunskaper i sina olika former. Ingressen anger på en övergripande nivå skolans kunskapsuppdrag. Det gäller sär- skilt de två första meningarna. Däremot finns i de därpå följande två meningarna ett mer allmänt syfte med skolan, nämligen att den skall bidra till elevernas harmoniska utveckling och att utfors- kande, nyfikenhet och lust att lära skall utgöra en grund för under- Orsaker att målsystemet ej genomförts Dessa uttryck, som är avsedda att lyfta fram skolans bildningsuppgiftTPF38FPT, får anses som ett naturligt uppdrag för skolan, men frågan är om de hör hemma under rubriken . Den sista meningen kan betraktas som en metodisk anvisning till lä- rarna, som kanske mer hör hemma under rubriken . In- gressen bedöms dock vara en funktionell och kortfattad inledning till avsnittet Kunskaper och berör både kunskapsmål och t.ex. rikt- linjer för lärarna. Kunskapsmålen, så som de kommer till uttryck i avsnittet Kun- skaper, är inte tydligt åtskilda i förhållande till värdegrunds- målen. Det finns mål i avsnittet som jag bedömer mer hör hemma bland värdegrundsmålen i avsnittet Normer och värden men som av olika skäl har placerats bland kunskapsmålen. Exempel på det är målet att skolan skall verka för att eleverna känner trygghet och lär sig att ta hänsyn och visa respekt i samspel med andra. Vissa mål bland kunskapsmålen anger mer generella kompeten- ser som eleverna kan utveckla inom ramen för flera ämnen. Exem- pelvis bör eleverna kunna lära sig att formulera och pröva antagan- den och lösa problem i matematik, samhällskunskap, hem- och konsumentkunskap med flera ämnen. I andra kunskapsmål kan man se en tydligare koppling till enskilda ämnen, t.ex. i målen att eleven kan kommunicera i tal och skrift på engelska och behärskar grundläggande matematiskt tänkande och kan tillämpa det i vardags- livet. De kunskapsmål som finns under rubriken sträva mot kännetecknas i huvudsak av att de avser mer allmängiltiga kunska- per som eleven skall utveckla och befästa och i princip i alla ämnen. I engelsk litteratur används ofta begreppet generic skills eller key competences som avser generella kompetenser som kan knytas till flera ämnen. Inom ramen för Lissabonöverenskommelsen fastlade åtta nyckel- kompetenserTPF39FPT för det livslånga lärandet: 2.kommunikation på främmande språk 3.matematisk kompetens och grundläggande kompetens i natur- vetenskap och teknik 38TP PT Enligt , sekreterare i och expert i utredningen 39TP PT (2005) Recommendation of Parliament and of the council on key competences for lifelong learning (10.11.2005 COM(2005)548 final) Orsaker att målsystemet ej genomförts 6.mellanmänsklig, interkulturell och social kompetens I rapporten 2021TPF40FPT framgår från en enkätstudie till en bred grupp representerande näringsliv, skola, elever och föräldrar, att de viktigaste kunskaperna bland annat är grundläggande kunskaper i att läsa, skriva och räkna, att tänka själv och lösa problem och att kunna samarbeta och samverka med andra. Det finns enligt min bedömning starka skäl att i någon form samlat återfinna dessa övergripande kompetenser i läroplanen. En naturlig lösning är att det svenska uttrycket kompetensmål används för att ange mål för denna typ av kunnande. De kunskapsmål som listas under rubriken uppnå i karaktäriseras av att de är mer ämnesspecifika. Varje mål kan hänföras till ett eller flera ämnen. Sammanfattningsvis kan sägas att läroplanens mål att sträva mot är mål som syftar till att utveckla elevens generella kompetens och mål att uppnå syftar till att ange vad slags kunskaper som eleven skall inhämta i under- visningen i de olika ämnena, dvs. Frågan är om dessa ämnesspecifika kunskapsmål behövs i läroplanen när det finns ämnesmål i kursplanerna. Kunskaper – mål att sträva mot Läroplansmålen under rubriken är förhållandevis mer heterogena än värdegrundsmålen. De tre förstnämnda, utvecklar nyfikenhet och lust att lära, utvecklar sitt eget sätt att lära respek- tive utvecklar tillit till sin egen förmåga, känner trygghet, bedöms mer som personlighetsutvecklande mål än kunskapsmål. I det tredje målet finns även en del, lär sig att ta hänsyn och visa respekt i samspel med andra, som är att likna vid ett beteendemål och rimli- gen borde föras till Normer och värden. Det fjärde målet under mål att sträva mot, lär sig att utforska, lära och arbeta både självständigt och tillsammans med andra, bedöms i huvudsak vara av typen kompetensmål men kan även ses som ett beteendemål. Målet under rubriken att eleven befäster en vana att självständigt formulera ståndpunkter grundade på såväl kunskaper 40TP PT Kairos Future (2006) Skola 2021, Framtidens kunskap, skola och lärande Orsaker att målsystemet ej genomförts som förnuftsmässiga och etiska överväganden är snarlikt målet under rubriken och värden att eleven utvecklar sin förmåga att göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper och personliga erfarenheter. Då målens betydelser be- döms som svåra att särskilja talar mycket för att sammanföra dessa två mål till ett enda. Målet att sträva mot utvecklar ett rikt och nyanserat språk samt förstår betydelsen av att vårda sitt språk är till en del ett kompe- tensmål, men kan också ses som ett beteendemål. Att eleven förstår betydelsen av att vårda sitt språk kan ses som ett uppfostransmål, t.ex. att eleven inte skall använda svordomar eller liknande. Målen tillägnar sig goda kunskaper inom skolans ämnen och äm- nesområden, för att bilda sig och få beredskap för livet, lär sig att kommunicera på främmande språk samt lär sig att lyssna, diskutera, argumentera och använda sina kunskaper som redskap för att formu- lera och pröva antaganden och lösa problem, reflektera över erfaren- heter och kritiskt granska och värdera påståenden och förhållanden bedöms vara generella kompetensmål som eleven skall ha utvecklat efter genomförd grundskola. Ett intressant mål att sträva mot är att eleven inhämtar tillräck- liga kunskaper och erfarenheter för att kunna träffa väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Det skiljer sig från övriga mål genom att det specifikt siktar på att eleven skall få en handlingsberedskap för valet till gymnasieskolan. Frågan är om det är ett kunskapsmål eller ett mer beteendeinriktat mål. Det är svårt att klassificera vad det är för kunskaper som avses. Är det kanske ett mål för studie- och yrkesvägledaren, och därmed ett slags pro- cessmål? En rimlig bedömning är att det kan ses som ett kompe- tensmål. Ovanstående analys av mål att sträva mot visar att målen är av två olika slag, dels behandlar de personlig utveckling som mer hör hemma under Normer och värden, dels generella kompetenser. Det finns därför enligt min mening sakliga skäl att överväga en annan och mer logisk ordning för målen i läroplanen. Kunskaper – mål att uppnå Mål att uppnå förekommer bara under rubriken i läro- planen. Under mål att uppnå står bland annat att skolan skall sträva efter att varje elev har utvecklat förståelse för andra kulturer. Orsaker att målsystemet ej genomförts kan anses oklart vad som avses med andra kulturer. Andra än vil- ken? Frågan är om det är en kunskap att ha utvecklat en förståelse för något? Om det i stället hade stått utvecklat kunskap omU U andra kulturer eller, bättre, utvecklat kunskapU om olika kulturerU är det mer naturligt att se det som ett kunskapsmål. Att ha utvecklat för- ståelse för något synes mer vara av karaktären att ha påverkat en attityd hos eleven. Målet att eleven genom skolans undervisning har fått ett ökat intresse för att ta del av samhällets kulturutbud kan ses på liknande sätt, dvs. som ett mer attitydinriktat eller person- lighetsutvecklande mål än ett kunskapsmål. Ett ytterligare mål som kan ses som ett attitydmål är att eleven har förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan och miljön. På samma sätt som för mål att sträva mot bör även dessa mål ordnas på ett tydligare sätt. 1.4.3Mål att uppnå i läroplanen och i kursplanerna Det finns mål att uppnå i läroplanen som mer eller mindre direkt ansluter till olika ämnen. I t.ex. engelska skall skolan enligt läro- planen ansvara för att varje elev kan kommunicera i tal och skrift på engelska. I kursplanen i ämnet engelska finns flera mål att uppnå som har anknytning till detta mål, t.ex. att eleven skall kunna be- gära och ge information i skrift samt berätta och beskriva något och beskriva något och förstå tydligt, även något regionalt färgat, tal i in- struktioner, berättelser och beskrivningar som rör kända förhållanden och egna intresseområden. Medan läroplanens mål att uppnå inte ger några förbehåll i vad eleven skall kunna ges i kursplanen reser- vationer i kunnandet som t.ex. något och kända förhållanden och egna intresseområden. Det finns således skillnader i skrivsätten i läroplanen och kurs- planen som visar på kvalitativa skillnader i kunskap.