sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Effekterna av tillgång till bredband på tillväxten –2001 i variablerna länsinkomst, sysselsättning, inkomst per sysselsatt och antalet företag analyseras. Orazem finner att tidig tillgång till bredband fick den totala inkomsten att öka snabbare . Effek- ten var större i små län och landsbygdslän. Tillgång till bredband hade ingen sysselsättningseffekt sett över alla län men ledde till långsammare sysselsättningstillväxt i de minsta länen. Effekten på inkomsten per sysselsatt var positiv i alla län, och särskilt i de små länen. Tidig tillgång till bredband ledde till snabbare företagstillväxt, med störst effekt i de små länen. Störst effekt hade tillgång till bredband på inkomster och företagstillväxt inom detaljhandeln på landsbygden. Resultaten från de refererade studierna sammanfattas i följande tabell. 12 Orazem, , The Impact of High-Speed Internet Access on Local Economic Growth, Research Report prepared for , Inc., 2005. Bilaga 4 SOU 2008:40 Översikt över effekter av bredband 0 (totalt)- (minsta 0 (totalt)+ (vissa Miljöeffekterna av bredband kan delas in i två typer. Dels de direkta effekterna som bredband ger upphov till vid design, till- verkning, användning och skrotning av utrustningen, dels de indirekta miljöeffekter som dagens användning bidrar till (se t.ex. , 2007b).13 Bredband för med sig direkta miljöeffekter i termer av den påver- kan kablar, stationer och har på miljön avseende bl.a. mate- rial, gifter, vattenförbrukning samt den energi som krävs vid till- verkningen och användningen. För att kunna dra nytta av bred- bandet krävs datorer och programvara. Även denna utrustning måste inkluderas i analysen. Uttjänt material ska också tas om hand och skrotas eller återvinnas. Detta är särskilt relevant för elektronikvaror eftersom dessa har en kort livslängd och kräver mycket material och energi vid tillverkningen. 13 , ICTs and , DSTI/ICCP/IE(2007)14. Indirekta effekter genom användning av bredband Det sätt som informationsteknik utnyttjas medför konse- kvenser för miljön. Arnfalk (1999) delar in dessa under tre rubriker: ökad resurseffektivitet (dematerialisation), minskade och mer effektiva transporter samt motverkande effekter.14 I första hand analyseras IT i allmänhet. Man får föreställa sig bredbandets effekter som en ytterligare hastighets- och kapacitetsförstärkning. För en miljömässigt hållbar utveckling behöver resurs- eller materialeffektiviteten öka. IT kan bidra till detta genom Förbättrade processer: t.ex. digitaliserade telefonväxlar Förbättrade produkter: t.ex. förminskade datorer och telefoner, digitaliserade varor som t.ex. böcker, musik och film. Det sparar material som papper och lim men även transporter. Omvandling av produkter till tjänster: t.ex. ett brev blir ett e- postmeddelande, en tidning blir en nyhetstjänst Strukturomvandling: effektivisering av produktion och logistik inom näringslivet och den offentliga sektorn, ökad användning av distansarbete som kan leda till minskade behov av kontors- ytor, minskade transporter mm. Minskade och mer effektiva transporter En ökad användning av IT påverkar transporterna dels genom substitution dels genom förbättrad effektivitet. Trafiksystemet kan göras mer effektivt genom IT-stödd övervakning och styrning som förbättrar flödet och minskar kösituationerna. Substitutionseffekten kommer bl.a. från den påverkan elek- tronisk handel och distansarbete har på person- respektive varu- transporterna. För att e-handel ska innebära mindre miljöpåverkan måste slutkundernas inköpsresor ersättas av effektivare transport- 14 Arnfalk, , in Pollution Prevention: Teleconferencing and Telework Used as Tools in the Reduction of , , , 1999. system hos leverantörerna, samverkan kring transporter, lokala uthämtningsställen osv. Arnfalk (1999) har i sin avhandling särskilt studerat miljö- effekter av distansarbete. Han fokuserar på fyra områden där distansarbete kan ge miljöeffekter: Minskat behov av resande till och från jobbet samt förändrade resmönster Minskat behov av kontorsyta på arbetsplatsen Ökat behov av kontorsyta i hemmet eller vid lokalt centrum Ökat behov av kontorsutrustning och telekommunikationer. Baserat på fyra urvalsundersökningar visar hans studie att resandet minskar vid distansarbete men att minskningen är begränsad. Mellan av distansarbetarna upplever ingen minskning i sitt resande. Detta kan förklaras av att resorna till och från jobbet kombineras med annat resande t.ex. för ärenden, att distansarbetare i genomsnitt bor längre bort från sina arbetsplatser och har högre inkomster än personer som inte distansarbetar samt att en stor del av distansarbetet sker under halvdagar eller . En av de ingående undersökningarna, som gjordes hos , visar att hälften av distansarbetarna inte hade något särskilt utrymme för arbetsplatsen hemma medan hade ett arbetsrum och arbetade i en särskild byggnad. Det indikerar att de flesta arbetsplatser inte har minskat sin kontorsyta på grund av distansarbete medan hälften av distansarbetarna har ytor i bostaden för ändamålet. Det innebär således en miljökostnad liksom den utrustning som används i hemmet. Distansarbete blir mer och mer vanligt i . Enligt SIKAs resvane- och kommunikationsundersökningar har andelen av de förvärvsarbetande som uppger att de regelbundet distansarbetar ökat från ––2004. De flesta arbetar från hemmet och drygt hälften arbetar bara en del av dagen på distans. använder dator, använder Internet och kopplar upp datorn till arbetet (avser 2003–2004).15 16 15Kommunikationsmönster hos befolkningen, Rapport 2001:6 16KOM, Den nationella kommunikationsvaneundersökningen, Rapport 2006:32 Slutsatser när det gäller övriga samhällsekonomiska effekter Det är mycket svårt, att kvantifiera några övriga samhällsekonomiska effekter av det statliga stödet till utbyggnad av bredband. Eftersom bredband är en relativt ny företeelse finns det inte mycket forskning på området och det är stor brist på data. Uppföljningshorisonten är dessutom mycket kort. Genomgången visar att sysselsättningseffekten kan gå i båda riktningarna rent teoretiskt och att de få empiriska studier som finns inte ger klart besked. Produktivitetseffekterna är troligen positiva men det är brist på empiriska studier. Miljöeffekterna kan också gå i båda riktningarna. Distansarbetet ökar i och för sig i , men man kan inte dra slutsatsen att det har bidragit till en förbättrad miljö. Metodbeskrivning PTS kartläggning av grundläggande förutsättningar för tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Redovisningen av den geografiska översikten begränsas till grund- läggande förutsättningar för tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet genom accessteknikerna xDSL, kabel-tv, fiber-LAN, HSPA och CDMA 2000.1 Med anledning av dess mycket begränsade utbredning kartläggs inte de grundläggande förutsättningarna för tillgång till IT-infrastruktur med hög över- föringskapacitet genom accesstekniker så som Wimax och andra radiolösningar.2 Inte heller publika trådlösa lokala nätverk (WLAN)3 omfattas av kartläggningen eftersom de i sammanhanget betraktas som en förlängning av tillgången till övriga accessformer och eftersom WLAN i allt väsentligt finns i områden där annan IT- infrastruktur redan är etablerad. Vidare begränsas den geografiska översikten till att beskriva hur de grundläggande förutsättningarna för tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ser ut i geografiska områden där folk bor (nattbefolkning) och där det finns företag (arbetsställen). De grundläggande förutsättningarna för tillgång utanför dessa områden kartläggs inte i rapporten. 1 I operatörsstatistiken insamlad inom ramen för rapporten (PTS-ER-2007:27) utgörs av bredbandsabonnemangen i av dessa accesstekniker. 2Wimax-lösningar finns bland annat i Umeå- och . 3Så kallade hotspots. Definitioner i PTS kartläggning Med bredband och hög överföringskapacitet avses överföringskapa- citeter med tekniker som är uppgraderbara till minst /s nedströms. Till trådbundna accesstekniker räknas xDSL, kabel-tv och fiber- . Till trådlösa accesstekniker räknas HSPA och CDMA 2000. Med fast access avses motsatsen till uppringd access, det vill säga även trådlösa accesser kan vara fasta. Med större tätort avses tätort med fler än 3 000 invånare, med mindre tätort avses tätort med mellan 200 och 2 999 invånare och med småort avses orter med mellan 50 och 199 invånare.4 Med turbo-3G avses både accessteknikerna 2000 EV-DO Med grundläggande förutsättningar för tillgång till fler än en accessteknik avses i denna rapport inget annat än att det inom ett område finns grundläggande förutsättningar för tillgång till två eller flera IT-infrastrukturer som kan uppgraderas till en överföringskapacitet på minst /s. Det centrala begreppet grundläggande förutsättningar definieras separat för varje accessteknik och används sedan i rapporten som ett samlingsbegrepp. Att det finns grundläggande förutsättningar för tillgång till bredbandsinfrastruktur betyder inte alltid att indivi- der och organisationer kan få tillgång till bredband. För att så ska ske krävs att den presumtive bredbandskonsumenten dels kan ansluta sig till ett nät med hög överföringskapacitet (vilket kan kräva insatser som grävarbete eller installation av utrustning) och dels kunna teckna abonnemang hos en operatör (vilket förutsätter att operatören har kapacitet att ta emot ännu en kund). Det är såle- des viktigt att redan nu betona att begreppet grundläggande förut- sättningar endast avser förekomsten av IT-infrastruktur i olika 4 I korthet definierar SCB en tätort som sammanhängande bebyggelse med högst mellan husen och minst 200 invånare. En småort definieras som sammanhängande bebyggelse med högst mellan husen och 50 till 199 invånare. Läs mer på 199137.asp områden, snarare än möjligheten att erbjuda bredbandsprodukter till slutkunder.5 Rutnät över nattbefolkning och arbetsställen Eftersom syftet med översikten är att geografiskt redovisa de grundläggande förutsättningarna för tillgången till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet där folk bor och arbetar har geogra- fiska rutnät över nattbefolkning och arbetsställen köpts in från () och slagits samman. Underlaget till uppgifterna om antalet invånare, som är kopplat till rutnätet för befolkning, avser den mantalsskrivna befolkningen i fastigheter belägna i respektive ruta per . Rutnätet för befolkning består av 400 072 kvadratiska rutor om och omsluter 9 113 258 invånare. Förändringar i befolkningsstrukturen mellan åren har inte beaktats i översikten. Figur 1 Illustration av SCB rutnät över nattbefolkning och arbetsställen 5 Särkilt när det gäller accessteknikerna fiber-LAN och returaktiverade kabel-tv-nät kan steget från en grundläggande förutsättning för tillgång, till ett aktivt bredbandsabonnemang vara långt. Informationen om arbetsställen, som är kopplad till rutnätet för arbetsställen, är hämtad från arbetsställeregistret i den registerbase- rade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) och avser 2005.6 Rutnätet för arbetsställen består av 241 830 kvadratiska rutor om och omsluter 965 257 arbetsställen. Uppgifterna om arbets- ställen inkluderar även arbetsställen utan sysselsatta, så kallade vilande arbetsställen. Som en följd av att arbetsställen ibland saknar eller uppgivit felaktiga adresser finns vissa problem med bortfall. Totalt sett i riket fanns det knappt 84 000 arbetsställen (ungefär en tiondel av samtliga arbetsställen) som saknade eller uppgivit felaktig adress 2005. Detta bortfall och förändringar mellan åren har inte beaktats i översikten. Sammanslagna består rutnäten för arbetsställen och befolkning av 427 017 unika rutor, de täcker av totala landareal och för varje enskild ruta finns uppgifter om befolkning, antal arbetsställen och geografisk tillhörighet.7 Genom att först begära in uppgifter från aktörer som har anmälningsplikt till PTS för att bedriva verksamhet inom elektro- nisk kommunikation om täckningen för accessteknikerna xDSL, kabel-tv, fiber-LAN, HSPA och CDMA 2000 och sedan matcha dem med rutnätet från SCB, skapas en detaljerad översikt av de grundläggande förutsättningarna för tillgången till IT-infrastruktur där folk bor och arbetar. I vilket format uppgifterna om täckning har begärts in och vad som kan anses vara en grundläggande förut- sättning för tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapa- citet beskrivs nedan för respektive accessteknik. Uppgifter om- och grundläggande förutsättningar för tillgång till xDSL För att kunna få bredband via xDSL med en överföringskapacitet på minst /s via xDSL krävs bland annat att: telestationen hushållet eller företaget är anslutet till är utrustad med så kallade DSLAM:ar8, 6Arbetsställeregistret i RAMS baseras i sin tur på information från företagsdatabasen () 2005. Läs mer om RAMS och FDB på . 7I detta fall bland annat län, kommungrupp, kommun, teleområde, tätort med 3 000 invånare, tätort med 200-2 999 invånare, småort (50-199 invånare) och område utanför tätort och småort. Det bör också nämnas att – som fr.o.m. ingår i län – här räknas till . 8Digital Access Multiplexer. telestationen hushållet eller företaget är anslutet till är ansluten med fiber eller radiolänk med tillräckligt hög kapacitet, kopparledningen mellan telestationen och abonnenten inte är i för dåligt skick eller längre än ungefär nio kilometer9, kopparledningen mellan telestationen och abonnenten inte delas av flera abonnenter (bärfrekvens), inte andra tekniska hinder såsom pupinisering av långa ledningar och kvarvarande järntrådsaccesser förhindrar bredbandsanslut- ning. I den geografiska översikten anser PTS att det finnas en grundläggande förutsättning för att få tillgång till xDSL med hög överföringskapacitet om den telestationen hushållet eller företaget är anslutet till för det första antingen är fiberansluten eller ansluten med en radiolänk med tillräckligt hög kapacitet, för det andra är utrustad med DSLAM:ar och för det tredje inte är längre bort än från användaren. Övriga krav för att få tillgång xDSL med hög överföringskapacitet beaktas inte i denna rapport. I den geografiska kartläggningen innebär detta att alla fastigheter i rutor vars area till befinner sig inom ett teleområde med en fibermatad eller radiolänksansluten telestation närmare än utrus- tad med DSLAM:ar, anses ha en grundläggande förutsättning för att få tillgång till xDSL med en överföringskapacitet på minst /s. Följaktligen anser PTS att fastigheter i rutor vars area till ligger utanför ett sådant teleområde eller som ligger längre bort än från en telestation, inte har någon grundläggande förutsättning för tillgång till xDSL med hög överföringskapacitet. Det finns osäkerhet i PTS siffror i så måtto att befolkningen och arbetsställena i rutor på gränsen mellan två teleområden där bara telestationen i det ena av de två teleområdena är utrustad med DSLAM:ar, felaktigt kan ha klassificerats som att de antingen har eller inte har grundläggande förutsättningar för tillgång till xDSL. Totalt rör det sig om ungefär 19 000 personer och 3 000 arbets- ställen som omfattas av sådana delvis täckta rutor där det således är möjligt att xDSL-klassificeringen inte stämmer.10 Av dessa har dock i princip samtliga grundläggande förutsättningar för trådlöst bred- 9Den verkliga längden för en kopparledning är i genomsnitt 1,8 gånger den geografiska fågelvägen. osäkerheten drar åt båda håll i den meningen att befolkningen och företagen i rutorna felaktigt kan klassats som antingen täckta eller inte täckta. band och 11 000 personer och 1 600 arbetsställen grundläggande förutsättningar för tillgång till bredband via andra trådbundna accesstekniker än xDSL. De återstående rutorna inom tätort har studerats mer noggrant genom att jämföra med bland annat kartor och flygfoton och därefter har vissa justeringar gjorts för att mini- mera antalet fel. För att kunna fastställa i vilka teleområden det finns grundläggande förutsättningar för att tillhandahålla xDSL med hög överförings- kapacitet har PTS begärt in uppgifter från TeliaSonera. Uppgifterna visar dels i vilka teleområden andra operatörer än TeliaSonera erbjöd xDSL med hög överföringskapacitet och dels i vilka teleområden TeliaSonera erbjuder – och planerar att erbjuda – xDSL med hög överföringskapacitet. Uppgifter om- och grundläggande förutsättningar för tillgång till fiber-LAN och kabel-tv-nät För att kunna få tillgång till bredband via fibernät krävs bland annat att fastighetsnätet i ett bostads- eller företagshus är anslutet till ett fibernät (fiber-LAN). I vissa fall finns anslutningspunkten som kopplar samman fibernätet och fastighetsnätet i samma fastighet som användaren.11 I andra fall finns den i en närliggande fastighet som i så fall kopplas ihop med fastigheten med anslutningspunkten till fibernätet genom ett områdesnät. Eftersom områdesnät kan variera i storlek kan en anslutningspunkt till fibernät förse ett okänt antal användare med fiber-LAN – exempelvis beroende på hur många och stora fastigheterna som områdesnätet omfattar är. För att kunna få kabel-tv med hög överföringskapacitet krävs att kabel-tv-nätet är returaktiverat.12 I övrigt är resonemanget om fastighetsnät och områdesnät i huvudsak detsamma som det gällande fiber-LAN. 11Så är fallet exempelvis i många fiberanslutna villor där det inte nödvändigtvis finns ett . 12Med kabel-tv-nät avses i detta sammanhang koaxialnät. Figur 2 Exempel på anslutningspunkt i fastighet till fibernät, fastighets- nät och områdesnät för flerbostadshus Källa: TeliaSonera (bearbetad av PTS). I den geografiska översikten anser PTS att det finnas en grund- läggande förutsättning för hushåll och företag att få tillgång till fiber-LAN eller kabel-tv-nät med hög överföringskapacitet om åtminstone en fastighet inom högst från hushållet eller företaget är anslutet till ett fiber- eller kabel-tv-nät.13 För att kunna fastställa i vilka fastigheter det finns grund- läggande förutsättningar för att tillhandahålla fiber-LAN eller kabel-tv med hög överföringskapacitet har PTS begärt in uppgifter om anslutningspunkter i fastigheter från aktörer som äger fiber- eller kabel-tv-nät och som har anmälningsplikt till PTS för att bedriva verksamhet inom elektronisk kommunikation. Aktörerna uppmanades rapportera in samtliga anslutningspunkter till fiber- och kabel-tv-nät i fastigheter i form av gatuadresser eller fastig- hetsbeteckningar per den 1oktober 2007.14 Totalt skickades begä- ran ut till 394 aktörer som antogs kunna äga fiber- eller kabel-tv- nät. är diagonalen på en kvadrat med sidorna vilket innebär att om minst en anslutningspunkt i fastighet finns i de geografisk rutor som beskrivs ovan, anses alla fastigheter i rutan – och därmed all nattbefolkning och alla arbetsställen i rutan – ha en förutsättning för tillgång till fiber-LAN med hög överföringskapacitet. Denna definition skiljer sig från övriga accesstekniker. 14Se begäran i bilaga 4. 362 aktörer svarat på begäran (), 241 aktörer angivit att de äger fibernät med anslutningspunkt i fastighet, 32 aktörer angivit att de äger returaktiverade kabel-tv-nät med anslutningspunkt i fastighet, 130 045 användbara anslutningspunkter till fibernät kommit in, 95 312 användbara anslutningspunkter till kabel-tv-nät kommit in. Ett problem för kartläggningen av de grundläggande förutsätt- ningarna för tillgång till bredband via kabel-tv-nät är att Com Hem, som vid slutet av hade av hushållskunderna med Internetabonnemang via kabel-tv-nät, endast rapporterat in i vilka postnummerområden de erbjuder minst en anslutningspunkt i fastighet till kabel-tv-nät. I match- ningsprocessen av gatuadresserna och fastighetsbeteckningarna har detta hanterats genom att Com Hem antagits ha anslutnings- punkter i alla fastigheter i de rutor som till legat inom de postnummerområden de rapporterat in. Genom så kallad geokodning har de övriga aktörernas inrapporterade gatuadresser och fastighetsbeteckningar med anslutningspunkter i fastighet till fiber- eller kabel-tv-nät omvandlats till geografiska punkter. Punk- terna har sedan matchats mot det geografiska rutnätet. Geokod- ningsförfarandet beskrivs närmare i bilaga 3 i PTS rapport. Uppgifter om- och grundläggande förutsättningar för tillgång till HSPA och CDMA 2000 För att få tillgång till CDMA 2000 och HSPA (turbo-3G) med hög överföringskapacitet krävs dels att det finns täckning och dels att inte för många användare belastar basstationen . Den geografiska översikten är begränsad till att redovisa grund- läggande förutsättningar för tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet där folk bor och arbetar – inte områden därutöver. Av den anledningen har PTS ansett att det finns en grundläggande förutsättning för tillgång till HSPA eller CDMA 2000 om fastigheter som befinner sig i rutor som till minst 95 pro- cent täcks av HSPA eller CDMA 2000 kan få täckning via en fast monterad riktantenn. Det bör betonas att externa riktantenner för- bättrar mottagningen och täckningen jämfört med exempelvis USB-modem som är det vanligaste sättet att få bredbandsaccess via HSPA och CDMA 2000. För att kunna fastställa var det finns täckning för turbo-3G har PTS begärt in uppgifter om täckningen för en fast monterad riktantenn från operatörerna TeliaSonera, Tele2, Tre, och Nordisk Mobiltelefon Sverige.15 För alla operatörer avsåg begäran den planerade täckningen . Detta eftersom täckningen för accessteknikerna förbättras i snabb takt och annars snabbt skulle blivit inaktuell. Yttäckningen för HSPA och CDMA 2000 baseras på operatö- rernas egna beräkningar och den angivna täckningen i det insam- lade materialet kan i vissa fall skilja sig från den verkliga täck- ningen. När det gäller CDMA 2000-nätet är den teoretiska max- hastigheten /s i nedlänk och /s i upplänk och för HSPA är motsvarande teoretiska maxhastighet /s i nedlänk och /s i upplänk. Det bör här noteras att dessa hastigheter hör till de hastigheter som tillsammans med /s uppvisar störst avvikelser mellan uppmätt och utlovad hastighet enligt Bred- bandskollens statistik.16 Näten byggs ut kontinuerligt och den genomsnittliga hastigheten förbättras i takt med utbyggnaden. I alla radionät har signalstyrkan betydelse för den upplevda datahastigheten och såväl sändning som mottagning är bättre ju närmare basstationen man befinner sig, men berg och andra hinder i geografin kan påverka detta förhållande. Det är vedertaget att man tillämpar en så kallad ytsannolikhet på 90–. Det innebär att man betraktar ett område som täckt även om man tillåter radio- skugga på en tiondel av ytan. När det gäller CDMA 2000 har Nordisk Mobiltelefon lämnat in täckningskartor som täcker stora områden och som har en maximal upplösning . Det kan därför förekomma att områden som i kartläggning betraktats som täckt i praktiken inte är det. PTS gör uppskattningen att det inom ett avstånd från basstationen är full täckning och mottagning med fast monterad riktantenn. PTS gör vidare uppskattningen att det i områden som ligger mellan 25 och från basstationen är en ytsannolikhet på . 15Begäran finns bifogad som bilaga 5 i PTS:s rapport. 16http:// Sammanfattning av uppgifter om- och grundläggande förutsättningar för tillgång till bredband Tabell 1 sammanfattar vilka tidpunkter de olika uppgifterna om grundläggande förutsättningar för tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet avser uppdelat per accessteknik och aktör. Tabell 1 Tidpunkter för uppgifter om grundläggande förutsättningar för tillgång till IT-infrastruktur 241 aktörer enligt lista i 31 aktörer enligt lista i bilaga Det bör understrykas att det finns väsentliga skillnader i hur grundläggande förutsättningar definieras i kartläggningen för retur- aktiverade kabel-tv-nät och fiber-LAN å ena sidan och för övriga accesstekniker å den andra.