sou · GWB332 · 2008-04-04 00:00:00 — Utredningen menar att det inte är förenligt med god revisorssed, om en kvalificerad revisor genomför en granskning av bolaget som inte motsvarar en lag- stadgad revision, exempelvis en översiktlig granskning (review), men lämnar en rapport om resultatet av granskningen som ger sken av att bolaget varit föremål för lagstadgad revision, exempelvis genom att i rapporten tala om revision. Det är bara den som är auktoriserad eller godkänd revisor som kan vara revisor i ett aktiebolag (9 kap. 12 § första stycket). Personer som inte uppfyller dessa kompetenskrav kan väljas till lekmannarevisorer för att utföra granskning som anges i 10 kap. 3 §. Denna typ av granskning ska avrapporteras i en särskild granskningsrapport enligt 10 kap. 13 och 14 §§ som inte kan förväxlas med en revisionsberättelse. Ingenting hindrar självfallet ett företag från att uppdra åt en redovisningskonsult eller annan ekonomisk expert att göra en granskning av företaget enligt uppdragsgivarens anvisningar. Avrapporteringen av ett sådant uppdrag bör naturligtvis inte heller ske på ett sätt som för tankarna till att företaget har varit föremål för lagstadgad revision. Sammanfattningsvis anser Utredningen att det är viktigt att begreppet lagstadgad revision har ett väldefinierat innehåll och används på ett enhetligt sätt i handel och vandel. Det är endast då som den lagstadgade revisionen får sitt fulla värde. Utredningens förslag innebär att det i de flesta aktiebolag inte kommer att finnas en revisor som utför lagstadgad revision av bolaget. Några reservationer för att bolaget kan sakna revisor förs emellertid inte in i lagtexterna. Revisorn behandlas i detta hän- seende på samma sätt som exempelvis verkställande direktören. De flesta aktiebolag har inte en verkställande direktör men aktie- bolagslagen förbigår detta förhållande med tystnad. Bestämmelser som innehåller ordet verkställande direktör är inte tillämpliga om bolaget inte har någon och detsamma kommer att gälla bestäm- melser i aktiebolagslagen och andra lagar med ordet revisor. Det sagda får betydelse för tillämpningen av bl.a. 12 kap. 7 §, 13 kap. 6 §, 14 kap. 8 §, 15 kap. 8 §, 18 kap. 6 §, 19 kap. 24 §, 20 kap. 12 § och 25 kap. 4 §, som alla behandlar den kom- pletterande information om bolagets resultat och ställning som ska lämnas på (en extra) bolagsstämma som inte ska behandla årsredovisningen, men pröva frågor om emission av aktier, teckningsoptioner eller konvertibler, vinstutdelning, förvärv av egna aktier, minskning av aktiekapitalet och frivillig likvidation. Till denna information hör ett yttrande av bolagets revisor över styrelsens redogörelse för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning som har inträffat efter det att den senaste årsredovisningen lämnades. Om bolaget inte omfattas av revisionsplikt och saknar revisor, blir de nämnda bestämmelserna inte tillämpliga och aktieägarna får på stämman fatta beslut utan tillgång till revisorsyttrande. Detsamma gäller bestämmelserna i bl.a. 25 kap. 17, 33 och 40 §§ om likvidation. Sistnämnda paragraf föreskriver att likvidatorns slutredovisning ska granskas av bolagets revisor. Det gäller emeller- tid bara om bolaget faktiskt har en revisor. Är så inte fallet blir paragrafen inte tillämplig. Majoriteten av förslagen föreslås träda i kraft och tillämpas från och med det första räkenskapsår som inleds efter utgången av . En särskild övergångsreglering föreslås dock beträffande aktiebolag, se avsnitt 7.7.2 och kommentar under avsnitt 9.2. Reglerna om en ny mandattid för revisorerna föreslås träda i kraft . Vidare föreslås ändringarna i skattelagstiftningen träda i kraft . 9.2Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen I paragrafens första stycke görs en ändring i punkten 2 med anledning av att alla aktiebolag inte behöver ha lagstadgad revision. I paragrafen görs en ändring i första stycket punkten 8 med anledning av att det bara är de i 9 kap. 1 § första stycket 1–3 och andra stycket angivna aktiebolagen som är skyldiga att ha lag- stadgad revision. Övriga bolag behöver inte ha någon bestämmelse i bolagsordningen med uppgift om antalet revisorer. Ingenting hindrar emellertid ett aktiebolag från att införa en bestämmelse i bolagsordningen om att bolaget ska ha lagstadgad revision och ange antalet revisorer, se 9 kap. 1 § första stycket 4. En sådan bestäm- melse kan upphävas, men för giltigt beslut om detta krävs två tredjedels majoritet på bolagsstämman. Även ett bolag – som på frivillig väg beslutar om revision men som väljer att inte införa uppgifter om revisorn i bolagsordningen – måste för registrering i aktiebolagsregistret anmäla vem som har utsetts till revisor (9 kap. 47 § aktiebolagslagen). För bolag som inte infört en bolagsordningsbestämmelse enligt 9 kap. 1 § första stycket 4 finns ändå möjlighet att på bolagsstämma utse en revisor med uppgift att utföra lagstadgad revision, se 9 kap. 8 § första stycket. Bolagsstämman fattar då lämpligen först ett beslut om att bolaget ska ha lagstadgad revision, varefter val av revisor kan ske. Men valet av revisor kan också anses innefatta ett beslut om att bolaget ska ha lagstadgad revision. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.8. Tredje stycket är nytt. Om ett aktiebolag saknar revisor kan känsliga uppgifter inte lämnas enligt andra stycket. I stället hänvisas frågeställaren att göra en framställning om lagstadgad revision enligt 9 kap. 9 a §. Vinner frågeställaren framgång med sin framställning, lämnas upplysningen till den revisor som läns- styrelsen utsett. I annat fall kan 7 kap. 35 § inte tillämpas. Det är bara de i första stycket 1–3 samt andra stycket angivna aktiebolagen som måste ha lagstadgad revision. I första stycket 1 och andra stycket anges att aktiebolag som överskrider vissa gränsvärden måste ha lagstadgad revision. Förslaget i denna del har behandlats i avsnitt 7.1.2–7.1.3. Det första delvärdet (a) anknyter till antalet anställda i bolaget. Eftersom antalet anställda kan skifta med tiden, utgår bestäm- melsen från medelantalet anställda . I begreppet medeltal ligger att hänsyn måste tas till anställningens omfattning. Om bolaget t.ex. har deltids- eller säsongsanställd personal måste alltså en omräkning göras. Normalt bör en sådan beräkning kunna göras genom att betalda närvarotimmar ställs i relation till vad som är normal årsarbetstid för en heltidsanställning inom bolaget (jfr Bok- föringsnämndens rekommendation BFN R4 Uppgift om medel- antalet anställda samt löner och andra ersättningar). Delvärdet är uppfyllt om medelantalet anställda har överstigit 50 både föregående räkenskapsår och räkenskapsåret . Det andra delvärdet (b) avser balansomslutningen. Delvärdet är uppfyllt om balansomslutningen enligt balansräkningar uppgår till mer än . Med begreppet redovisad balansomslutning avses den balans- omslutning som redovisas i bolagets balansräkning för ett räkenskapsår. Det tredje delvärdet (c) avser bolagets nettoomsättning. Detta är uppfyllt om nettoomsättningen enligt resultaträkningar för vart och ett av överstiger . Begreppet nettoomsättning är avsett att ha samma inne- börd som i 3 kap. 12 § årsredovisningslagen. Det innebär att netto- omsättningen ska omfatta intäkter från försålda varor och utförda tjänster som ingår i bolagets normala verksamhet. Avdrag ska göras för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen. I vissa fall kan ett bolag genom tillfälliga avvikelser i den normala verksamheten under något enstaka år överskrida mer än ett av de i lagen angivna delvärdena. En sådan tillfällig förändring av omfattningen på ett bolags verksamhet bör inte föranleda att bolaget blir skyldigt att ha lagstadgad revision. Gränsvärdet bör därför, på samma sätt som anges i artikel 12 i EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv samt i definitionen av större bolag i 1 kap. 3 § årsredovisningslagen, kombineras med en tröghetsregel som innebär att om ett bolag överskrider mer än ett av delvärdena ska detta beaktas först om bolaget överskrider samma delvärden också påföljande år.TPF1FPT På samma sätt bör, enligt artikel 12 i det fjärde bolagsrättsliga direktivetTPF2FPT, ett bolag som tillfälligt upphör att överskrida två av de angivna tre gränsvärdena inte kunna avstå från revision. Ovan nämnda tröghetsregel gör sig sålunda gällande även i dessa situa- tioner, dvs. om ett bolag upphör att överskrida två av de tre gräns- värdena ska detta beaktas först om bolaget upphör att överskrida samma delvärden två räkenskapsår i följd. Det skulle kunna övervägas att införa en sådan bestämmelse även i lagtexten. I koncernförhållanden omfattas enligt andra stycket moder- bolaget av revisionsplikt, om koncernens omsättning, balans- omslutning och antal anställda överstiger de gränsvärden som gäller för ett aktiebolag. Av tredje stycket framgår att koncerninterna transaktioner ska elimineras efter det att koncernföretagens balansomslutning och nettoomsättning har summerats. Fordringar och skulder mellan koncernföretag ska alltså inte räknas med i koncernens balans- omslutning. Detsamma gäller vinster som har uppkommit inom koncernen. Även intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag vid beräkningen av kon- cernens intäkter, liksom förändring av internvinst ska elimineras. 1TP PT Jfr prop. 2005/06:116 s. 86. Se även prop. 2006/07:27. 2TP PT Kommissionen har i sitt meddelande om förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision dock föreslagit ändrade tröskelvärden. Detta motsvarar vad som gäller vid upprättande av koncern- redovisning enligt bestämmelserna i 7 kap. 13 § ÅRL.TPF3FPT I första stycket 2 föreskrivs att vissa noterade aktiebolag också ska vara skyldiga att ha lagstadgad revision. Förslaget i denna del har behandlats i avsnitt 7.1.4. I första stycket 3 behandlas vilka aktiebolag inom finans- marknaden som måste ha lagstadgad revision. Förslaget i denna del har behandlats i avsnitt 7.1.6. I stycket har därutöver intagits en bestämmelser om revisionsplikt för bolag som har registrerats att bedriva inlåningsverksamhet enligt lagen om inlåningsverksamhet. Revisionsplikten motiveras av hänsyn till konsumentskyddet. Revision av aktiebolag kan även beslutas om på frivillig väg. Enligt första stycket 4 kan ett aktiebolag välja att införa en bestämmelse i bolagsordningen om att bolaget ska ha lagstadgad revision (se framställningen ovan under 3 kap. 1 §). Om ett moder- bolag fattar beslut om att utse en revisor med stöd av första stycket 4, ingår det i uppdraget att granska också koncern- redovisningen. För bolag som inte infört en bolagsordningsbestämmelse enligt 9 kap. 1 § första stycket 4 finns ändå möjlighet att på bolagsstämma utse en revisor med uppgift att utföra lagstadgad revision, se 9 kap. 8 § första stycket. Bolagsstämman fattar då lämpligen först ett beslut om att bolaget ska ha lagstadgad revision, varefter val av revisor kan ske. Men valet av revisor kan också anses innefatta ett beslut om att bolaget ska ha lagstadgad revision. Efter förslag av aktieägare i fall som avses i 9 kap. 9 a § första stycket andra meningen kan styrelsen besluta om revision. I sista stycket har tagits in en hänvisning till försäkringsrörelse- lagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.2. Förvaltningsrevisionen avskaffas genom att orden samt styrel- sens och den verkställande direktörens förvaltning utmönstras ur första meningen i första stycket. 3TP PT Prop. 2005/06:116 s. 130. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.7. Fjärde stycket har kompletterats med en hänvisning till 9 a §, som anger att kan utse en revisor om en minoritet av erforderlig storlek i ett aktiebolag som inte omfattas av revisions- plikt och saknar revisor begär det. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.7. Paragrafen ger minoriteten i ett aktiebolag, som inte omfattas av revisionsplikt och saknar revisor, möjlighet att framtvinga lag- stadgad revision. Det sker i samma ordning som föreskrivs i 9 kap. 9 § för minoritetsrevisor i bolag som omfattas av revisionsplikt. Den revisor som utses enligt förevarande paragraf får som regel ensam svara för revisionen. Det bör ta hänsyn till när den väljer revisor så att också majoriteten kan känna sig tillfreds med personvalet. Om emellertid majoriteten inte kan godta läns- styrelsens val av revisor, har den möjlighet att själv på bolags- stämma utse en revisor med stöd av 9 kap. 8 § andra stycket och minoritetsrevisorn får sedan delta i revisionen tillsammans med majoritetsrevisorn. Har aktieägaren föreslagit viss person eller visst registrerat revisionsbolag till revisor, får styrelsen, i stället för , besluta i enlighet med förslaget, om särskilda skäl inte talar emot det. Styrelsen bör kunna fatta ett sådant beslut om en aktie- ägarminoritet av erforderlig storlek har begärt att en viss person eller registrerat revisionsbolag ska utses till revisor och majoriteten inte har några invändningar mot detta val. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.1.3 och 7.1.6. Paragrafen reglerar kraven på revisorns kompetens när revisionsklienten är av viss storlek eller karaktär. I förhållande till tidigare bestämmelse har gränsvärdena vad avser balansomslutning och omsättning höjts. Samma kompetenskrav ska gälla för revisor i ett moderbolag av viss storlek. Beträffande bolag inom finans- och försäkringsmarknaderna har en erinran införts i andra stycket om att bestämmelser om revisors kompetens finns i andra lagar, se avsnitt 3.2.5 och 7.1.6. Paragrafen har upphävts. Bestämmelsen har i stället intagits i 9 kap. 13 §. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.5. I paragrafen har bestämmelserna om revisorns mandattid ändrats. Bestämmelserna innebär att mandattiden sänks till med möjlighet för aktiebolag att i bolagsordningen föreskriva längre mandattid, dock ej . Genom ändringen kommer bestämmelserna om revisorernas mandattid att vara likadana som de som gäller för styrelseledamöter, se 8 kap. 13 §. Utredningen föreslår att denna bestämmelse ska träda i kraft för att göra det möjligt för bolagen att på stämmor som hålls –välja revisor för en mandatperiod som löper ut med eller efter det att revisionsplikten upphör för bolaget, se punkten 1 i övergångsbestämmelserna. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.2–7.2.3. Bestämmelsen behandlar bl.a. revisorns uttalande i revisionsbe- rättelsen om styrelseledamöterna och den verkställande direktörens bör beviljas ansvarsfrihet och är en avrapportering av förvaltnings- revisionen. Eftersom Utredningen föreslår att förvaltnings- revisionen avskaffas upphävs paragrafen. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.4. I paragrafen regleras revisorns skyldighet att i revisionsberättel- sen anmärka på vissa brister vid revisionsklientens hantering av skatter och avgifter. Bestämmelsen föreslås upphävd. I bestämmelsen har en hänvisning till 33 och 34 §§ tagits bort. Ändringen är föranledd av att dessa paragrafer föreslås upphävda. I paragrafen anges de olika slag av anmärkningar som gör att revisorn ska sända en kopia av revisionsberättelsen till . Anmärkningarna baseras i huvudsak på 33 och 34 §§, vilka Utred- ningen föreslår ska upphävas (se ovan). Paragrafen innehåller också en skyldighet för revisorn att sända in revisionsberättelsen till om den innehåller uttalan- den om att årsredovisningen inte har upprättats i överensstämmelse med tillämplig lag om årsredovisning eller om sådana upplysningar som ska lämnas enligt tillämplig lag om årsredovisning inte har lämnats (31 §). Detta är uppgifter som det även fortsättningsvis ska rapporteras om i revisionsberättelsen. Rapporteringsskyldigheten till föreslås dock slopas. I enlighet med det sagda upphävs paragrafen. Paragrafen ska enligt ikraftträdandebestämmelserna tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Orena revisionsberättelser som avser räkenskapsår innan de nya bestämmelserna ska börja tillämpas ska alltså sändas in till . Detta innebär att orena revisionsberättelser i några fall även efter kommer att skickas in till . 42–44 §§ Paragraferna har behandlats i avsnitt 7.2.4. Bestämmelserna föreslås upphävda. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.4. Paragrafens andra stycke har överförts till en ny paragraf, 26 a §, i revisorslagen. Någon ändring i sak är inte avsedd. Se kom- mentaren till 26 a § revisorslagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.11. I paragrafen har endast ett förtydligande gjorts om att det är bolagets revisor som ska granska likvidators slutredovisning. Om bolaget inte har någon revisor behöver någon revisorsgranskning inte ske. Likvidatorn får då lägga fram redovisningen på bolags- stämman utan någon föregående revisorsgranskning. I bestämmelsen har en hänvisning till 26 a § revisorslagen införts. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.4. Denna lag träder i kraft såvitt avser 9 kap. 21 §, . Bestämmelserna i övrigt träder i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Ikraftträdandetidpunkten har kommenterats i avsnitt 7.7.1 och 8.1 samt kommentaren till 9 kap. 21 §. I ett aktiebolag som inte enligt aktiebolagslagen är skyldigt att ha en revisor upphör bestämmelserna i bolagsordningen om revisorer att gälla vid ikraftträdandet. Detta gäller dock inte bestämmelser som har beslutats enligt 9 kap. 21 § i dess nya lydelse. När ett bolag första gången efter ikraftträdandet gör en anmälan till aktiebolagsregistret enligt 9 kap. 48 § om att uppdrag som revisor upphört eller att ny revisor valts, ska bolaget ge in en kopia av bolagsordningen med markering som visar att bolagsordningens bestämmelser om revisor upphört att gälla enligt punkten 2 i dessa bestämmelser. Punkterna 2 och 3 har kommenterats i avsnitt 7.7.2 och 7.7.3. I korthet kommer följande att gälla. Om bolaget vid ikraftträdandet har ett löpande avtal om revision, gäller avtalet till dess avtalstiden löpt till ända. När avtalet löpt till ända ska bolaget till göra anmälan enligt 9 kap. 48 § om att revisorns uppdrag upphört. Vill bolaget ha revision även i fortsättningen, kan bolagsstämman utse den gamle revisorn eller en ny revisor för en ny period. Även detta ska anmälas till enligt 9 kap. 48 §. I samband med den första anmälan enligt 9 kap. 48 § som görs efter ikraftträdandet av den nya lagstiftningen, ska bolaget ge in en kopia av bolagsord- ningen i dess senaste lydelse med de bestämmelser som behandlar revisor i bolaget markerade på ett sådant sätt att det framgår att bestämmelserna har upphört att gälla på grund av lag. Om bolaget säger upp det löpande revisionsavtalet att upphöra , ska bolaget till göra anmälan enligt 9 kap. 48 § när revisorns uppdrag upphört och därvid bifoga den nämnda bolagsordningen. Det förtjänar att påpekas att den nya lag- stiftningen ska tillämpas från och med det första räkenskapsår som inleds efter ikraftträdandet. Det innebär att om bolaget vill säga upp avtalet , det måste ske med verkan tidigast från slutet av den årsstämma som har att behandla årsredovisningen för det räkenskapsår som löper vid ikraftträdandet. 9.3Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen I paragrafen har en bestämmelse om förvaltningsrevision har tagits bort. Se kommentaren till 9 kap. 3 § aktiebolagslagen. Paragrafen föreslås upphävd. Se kommentaren till 9 kap. 33 § aktiebolagslagen. Ikrafttträdandetidpunkten har kommenterats i avsnitt 7.7.1 och 8.1. 9.4Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen I paragrafen har bestämmelser om revisorers mandattid ändrats. Se kommentaren till 9 kap. 21 § aktiebolagslagen. Jfr 7 a kap. 1 § lagen om medlemsbanker och 8 kap. 5 § lagen om ekonomiska före- ningar. I paragrafen har en bestämmelse om förvaltningsrevision tagits bort. Se kommentaren till 9 kap. 3 § aktiebolagslagen. Paragrafen föreslås upphävd. Se kommentaren till 9 kap. 33 § aktiebolagslagen. Paragrafen föreslås upphävd. Se kommentaren till 9 kap. 34 och 37 §§ aktiebolagslagen. Ikraftträdandetidpunkten har kommenterats i avsnitt 7.7.1 och 8.1 samt kommentaren till 9 kap. 21 § aktiebolagslagen. 9.5Förslaget till lag om ändring i lagen om ekonomiska föreningar I paragrafen anges kompetenskraven för revisorer i föreningar av viss storlek samt i föreningar där en minoritet av de röstberättigade begär det. I paragrafens första och tredje stycke har gränsvärdena för balansomslutning och nettoomsättning höjts. I paragrafen har ett sjätte och ett sjunde stycke införts. Änd- ringen innebär att revisorns mandattid, när det gäller uppdrag som avses i första–tredje stycket, som huvudregel är . En revisor i dessa föreningar kan emellertid direkt väljas för högst en fyra- årsperiod. Till skillnad från aktiebolag måste tiden för revisions- uppdraget i en ekonomisk förening alltid anges i föreningens stadgar (2 kap. 2 § 6). Utredningens förslag innebär, till skillnad från när det gäller motsvarande förslag för andra associationer, att det kommer att finnas olika regler när det gäller revisorns mandatperiod beroende på vilken typ av ekonomisk förening det är fråga om. Eftersom det föreligger revisionsplikt för alla ekonomiska föreningar, men då revisorn i fråga inte alltid behöver vara kvalificerad ska samma mandattider gälla för ekonomiska föreningar som överskrider de gränsvärden som används för revisionsplikt i andra associationer. Se vidare kommentaren till 9 kap. 21 § aktiebolagslagen. I paragrafen har en bestämmelse om förvaltningsrevision tagits bort. Se kommentaren till 9 kap. 3 § aktiebolagslagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.3 och 7.6.1. I paragrafen har bestämmelser om att revisorn ska uttala sig om skadeståndsskyldighet och ansvarsfrihet för styrelseledamot och verkställande direktören tagits bort. Jfr förslaget om att 9 kap. 33 § aktiebolagslagen ska upphävas. Vidare har bestämmelser om att vissa uppgifter rörande skatter ska anmärkas i revisionsberättelsen slopats. Utredningen har föreslagit att paragrafen upphävs. Se kommen- taren till 9 kap. 37 § aktiebolagslagen. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.2.4. Paragrafens andra stycke har överförts oförändrat till en ny paragraf, 26 a §, i revisorslagen. Någon ändring i sak är inte avsedd. Se kommentaren till 25 kap. 33 § aktiebolagslagen. Se kommentaren till 29 kap. 2 § aktiebolagslagen. Ikraftträdandetidpunkten har kommenterats i avsnitt 7.7.1 och 8.1 samt kommentaren till 9 kap. 21 § aktiebolagslagen. 9.6Förslaget till lag om ändring i lagen om utländska filialer m.m. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.1.8. Bestämmelsen innebär att revisionsplikten för utländska filialer inskränks. Utländska filialer underkastas revisionsplikt under samma förutsättningar som svenska företag. Skyldigheten att låta revisor granska räkenskaperna ska bedömas efter verksamhetens omfattning och art i . Revisionsplikt för det utländska före- taget i övrigt bedöms efter det regelverk som gäller där företaget har sitt säte. Kvalifikationskraven på revisorn höjs så att det fordras revisors- examen för de godkända revisorer som får granska filialens räkenskaper. Ikraftträdandetidpunkten har kommenterats i avsnitt 7.7.1 och 8.1. 9.7Förslaget till lag om ändring i lagen om medlemsbanker I paragrafen har bestämmelserna om revisorers mandattid ändrats. Se kommentaren till 9 kap. 21 § aktiebolagslagen. Jfr 4 a kap. 1 § sparbankslagen och 8 kap. 5 § lagen om ekonomiska föreningar. I paragrafen har en bestämmelse om förvaltningsrevision tagits bort. Se kommentaren till 9 kap. 3 § aktiebolagslagen. Paragrafen föreslås upphävd. Se kommentaren till 9 kap. 33 § aktiebolagslagen. Paragrafen föreslås upphävd. Se kommentaren till 9 kap. 34 och 37 §§ aktiebolagslagen. Ikraftträdandetidpunkten har kommenterats i avsnitt 7.7.1 och 8.1 samt kommentaren till 9 kap. 21 § aktiebolagslagen. 9.8Förslaget till lag om ändring i revisionslagen Förslaget har behandlats i avsnitt 7.1.2, 7.1.4, 7.1.6 och 7.1.8. I paragrafen har införts uttryckliga bestämmelser om vilka före- tag som är skyldiga att ha revisor, om inte regler om revision finns i annan lag. Hänvisningen till 6 kap. 1 § bokföringslagen har därmed tagits bort.