sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. med en schabloniserad, marginell viktningsfaktor för hela landet om 1,0. Det är en rimlig avvägning för att på nationell nivå bedöma effektiviseringspotentialer. I det konkreta arbetet på lokal nivå är denna schabloniserade viktningsfaktor dock ett allt för grovt instrument. Utredningen bedömer också att den genomsnittliga viktningsfaktorn, genom ett fortsatt tillvaratagande av restvärme från el- och industriproduktion, kommer att minska till cirka 2016. Det är därför angeläget att löpande följa utvecklingen även i de enskilda, lokala fjärvärmesystemen. Men vid beslut om vilka effektiviseringsåtgärder som ska vidtas måste hänsyn också tas till tidsaspekten. Merparten av våra bygg- nader står och många av dem används . Erfarenheterna visar att systemet för energitillförsel ändras under en så . Utredningen menar att nya byggnader alltid ska uppföras med en hög energiprestanda. På samma sätt anser utredningen att effektiviseringsåtgärder med en lång livslängd, som t.ex. byte av fönster, ska göras så att den slutliga energianvändningen blir så låg som möjligt. Däremot ska vid genomförande av åtgärder med kort livslängd, som t.ex. installation av frånluftsvärmepumpar, hänsyn tas till det lokala fjärrvärmenätets viktningsfaktor. Samverkan för energieffektivisering på central och lokal nivå Produktions- och distributionsapparaten för fjärrvärme utgör en av viktiga infrastrukturer. Den producerar och överför . Det utgör av landets samlade slutliga energianvändning och drygt hälften av all den energi som används för värme och varmvatten i byggnader. Anslutning till ett fjärrvärmesystem innebär att kunden blir fast knuten till ett helt infrastruktursystem. För att detta samlade system ska kunna utvecklas på ett mer kostnads- och energi- effektivt sätt, krävs en närmare samverkan mellan leverantörer och kunder än vad som förekommer. Samverkan behövs dels på nationell nivå för samordning och utarbetande av gemensamma principer, dels på lokal nivå för beslut och genomförande av kon- kreta åtgärder i de enskilda anläggningarna. En sådan samverkan kan också leda till en ökad kunskap och en större förståelse i samhället, bland slutanvändare, politiker och media, för fjärr- värmens förutsättningar och verksamhetsförhållanden. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. På central nivå bör den befintliga till- föras arbetsuppgifter inom energieffektiviseringsområdet. Kom- mittén bör ha en samordnande roll som omfattar frågor om ökad energieffektivisering i hela systemet, dvs. såväl tillförseln av energi- råvara till fjärrvärmens produktionsanläggningar och distributionen till kunderna som slutanvändningen hos kunderna. I kommittén bör företrädare för de centrala kundorganisationerna och för branschföreningen för fjärrvärme ingå. Denna samordning kan ge god information om vilken typ av åtgärder som bör vidtas, var i systemet det bör ske och hur omfattande åtgärderna bör vara för att ge störst kostnads- och energieffektivisering i ett helhets- perspektiv. Följande arbetsuppgifter kan förutses: Att gemensamt utse ett oberoende organ, som får till uppgift att analysera och fastställa viktningsfaktorer för varje individuellt fjärrvärmesystem i landet. De beräkningar som behövs för detta ändamål kan baseras på utredningens överväganden i bilaga 4 till delbetänkandet. Att fastställa hur ofta dessa viktningsfaktorer bör revideras med hänsyn till förändringar i energisystemet. Att för de lokala aktörerna tillhandahålla verktyg för analysen av var i hela systemet, från leverantör till kund, som energi- effektiviseringsinsatser har bäst potential och lönsamhet inklu- sive hur olika åtgärder bäst kan vägas mot varandra. På lokal nivå föreslås att det på motsvarande sätt etableras en samverkan mellan fjärrvärmeföretagen och dess kunder i lokala energieffektiviseringskommittéer. Med utgångspunkt från den viktningsfaktor som fastställts för det lokala fjärrvärmesystemet är den främsta uppgiften för den lokala samverkan: Att ur ett systemperspektiv, från kund till leverantör, analysera var effektiviseringsinsatser bör göras och hur dessa sinsemellan bör prioriteras. Att utvärdera utfallet av genomförda insatser. Att diskutera hur fjärrvärmen och byggnadernas energisystem samverkar på bästa sätt för att nå en större energieffektivitet i både bebyggelsen och energitillförselsystemet. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Samverkan i de lokala energieffektiviseringskommittéerna bör vara en resurs i arbetet med att kommunala energiplaner och för den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Ett närmare samarbete mellan fjärrvärmeleverantörer och deras kunder rörande möjligheterna till energieffektivisering kan bidra positivt till att utveckla relationerna och skapa en bättre gemensam förståelse för hur det samlade effektiviseringsarbetet bör bedrivas. Det föreslagna samarbetet ger nya förutsättningar för att öka förståelsen parterna emellan. Det kan också konstruktivt bidra till att till lägsta möjliga samlade kostnader utveckla det lokala energieffektiviseringsarbetet såväl hos fjärrvärmeföretaget som hos fjärrvärmekunderna. Det gynnar i förlängningen såväl kunderna som samhället i stort. 5.5.8Ökat utnyttjande av industriell spillvärme Utredningen bedömning: Fjärrvärmebolag på orter där industriell eller annan spillvärme förloras till omgivningen bör pröva möjligheten att utnyttja denna spillvärme innan beslut fattas om annan åtgärd. En utredning om nyttiggörande av spillvärme bör i förekommande fall vara obligatorisk i den miljökonsekvensbeskrivning som måste upprättas inför upp- förande av nya energiproduktionsanläggningar. I utredningsarbetet har den ytterligare effektiviseringspotential som kan realiseras genom ökat utnyttjande av spillvärme (rest- värme) från industriella processer uppmärksammats. Ur den spill- värmeproducerande industrins perspektiv kan åtgärder för ökat spillvärmeutnyttjande betraktas som en slutanvändaråtgärd. Ur det mottagande fjärrvärmesystemets perspektiv är det dock en ren- odlad tillförselåtgärd. Det kan därför diskuteras huruvida ett ytter- ligare nyttiggörande av industriell och annan spillvärme är en åtgärd som kan medräknas i den effektiviseringspotential som avses i det här aktuella EG-direktivet. Oavsett om så är fallet är det av stort intresse att ta vara på även denna potential. Det finns därför anledning att något beröra möjligheterna härtill. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. På många orter i utnyttjas överskottsvärme från t.ex. industriella processer i närliggande fjärrvärmesystem. Ur ett primärenergiperspektiv är detta en god lösning. Återanvändning av restenergi från industrin kräver endast en liten ytterligare insats av primärenergi, dvs. primärenergifaktorn är nära noll. Även om utnyttjandet av industriell spillvärme är relativt utvecklat i i jämförelse med andra länder i , finns fortfarande en potential för ökat utnyttjande. T.ex. visar den studie som presenterade på en potential på för ökat spillvärmeutnyttjande.TPF72FPT Förutsättningarna för samarbete har diskuterats av represen- tanter för de inblandade aktörerna. Bl.a. har viljan till samarbete och krav på öppna fjärrvärmenät med rätt till tredjepartstillträde då nämnts. Mot bakgrund av bl.a. de nämnda diskussionerna kommer att närmare utreda frågan om tredjepartstillträde. Det finns därför inte skäl för Energieffek- tiviseringsutredningen att lägga fram något konkret förslag i frågan. Däremot vill utredningen lyfta fram några aspekter som bör belysas för att nå ett ökat utnyttjande av industriell spillvärme i befintliga fjärrvärmesystem. Ett antal faktorer måste belysas inför beslut om nyttjande av industriell spillvärme. Bland dessa kan nämnas: Rör det sig om äkta spillvärme? har industrin i fråga vidtagit alla lönsamma möjligheter att återvinna energi? Är temperaturnivån på spillvärmen sådan att värmen kan nyttiggöras direkt, eller måste primär energi tillföras för att göra värmen användbar? Är spillvärmen tillgänglig även under årets kallare perioder, dvs. när värmen behövs som bäst? Hur löses reservfrågan om industrin skulle drabbas en drift- störning? Vilken storlek på investering måste göras för att koppla samman den aktuella industrin med det närliggande fjärrvärmenätet? Hur lång varaktighet kan en spillvärmeleverans garanteras ha? 72TP , Möjligheter och kostnader för att reducera växthusgasutsläpp i , på uppdrag av , 2008. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Frågeställningarna belyser att det inte generellt går att avgöra om industriell spillvärme kan återanvändas som fjärrvärme. I alla befintliga spillvärmesamarbeten har dock dessa frågor kunnat ges en för alla parter nöjaktig lösning. Det är dock bara i individuella diskussioner som ett konkret spillvärmesamarbete kan etableras. Det är inte möjligt att rent allmänt kräva att ett sådant samarbete ska etableras. Utöver spillvärme från industriella processer kan spillvärme från elproduktion nyttiggöras i fjärrvärmeproduktionen. Sådan produk- tion sker i kraftvärmeverk som ofta ägs av det berörda fjärrvärme- bolaget. Enligt den standard som tillämpas inom EU betraktas i princip även värme från kraftproduktion som spillvärme. Det ger upphov till frågan om vilken typ av spillvärme som fjärrvärme- bolaget ska prioritera om det geografiskt närliggande värmeunder- laget inte är tillräckligt stort för att ta emot all möjlig spillvärme. Allmänt kan konstateras att befintlig spillvärme ur ekonomisk och miljömässig synvinkel är att föredra framför t.ex. spillvärme som kommer från ett ännu inte byggt kraftvärmeverk. Det är dock inte generellt alltid så. Svaret på denna fråga är beroende av svaren på de frågeställningar som redovisats ovan. En allmän princip bör emellertid vara att fjärrvärmebolag på orter där industriell spill- värme redan förloras till omgivningen alltid ska pröva möjligheten att utnyttja denna innan t.ex. beslut om investering i nya kraft- värmeverk fattas. En redovisning av dessa möjligheter bör ingå som en obligatorisk del i den miljökonsekvensbeskrivning som måste upprättas inför varje nytt bygge av energiproduktionsanläggningar. Primärenergifaktorn för äkta spillvärme är nära noll. Utnytt- jande av spillvärme från industrier och kraftverk innebär därmed att motsvarande mängd primärenergi inte behöver tas i anspråk. Inom EU krävs att ursprunget på spillvärme anges så att man kan skilja ut den som härrör ur fossila bränslen. Detta saknar relevans för energi som eljest skulle gått förlorad, särskilt som motsvarande energibehov alternativt behöver tillgodoses genom insats av primärenergi av olika slag. bör av dessa skäl inom EU-samarbetet verka för att ursprungsmärkningen av äkta spill- värme tas bort. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. 5.5.9Individuell mätning av varmvatten Utredningen föreslår att krav på individuell mätning av varm- vattenanvändning vid ny- och ombyggnad av flerbostadshus ska införas. Förslaget beskrivs närmare i betänkandets kapitel 12. Utredningen bedömer att förslaget om individuell varmvatten- mätning i flerbostadshus kan leda till en effektivare primär energianvändning på 0,4 0,7 TWh (0,slutlig energi). Totalt bedöms slutanvändarnas energikostnader minska med cirka 150 till om detta förslag genomförs. 5.5.10Den offentliga sektorn som förebild Utredningen föreslår att ett särskilt program för energieffekti- visering införs för den offentliga sektorn. Programmet innefattar två delar, varav en för de statliga myndigheterna och en för kom- muner och landstingskommuner. Förslaget om den offentliga sektorn som förebild beskrivs närmare i kapitel 9. Huvuddelen av potentialen för energieffektivisering inom det föreslagna programmet kommer att beröra bebyggelsen. Samman- taget gör utredningen bedömningen att upp till primär energi (2,slutlig energi) kan uppnås om programmet för den offentliga sektorn som förebild får ett fullständigt genomslag. Utredningen bedömer att ett sådant genomslag skulle leda till minskade energikostnader för myndigheter, kommuner och lands- tingskommuner på . 6Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Detta kapitel behandlar potentialen för energieffektivisering inom industrisektorn och utredningens förslag till styrmedel för ökat genomförande av effektiviseringsåtgärder. Inledningsvis ges i av- snitt 6X .1X en kort sammanfattande beskrivning av industrisektorn. Därefter ges i avsnitt 6X .2X en överblick över energianvändningen i sektorn. För en mer utförlig redogörelse för industrisektorns indel- ning och energianvändning hänvisas till utredningens delbetän- kande, kapitel 6.TPF1FPT I avsnitt 6X .3X beskrivs effekterna av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel, och i avsnitt 6X .4X potentialen för energieffektivisering och utredningens bedömning av hur stor den lönsamma potentialen är. Avsnitt 6X .5X beskriver styrmedel för ökad energieffektivitet i industrisektorn. Slutligen redovisas i avsnitt 6X .6X överväganden och förslag. Till industrisektorn räknas verksamheter som avser utvinning och framställning av råvaror och produkter. Exempel är gruvnäring och mineralutvinning, verkstäder, kemisk industri och tillverkning av trävaror, livsmedel och textilprodukter. Industrisektorn omfattar SNI-koderna 10 37 enligt SNI-indelning. 1TP PT SOU 2008:25, Ett energieffektivare . Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Översikt över huvudsakliga industrigrenar med SNI-koderTPF FPT Textil-, beklädnads- och läderindustri Massa- och pappers- och pappersvaruindustri Grafisk industri och förlagsverksamhet Tillverkning av stenkolsprodukter och kärnbränsle Kemisk industri inklusive läkemedelsindustri Källa: SCB. Svensk industrisektor har traditionellt byggt på basindustrierna, dvs. i huvudsak utvinning och förädling av inhemska råvaror såsom järnmalm och skog. har de traditionella industri- grenarna, malmbrytning, stål- och massaindustri, minskat i betydel- se i svensk ekonomi. Den traditionella tillverkningsindustrin genomgick första hälft en omfattande struktur- omvandling. minskade antalet anställda i industrin, liksom den samlade produktionen. andra hälft ökade produktionen avsevärt, medan antalet anställda ökade måttligt. Industrin har blivit mer kunskaps- intensiv. Ungefär en femtedel av de privatanställda är verksamma i industrin. Industrisektorn svarar för en dryg fjärdedel av BNP. Fordons- och maskintillverkning är de industri- grenar som har störst omsättning och förädlingsvärde. Livsmedels- industri och kemisk industri är andra industrigrenar som svarar för stora andelar av den svenska industriproduktionen. Kemisk industri, där läkemedelsindustrin intar en ledande roll, har växt kraftigt . 2TP PT SNI står för Svensk näringslivsindelning. Systemet bygger på motsvarande EU-system för indelning av företag i branscher och underkategorier utifrån företagens verksamhetsinrikt- ning. SOU 2008:110 Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn De största svenska industrigrenarna 2005 Källa: SCB. Under basåren 2001 2005 var den genomsnittliga årliga energi- användningen i industrin . El svarade för , bio- bränsle för , oljor för samt kol och koks för . Industrisektorns användning av fjärrvärme uppgick i genomsnitt till knappt . Naturgas och stadsgas stod i genomsnitt för drygt i industrin . Figur 6.1 Fördelning mellan användningen av el och fjärrvärme samt olika slag av bränslen i svensk industri, genomsnitt för åren 2001 2005 Källa: , . Massa- och pappersindustrin svarar för nästan hälften av industrins energianvändning och järn- och stålindustrin för . Kemiindustri och verkstadsindustri svarar för ungefär lika stora Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn andelar av den industriella energianvändningen, 8 respektive 7 pro- cent. Som framgått i det föregående är fordons- och maskin- industri, som båda ingår i verkstadsindustrin, de båda största industribranscherna i när det gäller omsättning, antal anställda och produktionsvärde. Den samlade energianvändningen i verkstadsindustrin blir mot den bakgrunden inte obetydlig och uppgår till . De enskilda företagen i verkstads- industrin är dock i regel inte energiintensiva. Massa- och pappersindustrin svarar även för den största andelen av elanvändningen i industrin, . I ett nationellt perspektiv svarar den elintensiva industrin, där massa- och pappers- industri är dominerande, för ungefär en fjärdedel av den totala mängden slutanvänd el i . Energianvändningen i industrin har ökat marginellt jämfört med den genomsnittliga årliga energianvändningen under basåren 2001 2005. I industrin totalt, dvs. inklusive elintensiv industri, användes sammantaget energi. Energianvändningen och dess fördelning per bransch är ganska stabil, men påverkas av hur konjunkturerna och produktionen utvecklas. Energiprisernas utveckling har också betydelse. Oljepriset har stigit kraftigt, men elpriserna är, i ett internationellt perspektiv, fortfarande relativt låga i . har utifrån underlag från Konjunkturinsti- tutet och data om energiprisutvecklingen gjort en prognos för energianvändningens utveckling i industrin på kort sikt.TPF3FPT Härav framgår att elanvändningen i industrin förväntas öka med eller t.o.m. . Oljeanvändningen be- döms öka . Användningen av bio- bränslen bedöms öka med medan fjärrvärme- användningen väntas öka med . Fjärrvärmen ökar dock, som framgår i figur 6.1, från ganska låga nivåer. Den specifika energianvändningen, räknat som kWh per krona förädlingsvärde, förväntas däremot, enligt Energimyndig- heten, minska med fram . El- och oljeanvändningen beräknas minska vardera ungefär lika mycket i detta perspektiv. 3TP PT Energimyndighetens rapport (ER 2007:25) Energiförsörjningen i , s. 17 ff. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn 6.2.1Industriell energianvändning utanför handelssystemet Den fossila energianvändningen i den del av industrin som om- fattas av systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) ska undan- tas från direktivets tillämpningsområde.TPF4FPT I praktiken innebär det, i den utformning som det nuvarande handelssystemet har, att användningen av fossila bränslen i industri som omfattas av ETS ska undantas. Handelssystemet omfattar inte el- eller fjärrvärme- användning, men däremot el- och fjärrvärmeproduktion i de fall då energin produceras genom förbränning av fossila bränslen. Utredningen bedömer att energianvändningen för den del av industrin som faller inom direktivet uppgick till i genomsnitt slutlig energianvändning 2005. Det motsvarar primär energianvändning . Användningen av fossila bränslen inom respektive utanför den handlande sektorn särredovisas inte i energistatistiken. Mot den bakgrunden har utredningen skattat hur den fossila bränsleanvänd- ningen i industrin fördelar sig inom respektive utanför handels- systemet. Underlaget för skattningen utgörs av data från Natur- vårdsverket om användningen av fossila bränslen inom respektive utanför handelssystemet.TPF5FPT Under den första handelsperioden har , dvs. drygt en tredjedel av industrins totala årliga användning av fossila bränslen, omfattats av handelssys- temet.TPF6FPT Nästan all fossil energianvändning i massa- och pappers- industrin och i raffinaderiverksamheter omfattas av handels- systemet. Denna energianvändning faller således utanför direktivets tillämpningsområde. Detsamma gäller en huvuddel av den fossila 4TP PT Handelssystemet beskrivs närmare i kapitel 6.2 i utredningens delbetänkande. 5TP PT Andelen fossila bränslen som kräver utsläppsrätter har, på uppdrag av utredningen, skattats av utifrån de data om utsläpp av koldioxid som branschvis rapporteras in till handelssystemet. Skattningen har skett genom bedömningar av fördelningen av energi- användningen mellan olika verksamheter samt beräkningar av energimängder utifrån upp- gifterna om koldioxidutsläpp genom att använda emissionsfaktorer för respektive bränsle- slag. 6TP PT Den fossila energianvändningen i industri som omfattas av systemet för handeln med utsläppsrätter har för perioden 2012 bedömts uppgå totalt till . Av dessa ingår i statistik över industrisektorns energianvändning som en del av den nationella totala energianvändningen. De övriga utgörs av indust- riella biprodukter av fossilt ursprung som t.ex. koksugnsgas och masugnsgas, vilka ingår i statistik för energianvändning som är specifik för industrisektorn. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn energianvändningen i stålindustrin och i mineralindustrin.TPF7FPT För den handelsperiod som började , då kretsen av tillståndspliktiga förbränningsanläggningar har utvidgats, uppskattas att cirka 80 pro- cent av industrins fossila bränsleanvändning omfattas av utsläpps- rätter. Det innebär att mellan 10 och av industrins samlade fossila bränsleanvändningen om , teoretiskt sett, skulle kunna bli föremål för energieffektivisering med stöd av direktivet. Det motsvarar av den förväntade totala användningen av energi av alla slag i industrin 2012. Utredningen slog i sitt delbetänkande fast att det är önskvärt att även den fossila bränsleanvändningen i företag som berörs av handelssystemet omfattas av energieffektivisering, dock med undantag för fossil bränsleanvändning i enskilda verksamhetsdelar och anläggningar, vars drift kräver utsläppsrätter. Detta förutsätter att sådan bränsleanvändning kan volymmässigt separeras från övrig fossil bränsleanvändning i berörda företag. I handelssystemet rapporteras de mängder koldioxid som respektive anläggning släpper ut. Sådana utsläppsmängder kan räknas om till använd mängd fossila bränslen. Utredningen bedömer mot denna bakgrund att det med en tillfredsställande noggrannhet går att beräkna den fossila bränsleanvändning som ska bli föremål för energieffektivisering även i de företag som berörs av handelssystemet. 6.3Effekten av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel I delbetänkandet redovisade utredningen vilken effekt tidiga åtgärder haft och vilken bedömd effekt redan beslutade styrmedel bedöms ha. För den del av industrisektorn som faller inom direk- tivet gjordes bedömningen att inga tidiga åtgärder kommer att ha en kvarstående effekt år 2016.TPF8FPT Vidare gjorde utredningen, baserat på beräkningar, bedömningen att de styr- medel som redan är beslutade kommer att ha en kvarvarande effekt på primär energianvändning (0,slutlig energi- användning) . 7TP PT Mineralindustrin omfattar t.ex. framställning av glas, porslin och keramiska produkter såsom kakel och klinker. 8TP PT SOU 2008:25 Ett energieffektivare , kapitel 6. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn 6.4Potential för energieffektivisering i industrin Utredningen bedömde i sitt delbetänkande att det inom den del av industrin som omfattas av direktivet finns en potential för lönsamma energieffektiviseringsåtgärder om primär energi (slutlig energianvändning) . I det fortsatta arbetet har utredningen använt sig av ett underlag som på uppdrag av utarbetats av i samarbete med svensk industri.TPF9FPT Eftersom underlaget avsåg att bedöma potentialen för minskade växthusgasutsläpp har utredningen, i dialog med , prövat att över- sätta detta till energieffektivisering. En publicerad doktors- avhandling från , misk och industriell utveckling ger också en utökad kunskap om potentialen för energieffektivisering inom mindre och medelstor industri.TPF10FPT 6.4.1Potential inom branscherna järn och stål, massa och papper samt raffinaderi och petrokemi gör i det ursprungliga arbetet för en bedömning av hur växthusgasutsläppen i industrin ökar i ett scenario då inga åtgärder vidtas. Detta scenario motsvarar en ökning med , eller , inom industrisektorerna för järn och stål, massa och papper samt raffinaderi och petrokemi.