sou · GVB360d3 · 2008-01-01 00:00:00 — Klimatförändringar utöver dessa scenarier, som särskilt plötsliga eller oväntade effekter, kan kullkasta slutsatserna. T.ex. kan en kraftig avsmältning av Grönlandsisen ge högre havsnivåer redan under detta århundrade. Likaså är bedömningarna om den fram- tida stormfrekvensen och stormintensiteten mycket osäkra. Om stormar kraftigare än börjar uppträda blir sannolikt kost- naderna för stormar betydligt större. Mer genomgripande ekonomiska konsekvenser kan befaras som följd av allvarliga händelser utomlands. Störningar i de ekonomiska systemen till följd av orkaner, storskaliga översvämningar etc. kan ge stora konsekvenser för andra länder än de drabbade. Om områden blir obeboeliga på grund av t.ex. torka och utslagen jord- bruksproduktion kan detta skapa konflikter och klimatflyktingar, vilket indirekt kan drabba . Vid sidan av de ekonomiska konsekvenserna hotar en klimat- förändring också människoliv och natur- och kulturvärden. Påverkan på ekosystemen kan i flera fall bli dramatisk. kommer förmodligen att förbuskas, utom i de högalpina områdena i norra . Skog och andra naturmiljöer kommer att ändras, i vissa fall drastiskt. riskerar skiften till helt nya eko- system om salthalten minskar. Likaså finns hot mot rennäringen och därmed även mot samekulturen. Ökningen av ras- och skredriskerna liksom den på vissa håll ökade översvämningsrisken kan hota människoliv och livsmiljöer. Höga temperaturer och ökad spridning av sjukdomar påverkar människors hälsa. Detta är värden som i sin helhet inte enbart kan räknas i ekonomiska termer. Ett förändrat klimat kommer att kräva en anpassning av samhället på ett mycket stort antal områden. Den sammanlagda kostnaden för åtgärderna blir betydande för enskilda anläggningar, insatser och sektorer. En stor del av dessa åtgärder kommer dock att spridas ut och kan genomföras successivt inom olika områden i takt med nyinvesteringar, upprustning, utbygg- nader, revidering av standarder etc. Den samhällsekonomiska kost- naden för anpassningsåtgärder blir därför sannolikt inte stor jämfört med skadekostnaderna. En förutsättning för att omställningar ska kunna ske successivt utan insatser från staten är att tillräcklig information och kunskap om klimatförändringar samt effektiv teknik finns tillgänglig och används. Detta gäller t.ex. en stor del av näringslivets anpassning. Forskning och utveckling, utbildning och information är därför nyckelområden. Ansvarsfrågor och integrering av klimatanpassning inom olika sektorer är viktiga steg för att utsatta områden ska anpassas till ett förändrat klimat. Vi har därför i förslagen lagt stor tonvikt vid myndigheters roller och uppgifter. Inom vissa områden är investeringarna av långsiktig karaktär och aktiva insatser krävs för att verksamheten ska anpassas till det framtida klimatet, annars riskerar man extra kost- nader och även förlust av människoliv. Exempel på sådana områden är vägar, järnvägar, bebyggelse och dammar. Stora investeringar kommer att krävas även innan anläggningar är avskrivna. Vi har underlag från några sektorer där kostnader för före- byggande åtgärder jämförs med skadekostnader. I dessa fall är åtgärdskostnaderna mindre än skadekostnaderna. Skadekostnader för det statliga vägnätet uppskattas till . Kostnaden för skadeförebyggande åtgärder som elimi- nerar av skadekostnaden uppgår till 2 . Bland de allvarligaste konsekvenserna vi kunnat identifiera är de ökande riskerna för ras, skred och översvämningar. Vi föreslår ett antal åtgärder för att minska riskerna och förebygga allvarliga konsekvenser. Vi bedömer att förutsättningarna är goda för att minska sårbarheten till acceptabla nivåer. De areella näringarna kräver en aktiv anpassning. På grund av de långa omloppstiderna krävs särskilt i skogsbruket tidiga åtgärder. I jordbruket är anpassningen starkt beroende av världsmarknaden och framtida EU-regler. Både skogs- och jordbruket kommer att bli mer drabbat av skadeangrepp. Rennäringen kräver delvis änd- rade regler för att klara förändrade klimatförhållanden som leder till ändrat renbete, ändrade flyttider och nya flyttvägar. Ekosystemförändringarna blir troligen de mest synliga tecknen på klimatförändringar. Ett ändrat klimat medför en annan natur och en förändrad miljö. Många av miljömålen kommer sannolikt att bli svårare eller omöjliga att nå. Miljömålen behöver därför ses över liksom tillhörande åtgärdsstrategier. Det är ingen tvekan om att klimatförändringarna är ett globalt hot, som sannolikt leder till fler stora hungerkatastrofer beroende på torka, översvämningar, skördar som slår fel, vattenbrist etc. De ekonomiska konsekvenserna blir mycket stora. Det är inte heller någon tvekan om att konsekvenserna i också blir stora, även om de inte blir av samma dignitet som i många andra länder. Det kommer att krävas aktiva insatser för att klara en klimat- anpassning. Vi bedömer att har resurser och goda förutsätt- ningar att genomföra de omställningar och åtgärder som krävs. många fattiga länder som drabbas saknas till stor del sådana resurser. Det krävs också aktiva anpassningsåtgärder om den stora potentialen för ökade intäkter från framför allt vattenkraften och jord- och skogsbruket ska kunna tas tillvara. Miljöfrågor, same- kulturen och översvämningsriskerna bör få särskilt stor betydelse vid genomförandet av dessa anpassningsåtgärder. Klimatförändringarna motiverar anpassningsåtgärder inom många områden. Vi lämnar framförallt förslag om förändringar av statliga myndigheters instruktioner, ett antal specifika uppdrag, förstärk- ningar av roll och nya stödfunktioner för kommun- ernas arbete. Vi lämnar också några förslag till lagändringar samt till insatser på EU-nivå. Slutligen lämnas förslag angående forsk- ning. Ansvaret för anpassning till ett förändrat klimat är fördelat mellan enskilda, kommuner och staten. Vi föreslår att länsstyrelserna får en drivande roll och uppgiften att hålla ihop klimatanpassnings- arbetet i respektive län. får ansvaret för uppfölj- ning av anpassningsarbetet och rapportering. får ansvar för kunskapsförsörjningen om klimatförändringar. Vi föreslår också utökade ansvar för , Energimarknads- inspektionen, SGI och . Slutligen föreslår vi att ett stort antal sektorsmyndigheter får ett förtydligat ansvar för klimatanpassningen inom respektive ansvarsområde. 1.Länsstyrelserna bör få en central roll i klimatanpassningen till klimatförändringar och samordna arbetet gentemot kommun- er, näringsliv och regionala sektorsmyndigheter. Regionala analyser bör utföras i länen som underlag för planering, bland annat bör den långsiktiga vattenförsörjningen analyseras till- sammans med vattenmyndigheterna. En särskild klimatanpass- ningsdelegation bör inrättas i varje län med uppgift att stödja kommunernas insatser, bidra till kunskapsförsörjningen, sammanfatta, tillhandahålla, tolka och vidareförmedla informa- tion samt samordna, driva på och följa upp arbetet. Bland annat ingår att initiera bildandet av och stödja arbetet i älv- grupper. 2.SMHI bör få ansvaret för kunskapsförsörjningen om klimat- förändringar och bör därvid skapa en förstärkt informations- funktion gentemot olika grupper, särskilt kommuner, sektors- myndigheter och länsstyrelser. 3.Naturvårdsverket bör få ansvar för en samlad nationell och internationell uppföljning och rapportering av klimatanpass- ningsarbetet. 4.Post- och bör få ett förtydligat ansvar för att genom avtalen med operatörerna, eller på annat sätt, säker- ställa att telenäten är robusta mot klimatförändringar och extrema väderhändelser. 5.Energimarknadsinspektionen bör få ett förtydligat ansvar för att säkerställa att regionala och lokala elnät är robusta mot klimatförändringar och extrema väderhändelser. 6.Livsmedelsverket bör få samordningsansvaret för dricksvatten- frågorna på nationell nivå. Detta inkluderar informations- insatser, identifiering av forsknings- och utvecklingsbehov, behov av kontroll av råvatten m.m. 7.SGI bör få ansvar för att bistå kommuner och länsstyrelser i den kommunala planeringsprocessen i frågor avseende ras, skred och erosion. SGI bör få ansvaret för en reglerad jour- verksamhet avseende akut inträffade händelser eller befarade händelser. SGI bör få ökade resurser för dessa uppgifter. 8.Samtliga berörda sektorsmyndigheter bör få ett tydligt ansvar för anpassningen till ett ändrat klimat inom sitt eget ansvars- område. Ansvaret omfattar både risken för extremhändelser och kontinuerliga klimatförändringar. I instruktionen för respektive myndighet införs att myndigheten ska initiera, stödja och följa upp arbetet med anpassning till klimat- förändringar inom sitt verksamhetsområde. , , , och bör dessutom få ett uttalat ansvar att bistå länsstyrelserna i deras arbete med klimatanpassning. Instruktionen för följande myndigheter ändras: Verket för näringslivsutveckling () En stor del av anpassningsarbetet kan och bör göras sektorsvis. Den svenska samhällsstrukturen med myndigheter som genom- förare av politiken gör det lämpligt att fördela specifika uppdrag gällande klimatanpassningen till de myndigheter som berörs. Utredningar, förändringar i planer och strategier, framtagande av allmänna råd är exempel på uppgifter som behöver genomföras av respektive ansvarig myndighet. Vi har därför föreslagit ett stort antal uppdrag till berörda myndigheter. Vidare finns ett stort behov av kart- och dataunderlag hos kommuner och länsstyrelser. Vi föreslår uppdrag till flera expertmyndigheter för att öka tillgänglig- heten till sådant material. 9.Vägverket och bör få i uppdrag att kartlägga och vid behov åtgärda risker för skred, ras, bortspolning, översväm- ning, erosion på grund av förändrad nederbörd och ökade flöden som kan drabba väg- och järnvägsnäten. I uppdraget bör ingå att se över dimensionerande normer för flöden och höjdsättning samt utveckla modeller till stöd för riskarbetet. En plan bör redovisas som underlag för nästa transport- politiska beslut. 10.Banverket bör få i uppdrag att göra en översyn av standarden för dimensionering av kontaktledningsanläggningar samt de ytterligare åtgärder som kan krävas för att öka robustheten avseende framförallt kraftig vind. 11.Luftfartsstyrelsen bör få i uppdrag att göra en sårbarhetsanalys av banors förändrade bärighet på grund av förändrade förhållanden avseende tjäle och grundvatten samt att kartlägga behovet av en tidigareläggning av renovering av flygplatsers dagvattensystem utifrån framtida ökad nederbörd. 12.Sjöfartsverket bör få i uppdrag att studera risken för avstäng- ning av hamnar till följd av högre vattenstånd och eventuellt ökade vindar samt vid behov ge förslag till åtgärder. 13.Sjöfartsverket bör få i uppdrag att efter samråd med SGU, Försvarsmakten och andra berörda myndigheter sammanställa och tillgängliggöra befintligt batymetriskt kartunderlag för den svenska kusten i digital form. 14.PTS bör få i uppdrag att analysera telekomsektorns sårbarhet för framtida extrema väderhändelser som stormar, översväm- ningar, ras, skred och föreslå åtgärder. Särskilt bör störningar- na för tredje man beaktas. 15.Energimyndigheten bör få i uppdrag att, efter samråd med , analysera energisektorns sårbarhet för fram- tida extrema väderhändelser som stormar, översvämningar, ras och skred och föreslå åtgärder. Särskilt bör störningar för tredje man beaktas. 16.Svenska Kraftnät bör få i uppdrag att: i samarbete med kraftbranschen analysera hur förändrade tillrinningsförhållanden på grund av klimatförändringar, och drift av vattenkraftsystem kan påverka dammsäker- heten samt risken för översvämningar, utveckla metoder för kartläggning av sårbarheten hos dammar av riskklass I och II med avseende på klimat- förändringar, samt att genomföra en sådan kartläggning, i samarbete med utveckla metoder för samt beräkna flöden av betydelse för dammar av riskklass I och II i ett förändrat klimat, i samarbete med gruvindustrin genomföra en analys av gruvdammar med avseende på långsiktiga klimatföränd- ringar. 17.Skogsstyrelsen bör få i uppdrag att: får i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter och organisationer genomföra en översyn av skogsvårdslagen och tillhörande före- skrifter och allmänna råd mot bakgrund av att klimat- förändringarna innebär att betingelserna successivt ändras, i samråd med SLU utveckla ett system för rapportering, uppföljning och utvärdering av skador orsakade av vilt, storm, insekter, m.m. inklusive de ekonomiska effekter skadorna har samt att etablera försöksytor med olika skötselsätt och trädslagsval, utvärdera och bedöma huruvida möjligheten att uppnå miljömålet Levande skogar påverkas av klimatförändringar- na dels inom de tidsperioder målen gäller, dels på , samt huruvida målet och delmålen är relevanta i ett föränderligt klimat. bör vid behov föreslå förändringar i målformuleringar och åtgärdsprogram, genomföra en bred informationskampanj till skogsägare i samverkan med LRF, skogsägarföreningar m.fl. skogliga aktörer om klimatförändringar och effekter av ett förändrat klimat på skogsbruket, tillförs för genomförandet, i samråd med föreslå ytterligare åtgärder inklu- sive ändringar i gällande regelverk för att skogsbruket ska visa förstärkt hänsyn i renskötselområdet, samt identifiera essentiella vinterbetesområden där t.ex. skonsam mark- beredning skall användas, i samråd med utveckla skötselanvis- ningar och stödformer för kombination av biobränsle- produktion och naturvård. 18.Statens bör få i uppdrag att: i samråd med berörda myndigheter och organisationer göra en kartläggning av behoven av framtida bevattning och markavvattning samt befintliga dräneringssystems och invallningars status och behov av åtgärder. Kartläggningen bör åtföljas av förslag till åtgärder inklusive kostnader och eventuella stödsystem, i samråd med föreslå ett utvecklat system för stöd till våtmarker där deras effektivitet för infångning av näringsämnen och funktion för kombinerade ändamål som biologisk mångfald och skapande av bevattnings- reservoarer premieras, se över djurskyddsregler inklusive byggnormer och rekom- mendationer kring stallar för främst gris och fjäderfä med hänsyn till risk för ökad värmestress samt möjligheter till utökad lösdrift utomhus, i samråd med och utveckla ett system för skördeskadeuppföljning där vädersituationen vid skadans uppkomst och den ekonomiska skadan dokumenteras, utvärdera och bedöma huruvida möjligheten att uppnå miljömålet Ett rikt odlingslandskap påverkas av klimat- förändringarna dels inom de tidsperioder målen gäller, dels på , samt huruvida målet och delmålen är relevanta i ett föränderligt klimat. bör vid behov föreslå förändringar i målformuleringar och åtgärdsprogram, i samarbete med Jordbrukets organisationer genomföra utökade informationsinsatser till jordbrukare kring klimat- förändringen och dess effekter på jordbruket och miljön. 19.Statens veterinärmedicinska anstalt bör få i uppdrag att i samverkan med : följa utvecklingen av epidemilogin hos nya och kända infek- tioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till åtgärder för att upprätthålla ett gott smittskydd, ta initiativ till forskning och utarbeta kunskapsunderlag för fortbildning om infektionssjukdomar för veterinärmedi- cinsk personal. 20.Fiskeriverket bör få i uppdrag att i samråd med Naturvårds- verket identifiera prioriterade åtgärder för spridning av fisk, t.ex. borttagande av vandringshinder för att kunna upprätt- hålla/skapa nya fiskbestånd och fiske i sötvatten i ett förändrat klimat. 21.Fiskeriverket bör få i uppdrag att utreda effekterna för svensk fiskerinäring om torsken slutar reproducera sig i . 22.Nutek bör få i uppdrag att utarbeta en strategi för informa- tionsspridning och kunskapsöverföring till aktörer inom vinterbaserad turism om klimatförändringar och anpassnings- möjligheter. 23.Nutek, , , Geologiska Undersökning och berörda länsstyrelser bör få i uppdrag att peka ut områden där ökad konkurrens om bl.a. vattenresurser kan uppstå, främst längs kuster, samt inom sina verksamhetsområden peka ut riksintressen för turism, naturvård och friluftsliv. 24.Nutek, , och berörda länsstyrel- ser bör få i uppdrag att peka ut områden där ökad konkurrens om markområden i fjällvärlden kan uppstå samt inom sina ansvarsområden peka ut riksintressen för naturvård, turism, rennäring och friluftsliv. 25.Länsstyrelserna i , , , och bör få i uppdrag att i samråd med och utveckla former för dialog mellan rennäring och turism samt andra verksamheter inom renbetesområdet. 26.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att: utvärdera och bedöma huruvida möjligheten att uppnå de miljömål vilka verket är ansvarigt för påverkas av klimat- förändringarna dels inom de tidsperioder målen gäller, dels på samt huruvida miljömålen och delmålen är relevanta i ett föränderligt klimat. bör vid behov föreslå förändringar i målformuleringar och åtgärds- program, i samråd med SLU kartlägga olika ekosystems/arters känslighet för ett förändrat klimat med beaktande av mark- användningen samt därvid peka ut starkt klimatberoende arter, arter med särskilda krav på livsmiljö, nyckelarter, hotade arter regionalt i , ansvarsarter för och föreslå åtgärder för skydd av dessa inklusive eventuella förändringar i Habitatdirektivet. tillsammans med och med utgångspunkt i olika ekosystems/arters klimatkänslighet utvärdera dagens skyddssystems effektivitet för skapandet av spridnings- korridorer för ekosystem/arter i förändrat klimat, föreslå förändringar i regelverk, riktlinjer och stödsystem, t.ex. möjligheten att införa förstärkt skydd i produktionsskog, utvecklade skogsvårdsavtal, uppskalning av verksamheten med landskapsstrategier till regional, nationell eller gräns- överskridande skala. 27.Livsmedelsverket bör få i uppdrag att: tillsammans med berörda myndigheter se över skydd och kontrollrutiner längs hela kedjan för framställning av dricksvatten, från skydd av råvattentäkter till rening och distribution, tillsammans med berörda myndigheter informera om risker och skyddsåtgärder för enskilda brunnar, se över regler och riktlinjer för livsmedelshanteringen mot bakgrund av den ökade temperaturen och den ökade risken för perioder med extremt höga temperaturer, verket bör också löpande informera allmänheten om risker och försiktighetsmått vid livsmedelshanteringen. 28.Socialstyrelsen bör få i uppdrag att: ta fram ett kunskapsunderlag för kommuner och landstings beredskap för värmeböljor. Underlaget skall innefatta för- slag på åtgärder för att kyla lokaler, identifiera och nå känsliga grupper, följa utvecklingen av epidemiologin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till åtgärder för att upprätthålla ett bra smittskydd, utarbeta kunskapsunderlag som kan användas i en utökad fortbildning om infektionssjukdomar för personal inom hälso- och sjukvården. 29.Smittskyddsinstitutet bör få i uppdrag att i samverkan med : följa och analysera utvecklingen av epidemiologin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till ny forskning inom berörda områden på grund av klimatförändringar, utarbeta kunskapsunderlag och informera om den ökade risken för smittspridning och om nya sjukdomar till följd av klimatförändringar samt analysera möjliga motåtgärder och rapportera dessa till övriga berörda myndigheter. 30.Boverket bör få i uppdrag att: göra en översyn av byggregler, BBR, och ändringsråd, BÄR, och anpassa dem till ett förändrat klimat, i samverkan med och andra berörda myndigheter upprätta allmänna råd för planering, lokalisering och höjd- sättning av nybebyggelse inklusive va-system med hänsyn till ökade risker för översvämning, ras, skred och erosion i ett förändrat klimat, i samverkan med och andra berörda myndigheter upprätta allmänna råd angående åtgärder för skydd av befintlig bebyggelse mot översvämning, ras, skred och erosion samt vatteninträngning i avloppssystem. 31.SMHI bör få i uppdrag att: i samråd med , , och , utreda möjligheterna att utöka varnings- systemen för extremväder och att införa sådana system där så är lämpligt. Bl.a. bör möjligheten att skapa varnings- system för värmeböljor, torka, stormfällning och intensiva regn analyseras, och om så är möjligt, bör sådana system utvecklas, föreslå hur ett ökat tillgängliggörande av data genom återanalys och digitalisering kan komma till stånd, beskriva hur tillgången till klimatologiska parametrar med högre geografisk upplösning kan förbättras genom ett tätare observationsnät, alternativt andra åtgärder. Konse- kvenser av att göra materialet allmänt och kostnadsfritt tillgängligt bör belysas. 32.Länsstyrelserna bör få i uppdrag att inventera tillstånds- och ägarlösa dammar samt bedöma problemets storlek som ett underlag till den föreslagna översynen av lagstiftningen kring vattenverksamhet, se punkt 41. 33.Lantmäteriverket bör få resurser för att skapa en ny nationell höjddatabas med tätare och noggrannare höjddata än dagens. Databasen ska vara allmänt och kostnadsfritt tillgänglig för kommuner och myndigheter och i digital form. 34.Räddningsverket bör få fortsatt uppdrag att översiktligt kartera översvämningsrisker och stabilitetsförhållanden av ras- och skred i bebyggda områden samt med hänsyn till klimat- förändringar. bör även klargöra behovet av översyn av redan utförda karteringar med beaktande av för- ändringar i klimatet, samt utföra sådana kompletteringar. bör också få i uppdrag att, i samarbete med SGI, kartlägga risker för stranderosion i bebyggda områden. Kartorna ska vara allmänt och kostnadsfritt tillgängliga och i digital form. 35.SGI bör få i uppdrag att, i samarbete med SGU, Lantmäteriet och , upprätta en nationell kartdatabas över skredförutsättningar inom bebyggda områden och potentiella exploateringsområden. Kartdatabasen ska beakta klimat- förändringar. För prioritering av vilka områden som ska ingå bör en fördjupad analys av geografiska områden med för- utsättningar för ras och skred utföras. Inom utredningen utförda undersökningar bör ligga till grund för den fördjupade analysen. Databasen bör vara allmänt och kostnadsfritt till- gänglig och i digital form. Vi anser att kommunerna har ett stort ansvar för att anpassa den fysiska planeringen så att risker för naturolyckor minskas både i dagens klimat och med hänsyn till kommande klimatförändringar. För att underlätta för förebyggande åtgärder och skapa klarare ansvarsförhållanden föreslår vi vissa förändringar i lagstiftningen. För att öka kommunens ekonomiska ansvar för konsekvenserna av felaktig planläggning med hänsyn till risker för översvämningar, ras, skred och erosion så föreslår vi en förlängning av preskrip- tionstiden från 10 till . Vidare föreslår vi att kommunernas rättigheter i samband med stöd till enskilt ägda fastigheter klargörs i lag. Vi föreslår också att kraven på hänsyn i skogsbruket till ren- skötseln utvidgas med hänsyn till de påfrestningar rennäringen kan ställas inför i ett förändrat klimat och den stora betydelse skogsbruket har för rennäringen. En revidering av pågår. En proposition har lagts med förslag som undanröjer flera av de brister vi identifierat. Det gäller ett förstärkt hänsynstagande till översvämnings- och erosionsrisker och skred som orsakas av erosion samt att läns- styrelsen får ett tydligare mandat för sitt yttrande över översikts- plan och överprövning av detaljplan. Vi föreslår att PBL komplette- ras ytterligare så att det blir tydligt att ras- och skredrisker ska beaktas vid lokalisering av bebyggelse oavsett orsak, att en möjlig- het införs att i detaljplan ställa krav på säkerhetshöjande och skadeförebyggande åtgärder för att bygglov ska beviljas samt att kommunerna ges rätt att vidta åtgärder på annans mark med stor betydelse för att skydda omgivande bebyggelse från naturolyckor. 36.Kommunens ansvar för detaljplaner och bygglov utökas till vad gäller skadeståndsansvar för översvämning, ras, skred och erosion. Den utökade preskriptionstiden ska inte gälla retroaktivt, se kapitel 1.