sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — kursplaneöversyn bedrevs i ämnesvisa expertgrupper med bland annat matematik och NO-ämnen i en grupp och SO- ämnena i en annan. Detta kan ha bidragit till att blockämnena kom att se olika ut. Inom NO-blocket är betygskriterierna desamma för de olika ämnena, medan det för SO-blocket finns såväl gemen- samma betygskriterier som ämnesspecifika betygskriterier. Enligt uppgift till utredningen klarade NO-expertgruppen inte av att for- mulera egna betygskriterier för de olika ämnena, vilket medförde att de blev likalydande för alla ämnen inom blocket. an- såg inte att det fanns någon anledning till att alla kursplaner skulle inordnas i en och samma struktur. Olikheterna i utförande och form mellan de två ämnesblocken kan ha att göra med de ingående ämnenas skilda karaktärer, men även hur stark projektstyrningen varit i kursplanearbetet. I den interna vägledningen för arbete med kurs- planer för (PM daterad , dnr 97:1987) angavs 12TP PT , (2006) Att kunna klara sig i ökänd natur – En studie av betyg och betygskriterier – historiska betingelser och implementering av ett nytt system Orsaker att målsystemet ej genomförts bland annat att det skulle göras en avstämning mellan ämnena. Ex- empelvis måste kraven i målen att uppnå vara rimliga i förhållande till den tid undervisningen är tänkt att genomföras på. Efter beredning av förslag till nya kursplaner fast- ställde regeringen dessa med ikraftträdande fr.o.m. höstterminen . Min generella bild av de nya kursplanerna jämfört med de föregående är den stora mängden av läroplansmål och att de inne- håller fler processmål, dvs. mål för undervisningen – inte dess re- sultat,. Detta gäller framför allt i målen att sträva mot. Se vidare avsnitt 1.2.3 nedan. Nationell utvärdering av de nya kursplanerna – NU-03 I anslutning till till regeringen med anledning av den nationella utvärderingen NU-03 skrev verket att utvärde- ringen visar att styrdokumenten, läroplaner och kursplaner, inte styr undervisningen i den riktning som är avseddTPF13FPT. Det kan därför ifrågasättas, skrev verket, om styrdokumenten har en ändamåls- enlig utformning och om de tolkas, bearbetas och används på ett likvärdigt sätt. I den sammanfattande huvudrapporten från NU-03 (nr 250) konstaterade att den större tonvikten på processmål och värdegrundsmål i de statliga styrdokumenten hade fått genomslag i undervisningen. visade ämnesunder- sökningarna att elevernas kunskaper i mer traditionella skol- uppgifter var lägre än i tidigare undersökningar. Eleverna hade alltså blivit bättre på att kunna samarbeta och söka information, men sämre i ämneskunskaper. Utvärderingen visade också på en sämre förmåga hos eleverna att reflektera över ett konkret innehåll, oavsett om det var ett praktiskt arbete som i slöjd eller mer teore- tiskt som i de samhällsorienterande ämnena. utvärdering visade också att flera av kunskapsmålen i de kursplaner som började gälla och som syftade till att fånga in förändringar i omvärlden som ny teknik, förändrade sociala mönster och livsbetingelser etc. inte slagit igenom i undervisningen i bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik samt slöjd. Utvärderingen konstaterade också att de tidigare kurs- planernas mål lever kvar vid sidan av nya mål i samhällsorienterande 13TP PT (2004) Nationella utvärdering av (NU-03), Missiv till regeringen , dnr 2001:4045 Orsaker att målsystemet ej genomförts ämnen, bild, hem- och konsumentkunskap, musik samt idrott och hälsa. Ett genomgående drag i utvärderingen var att ämneslärare, framför allt i idrott och hälsa, musik, bild och slöjd samt i de sam- hälls- och naturorienterande ämnena, menade att det behövdes mer tid för att alla mål i kursplanerna skulle kunna uppnås. En önskan om mer undervisningstid i ett ämne kan enligt bara lö- sas på två sätt – antingen minskas tiden från något annat ämne eller så förlängs skoldagen och/eller skolåret. En lösning som framhöll var att ta hänsyn till hur kursplanerna, i form av mål att sträva mot och mål att uppnå, uppfattades av lärarna. Det är ur styrsynpunkt viktigt att dessa [kursplanerna], till omfång och till in- nehåll, ses som möjliga och rimliga av lärare och av elever. Skol- verket pekade på att ytterligare en möjlig väg – utan att därför sänka ambitionsnivån för de aktuella ämnena – är att minska anta- let huvudsakliga ämnesmål, som tillsammans med en ökad precisering kan ge en ökad samstämmighet i tolkningen och därmed i inrikt- ningen av undervisningen. 1.2.3Bedömning av målstrukturen i läroplanen och kursplanerna I detta avsnitt görs en genomgång av nuvarande kursplaner för att kunna bedöma målstrukturen i kursplanerna och hur den förhåller sig till läroplanen. Vidare görs analyser av mål- typerna i kursplanerna och hur betygskriterierna förhåller sig till dem. Syftet med genomgången är att påvisa eventuella oklarheter som kan ha bidragit till att målsystemet och målen har uppfattats som otydliga och kanske därmed inte kunnat användas på tänkt sätt i undervisningen. I en allmän bedömning av effektiviteten i mål- och resultat- styrningen av skolan bör hänsyn tas till kvantiteten av bestämmel- ser som lärarna och skolledarna har att ta hänsyn till. Enligt betän- kandet års skollagskommittéTPF14FPT består skollagen av 17 kapitel innehållande sammanlagt ca 250 paragrafer. 14TP PT skollagskommitté Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) Orsaker att målsystemet ej genomförts för de olika skolformer som omfattas av skollagen finns elva s.k. skolformsförordningar. Dessa innehåller totalt ca 750 paragrafer varav grundskoleförordningen med sina åtta kapitel innehåller 80 paragrafer. Jag har gjort motsvarande beräkningar för läroplanen och kurs- planerna. I läroplanen finns, räknat som strecksatser, 36 mål att sträva mot, 16 mål att uppnå samt 62 riktlinjer, dvs. totalt 114 mål eller riktlinjer. För undervisningen i finns 22 kurs- planer. I dessa finns totalt 203 mål att sträva mot, 119 mål att uppnå i åk 5 och 164 i åk 9. Utöver målen finns 126 betygskriterier för betyget Väl godkänd och 102 för Mycket väl godkänd. Sam- manlagt finns över 700 mål och betygskriterier. Flera strecksatser har inom sig flera mål vilket medför att mängden mål blir betydligt fler. Ett exempel på den målmängd som en lärare har att hantera är att en lärare i svenska och engelska styrs av 33 mål att sträva mot, 16 mål att uppnå och 44 riktlinjer i läroplanen. Till dessa kommer i kursplanerna i svenska och engelska 25 mål att sträva mot, 27 mål att uppnå och 21 betygskriterier. Totalt har denna lärare nästan 170 mål att hantera. Ett annat exempel är en NO-lärare, som undervisar i biologi, kemi och fysik. Utöver målen i läroplanen finns kurs- planernas 34 mål att sträva mot, 91 mål att uppnå och 56 betygs- kriterier. Totalt styrs denna lärare av ca 270 mål. Antalet mål skiljer sig åt mellan kursplanerna och analysen visar att sambandet mellan antalet mål och timplanen är lågt. Det talas ofta, t.ex. i NU-03TPF15FPT, om målträngsel i kursplanerna. En jämförelse mellan antalet mål att sträva mot och mål att uppnå i årskurs 9 i ett par ämnen, där antalet mål ställs i relation till timplanen, visar ex- empelvis att läraren i svenska har så mycket tid per mål som läraren i engelska och nästan tio gånger så mycket som läraren i hem- och konsumentkunskap. Självklart går det inte att dra för stora växlar på en sådan jämförelse, men jag konstaterar med stöd av resultaten i NU-03 och i mina samtal med lärare att det finns en överambition i vissa kursplaner. Målambitionen verkar inte stå i proportion till ämnenas omfattning enligt timplanen Detta tyder på att interna riktlinjer för sitt kursplanearbeteTPF16FPT inte 15TP PT NU-03-utvärdering visar att vissa av kursplaner, t.ex. i bildämnet, är så omfattande att många inte anser det möjligt att kunna behandla kursplanens alla delar i undervisningen, som det kan ifrågasättas om en del mål är rimliga för en grundskoleutbildning. 16TP PT (1999) Riktlinjer för arbetet med revidering av kursplaner, PM av daterad , bilaga till rapport till regeringen . Orsaker att målsystemet ej genomförts följts och att ämnesföreträdarna som använt som ex- perter varit olika starkaTPF17FPT. Antalet mål kan inte endast ses som en informationsbärare om ämnets relativa vikt när det gäller ämnets betydelse eller önskad omfattning . Rimligtvis krävs det ett visst antal mål oavsett undervisningstiden för att precisera de ämnes- kunskaper som skall nås. Mål att sträva mot och mål att uppnå MåltypernaTPF18FPT mål att sträva mot och mål att uppnå finns både i läroplanen och i kursplanerna. Följande exempel från läroplanen samt kursplanen i ämnet samhällskunskap illustrerar hur målen flyter ihop och till stor del upprepas: 1.- känner trygghet och lär sig att ta hänsyn och visa respekt i sam- spel med andra(mål att sträva mot i läroplanen) 2.- har kunskaper om länders och världsdelars ömsesidiga beroende av varandra(mål att uppnå i läroplanen) 3.- tillgodogör sig kunskaper för att kunna agera i lokala och glo- bala frågor som är viktiga för ett hållbart samhälle(mål att sträva mot i kursplanen) 4.- ha kunskaper om internationella förhållanden samt kunna dis- kutera relationer och samarbete i ett globalt perspektiv(mål att uppnå i kursplanen) Det finns fler exempel som ger liknande bilder av systemet. Det finns mycket lite dokumentation i form av kommentarmaterial som visar hur målen i läroplanen och kursplanerna är avsedda att sam- spela med varandra. Detta har, menar jag, medfört att det lämnats till lärarna att själva bedöma hur de olika måltyperna interagerar och hur de skall tolkas. Frågan är om målens utformning i styr- dokumenten har den klarhet som behövs för att de skall kunna tol- kas och tillämpas på ett likvärdigt sätt. Erfarenheten från mina samtal med lärare ger en klar signal att de inte har reflekterat över anges att huvudfrågan [vid formulerandet av mål] är om den angivna nivån är rimlig i förhållande till samhällets krav och den anvisade tiden. 17TP för svensk undervisningshistoria (2004) Lärarprofession i förändring - Från "skolkök" till hem- och konsumentkunskap, redaktör 18TP PT Utredningen har valt att använda begreppet måltyper i stället för målnivåer. Orsaker att målsystemet ej genomförts kunskapsmålen i läroplanen. De har endast sett kursplanernas mål som det som bör användas i undervisningen. I läroplanspropositionen (prop. 1992/93:220) beskrivs hur kurs- planerna vara tänkta att utformas. Den mål- och resultatorienterade styrningen av skolan förutsatte enligt propositionen tydliga natio- nella beskrivningar av vilka kunskaper eleverna skall skaffa sig och utveckla. Läroplanens mål skulle därför konkretiseras i kurs- planerna, vilket skulle göra dem tydliga för såväl lärare som elever. I propositionen framhölls att staten via klara och entydiga mål skulle ange färdriktningen och tala om vad skolan skulle åstadkomma. Därför måste staten enligt regeringens bedömning i propositionen ha en god kompetens för att ange mål och för att mäta och bedöma resultat. Kursplanernas nya roll i styrkedjan var således att konkretisera läroplanens mål genom att beskriva varje ämnes bidrag till målen. Kursplanerna skulle tillsammans med läroplanen utgöra den helhet utifrån vilken undervisningen skulle bedrivas. Betydelsen av grund- skolan kursplaner var så stor att regeringen ansåg att de bör fast- ställas av regeringen för att säkerställa tillgången till en likvärdig skola i hela landet. I tidigare avsnitt framgår att läroplanens mål återkommer i kurs- planerna. För att underlätta min beskrivning av hur läroplanens mål återfinns i kursplanerna görs följande distinktion mellan de mål- typer som ingår i Normer och värden respektive Kunskaper: Värdegrundsmål är de mål som anges i läroplanens avsnitt Normer och värden och som till stora delar speglar den syn på skolans upp- drag som finns i kapitlet Skolans värdegrund och uppdrag. Kunskapsmål är de kunskaper som skolan skall bibringa eleverna och som läroplanen anger under rubriken 2.1 Kunskaper. Jag har gått igenom ett urval kursplaner för att belysa hur värde- grundsmålen i läroplanen i varierande grad förekommer i kurs- planerna. Genomgången har begränsats till mål att sträva mot re- spektive mål att uppnå i de berörda kursplanerna. Jämförelsen visar att de övergripande mål för utbildningen som finns i läroplanen på olika sätt har inarbetats i kursplanerna. Vissa ämnen kan sägas ha ett starkare samband med målen i läroplanen, t.ex. hör demokrati- Orsaker att målsystemet ej genomförts målen i läroplanen kanske rent kunskapsmässigt mest hemma i samhällskunskapsämnet medan dessa mål i skolans undervisning också måste kunna fångas in i åtskilliga andra ämnen. Nedan redovisas ett antal exempel från kursplaner som illustrerar hur läroplanens mål slår igenom i kursplanerna. Kursplanen i hem- och konsumentkunskap innehåller i hög grad värdegrundsmål. I princip alla mål att sträva mot i ämnet innehåller övergripande eller allmänna formuleringar som exempelvis att un- dervisningen skall sträva efter att eleven: utvecklar tilltro till den egna förmågan att självständigt och tillsammans med andra utföra uppgifter i hushållet samt utvecklar ett reflekterande förhållningssätt till dessa praktiserar ett demokratiskt och jämställt förhållningssätt samt er- far och förstår dess betydelse för hushållets verksamheter och för relationer mellan människor utvecklar kunskaper om olika sätt att leva tillsammans och histo- riska och kulturella traditioners inverkan på verksamheterna i hus- hållet Det finns ytterligare övergripande mål bland strävansmålen, där- ibland mål som behandlar måltidens betydelse för gemenskap, hälsa, kommunikation och kultur och elevernas förmåga att anpassa sina handlingar till måltidens betydelse för gemenskap, hälsa, kommuni- kation och kultur. Men det förekommer också strävansmål som t.ex. anger att skolan skall sträva efter att eleven förvärvar kunska- per i att skapa och vårda ett hem liksom att eleven lär sig planera sin ekonomi utifrån egna och hushållets resurser. Dessa mål ter sig relativt konkreta och har en tydligare koppling till ämnet. Jag finner dock att de flesta målen i kursplanen i hem- och kon- sumentkunskap är så allmänt hållna att de i princip kan gälla för flertalet andra ämnen i . Överhuvudtaget finns det mycket få skrivningar i mål att sträva mot där man ser ämnets sär- skilda karaktär. Jag bedömer att konkretionsgraden är låg och sig- nalvärdet i mål att sträva mot som planeringsunderlag i det lokala arbetet verkar vara förhållandevis begränsat. De mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nionde skol- året i ämnet är att Orsaker att målsystemet ej genomförts kunna planera, tillaga, arrangera och värdera måltider med hänsyn till ekonomi, hälsa, miljö och estetiska värden, ha kunskaper om resurshushållning för att kunna välja och använda metoder, redskap och teknisk utrustning för matlagning, rengöring och tvätt i hushållet samt kunna hantera dem på ett för situationen funktionellt och säkert sätt, kunna samarbeta med andra oavsett skillnader i fråga om exempel- vis kön och etnicitet samt ha insikter i frågor som rör kulturell va- riation och hushållsarbetets koppling till jämställdhet, känna till sina rättigheter som konsument och kunna värdera olika slags information vid utförandet av verksamheter i hushållet. Dessa mål är mer konkreta än flertalet strävansmål, men även här finns värdegrundsmål i formuleringarna. Det tredje målet är i hu- vudsak ett mål som skolan skall sträva efter att varje elev uppnår genom undervisningen i flera ämnen och kan därför inte betraktas som ett kunskapsmål i ett enskilt ämne i en viss kursplan. Eftersom mål att uppnå också utgör grunden för betyget Godkänd innebär det att elevernas samarbetsförmåga etc. skall bedömas. Även i andra uppnåendemål finns ord från läroplanen som resurshushållning, hälsa, miljö och estetiska värden. I kursplanen för ämnet sägs att eleverna skall praktisera ett de- mokratiskt och jämställt förhållningssätt. Enligt NU-03 anser mindre än hälften av eleverna att de får vara delaktiga i planering och att de kan påverka innehållet i ämnet. Ett traditionellt könstänkande präglar de praktiska uppgifterna. Slutsatserna från NU-03 är att läroplanens och kursplanens intentioner vad gäller jämställdhetsmålet – trots kursplanens betoning på frågan – inte fått det genomslag som avsetts. Frånsett att kursplanen innehåller åtskilliga formuleringar som kan hänföras till värdegrundsmål i läroplanen bedöms kursplanen i mycket liten utsträckning underlätta för lärarna att planera meto- der och innehåll i undervisningen. Enligt NU-03 sker under- visningen på samma sätt som den alltid skett. Lärarkåren har i hu- vudsak lång erfarenhet av ämnet – åtminstone i hemkunskapsdelen av ämnet – och, lite tillspetsat, kan man undra om kursplanen egentligen har någon större styrfunktion i undervisningen i hem- och konsumentkunskap. Orsaker att målsystemet ej genomförts Engelskämnet har en tradition av att det dels skall förmedla kun- skaper i själva språket, dels ge kunskaper, , om de länder där språket talas. Denna tradition har sannolikt påverkat kursplanen i ämnet. Det gäller formuleringar som att skolan i sin undervisning skall medverka till att eleven utvecklar sin förmåga att reflektera över levnadssätt och kulturer i engelsktalande länder och göra jämfö- relser med egna erfarenheter. Kursplanen innehåller ett mål som i princip skulle kunna finnas i de flesta kursplanerna och som ligger inom läroplanens kunskaps- mål. Det står att skolan i sin undervisning i engelska skall sträva efter att eleven utvecklar sin förmåga att planera, genomföra och utvärdera uppgifter, på egen hand och i samarbete med andra. Detta strävansmål finns även formulerat som ett uppnåendemål, dvs. ele- ven skall i slutet av det nionde skolåret kunna, på egen hand och i samarbete med andra, planera och genomföra arbetsuppgifter samt därvid dra slutsatser av sitt arbete. Detta krav kan inte bara gälla i engelska utan måste, menar jag, ses som något undervisningen i generellt skall se till att eleverna erhåller. De föregående analyserna har koncentrerats till mål att sträva mot och mål att uppnå i några kursplaner. För att ytterligare belysa hur avsnittet Skolans värdegrund och uppdrag i läroplanen har genom- syrat en kursplan redovisas nedan en analys med utgångspunkt i ämnet samhällskunskap. Centrala begrepp som demokrati, jäm- ställdhet, hållbar utveckling etc. som beskrivs i läroplanen återfinns i kursplanen under rubrikerna Ämnets syfte och roll i utbildningen respektive Ämnets karaktär och uppbyggnad. Orsaker att målsystemet ej genomförts Läroplanen: Det offentliga skolväsendet vilar på demokratins grund. Skollagen (1985:1100) slår fast att verksamheten i skolan skall utfor- mas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värde- ringar och att var och en som verkar inom skolan skall främja akt- ningen för varje människas egenvärde och respekten för vår gemen- samma miljö (1 kap. 2 §). Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värderingar. Undervisningen skall be- drivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att ak- tivt deltaga i samhällslivet. Den skall utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Kursplanen: Utbildningen i samhällskunskap skall ge grund- läggande kunskaper om olika samhällen, förmedla demokratiska vär- den och stimulera till delaktighet i den demokratiska processen. Grunden för det svenska samhället är demokrati. Ämnet samhälls- kunskap har ett särskilt ansvar att ta upp och analysera de demokra- tiska värdena och i det sammanhanget utveckla förmågan att granska, värdera och ta ställning i samhällsfrågor och främja viljan att delta och påverka. Läroplanen: Skolan skall aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditio- nella könsmönster. Den skall därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av köns- tillhörighet. Kursplanen: Utbildningen skall öppna för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt främja aktningen för varje män- niskas egenvärde oavsett kön, klass och etnisk bakgrund. Pojkars och flickors, kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter skall aktivt och medvetet tydliggöras. Orsaker att målsystemet ej genomförts Läroplanen: Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i skolan. Perspektivet skall prägla skolans verk- samhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra per- sonliga ställningstaganden. Kursplanen: Det etiska perspektivet ingår i all utbildning men får sin särskilda betydelse när det gäller frågor kring demokrati, mänsk- liga rättigheter samt makt och förtryck i olika former. Läroplanen: Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa in- ternationell solidaritet samt förbereda för ett samhälle med täta kon- takter över kultur- och nationsgränser. Det internationella perspek- tivet innebär också att utveckla förståelse för den kulturella mång- falden inom landet. Kursplanen: Globaliseringen innebär en sammanflätning av så- väl ekonomier som kulturer och därmed ett ökat beroende mellan län- der. Ämnet tar upp flera av de ödesfrågor som berör såväl den enskilde individen som hela det internationella samhället. Samhällskunskaps- ämnet behandlar frågor som rör rättvis fördelning och ett hållbart samhälle och ger därmed kunskaper om de globala sammanhangen. På så sätt belyses hur internationell förståelse och samverkan kan bidra till att lösa världsomspännande problem. Ämnets breda och mång- fasetterade karaktär gör det möjligt att analysera och belysa de globala utvecklingsfrågorna ur ett helhetsperspektiv och ämnet kan därmed skapa ett naturligt utrymme för värdediskussioner. Läroplanen: I all undervisning är det angeläget att anlägga vissa övergripande perspektiv. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en beredskap och utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. Kursplanen: Samhällskunskapens fokus är nutiden. Genom att vidga förståelsen för det som sker i både det lokala och det globala samhället bidrar ämnet med kunskaper som varje individ behöver för att bedöma och påverka såväl den egna som samhällets framtid. Ett historiskt perspektiv är ett stöd för att förklara händelser och förhål- landen i nutiden och reflektera över framtiden. Orsaker att målsystemet ej genomförts Läroplanen: Genom ett miljöperspektiv får [eleverna] möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar ut- veckling. Kursplanen: Samhällskunskapsämnet behandlar frågor som rör rättvis fördelning och ett hållbart samhälle och ger därmed kunskaper om de globala sammanhangen. Läroplanen: Eleverna skall kunna orientera sig i en komplex verk- lighet, med ett stort informationsflöde och en snabb förändringstakt. Studiefärdigheter och metoder att tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktiga. Kursplanen: I ett komplext samhälle med ett stort informations- flöde och snabb förändringstakt är förmågan att tillägna sig ny kun- skap väsentlig. Läroplanen: Studiefärdigheter och metoder att tillägna sig och an- vända ny kunskap blir därför viktiga. Det är också nödvändigt att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska fakta och förhål- landen och att inse konsekvenserna av olika alternativ. Kursplanen: Utbildningen i ämnet ger möjlighet att göra obser- vationer och att använda olika informationskällor.