sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — Eftersom Äld- reassistenten är den som eller har kontakt med den äldre är det också hon eller han som snabbast har möjlighet att bedöma eventuella förändringar. En förändring i den äldres hälsotillstånd kan komma smygande och utvecklas långsamt eller mer akut från det ena besöket till det andra. Äldreassi- stenten måste därför kunna uppmärksamma de förändringar som uppstår och också kunna bedöma när och vad som behöver rap- porteras vidare. Äldreassistenten ska ha allmän kunskap om vanliga sjukdomar och hälsoproblem hos äldre, deras orsak, hur de yttrar sig, vilka förändringar som kan väntas samt något om vanliga behandlings- metoder. Omsorg och vård måste utformas med hänsyn till den äldres funktionsförmåga och sjukdomstillstånd, men också till dennes egna bedömningar och önskemål. Sjukdomar, värk och funktionsnedsättningar kan ge upphov till psykisk ohälsa i form av oro, ångest och sömnsvårigheter. Även den äldres närstående kan ha många frågor och vara oroliga. Grundläggande kunskaper om den äldres hälsoproblem och lämpliga åtgärder bidrar till att Äldre- assistenten kan svara på frågor och därmed bistå med hjälp, stöd och tröst. De krav på god omvårdnad som formulerat menar vi även gäller för den omsorg och vård om äldre som Äldreassistenten utför. Även omsorg bygger på kontakt mel- lan människor och det är därför viktigt att en god relation mellan den äldre och Äldreassistenten upprättas. I denna relation är den äldre beroende av Äldreassistenten och det är därför nödvändigt att arbeta för att bevara den äldres integritet, värdighet och autonomi även om behovet av omsorg och vård är omfattande och den äldre kanske lider av flera och svåra sjukdomar. Vilka somatiska och psykiska sjukdomar samt hälsoproblem som är vanligt förekommande hos äldre kan ändras . Aktu- ell forskning måste därför ligga till grund för det faktiska innehållet i yrkeskravet. Sammanfattningsvis ska Äldreassistenten ha kunskap om vanligt förekommande sjukdomar och hälsoproblem hos äldre samt hur dessa påverkar behovet av omsorg och vård. Äldreassistenten ska ha förmåga att bedöma förändringar i den äldres psykiska och fysiska tillstånd och vid behov rapportera för åtgärd. Med åldrandets sjukdomar avser vi somatiska och psykiska sjuk- domar som är vanligt förekommande bland äldre. är dessa hjärt- och kärlsjukdomar, stroke, cancer, demenssjukdomar, åldersdiabetes och högt blodtryck. Andra vanligt förekommande hälsoproblem är psykisk ohälsa, benskörhet, syn- och hörselpro- blem, bristande tandhälsa, urininkontinens, samt rörelsehinder och värk.58 Hur omsorgen om den äldre ska utformas är exempelvis beroende av individens psykiska och somatiska tillstånd, sjukdomar och eventuella funktionsnedsättningar. Varför behövs kunskap om åldrandets sjukdomar? Enligt tidigare redovisade bedömningar kommer allt fler äldre och multisjuka med omfattande funktionsnedsättningar, olika sjuk- domstillstånd och därmed komplexa omsorgsbehov att vårdas i hemmet fram till livets slut. Läkaren ställer vanligen diagnosen och avgör lämpliga behandlingar för olika sjukdomar och tillstånd. Sjukgymnast och arbetsterapeut har specifika kompetenser inom sina respektive områden. I det dagliga arbetet står sjuksköterskan för den medicinska kompetensen och har ansvaret för omvårdna- den, men det är omsorgspersonalen som oftast har kontakt med den äldre. Äldres subjektivt upplevda hälsa har successivt för- bättrats. av alla upplever sig ha god hälsa, trots att de kan ha en funktionsnedsättning eller en kronisk sjukdom, men det är relativt vanligt att äldre personer uppger sig ha någon långvarig sjukdom. Enligt levnads- undersökningar uppger i åldersgruppen och i gruppen 75 till att de har denna typ av problem. Den klart vanligaste sjukdomsgruppen bland äldre är hjärt- och kärlsjukdomar. Om man i stället för besvär ser till behov av vård på sjukhus så är sjukdomar i cirkulationsorganen och can- cersjukdomar de vanligaste orsakerna.59 Flera faktorer påverkar den äldres hälsa. I en rapport från redovisas att kvinnor lever än män, ändå rap- porterar fler kvinnor än män olika former av hälsoproblem. Dess- utom har flera stora invandrargrupper betydligt högre risk för att 58Hälsofrämjande insatser på äldre dar. 59Berg, S., Åldrandet. Individ, familj, samhälle. : Liber, 2007. insjukna i hjärtkärlsjukdomar och psykisk ohälsa jämfört med svenskfödda. Det finns olika förklaringar till detta, varav en är olikheter i livsstil. Grupper med lägre socioekonomisk standard har högre andel rökare, färre som motionerar och större andel med övervikt.60 Olika smärttillstånd, nedsatt hjärt- eller lungfunktion, förlam- ningar och talsvårigheter är exempel på tillstånd som kräver sär- skilda hänsyn vid den kroppsnära omsorgen eller . Svårt sjuka och/eller sängliggande personer drabbas lätt av trycksår och bensår särskilt om de själva har svårigheter att röra sig. Kosten har stor betydelse för att förebygga att sår uppstår. Lägesändringar, rörelseträning samt en god hudvård är andra viktiga förebyggande insatser.61 Nedan redogörs för några vanligt förekommande sjukdo- mar och andra hälsoproblem som vart och ett innebär att omsorgen och vården behöver anpassas till den äldres unika svårigheter, symtom och särskilda behov. Demenssjukdom kan beskrivas som ett syndrom som karaktärise- ras av förlust av intellektuella och emotionella förmågor av en så- dan svårighetsgrad att den dagliga funktionen och livskvaliteten påverkas. Demenssjukdom är en progressiv sjukdom som leder till gradvis försämring av kognitiv och fysisk funktionsförmåga och en för tidig död.62 Det är mycket ovanligt att demenssjukdomar förekommer , men med tilltagande ålder ökar risken för att drabbas av demenssjukdom. av personer har en demenssjukdom, bland 80-åringar är det som är drabbade och har över hälften en sådan sjukdom. Alla demenssjukdomar leder till att minnet blir sämre, men en rad andra symtom kan ingå: sämre tankeförmåga, sämre kommunika- tionsförmåga, svårigheter att orientera sig samt minskad praktisk förmåga. leder demenssjukdomen till personlighetsföränd- ringar.63 Alzheimers sjukdom är den vanligaste demenssjukdomen 60Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. 61Dulong, J. & , C. i omvårdnad. : , 1997. 62Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. 63Vård av personer med demenssjukdom – vad vet vi ? , , 2006. och beräknas utgöra 50–av alla sjukdomsfall. Vaskulär demens utgör 20–av demensfallen och i övriga fall är demens ett av symtomen vid neurologiska sjukdomar som hjärn- tumör eller Parkinsons sjukdom.64 Modern forskning och praxisnära erfarenheter visar att kognitiv stimulerande terapi bidrar till höjd livskvalitet och att dagliga akti- viteter med personligt anpassat stöd vid morgonrutinen bidrar till att den demenssjuke blir mer aktiv. Insatser med fokus på själv- känsla och självuppfattning samt ett gott bemötande och ett stort mått av tålamod och förståelse för sjukdomen är av yttersta vikt för personer med demenssjukdom. Samtal om gamla välkända företeel- ser och föremål från barndomstiden kan bidra till livslust och glädje.65 Det är relativt vanligt att äldre upplever besvär i form av ängslan, oro och ångest och besvären ökar med stigande ålder. En hel del drabbas av sömnstörningar som ibland beror på värk och smärtor. Även bland äldre personer finns missbruksproblematik.66 Som tidigare redovisats konstaterar i en rapport att det finns en föreställning i samhället om att åldrandet är en period av livet där ledsnad och livströtthet är en naturlig del. Ett sådant synsätt kan bidra till att äldre inte alltid blir korrekt dia- gnostiserade eller får adekvat behandling. Så kan sömnlöshet, minskad matlust och allmän nedstämdhet vara tecken på depres- sion och inte alls vara del av ett naturligt åldrande.67 Depression är den vanligaste orsaken till psykisk ohälsa bland äldre personer. Cirka 10–av de äldre har depressiva symtom och lider av mycket svår depression. Somatiska sjukdomar, demens, stressande livshändelser som en nära anhörigs dödsfall är samtliga riskfaktorer för depression. Andra riskfaktorer är ett svagt socialt nätverk och sömnstörningar.68 Förekomsten av självmord bland äldre är relativt hög, framför allt bland män vilka har den högsta självmordsfrekvensen per 100 000 invå- 64Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. 65Vård av personer med demenssjukdom – vad vet vi ? , , 2006. 66Berg, S., Åldrandet. Individ, familj, samhälle. : Liber, 2007. 67Äldres psykiska ohälsa – en fördjupad lägesrapport om förekomst, verksamheter och insatser. 68Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. Det finns undersökningar som visar att åtta av tio äldre var deprimerade innan självmordet begicks. De metoder som finns för att förebygga självmord är verksamma oavsett ålder men det behövs medvetenhet, kompetens och mod hos personalen som möter äldre att samtala om dödstankar och livsleda.69 En del äldre har under längre eller vårdats för olika typer av psykiska sjukdomar. Dessa personer kan ibland, även vid hög ålder, bo i ordinärt boende. Ett avvikande beteende kan av oerfaren personal uppfattas som hotfullt eller skrämmande och ett felaktigt bemötande kan utlösa konflikter och aggressioner. Detta kan även gälla äldre personer med missbruksproblematik.70 En stor andel av de personer som har haft en långvarig psykisk sjukdom har ett större behov än andra av en tillgänglig vård och omsorg på grund av att man inte sällan levt utan partner eller andra närstå- ende. Detta är särskilt viktigt att beakta mot bakgrund av att en allt större andel av vårdinsatserna till äldre utförs av närstående.71 Den vanligaste sjukdomsgruppen bland äldre är hjärt- och kärl- sjukdomar och närmare hälften av alla ålderspensionärer har någon form av hjärtkärlsjukdom, t.ex. hjärtsvikt.72 Hjärtats pumpförmåga är då nedsatt och individen blir trött och andfådd redan vid en mindre ansträngning.73 Stroke är en av de stora folksjukdomarna och är en samlingsbe- teckning för hjärninfarkt (blodpropp i hjärnan) och hjärnblödning. Stroke kan leda till fysiska funktionsnedsättningar som förlamning, men kan också drabba språk och tal samt ge svårigheter att äta och dricka. Den som drabbats av stroke kan också ha osynliga funk- tionsnedsättningar som minnesproblem och koncentrationssvårig- heter.74 Cancer är ett sammanfattande namn på många olika sjukdomar av olika karaktär, men som oftare drabbar äldre än yngre personer. Två tredjedelar av dem som drabbas är . 69Äldres psykiska ohälsa – en fördjupad lägesrapport om förekomst, verksamheter och insatser. 70Berg, S., Åldrandet. Individ, familj, samhälle. : Liber, 2000. 71Äldres psykiska ohälsa – en fördjupad lägesrapport om förekomst, verksamheter och insatser. 72Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. 73Berg, S., Åldrandet. Individ, familj, samhälle. : Liber, 2000. 74Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. finns en stor variation av cancerformer finns det också många risk- faktorer. Den största enskilda riskfaktorn är rökning.75 De vanli- gast förekommande cancerformerna bland äldre är prostatacancer för män och bröstcancer för kvinnor. Utsikterna att överleva can- cer har ökat bl.a. på grund av förbättrad diagnostik.76 Åldersdiabetes är en av de snabbast ökande sjukdomarna, vilket har samband med att allt fler är överviktiga. Det beräknas att av alla personer är drabbade av sjuk- domen. Personer med diabetessjukdom löper större risk att drab- bas av hjärtkärlsjukdomar och skador på olika organ som ögon, njurar och sår på fötterna.77 Högt blodtryck är vanligt bland äldre och mer än var fjärde per- son har ett blodtryck som indikerar att blodtrycks- sänkande behandling behövs. Blodtryckssänkande behandling minskar risken för att insjukna i stroke och hjärtsvikt.78 Andra hälsoproblem bland äldre Benskörhet ger inga symtom men innebär ökad risk för kot- och revbensfrakturer. Personer som lider av benskörhet har en förhöjd risk att drabbas av handleds- eller höftfrakturer vid fall. Hörselned- sättning är en vanlig funktionsnedsättning och som drabbar många äldre. Mer än två tredjedelar av i övrigt friska 90-åringar är drab- bade och av de hörselskadade är . Hör- selnedsättningen innebär ett stort kommunikationsproblem om den inte korrigeras med hörhjälpmedel. Även synen försämras med ökande ålder. Grå starr är den vanligast förekommande orsaken till synnedsättning. Äldre personer har ett väsentligt sämre seende vid svag belysning och behöver kontrast för att skilja mellan objekt och bakgrund. Urininkontinens förekommer i alla åldrar, men är klart vanligare bland äldre och kan ge bristande självförtroende och skamkänsla hos den drabbade. Andelen personer med rörelsehinder ökar starkt med stigande ålder. Drygt hälften av alla kan inte springa en kortare sträcka, stiga upp på en buss eller ta en kortare promenad. Även förekomsten av kronisk värk ökar med stigande ålder. Det beror framförallt på att frekvensen av olika 75Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. Cancerfonden, 2008. 77Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. 78Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar. långvariga sjukdomar som artros och artrit, hjärt- kärlsjukdomar, cancersjukdomar m.fl. ökar med ålder.79 Individanpassad omsorg och vård Den omsorg och vård som omsorgspersonalen ger måste vara anpassad till den äldres behov och förutsättningar. Det dagliga omvårdnadsarbetet leds av sjuksköterskan men utförs till stor del av omsorgspersonal. God omvårdnad innebär, enligt Svensk sjuk- sköterskeförening80, att vårdtagaren tillförsäkras en god och säker vård utifrån de behov och den aktuella situation som råder. Målet för omvårdnadsarbetet är att vårdtagaren ska uppnå och uppleva hälsa. Upplevelsen av hälsa kan påverkas av sjukdom, skada och lidande. Omvårdnaden bygger på kontakt mellan människor. Det inne- bär att kärnan i arbetet handlar om att etablera en relation. Denna relation, mellan vårdtagaren och vårdaren, karaktäriseras av ett maktförhållande. Det är därför viktigt att arbeta för att bevara vårdtagarens integritet, värdighet och autonomi samt att sträva efter att individen och de närstående är delaktiga, känner trygghet och upplever sig respekterade.81 Kommuner och Landsting och Kravmärkt Yrkesroll anger i sina dokument om kompetensbehov att omvårdnadspersonal ska ha kunskap och förståelse för de vanligaste sjukdomstillstånden och funktionshindren. Kravmärkt Yrkesroll betonar särskilt olika typer av demenssjukdomar. Kommuner och Landsting lyfter också fram psykisk ohälsa. beskriver att omsorgspersonal ska ha förmåga att observera förändringar i bru- karen/patientens tillstånd och tillsammans med andra yrkesgrupper bedöma behov och genomföra lämpliga åtgärder. Omsorgspersonal ska också ha förmåga att stödja brukarens/patientens hälsa och funktionsförmåga. 79Hälsoutveckling och hälsofrämjande insatser på äldre dar, 2005, . 80Strategi för att utveckla vården, 2008. 81Strategi för att utveckla vården, 2008. Vårt förslag till yrkeskrav: Äldreassistenten ska ha kunskap om hur fysisk aktivitet påverkar äldres hälsa och välbefinnande samt vad som avses med rehabilitering inklusive ett funktionsbeva- rande/rehabiliterande arbetssätt. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja och motivera den äldre till egen fysisk aktivitet och ha förmåga att tillämpa ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbets- sätt. 4.6.1Våra argument för och en precisering av yrkeskravet De positiva effekterna av fysisk aktivitet är allmänt kända. Det är heller aldrig för sent att börja för att förbättra sin hälsa. Många äldre personer kan med visst stöd bli mer fysiskt aktiva. Det kan t.ex. vara att promenera, bada eller dansa. handlar det om att utifrån den enskilda individens intressen och förmåga möj- liggöra och uppmuntra. För den som har mer begränsad rörlighet är alternativen dock mer begränsade. Då handlar det snarare om att aktivt stödja i vardagssituationer för att den äldre ska upprätthålla vissa funktionsförmågor. Oavsett vilket, ger en förlängd möjlighet för den äldre att klara sig själv och de vardagliga sysslorna bättre hälsa och högre livskvalitet liksom ökade möjligheter att bo kvar hemma längre. Den Funktionsbevarande omsorgen omfattar såväl fysiska som emotionella och sociala förmågor. Vi har emellertid valt att dela upp den på två yrkeskrav, varav det andra är Emotionell och social omsorg. Vi vill med detta tydliggöra omsorgens olika delar och den bredd i kompetens den funktionsbevarande omsorgen omfattar. I verkligheten är de olika förmågorna dock tätt sammanvävda. Vår definition av funktionsbevarande omsorg är stöd och hjälp till den äldre som syftar till att förbättra hennes eller hans förmågor, i detta yrkeskrav med fokus på fysisk förmåga. Vidare avser vi stöd och hjälp till den äldre att upprätthålla och återställa hennes eller hans – här fysiska – förmågor att klara av vardagssituationer. Vi ser att Äldreassistenten har en viktig funktion att uppmuntra den äldre till olika fysiska aktiviteter och i vissa fall vara en förmedlande länk där bl.a. frivilligorganisationer med inriktning på motion, rekreation och friskvård kan spela en roll. Vi ser också att Äldreassistenten har en central roll för att i vardagssituationer stödja den äldre att återfå och /eller upprätthålla sina funktions- förmågor. I framförallt återskapandet har arbetsterapeuter och sjukgymnaster en viktig uppgift att bl.a. handleda och kvalitets- säkra arbetet så att det är tryggt och säkert både för den äldre och Äldreassistenten. Ett nära samarbete är nödvändigt eftersom Äldre- assistententen också genom sin kontinuerliga kontakt med den äldre har kunskap om den äldres funktionsförmåga. Äldreassisten- ten har också goda möjligheter att uppmärksamma behovet av förebyggande åtgärder när det gäller exempelvis fallolyckor, som ju oftast inträffar i bostaden. Vi föreslår därför att Äldreassistenten ska ha kunskap om hur fysisk aktivitet påverkar äldre personers hälsa och välbefinnande samt vad som avses med rehabilitering inklusive ett funktionsbeva- rande/rehabiliterande arbetssätt. Med det senare avser vi att ta till- vara det friska hos den äldre, de egna resurserna, och låta den äldre utföra så mycket som möjligt själv eller med stöd av Äldreassi- stenten i syfte att bibehålla och förebygga minskad fysisk funk- tionsförmåga. Det handlar om att t.ex. låta den äldre själv klä på sig, lägga upp mat eller att tillsammans baka bröd. Äldreassistenten ska ha kunskap om äldres skörhet och känslighet för att förlora funk- tionsförmågor, vanligt förekommande funktionsnedsättningar hos äldre samt miljöns betydelse för aktivitetsutförande. Äldreassi- stenten ska också ha kunskap om hur hon eller han kan ta reda på den äldres intressen samt ha kunskap om metoder för att motivera till fysisk aktivitet. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja och motivera den äldre till egen fysisk aktivitet och förmåga att anpassa stödet till individen. Det kan inbegripa att stödja den äldres självförtroende och självkänsla liksom initiativförmåga och förutsätter viss pedago- gisk förmåga. Äldreassistenten ska ha förmåga att tillämpa ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt. Här ingår också t.ex. förmåga att stödja förflyttning samt att använda och anpassa strategier för rörelsestimulering. Äldreassistenten ska också ha förmåga att uppmärksamma förändringar i den äldres funktions- förmåga och vid behov rapportera för åtgärd. Äldreassistenten ska ha förmåga att arbeta förebyggande genom att vara observant på risker i den äldres miljö. Det kan t.ex. gälla risken för fallolyckor. Äldreassistenten ska också ha förmåga att utföra rörelseprogram efter delegation eller instruktion från rehabiliteringspersonalen. Äldreassistententen ska ha kunskap om och förmåga att använda de vanligaste hjälpmedlen som stärker rörelseförmågan hos äldre med viss funktionsnedsättning liksom hjälpmedel som t.ex. kom- penserar för syn- och hörselnedsättningar eller underlättar på- och avklädning. Vi anser inte att det i yrkeskravet ska ingå att ha detal- jerad kunskap om olika tekniska hjälpmedel eftersom utvecklingen snabbt går framåt när det gäller hjälpmedel och det finns många olika produkter på marknaden. Äldreassistenten ska ha ett professionellt förhållningssätt som stöttar det friska och bevarar den äldres integritet och självständig- het. Vi vill poängtera vikten av att Äldreassistenten förstår sin roll i relation till den ansvariga rehabiliteringspersonalen, dvs. sjukgym- naster och arbetsterapeuter, och att de olika yrkesgrupperna har förmåga att gemensamt agera utifrån en helhetssyn på den äldres behov av och önskemål om hälsofrämjande och förebyggande arbete samt rehabilitering. Eftersom arbetet med att assistera den äldre i olika vardagliga situationer ofta innebär för personalen fysiskt påfrestande moment är det centralt att Äldreassistenten har kunskap om ergonomi och förmåga att arbeta ergonomiskt för att kunna ta ansvar för den egna hälsan. Sammanfattningsvis föreslår vi att Äldreassistenten ska ha kun- skap om hur fysisk aktivitet påverkar äldres hälsa och välbefin- nande samt vad som avses med rehabilitering inklusive ett funk- tionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja och motivera den äldre till egen fysisk aktivitet och ha förmåga att tillämpa ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt. När det gäller funktionsbevarande omsorg finns ingen vedertagen definition. En människa har såväl fysiska som sociala och psykiska förmågor. Insatser för att stödja en individ att bibehålla eller återfå dessa förmågor brukar benämnas rehabilitering. definition av rehabilitering82 är 82 Habilitering tas inte med här, dvs. insatser som ska bidra till att en person med medfödd eller tidigt förvärvad funktionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, utvecklar och bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet. insatser som skall bidra till att en person med förvärvad funktionsned- sättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, återvinner eller bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet.83 delas begreppet rehabilitering upp på insatser som utförs enligt HSL och insatser som utförs enligt SoL. Uppdelningen kan vara ett sätt att åskådliggöra den del av rehabiliteringen som omsorgspersonalen framförallt är berörda av. HSL-insatser är sådan rehabilitering som är avgränsad till individuella behandlingsinsatser för att stödja den äldre att återhämta sig efter t.ex. en medicinsk behandling. För sådana insatser, dvs. arbetsterapi eller sjukgym- nastik, ansvarar arbetsterapeut eller sjukgymnast för bedömning och beslut.84 Omsorgspersonalen kan på delegation t.ex. få utföra gångträning, kontrakturförebyggande åtgärder samt inställning av hjälpmedel.85 Rehabiliterande insatser som omfattas av SoL syftar till att upp- rätthålla och förbättra den äldres funktionsförmåga samt att verka för den enskildes psykiska, fysiska och sociala välbefinnande. Sådan rehabilitering brukar rehabiliteringspersonalen genomföra i samar- bete med omsorgspersonalen. Denna form av rehabilitering är då, till skillnad mot den andra, kontinuerlig och inte begränsad i tid.86 Andra benämningar för sådan rehabilitering är ett rehabiliterande arbetssätt, vardagsrehabilitering, aktiverande förhållningssätt, var- dagsaktiviteter och funktionsbevarande arbetssätt. Det handlar här om att på ett målinriktat och pedagogiskt sätt ta tillvara på perso- nens egna resurser och ge hjälp till självhjälp samt om att väva in träning och aktivering i vardagen där de bästa träningsmöjlighe- terna finns.87 I kommun där man har arbetat länge med detta anges att vardagsrehabilitering 83SOSFS 2007:9 (M och S) föreskrifter om användning av begrepp och termer. Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö.