sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — maskiner, byggnader och IKT- kapital, är olika produktiva. Kapitalslagens marginalproduktivitet förutsätts vara lika med dess nyttjandekostnad. Som beskrivs i avsnitt 2.2.3 och appendix A bestäms nyttjandekostnaden uttryckt i procent av tre faktorer, ett avkastningskrav (den ränta som kan fås på en alternativ placering), hur stor andel av kapitalstocken som förslits (depreciering) och eventuella kapital- vinster/kapitalförluster. I framskrivningarna antas att avkastningskrav och depreciering skiljer sig åt mellan de olika branscherna på ett liknande sätt som –2005. Deprecieringen antas vara och lika med den historiska deprecieringen för respektive kapitalslag och bransch (se avsnitt 2.2.3). Till följd av att vinstandelen för näringslivet som helhet antas vara lägre än perioden –2005 (se ovan) antas även ett något lägre, men , avkastningskrav i respektive bransch. Prisutvecklingen på investeringsvaror skiljer sig åt mellan de olika kapitalslagen. Byggnader ökar mer i pris än maskiner, som i sin tur har en högre prisutveckling än IKT-kapital. Dessa skillnader i prisutveckling speglar också att de olika kapitalslagens produktivitet utvecklas olika. Prisutvecklingen avser en kvalitetsneutral vara. Ökar kvaliteten på en vara över tiden kommer priset, allt annat lika, att sjunka. Prisutvecklingen på kapitalvaror antas i framskrivningarna vara en funktion av TFP-utvecklingen i den bransch som producerar kapitalvaran. En produktivitets- förbättring till följd av högre TFP antas i framskrivningarna till fullo komma konsumenterna och investerarna till del genom lägre priser på de av branschen producerade varorna och tjänsterna.TPF54FPT 54TP PT Enligt skattningar på svenska data för perioden –2003 ger högre TFP- tillväxt -0,lägre pris för den i branschen producerade varan, se Hagén & Skytesvall [2006]. Enligt skattningar på kanadensiska data perioden –1995 är motsvarande elasticitet -0,8, se , [2001]. I framskrivningarna i föreliggande studie förutsätts perfekt konkurrens, varav följer en elasticitet på –1 för Bilaga 6 till LU 2008 Prisutvecklingen på de olika kapitalslagen i respektive bransch antas vara över tiden. Den antagna prisutvecklingen för de olika kapitalslagen redovisas i Appendix C. IKT-kapital antas produceras i IKT-branscherna, maskiner i tillverkningsindustrin exklusive IKT och byggnader i övriga varubranscher (dessa inkluderar bl.a. byggindustrin). Detta är självklart en förenkling, men antagandet möjliggör en koppling mellan TFP-utvecklingen och prisutvecklingen på kapitalvaror. Om t.ex. TFP i IKT-branschen ökar snabbare, följer att priset på IKT-kapital ökar långsammare (eller minskar snabbare), allt annat lika. Härigenom påverkas samtliga branscher av den förändrade TFP-utvecklingen i IKT-branschen, eftersom den förändrade prisutvecklingen på IKT-kapital påverkar investeringarna i samtliga branscher. Detta samband utnyttjas även i den känslighetskalkyl med högre TFP-tillväxt i IKT-branscherna som presenteras i avsnitt 3.6. Liksom för perioden –2005 antas att nyttjandekostnaden i procent är högst för IKT-kapital, därefter kommer maskiner och lägst nyttjandekostnad antas för byggnader, se tabell 3.3. Nyttjandekostnaderna finns redovisade i mer detalj för de olika branscherna i Appendix C. Källa: Egna beräkningar. 3.5.2Framskrivningar av TFP på branschnivå Som redogjordes för i kapitel 2 har det största bidraget till produktivitetstillväxten 1997–2005 kommit från tillväxt i TFP. Produktiviteten ökade med i genomsnitt 1997–2005 och bidraget från TFP-tillväxten var i genomsnitt 2,0 procent- enheter . TFP-tillväxten i IKT-branschen bidrog med drygt relativpriset för den i branschen producerade varan. Härigenom hålls vinstandelen oförändrad. Bilaga 6 till LU 2008 hälften av den totala TFP-tillväxten i näringslivet, dvs. något , trots att denna bransch bara utgjorde av näringslivet. TFP-tillväxten har i genomsnitt uppgått till i IKT-branschen vilket kan jämföras med i genomsnitt för de övriga branscherna. Vilka antaganden som görs om TFP-tillväxten i IKT-branschen är därför av central betydelse för produktivitetsutvecklingen i hela näringslivet. TFP-tillväxten speglar i huvudsak hur snabbt den teknologiska utvecklingen går. Eftersom den teknologiska utvecklingen är mycket svår att förutse är det följaktligen svårt att förutse hur snabbt TFP kommer att öka framöver. En rimlig utgångspunkt för framskrivningarna är den historiska utvecklingen i de olika branscherna i det egna landet. Detta är kanske den vanligaste metoden i den ekonomiska litteraturen.TPF55FPT Om TFP har varierat mycket över tiden måste man välja vilken historisk tidsperiod som bedöms som mest relevant för . Ett sätt att visa på osäkerheten är att redovisa olika scenarier, baserat på t.ex. olika historiska tidsperioder. Internationell handel, Internet m.m., bidrar till att teknologi överförs mellan länder. Det finns därför kopplingar mellan TFP-utvecklingen i olika länder. Europa- kommissionen (2005) antar därför att TFP-utvecklingen i alla EU- länder kommer att konvergera på lång sikt (). I framskrivningarna i denna studie antas att TFP i IKT- branschen kommer att öka långsammare framöver i jämförelse med perioden –2005. Utgångspunkten är bland annat den bedömning som , Ho & Stiroh (2007) gör för den amerikanska IKT-branschen där TFP förutsätts växa med i genomsnitt 2005–2015. Detta är drygt en procentenhet lägre än den historiska utvecklingen i – 2005. Den metod som , Ho & Stiroh använder för att beräkna TFP är relativt lik den metod som används i denna studie, med kvalitetsjusteringar av både kapital och arbete. I den svenska IKT-branschen ökade TFP med i genomsnitt 1997–2005. I framskrivningarna antas att TFP i IKT-branschen växer , dvs. samma antagande som görs för i , Ho & Stiroh. Detta innebär att TFP-tillväxten i den svenska IKT-branschen antas växla ned med i framskrivningarna. 55TP PT Se avsnitt 3.1. Bilaga 6 till LU 2008 Även den svenska tillverkningsindustrin exklusive IKT bedöms i viss mån ha haft en temporärt hög produktivitetstillväxt 1997– 2005. Perioden präglades dels av efterverkningarna av krisen , då både företag och arbetskraft slogs ut, dels av att internationaliseringen förstärktes i samband med EU- inträdet. Handeln med omvärlden ökade kraftigt dessa år. Även här förutsätts TFP-tillväxten växla ner med , från i genomsnitt 1997–i framskrivningarna. För övriga varubranschen och för tjänstebranschen exklusive IKT antas att TFP ökar i samma takt som perioden –2005. TFP har utvecklats betydligt långsammare i dessa branscher. Det är förvisso möjligt att tänka sig att indirekta effekter av ökad IKT- användning har ett mycket långsamt genomslag och att organisatoriska förändringar m.m. kan höja TFP-tillväxten i framför allt tjänstebranschen exklusive IKT framöver. Sammantaget betyder detta att TFP i näringslivet som helhet ökar , se tabell 3.4. Genomsnittlig årlig procentuell förändring Anm.: TFP-utvecklingen i näringslivet är en konsekvens av branschantagandena. Källa: Egna beräkningar. Antagandena om TFP-utveckling, kapitalkostnadsandelar och prisutvecklingen för de olika investeringsvarorna avgör hur mycket kapital av varje kapitalslag per kvalitetsjusterad timme som det är optimalt att använda i produktionen i de olika branscherna. Skillnader i marginalproduktivitet mellan de olika kapitalslagen, som speglas av skillnader i den procentuella nyttjandekostnaden, påverkar vilken sammansättning av olika kapitalslag som används i produktionen. Om relativpriset mellan olika kapitalslag ändras över Bilaga 6 till LU 2008 tiden, dvs. om prisökningstakten är olika, vilket de gör i framskrivningarna, kommer nyttjandekostnaden i kronor att ändras över tiden (trots att nyttjandekostnaden i procent är ). Eftersom kapitalets andel av förädlingsvärdet i löpande priser antas vara , påverkar en sådan förändring i relativpriserna kapitalstockens sammansättning och därmed också produktivitetstillväxten. Eftersom priserna på IKT-kapital antas falla, till skillnad från övriga investeringspriser, kommer IKT-kapitalstocken (i volym) att växa snabbare än kapitalstocken för byggnader och maskiner (se diagram 3.12). Diagram 3.12 Kapitalstockar i näringslivet Index 2006 = 100 Källa: Egna beräkningar. Eftersom IKT-kapital har en högre nyttjandekostnad i procent än maskiner och byggnader, kommer flödet av kapitaltjänster för näringslivet som helhet att växa snabbare än kapitalstocken (se diagram 3.13). Detta bidrar positivt till produktivitetstillväxten. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 3.13 Flöde av kapitaltjänster och kapitalstock i Index 2006 = 100 Källa: Egna beräkningar. 3.5.4Tillväxt i produktivitet och förädlingsvärde Produktivitetstillväxten i näringslivet som helhet bestäms av utvecklingen i de olika branscherna och förändringar i bransch- sammansättningen. Vid jämförelser mellan framskrivningarna och den historiska utvecklingen är det viktigt att vara medveten om att framskrivningarna avser en konjunkturellt balanserad utveckling medan avser den faktiska utvecklingen. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 3.14 Bidrag till produktivitet i näringslivet Källa: och egna beräkningar. Med de ovan beskrivna antagandena och utvecklingen av de kvalitetsjusterade timmarna kommer produktiviteten att öka med i genomsnitt i näringslivet 2006–2020 (se tabell 3.5 och diagram 3.14). Denna långsammare utveckling jämfört med perioden –2005 beror främst på antagandet om en lång- sammare TFP-utveckling, men även bidraget från de kvalitets- justerade timmarna är påtagligt mindre i framskrivningarna. Däremot bidrar kapitalfördjupning i ungefär samma utsträckning. Bidraget från kapitalfördjupning kan delas upp i mer kapital (dvs. tillväxt i kapitalstocken) och bättre kapital (dvs. ändrad sammansättning av kapitalstocken i riktning mot relativt sett mer produktivt kapital). I jämförelse med perioden –2005 är det i än högre grad mer kapital snarare än förbättrad kvalitet (ändrad sammansättning) som bidrar till kapitalfördjupningen i framskrivningarna. Att bidraget från förbättrad kvalitet hos kapitalet blir mindre beror bl.a. på att nyttjandekostnaden för IKT- kapital och maskiner är lägre i framskrivningarna, eftersom produktiviteten i dessa kapitalslag inte ökar lika snabbt i framskrivningarna som –2005. Att bidraget från mer kapital är större beror på att framskrivningarna 2006–2020 Bilaga 6 till LU 2008 avser en konjunkturellt balanserad utveckling och förtagen förutsätts optimera kapitalstocken i varje tidsperiod. Detta ger en snabbare tillväxt i kapitalstocken än den faktiska utvecklingen –2005. Tabell 3.5 Förädlingsvärde, arbetade timmar och arbetsproduktivitet i näringslivet Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter Källa: och egna beräkningar. I tabell 3.6 och i diagram 3.15 visas utvecklingen i de olika branscherna. Produktiviteten ökar snabbast i IKT-branschen, till följd av den högre TFP-tillväxten i denna bransch. Bidraget från förbättrad kvalitet hos arbetskraften är ungefär lika stort i alla branscher och skillnaderna beror enbart på att arbetskraften har olika vikt i olika branscher. Bidraget från kapitalfördjupning är störst i IKT-branschen och minst i övriga varubranschen. För samtliga branscher ger mer kapital betydligt större bidrag än bättre kapital. Bilaga 6 till LU 2008 Tabell 3.6 Förädlingsvärde, arbetade timmar och arbetsproduktivitet i näringslivets branscher 2006–2020 Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter –0,05 –0,05 Källa: Egna beräkningar. Diagram 3.15 Bidrag till produktivitetstillväxten 2006–2020 Procentenheter (x-axeln) Källa: Egna beräkningar. Bilaga 6 till LU 2008 Som beskrivits ovan antas i framskrivningarna att tjänstbranschen exklusive IKT ökar som andel av näringslivet, både i termer av andelen arbetade timmar och som andel av förädlingsvärdet, bl.a. som en följd av ett successivt minskande handelsbalansöverskott. Den lägre produktivitetstillväxten i denna bransch, i jämförelse med genomsnittet för övriga branscher, innebär att produktivitets- tillväxten hålls tillbaka i jämförelse med om näringslivsstrukturen varit oförändrad. Vid en oförändrad struktur hade det totala antalet arbetade timmar utvecklats på samma sätt, men förädlingsvärdet hade blivit högre. Ett sådant scenario hade t.ex. varit konsistent med ett fortsatt stort handelsbalansöverskott, och därmed ett fortsatt högt finansiellt sparande. Den högre produktivitetstillväxten i näringslivet i jämfört med t.ex. bedömningar för beror delvis på att vård, skola och omsorg, dvs. branscher med låg produktivitetstillväxt, till större del ingår i näringslivet i än i . En annan förklaring är att IKT-branschen utgör en större andel av näringslivet i . I framskrivningarna av , Ho & Stiroh (2007) antas att IKT-branschen utgör av näringslivet i . I föreliggande studie antas att IKT-branschen i utgör i genomsnitt av förädlingsvärdet i näringslivet –2020. 3.6Känslighetsanalys – alternativ TFP-utveckling Som en känslighetsanalys redovisas här en kalkyl med en alternativ utveckling av TFP i IKT-branschen. I det följande antas att TFP- tillväxten i denna bransch blir i stället för basscenariots . Detta innebär att den mycket höga TFP-tillväxten från perioden –2005 i det närmaste består. Eftersom IKT-kapital antas produceras i denna bransch, och eftersom en snabbare teknologisk utveckling antas komma konsumenterna och investerarna till godo genom lägre priser på IKT-kapital, kommer även övriga branscher att påverkas. Relativpriset på IKT-kapital, dvs. priset på IKT-kapital i förhållande till priset på andra kapitalslag, faller snabbare i alla branscher i känslighetskalkylen. Utvecklingen av relativpriset på IKT-kapital förändras alltså lika mycket som 56TP PT Delvis är även den större IKT-andelen i en konsekvens av skillnaderna i redovisningen av offentlig produktion. Bilaga 6 till LU 2008 TFP-tillväxten i IKT-branschen förändras i kalkylen. Den snabbare nedgången i relativpriset på IKT-kapital innebär att företagen kommer att investera i mer IKT-kapital i alla branscher. I tabell 3.7 redogörs för utvecklingen i näringslivet som helhet. Som väntat blir produktivitetstillväxten nu högre och mer i linje med utvecklingen –2005. Den största förändringen kommer från ett ökat bidrag från kapitalfördjupning, såväl till följd av mer som bättre kapital. Arbetskraftens sammansättning påverkas däremot inte av den ändrade TFP-tillväxten och bidraget från förbättrad kvalitet hos arbetskraften är därmed lika stort som i basscenariot. Tabell 3.7 Förädlingsvärde, arbetade timmar och arbets- produktivitet i näringslivet 2006–2020 Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter Högre TFP-tillväxt i IKT-branschen Källa: och egna beräkningar. I tabell 3.8 redovisas skillnaderna mellan basscenariot och känslighetskalkylen på branschnivå. Den största skillnaden är självklart i IKT-branschen, där TFP växer snabbare och kapital- fördjupningen blir betydligt större. Men även i de andra branscherna ökar produktivitetstillväxten. Här beror det dock uteslutande på att kapitalfördjupningen blir större till följd av den snabbare nedgången i relativpriset på IKT-kapital. Bilaga 6 till LU 2008 Tabell 3.8 Näringslivets branscher, 2006–2020, skillnad mellan alternativ med högre TFP-tillväxt i IKT- branschen och basscenario Källa: Egna beräkningar. Basscenariot, som beskrivs i kapitel 3, innebär att den trendmässiga produktivitetstillväxten i näringslivet i genomsnitt blir 2006–2020. De arbetade timmarna i näringslivet ökar måttligt och den trendmässiga årliga tillväxten i näringslivets förädlingsvärde blir i genomsnitt . Bakom utvecklingen ligger framför allt en fortsatt snabb TFP-tillväxt. Men också kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna bidrar, om än inte i lika hög grad som –2005. I basscenariot ökar alltså de kvalitetsjusterade timmarna något snabbare än de arbetade timmarna. Detta är framför allt en konsekvens av att den genomsnittliga utbildningsnivån fortsätter att stiga, även om den inte stiger lika snabbt som . Skillnaderna i sysselsättnings- grad mellan de olika grupperna av befolkningen antas bestå i framskrivningarna på den konjunkturellt balanserade nivån . Även de relativa löneskillnaderna mellan olika grupper av arbetskraften, och därmed de antagna produktivitetsskillnaderna, antas bestå. Antagandena är givetvis osäkra. Det är exempelvis tänkbart att efterfrågan på personer med eftergymnasial utbildning växer snabbare än utbudet i basscenariot och att fler därför vidareutbildar sig. Basscenariot kan dessutom tolkas som att integrationen av utlandsfödda på arbetsmarknaden inte förbättras. Det kan vara ett väl pessimistiskt antagande. Det är tänkbart att förändrat beteende hos t.ex. arbetsgivare samt politiska åtgärder kan bidra till att integrationen på arbetsmarknaden av utlandsfödda förbättras, dels i form av en stigande sysselsättningsgrad, dels i form av en minskad löneskillnad, och därmed antagen produktivitetsskillnad, i jäm- förelse med svenskfödda. I ett första alternativscenario analyseras konsekvenserna av att fler personer genomgår eftergymnasial utbildning. I ett andra alternativscenario analyseras effekterna av en successivt förbättrad Bilaga 6 till LU 2008 integration på arbetsmarknaden av personer födda utanför de nordiska länderna. Scenarierna beskriver inte vilka faktorer som kan ligga bakom den alternativa utvecklingen, t.ex. i termer av politiska reformer eller förändrat beteende hos ekonomins aktörer. Scenarierna ses därmed bäst som en konsekvensbeskrivning av hur alternativa antaganden för vissa variabler påverkar utvecklingen. Analysen begränsas till effekterna på produktivitet, arbetade timmar och förädlingsvärde i näringslivet. Antalet arbetade och kvalitetsjusterade timmar i offentlig sektor antas vara desamma i alternativscenarierna som i basscenariot. Detta innebär att förändringen i alternativscenarierna av antalet arbetade timmar och kvalitetsjusteringen av dem slår fullt ut på näringslivet. Konsekvenserna för de offentliga finanserna, t.ex. till följd av ökade kostnader för att producera utbildningsplatser samt för studiemedel i utbildningsscenariot, eller till följd av t.ex. minskade transfereringar i integrationsscenariot, analyseras inte. Basscenariot vilar på antagandet att antalet personer som påbörjar eftergymnasial utbildning varierar med demografin kring den konjunkturellt balanserade nivån (se avsnitt 3.3). Den trendmässiga uppgång i antalet personer som genomgår efter- gymnasial utbildning som skett under bryts därmed. Trots detta fortsätter andelen av de sysselsatta med efter- gymnasial utbildning som högsta utbildning att stiga eftersom den yngre tillkommande arbetskraften har eftergymnasial utbildning i betydligt större utsträckning än de äldre som lämnar arbetskraften. I utbildningsscenariot antas att ett antal sysselsatta personer i näringslivet genomgår eftergymnasial utbildning i stället för att arbeta, varefter de återgår till att vara sysselsatta i näringslivet. Fler personer i utbildning innebär att de arbetade timmarna kommer att bli lägre i utbildningsscenariot i jämförelse med i basscenariot. Som visades i kapitel 2 går högre utbildning hand i hand med högre lön, vilket tolkas som att produktiviteten stiger med ökad utbildning. Därmed blir bidraget från kvalitets- justeringen till de kvalitetsjusterade timmarna högre i utbildnings- scenariot i jämförelse med i basscenariot. I utbildningsscenariot förutsätts att antalet personer som genomgår eftergymnasial utbildning kan utökas utan att det Bilaga 6 till LU 2008 påverkar den produktivitetshöjande effekten av utbildning. Dessutom förutsätts att det successivt ökade utbudet av arbetskraft med eftergymnasial utbildning av sig själv skapar en motsvarande efterfrågeökning, och att den förändrade sammansättningen av arbetskraften inte påverkar TFP-utvecklingen. Implicit förutsätts även att jämviktsarbetslösheten, dvs. den arbetslöshet som råder vid konjunkturell balans, inte påverkas av att fler genomgår eftergymnasial utbildning. Det redovisade scenariot skall ses mot bakgrund av dessa antaganden. UtgångspunktenT är att antalet personer som påbörjarT eftergymnasial utbildning blir 10 000 fler i jämförelse med i basscenariot.TPF57FPT De tillkommande studenterna antas tillhöra åldersgruppen 19–. Samtliga antas övergå till utbildning från att vara sysselsatta i näringslivet. Antalet arbetade timmar faller i motsvarande grad som antalet studenter ökar i utbildningsscenariot. I genomsnitt antas utbildningstiden vara , vilket är i paritet med den faktiska genomsnittliga efter- gymnasiala utbildningslängden för 30-åringar 2005, se appendix B. Efter avslutad utbildning förutsätts alla återgå till att vara sysselsatta i näringslivet. I utbildningsscenariot stiger andelen sysselsatta med efter- gymnasial utbildning snabbare än i basscenariot och 2020 har andelen nått upp till , att jämföras i basscenariot. Detta innebär i sin tur att antalet sysselsatta personer med gymnasieutbildning som högsta utbildning blir i motsvarande grad lägre än i basscenariot. I diagram 4.1 visas nettoinflödet av sysselsatta med gymnasie- utbildning respektive eftergymnasial utbildning som högsta utbildning för basscenariot respektive utbildningsscenariot. 57TP PT De tillkommande personerna i eftergymnasial utbildning i utbildningsscenariot tillåts inte variera med demografin i framskrivningarna. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 4.1 Nettoinflöde av sysselsatta med gymnasial- respektive eftergymnasial utbildning Eftergymnasial utbildning, utbildningsscenario Källa: och egna beräkningar. I basscenariot ökar antalet sysselsatta med eftergymnasial utbildning som högsta utbildning med 20 000 till 30 000 personer –2020, i takt med att äldre, jämförelsevis mindre högutbildad arbetskraft ersätts med yngre, jämförelsevis mer högutbildad arbetskraft. Antalet sysselsatta med gymnasie- utbildning ökar något i basscenariot 2007–2009, men minskar därefter. I utbildningsscenariot minskar antalet sysselsatta med gymnasieutbildning snabbare. är nettoinflödet av sysselsatta med gymnasieutbildning 10 000 lägre jämfört med i basscenariot, eftersom fler personer söker sig till efter- gymnasial utbildning. Den antagna genomsnittliga utbildnings- längden innebär att antalet sysselsatta med efter- gymnasial utbildning tar fart först i utbildningsscenariot. blir nettoinflödet av sysselsatta med eftergymnasial utbildning 10 000 högre jämfört med i basscenariot. Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 4.2 Arbetade timmar och kvalitetsjusterade timmar Arbetade timmar, basscenario Kvalitetsjusterade timmar, basscenario Arbetade timmar, utbildningsscenario Kvalitetsjusterade timmar, utbildningsscenario Källa: och egna beräkningar. Utbildningsscenariot innebär att antalet arbetade timmar i näringslivet utvecklas svagare än i basscenariot (se diagram 4.2). Detta är en konsekvens av det ökade inflödet till eftergymnasial utbildning. medför det ökade inflödet av personer med eftergymnasial utbildning att kvalitets- justeringen av de arbetade timmarna blir större än i basscenariot. Kvalitetsjusteringen slår igenom gradvis och det minskade antalet arbetade timmar dominerar utvecklingen ända . Detta innebär att de kvalitetsjusterade timmarna i utbildningsscenariot först når upp till nivån i basscenariot. Diagram 4.3 sammanfattar effekterna på produktiviteten och förädlingsvärdet i näringslivet av utbildningsscenariot. Arbetsproduktiviteten stiger successivt och är högre i utbildningsscenariot jämfört med i basscenariot.TPF58FPT Den högre produktiviteten förklaras dels av den direkta effekten av att arbetskraften är bättre utbildad, dels av att den ökade utbildningsnivån bidrar till en ökad kapitalfördjupning, dvs. mängden kapitaltjänster per arbetad timme 58TP PT Att produktiviteten blir högre i utbildningsscenariot beror på samman- sättningsförändringen av de sysselsatta när fler unga, relativt lågproduktiva, personer söker sig till utbildning i stället för att arbeta. Bilaga 6 till LU 2008