sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — ligger i gränsområdet mellan ökad och minskad nederbörd, i norra respektive . Här råder det starka nord-syd gradienter hos de föroreningar vars förekomst till stor del styrs av nederbörden. Det innebär att södra i synnerhet är känsligt för förändringar. Om gränsen till torka skulle flyttas något norrut kan åtminstone få betydligt högre halter av både marknära ozon och sekundärt bildade par- tiklar. Simuleringarna av atmosfärskemi bör upprepas med indata från flera olika globala klimatscenarier och/eller klimatmodeller på global- och regionalskala för att göra en analys som beaktar osäkerheten hos nederbördsförekomsten i gradientområdet. Forskning kring bl.a. orsaker till uppkomsten av allergier, sprid- ning av pollen och möjliga motmedel är viktig mot bakgrund av den ökning av allergier som kan förväntas vid klimatförändringen. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser 4.6.3Hälsoeffekter av översvämningar, stormar, ras och skred Den ökade risken för översvämningar, ras och skred ger risk för personskador och ökade problem för bl.a. sjukvård och hemtjänst. Konsekvenser av en klimatförändring Extrema väderhändelser som stormar, översvämningar, ras, och skred kan skapa problem med allt från personolyckor till avbrott i el- och vattenförsörjning, se bland annat avsnitt 4.3.1 och 4.3.2. Detta kan ge problem för hälso- och sjukvården genom att t.ex. ambulanstransporter och lamslås. Risken för infektionssjukdomar ökar efter en översvämning, till exempel genom otillräcklig nedkylning av livsmedel på grund av elavbrott eller på grund av inläckage av smittämnen i dricks- och utomhusbadvatten. Risk för vattenburen exponering för kemiska ämnen kan också förekomma på grund av läckage från industri- mark, gamla deponier och serviceanläggningar. Särskilt utsatta är sårbara grupper som äldre, handikappade och sjuka. Psykologiska effekter är också vanliga efter större katastrofer. Lokalt finns risk för att översvämningar, ras och skred kan frilägga gamla kemisk-toxiska deponier liksom nedgrävda antrax- smittade (mjältbrand) djurkadaver. Det senare skapar framförallt smittorisk för utegående djur i området, men även människor kan utsättas. Samhället bör vara förberett på fler och intensivare extrema väderhändelser och naturolyckor. Vid krislägen bör fokus ligga på sårbara grupper. Ensamboende äldre liksom fysiskt och psykiskt handikappade bör aktivt uppsökas. Länsstyrelserna bör kartlägga kända deponier, industrimark och antraxsmittade djurgravar etc. för att få en heltäckande karta över riskområden vid översvämningar, ras, skred och erosion, se avsnitt 4.3.6. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Ett varmare klimat med ökad nederbörd ger en ökad risk för smitt- spridning. Spridningsmönster för smittsamma sjukdomar kommer sannolikt att förändras och helt nya sjukdomar och sjukdomsbärare kan komma in i landet. Osäkerheterna och risken för överraskningar är dock stora. Spridning av virus, bakterier och parasiter orsakar många slags sjukdomar. Spridningen bl.a. genom vatten, livsmedel och olika vektorer, dvs. djur, insekter, spindeldjur m.m. kommer sannolikt att öka i ett varmare klimat. Hälsoeffekter av klimatpåverkan på vattenflöden och vattenkvalitet Ändrade vattenflöden, såväl ökande som minskande, kan ge upp- hov till negativa hälsoeffekter. Vid översvämningar, ras och skred kan spridning av smittämnen och kemisk-toxiska ämnen som förekommer i jord och mark förorena vattentäkter, betesmark, badvatten i utomhusbad, och bevattningsvatten. Avloppsvatten kan läcka in i dricksvattentäkter och i ledningar. Riskerna för vatten- burna sjukdomsutbrott ökar då. De smittämnen man mest oroar sig för hos människa är Cryptospiridium, Giardia, Campylobacter, norovirus och VTEC (EHEC), varav den senaste vanligen ger de allvarligaste sjukdomssymtomen, se bilaga B 34. Hur stora utbrotten kommer att bli beror inte bara på omfattningen av t.ex. översvämningar i olika områden utan också på andra förhållanden, som förekomst av smittämnen och olikheter i utformningen av de lokala vatten- och avloppssystemen. Ett enda utbrott kan omfatta allt ifrån några tiotal till flera tiotusentals fall. Ökade vattenflöden kan bidra till läckage av smittämnen från avlopp och förorenade betesmarker till badplatser. Med ett ändrat klimat kommer badsäsongen också att förlängas och fler människor kommer att bada oftare. Detta i kombination med högre vatten- temperaturer kan öka risken för spridning av vissa mag-tarm bakterier, hudinfektioner som badklåda och systeminfektioner. Badsårfebersvibrioner är ett för del nytt allvarligt problem. Dessa smittämnen finns i svenska vatten men tillväxer inte förrän vid vattentemperaturer . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser salthalten för dessa vibrioner är 0,4 , alltså som i , men de påträffas även i sötvatten. Risken för utbrott av badsårsfeber kommer att öka under detta sekel i ända upp mot Umeåtrakten. Toxiska algblomningar (cyanobakterier) uppträder i både sött och bräckt vatten. De gynnas av högre vattentemperaturer och kan i näringsrika vatten ge upphov till hälsovådliga koncentrationer. Algblomningar kommer sannolikt att öka i sjöar och vattendrag. För råder en viss osäkerhet om utvecklingen, se avsnitt 4.5.2 och 4.5.3. Det är framför allt småbarn och djur som riskerar att insjukna om de badar eller dricker av vatten med pågående skadlig algblomning. Hälsoeffekter av klimatpåverkan på livsmedel Ett varmare klimat förväntas öka antalet matförgiftningar genom att risken ökar för att livsmedel utsätts för höga temperaturer genom att kylkedjan för livsmedel bryts eller att maten inte hanteras adekvat vid tillredning och förvaring hos konsumenterna. Mikroorganismer som Staphylococcus aureus, Clostridium perfringens och Salmonella, tillväxer snabbt i många livsmedel om de inte kylförvaras. Smittspridning genom bevattning med förorenat vatten vid livsmedelsproduktion kan komma att öka genom en ökad risk för översvämningar. Svensk livsmedelsproduktion kommer att behöva anpassa sig till en högre temperatur och högre luftfuktighet och till perioder med extrem nederbörd och torka. Detta kommer att medföra ökade kostnader och ökade krav på kvalitetsstyrning för att förhindra en ökning av livsmedelsburna sjukdomsfall och utbrott. Förändringar i årstidernas längd och klimat påverkar ekosystemen och den biologiska mångfalden. Tidiga tecken på klimateffekter syns ofta tydligast i områden nära arternas utbredningsgränser både vid den nordliga gränsen och på höga höjder. Där är ofta klimatet den begränsande faktorn genom att säsongerna kan vara för kalla eller för korta för en arts överlevnad, förökning eller tillväxt. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Under har ett flertal europeiska arter ändrat sina utbredningsområden. Bland annat har fågelarter och insekter expanderat norrut. Fästingar finns spridda över nästan hela landet. Förskjutning av årstider kan få effekter för ett flertal s.k. vektorburna sjukdomar där smittämnena i naturen överförs av olika djurarter, som gnagare, fåglar och rävar, hos insekter, mygg, knott mm, eller av spindeldjur framför allt fästingar. Mildare vintrar ger ökad överlevnad för smittspridande arter. Det finns också risk för indirekta effekter som att mildare vintrar, mindre skarsnö och en förlängd växtsäsong ökar antalet värddjur i ett område, vilket gör att exempelvis fästingar lättare hittar blodföda och därmed i sin tur kan öka i antal. Ekosystemsförändringar kan uppkomma successivt eller abrupt. Helt nya artsammansättningar kan uppstå i ett område och detta kan skapa möjligheter för nya smittämnen att etablera sig lokalt. Ett smittämne kan t.ex. komma att spridas med en ny typ av vektor. Ändrad risk för infektionssjukdomar I tabell 4.36 redovisas en riskbedömning för olika sjukdomar vid en klimatförändring. Riskbedömningen tar hänsyn både till sambandet med klimatförändringen och till hur allvarliga konsekvenserna kan bli för hälsoläget i . Djursjukdomar behandlas i avsnitt 4.4.2. Bland de infektionssjukdomar som ger de största riskerna vid en klimatförändring märks olika vektorburna sjukdomar. Det gäller både de i förekommande fästingburna sjukdomarna borrelios och TBE och vissa andra vektorburna sjukdomar som inte betraktas som inhemska. Endast borreliainfektion bedöms ha mycket hög risk. Uppskattningvis insjuknar cirka 10 000 personer i landet. En förväntad ökad risk för borreliainfektion i södra och mellersta delarna av landet kommer att innebära betyd- ligt fler fall i dessa områden som sjukdomen förväntas spridas till stora delar av , undantaget fjälltrakterna. En mycket allvarlig europeisk vektorburen sjukdom som skulle kunna komma att etablera sig i under detta sekel är visceral leishmaniasis, som sprids av sandmygga och har en direkt tempe- raturkoppling. Det är vanligt att man kan bli övergående infekterad med Leishmania-parasiten utan att utveckla symtom, men om en Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser person är HIV-infekterad blir sjukdomsförloppet synnerligen allvarligt med en medelöverlevnad på endast 13 måna- der. Badsårsfeber hos människa ingår också i högriskgruppen av infektionssjukdomar genom att sjukdomen har så allvarliga följder. Sjukdomen kan ge blodförgiftning med hög risk för dödsfall. Den är direkt kopplad till vattentemperaturen och drabbar framför allt äldre. Sjukdomen som i media kallades kolera i samband med ett utbrott gav upphov till tre dödsfall. Några livsmedels- och vattenburna infektionssjukdomar upp- visar också en förhöjd risk (medelhög) för vid en klimatförändring. Det gäller framförallt VTEC, cryptospiridos, campylobacter- infektion, algtoxinförgiftning, legionella och toxinmatförgiftning. West virus är en myggöverförd sjukdom som finns i . Fåglar fungerar som som reservoardjur och som kan drabba människa och häst. West virus kan tänkas etablera sig i . Myggorna som sprider sjukdomen finns redan i landet, men ännu har ingen smittspridning påvisats. Malaria, som ofta förekommer i debatten, kommer sannolikt inte att bli ett problem i , trots en trolig ökad förekomst av malariamyggor i de södra och mellersta delarna av landet. All smittspridning upphör nämligen om alla infekterade personer i ett område ges behandling, vilket svensk sjukvård bör ha goda möjlig- heter att erbjuda. kommer också att få ett ökat antal fall av infektions- sjukdomar där smittan erhållits utomlands på grund av ett ökat globalt smittryck. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.36 Sammanfattande klimatrisk-konsekvensbedömning för infek- tionssjukdomar i hos människa. Riskbedömningen bygger dels på hur starkt sambandet är mellan sjukdoms- riskökning och en klimatförändring i och dels på hur viktig sjukdomen är, dvs. dess konsekvens för hälsoläget i . För närmare sjukdomsbeskrivningar se bilaga B 34. INF=infektion, sjd=sjukdom. (VIBRIO)-badvatten; följdbesvär fr leder, hjärta, nervsystem, TBE – fästing; INF-mat/vatten; diarrésjd INF- mat/vatten; vattendroppar/luftkond. VTEC- mat/vatten; blodig organ angrips, dödlig MALARIA* - mygga; - mat/vatten; mygga; febersjd, vatten/mat/bad/direkt mat/vatten; diarrésjd mat/vatten/kontakt mat; febersjd, ev HEPATIT A -mat/vatten; TYFOID/PARATYFOID*- mat/vatten/kontakt smitta mat/vatten; diarrésjd STELKRAMP – jord; mat/vatten/kontakt smitta; diarrésjd, Konsekvens för hälsoläget i Risk vid klimatförändring: * Stark klimatkoppling utomlands Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Ökad risk för smittspridning vid en klimatförändring är ett betydande potentiellt problem. Ett antal olika sjukdomar och sjukdomsbärare kan identifieras som kan komma att spridas in över landet. Det är dock svårt att förutsäga och beräkna effekterna. Det finns ett antal exempel på spridning norrut i takt med ett varmare klimat, t.ex. fästingspridningen och med den borrelia och TBE. En skärpt uppmärksamhet inriktad på nya sjukdomar och sjukdoms- bärare är ytterst viktig. Riskerna för spridning av vattenburen smitta kan minskas genom en effektivare rening av dricksvattnet. Kostnaderna för en ökad avskiljning/inaktivering av mikroorganismer i vattenverk har uppskattats till 1 300 miljoner 2040, se avsnitt 4.2.5 och bilaga B 13. Åtgärderna motverkar de ökande riskerna för vatten- burna sjukdomsutbrott. Ytterligare förändringar av de mikrobio- logiska riskerna längre fram i tiden är svåra att bedöma, men ger sannolikt lägre kostnader. Vid planering och drift av badplatser bör risken för smitt- spridning från betesmark beaktas. Längre avstånd krävs mellan badande och betande djur på grund av risken för betesmarks- läckage. Provtagning och övervakning kan behövas i ökad omfatt- ning på badplatser där risker ändå finns. Det är angeläget att allmänheten får riskinformation om bl.a. badsårsfeber, t.ex. vid översvämningar eller långvariga höga vattentemperaturer. De högre temperaturerna ger oss fler rötmånader och ökade problem med livsmedelshanteringen. Vi får ett klimat som ställer högre krav på livsmedelshygien än vi är vana vid. Information behövs till konsumenterna om basal hygien samt hur livsmedel bör hanteras vid höga temperaturer. Klimatförändringen och den ökade globala rörligheten ger en ökad risk för smittspridning. Genom att den globala utbredningen av många infektionssjukdomar kommer att förändras framöver så kommer riskinformation, vaccinationsrekommendationer och dylikt behöva uppdateras kontinuerligt. har 2 miljoner individer som använder enskilda vattentäkter. och bör informera permanent- boende och sommarboende med enskilda vattentäkter om risken för sämre vattenkvalitet. Se vidare avsnitt 4.2.5. Utökad fortbildning i infektionssjukdomar av personal inom hälso- och sjukvårdssektorn respektive av veterinärmedicinsk per- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser sonal behövs med tanke på ett ökande smittryck globalt och risk för att helt nya infektionssjukdomar kan komma att etablera sig i landet, se avsnitt 5.9. Ny effektiv och snabb sanering av dricksvattensystem behöver utvecklas. Nya metoder bör utvecklas, eller anpassas för svenska för- hållanden, för hantering och lagring av livsmedel vid ett varmare och fuktigare klimat. Ökad kunskap behövs om smittämnens överlevnad i mark, efter föroreningar i samband med översvämningar och mer långsamt ökade flöden, samt om möjliga motåtgärder. Detta gäller bland annat Salmonella och VTEC. De finns kunskapsluckor om klimatets betydelse inom: Vektorförekomst för aktuella infektionssjukdomar och utbredning i landet, nuläge och förändringar. Förekomst respektive utbredning i landet av vektorburna smittämnen såsom West virus och Borrelia. Forskning bör också öka om skydd mot vektorburna sjuk- domar, t.ex. de fästingburna TBE och Borrelia. Nätverk bör etableras internationellt avseende FoU om klimat- sambandet för aktuella infektionssjukdomar på människor och djur. En större mer samlad satsning på forskning kring klimatanpass- ning föreslås. Här ingår utökad forskning kring smittspridning se avsnitt 5.9 I instruktionen till , och ska framgå att myndigheterna får ansvar för anpassning till ett förändrat klimat inom sina ansvarsområden, se avsnitt 5.10.2. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser bör få i uppdrag att se över regler och riktlinjer för livsmedelshanteringen mot bakgrund av den ökade temperaturen och den ökade risken för perioder med extremt höga temperaturer. Verket bör också löpande informera allmänheten om risker och försiktighetsmått vid livsmedels- hantering. bör få i uppdrag att: följa utvecklingen av epidemiologin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till åtgärder för att upprätthålla ett bra smittskydd, utarbeta kunskapsunderlag som kan användas i en utökad fortbildning om infektionssjukdomar för personal inom hälso- och sjukvården. bör få i uppdrag att i samverkan med : följa och analysera utvecklingen av epidemiologin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till ny forskning inom berörda områden på grund av klimatförändringar. utarbeta kunskapsunderlag och informera om den ökade risken för smittspridning och om nya sjukdomar till följd av klimatförändringar samt analysera möjliga motåtgärder och rapportera dessa till övriga berörda myndigheter. 4.7Förändringar i vår omvärld och deras påverkan på Klimateffekter på människans aktiviteter och system är svår- bedömda. Samhällets system är föränderliga vilket gör det kompli- cerat att bedöma klimateffekter, särskilt långt in . Antalet tillgängliga observationer och studier av klimateffekter är betydligt fler, enligt IPCC:s utvärderingsrapport , jämfört med hur förhållandena var i samband med utvärderings- rapporten . är skillnaderna stora mellan kontinen- terna vad gäller antal observationer och studier. Tillgängligheten av underlag är bäst för , sämre för och betydligt sämre för övriga världsdelar (IPCC, 2007). Nedanstående analyser och sammanställningar baseras IPCC:s utvärderingsrapport , vilken i sin tur baseras på flera olika Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser socioekonomiska framtidsscenarier och ett urval av resultat från olika klimatmodeller och scenarioperioder. Allmänt gäller att klimateffekterna blir flera, och att deras storlek ökar, när klimat- förändringarna blir mer omfattande. Hur olika effekter slår in varierar beroende på sektor, region samt anpassningskapacitet. Sårbarheten för klimateffekter kan också öka på grund av andra stressfaktorer såsom miljöutsläpp, fattigdom, konflikter, epidemier och brist på mat. Oavsett regioner finns det grupper (barn, fattiga, sjuka och äldre) vilka är särskilt sårbara för klimatförändringarna (IPCC, 2007). Påverkan på olika geografiska områden I nedanstående tabeller presenteras kortfattat utvalda klimatef- fekter i olika geografiska områden. Analyserna och sammanställ- ningarna bygger på IPCC:s rapport om anpassning och Natur- vårdsverkets rapport , anpassning och sårbarhet. Mellan 75 250 miljoner exponerade 2020. Produktionen minskar till följd av att arealerna lämpliga för produktion minskar som vegetationsperioden förkortas. Minskat fiskbestånd i sjöar på grund av Lågt liggande kustområden riskerar att översvämmas. Stora regionala skillnader, t.ex. ökning eller minskning av utbredningen av och smittorisken för malaria. Nya studier bekräftar att är en av de mest sårbara kontinenterna för klimatvariabilitet och klimatförändringar på grund av flera samtidiga påfrestningar och låg anpassningskapacitet. Kostnaden för anpassning kan komma att uppgå till minst 5 av BNP kring . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SOU 2007:60 Glaciäravsmältning i innebär: ökning av antalet översvämningar och ras och skred (kort sikt). minskad avrinning och tillgång på färskvatten framför allt längs de stora floderna (medellång och lång sikt). Sammantaget kan över en miljard människor komma att påverkas negativt Spannmålsskördarna kring 2050: ökning i östra och sydöstra . minskning i centrala och södra . Ökad risk för översvämning, framför allt i de tätbefolkade deltaregionerna i södra, östra och sydöstra . Ökad dödlighet till följd av diarrésjukdomar, huvudsakligen relaterade till översvämningar och torka, i östra, södra och sydöstra . Befolkningstillväxten i medför en ökad efterfrågan på de minskande vattenresurserna. Sammantaget och med beaktande av effekterna av snabb befolkningstillväxt och urbanisering förväntas risken för svält ligga kvar på en mycket hög nivå i flera utvecklings- länder i regionen. Ökade problemen med vattentillgångar i södra och östra samt i delar av . Minskad jordbruksproduktion på grund av ökad torka och fler Minskad skogsproduktion på grund av ökad torka och fler bränder (i de södra och västra delarna av förväntas dock skogsbrukets förutsättningar på kort sikt förbättras). Ökad risk för och kraftfullare översvämningar . Signifikanta förluster (t.ex. ) förväntas . Regionen har betydande anpassningskapacitet tack vare välutveck- lade ekonomier samt vetenskapliga och tekniska resurser, men det finns påtagliga hinder för implementering av anpassningsåtgärder. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Extrema väderhändelser utgör stora utmaningar. De naturliga systemen har begränsad anpassningskapacitet. Glaciäravsmältning och förändrad nederbörd innebär minskad vattentillgång i stora områden. Ökad försaltning och ökenspridning. Försämrad produktivitet för vissa viktiga grödor och boskapsskötsel, med negativa konsekvenser för De tropiska skogarna i östra ersätts gradvis av savann. Vegetationen i halvtorra områden ersätts vegetation typisk för torra Ökad risk för översvämningar. Signifikant förlust av arter. Vissa länder i har gjort insatser för anpassning. Regionens anpassningskapacitet är dock begränsad på grund av bland annat avsaknad av grundläggande informations-, observa- tions- och övervakningssystem. De politiska, institutionella samt tekniska ramverken är också bristfälliga. Minskad tillgång och ökad efterfrågan. Minskade sommarflöden och fler Totalt ökade skördar från regnvattnat jordbruk med 5 på kort Störningar till följd av skadedjur, sjukdomar och brandrisk. Befolkningstillväxten och det stigande värdet på infrastrukturen i kustområdet ökar sårbarheten för klimatvariabilitet och framtida Städer som redan är drabbade av värmeböljor förväntas drabbas Skadekostnaderna kan öka med 70 (, 2005). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Samhällen och biotoper vid kusterna kommer att drabbas allt mer av klimatförändringarnas effekter i kombination med ökad exploa- tering. Anpassning i sker ojämnt och beredska- pen för ökade exponeringar är låg. Ökad risk för översvämningar till följd av skyfall samt mer frekventa kustöversvämningar och ökad erosion. Förvärrade förhållanden med höga temperaturer, torka, skogsbränder och ökad risk för värmeböljor. Minskad tillgång på dricksvatten, skördevolymer, turism, vattenkraftsproduktion. Minskad sommarnederbörd och ökad vattenstress. Ökad risk för värmeböljor Skogsproduktiviteten förväntas minska. Positiva effekter på kort sikt: minskat uppvärmningsbehov, större skördar, ökad skogstillväxt och ökad Negativa effekter på lång sikt: Mer frekventa vinteröversvämningar, kustöversvämningar, översvämningar på grund av skyfall, hotade ekosystem och ökad markinstabilitet med ras och skred. Stora förluster (särskilt i bergsområdena) Klimatförändringarna förväntas öka de regionala skillnaderna vad gäller naturresurser och tillgångar i . tidigare erfarenheter av extrema klimathändelser kan underlätta en klimat- anpassning. SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.42 Övergripande trender Tillgången ökar på höga breddgrader och i vissa tropiska Tillgången minskar på vissa medelhöga och låga breddgrader (torra områden). En temperaturökning på 1,5 2,leder till att 20 av jordens arter riskerar utrotning. 1 temperaturökning positiv för produktion. uppvärmning har negativ påverkan. Den kommersiella virkesproduktiviteten bedöms öka måttligt på kort till medellång sikt, dock med stora regionala variationer. Stor risk för översvämningar. Låglänta tätbefolkade kustområden i , samt önationer kommer drabbas särskilt hårt. Kustområden och floddalar är särskilt sårbara för översvämningar, förändrad markstabilitet m.m. Sammantaget tenderar nettoeffekterna att bli mer negativa ju större klimatförändringarna blir. Ökat antal dödsfall till följd av extrema väderhändelser Ökad frekvens av diarrésjukdomar Ökad frekvens av hjärt- och lungsjukdomar på grund av marknära ozon Ändrad utbredning av smittbärande infektionsjukdomar Forskningen om kopplingen mellan klimatförändringar och internationella flyktingar/internflyktingar börjar bli etablerad.