sou · GWB326 · 2008-03-20 00:00:00 — I det sammanhanget är kunskaper i andra europeiska språk nyckeln till verklig rörlighet inom EU, menar kommissionen, som pekar på att kunskaper gör att man kan dra maximal nytta av arbete, studier och resmöjligheter över hela kontinenten. Kommis- sionen påpekar också att sådana kunskaper ger företagen en kon- kurrensfördel i internationella affärskontakter. Engelskan har fått en allt starkare ställning inom EU, vilket är en utveckling som accelererat . Enligt beräk- ningar gjorda före utvidgningen av EU 2004 väljer allt fler ung- domar engelska som första främmande språk jämfört med tidigare perioder. som det inom EU konstateras att engelska växer som det mest talade språket i , vill man också se till att detta Svenskan i internationella sammanhang med tiden inte begränsar den språkliga mångfalden i unionen. Där- för har kommissionen formulerat ett mål kallat modersmålet plus två i sin policy för språkkunskaper. EU:s mål är att så många som möjligt ska kunna tala två språk förutom sitt modersmål (EU:s språkportal Språk och , Europeiska kommissionens infor- mationsplats på nätet, ). 11.4.1Handlingsprogram inför utvidgningen av EU 2004 Inför utvidgningen av EU till 25 medlemsstater med totalt 450 mil- joner invånare med olika etnisk, kulturell och språklig bakgrund lanserade kommissionen 2003 en handlingsplan för att främja språkinlärning och språklig mångfald. Handlingsplanen omfattade åren 2004–2006 och innehöll åtgärder som syftade till att bygga vidare på det som redan har gjorts, att bättre samordna åtgärderna och att effektivare utnyttja tillgängliga ekonomiska tillgångar. Handlingsplanens budskap var att det är bra att lära sig ett språk utöver modersmålet och att det är ännu bättre att lära sig ytter- ligare ett. I planen framhölls att det urval av främmande språk som talas av EU-medborgarna är litet och att det inte räcker att förlita sig på ett enskilt gemensamt språk. Enligt kommissionen är moders- målet plus två ett ambitiöst mål som ändå ligger inom räckhåll. Språkinlärning måste ses som en livslång satsning och undervisning- en, som bör påbörjas , bör fortsätta genom skolan, högre utbildningar och i vuxenlivet. Europeiska kommis- sionen säger sig vara övertygad om att kostnaden för att EU-med- borgare ska använda ett andra eller tredje språk enligt målsättning- arna i handlingsplanen är blygsamma, jämfört med de möjligheter som förblir outnyttjade p.g.a. bristande språkkunskaper. Detta får enligt kommissionen också negativa effekter på EU:s ekonomi, eftersom denna brist leder till förluster för företagen. 11.4.2Den politiska dagordningen för flerspråkighet En ny ramstrategi för flerspråkighet Det första dokumentet från som behandlar politikområdet flerspråkighet närmare lades fram . Ett syfte med dokumentet anges vara att bekräfta kommissionens vilja att gynna flerspråkighet i EU. Kommissionen anger också sin strategi Svenskan i internationella sammanhang för att främja flerspråkighet i det europeiska samhället, i ekonomin och inom kommissionen. Likaså föreslås ett antal särskilda åtgärder utifrån den strategiska planen (Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt , En ny ramstrategi för flerspråk- ighet, , KOM (2005) 596 slutlig). Den strategi som kommissionen presenterar i En ny ramstrategi för flerspråkighet är under genomförande, se nedan. 11.4.3Flerspråkighet – ett eget politikområde Flerspråkighet blev ett eget politikområde inom kommissionen med en egen kommissionär. Syftet anges vara att ge ämnesområdet den tyngd det förtjänar inom EU när det gäller grundutbildning, livslångt lärande, ekonomisk konkurrenskraft, sysselsättning, rättvisa, frihet och säkerhet. Kommissionen uttalar att den är fast besluten att bevara och främja det centrala särdrag som den språkliga mångfalden i den europeiska unionen utgör och framhåller att ett av de främsta målen i kommissionsleda- motens mandat är att fastställa hur flerspråkighet bidrar till ekonomisk konkurrenskraft, tillväxt och bättre arbetstillfällen, livslångt lärande och interkulturell dialog, och stimulans för europeisk politisk dialog genom flerspråkig kom- munikation med medborgarna. Den ansvarige kommissionären, , har meddelat att han kommer att lägga fram ett med- delande om en ny strategi för flerspråkighet. Arbetet med att utforma en ny strategi pågår. En arbetsgrupp, högnivågruppen för flerspråkighet, arbetar med att samla in idéer och förslag från medlemsstaterna och andra berörda parter så att en ny politik kan utarbetas med hänsyn till parternas behov. Utifrån en ministerkonferens om flerspråkighet ska ett meddelande om ut- formningen av en ny strategi för flerspråkighet läggas fram (MEMO/07/80, , 23/2/2007). Svenskan i internationella sammanhang Iate (InterActive Terminology for Europe) är en sammanslagning av kommissionens och rådets termbanker för EU-relaterad termino- logi. Termbanken innehåller 8,7 miljoner termer på alla EU:s offici- ella språk. Iate används av EU-institutionernas över- sättningstjänster och spelar en viktig roll för att säkra att EU-insti- tutionernas och EU-organens skriftliga kommunikation håller hög kvalitet. Iate öppnades för allmänheten. Att Iate enkelt ger allmänheten tillgång till validerade termer inom EU:s samtliga verksamhetsområden har sagts garantera den konsekvens och tillförlitlighet som är nödvändig för att man ska kunna utarbeta klara och tydliga texter och på så sätt säkra giltighet och öppenhet i EU:s lagstiftningsprocess samt en effektiv kommu- nikation med EU:s medborgare (/07/962, ). En klarspråksguide för EU-jargong På webbplatsen , Europeiska unionens portal, () finns en sida som innehåller en klarspråkguide till vad som kallas EU-jargong. Bakom klarspråksguidens tillkomst ligger det förhållandet att EU-institutionerna och mediefolk som arbetar med EU-frågor ofta använder EU-jargong, vilket beskrivs som ord och uttryck som bara de själva förstår. Eftersom denna EU-jargong kan vara mycket förvirrande för allmänheten har klarspråksguiden utarbetats som en hjälp på vägen för allmänheten, se (). Exempel på uttryck som förklaras är absorptionsförmåga, bästa praxis, civil dialog, Fästning och harmonisering. För för- klaringar av tekniska och rättsliga begrepp hänvisas till ordlistan, en separat och mer teknisk lista. Om EU-språkvården, se avsnitt 6.5. 11.5Svenskan som officiellt EU-språk I samband med anslutning till EU 1995 blev svenskan officiellt EU-språk för . När de praktiska svårigheter som föranleddes av att svenska var ett nytt EU-språk hade upphört, Svenskan i internationella sammanhang konstaterade regeringen i en skrivelse till 1998 (reger- ingens skrivelse 1998/99:6, Berättelse om verksamheten inom Euro- peiska unionen , avsnitt 40.1.1) att rutinerna nu fungera- de och att vakanta tolk- och översättartjänster i princip var tillsatta. Det hade dock visat sig att svenskan, tillsammans med de två andra nordiska språken, danskan och finskan, behandlades sämre än övriga EU-språk. Det gällde främst tolkning vid möten i rådet och kom- missionen. I rådets verksamhet hade de stora EU-språken engelska, franska och tyska i princip 100-procentig tolkservice, italienska, nederländska och spanska hade tolkning vid av alla möten och portugisiska och grekiska vid 60 respektive 45 pro- cent. Motsvarande siffra för svenska var . Vid möten i kommissionen förekom det än mer sällan tolkning till och från svenska. Även om den låga andelen tolkning för svenskans och de andra nordiska språkens del kunde förklaras med att det var fråga om nya officiella EU-språk som inte talas av så många inom unionen menade regeringen att det inte gick att bortse ifrån att andra medlemsstater mer och mer målmedvetet hävdar sin rätt att få tolkning. Kontakter med de berörda institutionerna hade visat att det vid institutionerna arbetades med att förbättra servicen för de små språken, men att allmänna budgetrestriktioner försvårade deras möjligheter att göra avvägningar och prioriteringar när det gäller behov av tolkning i olika situationer (regeringens skrivelse 1998/99:6, Berättelse om verksamheten inom Europeiska unionen , avsnitt 40.2.1). 11.6Riktlinjer för svenska språkets användning i EU-samarbetet riktlinjer för att främja svenska språkets ställ- ning i EU-samarbetet finns i cirkulär 6 (EUsekr. Riktlinjerna anger hur alla som företräder i olika EU-organ ska förhålla sig i situationer då en fullgod tolk- eller översättnings- tjänst inte erbjuds. Ett led i principerna är att vid mötestillfällena påtala att inte accepterar att tolkning inte erbjuds när svenska representanter begärt det. I cirkuläret sägs att regering och riksdag fäster största vikt vid svenska språkets ställning inom EU. Det ska framhållas att cirkulär 6 inte är ett av regeringen antaget officiellt dokument för språkanvändningen i EU-arbetet. Svenskan i internationella sammanhang Med anledning av EU-utvidgningen då antalet officiella språk nästan fördubblades blev det nödvändigt att begränsa tolk- ningen på tjänstemannanivå och sprida kostnaderna för den. Kost- naden delas numera mellan EU och de länder som vill att deras språk ska användas. har varit drivande för att få till stånd en smidigare och mindre kostsam språkordning inom EU. är det regeringens utgångspunkt att svenskan inte ska behandlas sämre än grekiska, portugisiskan och andra jämförbara språk i EU (EU-upplysningen, . Syftet med språkpolicyn anges i cirkuläret vara att förmå EU:s institutioner att ta sitt fulla ansvar för tolkning och översättning så att svenska kan användas vid såväl myndigheters som enskildas kontakter med institutionerna i enlighet med gällande regler. Detta sägs kräva ett konsekvent och målmedvetet agerande på alla nivåer av såväl politiker som tjänstemän. Grundprincipen för riktlinjerna i cirkulär 6 är att de fördragsfästa språken har likvärdig status och att inte någon principiell särställ- ning accepteras för något språk. Riktlinjerna i cirkulär 6 ska tilläm- pas i samtliga organ i EU där den representeras, oavsett om regeringen företräds av medlemmar av regeringen eller tjänstemän från eller en myndighet. I övrigt gäller följande principer. Svenska folkvalda representanter i och svenska företrädare i andra EU-organ på hög nivå såsom rådet, Ekono- miska och sociala kommittén och måste ha möjlighet att kommunicera på svenska. Valet av dessa represen- tanter får inte avgöras av deras språkkunskaper. Svenska språket ska inte i praktiken diskrimineras i förhållande till andra jämförbara språk (t.ex. danska, finska, grekiska och portugisiska). I frånvaro av tolkning eller översättning bedrivs verksamheten inom EU:s institutioner på engelska eller franska. Generellt bör hävda engelskans företräde framför franskan. Svenskan i internationella sammanhang I riktlinjerna anges också att de som företräder vid möten bör rapportera till EU-samordningen om mötestillfällen där de be- dömer att de svenska språkprinciperna inte beaktas. I syfte att principiellt och praktiskt hantera utvidgningen av antalet arbetsspråk infördes ett nytt system för tolkning i rådet. Enligt cirkulär 6 syftar systemet till att praktiskt och kostnads- effektivt hantera ett större antal språk och motverka att enskilda språk diskrimineras p.g.a. brist på tolkar eller fysiskt ut- rymme för dessa. Tolkningen förekommer som aktiv tolkning, vilket innebär att tolkning sker både till och från svenska, och passiv, vilket innebär tolkning enbart från svenska. För rådsmöten gäller att kraven på tolkning i båda riktningarna målmedvetet ska hävdas, enligt principen för folkvalda represen- tanter. För informella ministermöten, som inte är rådsmöten i egentlig mening, gäller inte rådets arbetsordning och inte heller EU:s språk- regler. Vid sådana möten säger riktlinjerna att starka önskemål ska uttryckas om tolkning både till och från svenska när det finns ett faktiskt behov. För rådsarbetsgruppsmöten finns ett system genom vilket rådets arbetsgrupper delas in i tre huvudkategorier. En kategori består av arbetsgrupper med obligatorisk tolkning till och från arbetsspråken. En andra kategori består av arbetsgrupper utan tolkning, dvs. engelska eller franska utan tolkning mellan. Denna kategori inne- fattar framför allt arbetsgrupper som behandlar EU:s yttre förbind- elser och arbetsgrupper som behandlar allmänna eller horisontella EU-frågor. Den tredje kategorin utgörs av arbetsgrupper där med- lemsstaterna enskilt får begära och betala för passiv eller aktiv tolk- ning, s.k. Request and Pay (RP). Kommissionens genomförandekommittéer omfattas inte av RP- systemet. För dessa är principen att tolkning till och från svenska ska ske i samma utsträckning som till och från något av de med svenskan närmast jämförbara språken, t.ex. danska, finska, grekiska och portugisiska. Strävan ska vara att kommittéerna arbetar an- tingen på samtliga språk eller på engelska och franska. Svenska del- tagare ska alltid fråga om tolkning till och från svenska finns Svenskan i internationella sammanhang tillgänglig och begära tolkning när detta är rimligt i ljuset av behandlingen av jämförbara språk. Tolkningssystemet bygger på att rådets arbetsgrupper, som fram- gått ovan, delas in i tre kategorier, cirka 20 arbetsgrupper med full tolkning till och från EU-språken, cirka 50 grupper utan tolkning (dvs. engelska eller franska utan tolkning mellan) och cirka 80 arbets- grupper där medlemsstaterna enskilt får begära och betala för passiv eller aktiv tolkning. Tolkning till och från de större språken, inklusive engelska, finns i praktiken i samtliga RP-grupper. Varje medlemsstat tilldelas för tolkning inom RP-systemet en pott på inom ramen för den gemensamma budgeten. Om en stats begäran överstiger den tilldelade potten får medlemsstaten själv betala. Vid begäran som understiger potten går 2/3 tillbaka till resepotten för respektive medlemsstat (Regerings- kansliets , , s. 66). Med- lemsstaterna begär tolkning halvårsvis för den kommande sex- månadersperioden. begärde tolkning i samtliga RP- grupper. Tolkning till och från engelska finns således i samtliga RP- grupper. Enligt cirkulär 6 ska för del begäran grundas på de faktiska tolkningsbehov varje departement anser sig ha i varje en- skild arbetsgrupp. Departementens EU-samordningsfunktioner, i samråd med representationen i , gör en förteckning, som ständigt ska uppdateras, över vilka RP-grupper inom respektive departements ansvarsområde som bör ha passiv eller aktiv tolkning från eller till svenska. Departementens EU-samordningsfunktioner ska också, tillsammans med representationen, övervaka att RP-begäran följs av rådssekretariatet och tolkningstjänsten. 11.6.4I vilken utsträckning används tolk? Enligt uppgifter från är det land som beställer minst tolkning av EU:s alla med- lemsstater. Endast av de medel som är avsatta för tolkningen används. Detta kan jämföras med , , Svenskan i internationella sammanhang , och som fullt ut utnyttjar avsatta budgetmedel samt tillskjuter egna pengar för att få tolkning i alla de arbetsgrupper de önskar. Ett antal länder använder hela sin bud- get. Länder som , och använder hälften av budgeten. och använder näst minst tolk- ning. Generaldirektoratet för tolkning vid kommissionen har tillhanda- hållit följande statistik över det antal tolkdagar som varje med- lemsstat använder i rådet (som är det organ där RP-systemet tilläm- pas). Antal dagar avser det sammanlagda antalet dagar med aktiv respektive passiv tolkning. Antal tolkdagar för länder jämförbara med Som jämförelse med omfattningen av utnyttjande av tolk- tjänster redovisas antal tolkdagar för länder med språk som, enligt cirkulär 6, i sammanhanget betraktas som jämförbara med svenskan. Svenskan i internationella sammanhang SOU 2008:26 Antal tolkdagar för de största språken 11.6.5När och hur tolkas det till och från svenska? Enligt uppgifter från har starkt välkomnat och varit pådrivande för en allmänt minskad an- vändning av tolkning i rådet i enlighet med de principer som finns i cirkulär 6. Det innebär att på arbetsnivå under förhand- lingar har accepterat att arbeta med texter på engelska eller franska. I flertalet arbetsgrupper har endast beställt passiv tolk- ning. Den beställda tolkningen låg i linje med de principer som gällt för beställning av tolkning i arbets- grupper. I de arbetsgrupper där tolkning beställts handlar det oftast om ett faktiskt behov hos de svenska representanterna i samman- hang där en komplex och tekniskt komplicerad materia förhandlas. Enligt uppgift från Statsrådsberedningen är erfarenheterna av det nya systemet för beställningar av tolkning att tolkning beställs i den utsträckning som svenska förhandlare önskar. I vissa fall har tolkning beställts i syfte att säkerställa att svenska tolkar är väl förtrogna med materian inför den senare behandlingen i ministerrådet. 11.6.6Anpassning inför ordförandeskap 2009 För att anpassa tolkningsresurserna inför det ökade behov som ordförandeskap 2009 väntas föra med sig har tolkning be- gärts i märkbart större utsträckning . Det är föranlett av den lärdom som drogs vid förra ord- förandeskapsperiod. Det visade sig då att tolkning önskades i betydligt större omfattning än normalt när det blev aktuellt för många svenska representanter att leda sammanträden och möten och att tolkresurserna var otillräckliga. Svenskan i internationella sammanhang Nedan redogörs för vad riktlinjerna i cirkulär 6 i stora drag inne- håller när det gäller översättning av EU-dokument till svenska. En fullt godtagbar svensk översättning av förslag till rättsakter ska enligt cirkulär 6 finnas tillgänglig inom rimlig tid – enligt rådets arbetsordning – före det rådsmöte då ett formellt beslut om förslaget förutses. Avsteg från principen kan ske om det finns särskilda skäl. Normalt är endast de rättsakter giltiga som översatts till samt- liga officiella språk och som publicerats i Europeiska unionens offi- ciella tidning (EUT). När det saknas en översättning av en rättsakt med allmän giltighet utgör detta således ett problem för hela EU- kretsen. Varje avsteg från grundregeln att samtliga språkversioner ska finns tillgängliga vid beslutstillfället förutsätter enhällighet i rådet. Sådana avsteg ska i regel inte godtas från svensk sida. För med tredjeland och s.k. blandade avtal gäller som riktlinje att sådana ska undertecknas endast om det finns en svensk översättning. Undantag kan göras i exceptionella fall som särskilt anges i cirkulär 6. För skriftväxling med EU:s institutioner gäller som huvudregel att all korrespondens som sänds till institutionerna ska skrivas på svenska. I undantagsfall kan skrivelser förses med ett missivbrev på engelska, så att det snabbare når rätt adressat inom den aktuella institutionen, alternativt att en arbetsöversättning av skrivelsen bi- fogas (ett system som ofta används av , , Neder- länderna och ). Formell skriftväxling, som anmälningar och svar på frågor inom proceduren för talan om fördragsbrott, ska ske på svenska. I organ där det i skriftväxling är praxis att använda endast engelska, endast franska eller endast engelska och franska kan följa ett sådant bruk. Svenska skrivelser ska i sådana fall skrivas på engelska – utom när det är praxis att använda enbart franska. En anmälan om språkreservation som rör ett dokument som ska antas vid t.ex. rådsmöten ska ske om det saknas på svenska i de fall det rör sig om ett juridiskt bindande dokument, t.ex. en förordning Svenskan i internationella sammanhang eller ett direktiv. Anmälan ska ske om aktuella dokument inte finns tillgängliga på svenska eller om översättningen inte kan accepteras. Om ett dokument inte är juridiskt bindande, t.ex. riktlinjer, rapporter och förklaringar, ska det beaktas till vilka andra språk dokumentet är översatt, med utgångspunkten att svenska inte ska behandlas sämre än jämförbara språk. I vissa fall behöver en språkreservation inte anmälas trots att ett dokument inte finns på svenska, t.ex. om arbetsgruppen enats om att ett dokument ska översättas enbart till ett mindre antal språk eller om dokumentet av hävd översätts endast till vissa språk, som t.ex. EU:s memorandum till . 11.6.9Kvalitetsansvar för tolkning och översättning Enligt cirkulär 6 ansvarar departement och myndigheter för att kvaliteten på svenska texter är fullgod och ska vid behov lämna synpunkter till rådet eller kommissionen enligt följande riktlinjer. 1.Synpunkter bör lämnas – helst på förslags- stadiet i kommissionen eller annars under t.ex. en rådsarbets- grupps genomgång av texten. I detta skede är det lämpligt att klargöra och fastställa gängse svensk terminologi för området. 2.Synpunkter ska lämnas på den senaste versionen av texten. 3.Synpunkter bör utgöra en jämförelse mellan den svenska texten och ursprungstexten, dvs. det språk som ursprungstexten ut- arbetats på. 4.Synpunkter bör inriktas på att åstadkomma en från saklig, juri- disk och språklig synpunkt korrekt text. 5.Synpunkterna bör vara tydliga, gärna införda direkt på doku- mentet och med en klar markering av vilka återkommande termer/formuleringar som ska användas genomgående. Synpunkter från ansvariga enheter i ska i regel underställas rättschefen i det egna departementet. Synpunkter läm- nas till rådets språkliga centrala samordning eller i brådskande fall direkt till rådets svenska översättningsavdelning. I fråga om kom- missionens översättningar lämnas synpunkter till de ansvariga för en viss kommitté eller grupp. Samordning av synpunkter bör ske mellan departementet och myndigheten, och granskningsenhet bör konsulteras i viktigare frågor. Svenskan i internationella sammanhang 11.7Synpunkter från den svenska språkavdelningen vid generaldirektorat för översättning De svenska texter som produceras inom EU-institutionerna blir en del av det svenska myndighetsspråket. Målsättningen är därför att de ska avvika så lite som möjligt från motsvarande texttyper som författas på svenska i original. För lagstiftningen är målet alltså att avvika så lite som möjligt från modernt svenskt författningsspråk. Det finns ibland lagtekniska och fackspråkliga skäl till avvikelser och eftersom det rör sig om översättningar finns det alltid en risk för språkliga interferenser, dvs. språklig inblandning eller påverkan. Målsättningen är dock klar. Samarbetet med är därför av stor betydelse, framför allt när det gäller språkliga och fackspråkliga aspekter. EU-språkvården och dess kontaktnät på myndigheter och departement ger en ovär- derlig hjälp att snabbt komma i kontakt med sakkunniga som kan hjälpa till att hitta rätt fackspråkliga termer och uttryck på ett tidigt stadium i beredningen. Kontaktnätet bidrar även till att engagera svenska myndigheter och departement i textproduktionen och få dem att känna att det är deras texter, att texterna är till för dem som slutanvändare. Detta främjar användningen av de svenska språkversionerna. Det är också viktigt att de svenska slutanvändarna av texterna reagerar när svenska texter inte håller godtagbar kvalitet. EU- språkvårdens webbsidor innehåller uppgifter om hur man går till väga för att lämna synpunkter på de svenska språkversionerna. Ett effektivt sätt att förbättra kvaliteten på de svenska EU-text- erna, som ju så gott som alltid är översättningar, är att lägga ner ansträngningar på förlagornas kvalitet. Det är en fråga som t.ex. skulle kunna arbeta för under sitt ordförandeskap och även integrera i det löpande arbetet. Förlagorna författas under stor tidspress av tjänstemän som oftast inte arbetar på sitt modersmål. Resurser för skrivträning och klarspråksutbildning finns men endast i begränsad utsträckning. Allt detta får naturligtvis direkta konsekvenser för översättningarna. Svenskan i internationella sammanhang Klarspråkssträvandena står emellertid högt på den politiska dag- ordningen inom EU och har gjort det ända sedan debatten om öppenhet och insyn tog fart .