sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Genom dotterbolaget skapas även möjligheter till samtal mellan olika arrangörer inom idrott, kultur och mötesindustrin, vilket kan uppmuntra samarbete mellan olika arrangörer. Ytterligare en uppgift för dotterbolaget blir att se till att de gemensamma värderingsmodeller för prognoser och utvärdering inom idrott och kultur samt för möten, konferenser och kongres- ser, som tagit fram, se nedan under 11.6, används samt att efter hand skapa en kunskapsbank som innehåller prognoser och utvärderingar från relevanta evenemang, genomförda både i och utomlands. Exempel på kriterier för ekonomiskt stöd Det ekonomiska stöd som kan utgå genom fonderna avser bidrag till ansökningsarbete, marknadsföring, evenemangsutveckling samt genomförande av evenemang. Det är således inte fråga om garantier eller stöd till exempelvis polisiära insatser eller anläggningar. Sådana former av stöd skall, som tidigare beskrivits, ligga utanför dotter- bolagets verksamhet. Finansieringen av den polisiära säkerheten förutsätts oförändrad åvila staten. Det är i stället fråga om stöd som skapar förutsättningar för att maximera samhällseffekterna och den internationella exponeringen samt ge besökarna ett mer- värde till evenemanget som idrotts- och kulturområdena utvecklas i . Samtliga arrangörer av stora evenemang inom idrott och kultur, i alla dess olika konstellationer med olika aktörer, bör som utgångs- punkt kunna söka ekonomiskt stöd. I bolaget skall utifrån varje verksamhetsområdes förutsättningar utarbetas en särskild ansökningsanvisning för ekonomiskt stöd. På grund av de skillnader som finns mellan idrotts- och kulturevene- mang så bör kraven i en ansökningsanvisning kunna se något olika ut. Som utgångspunkt bör kraven för att kunna få ekonomiskt stöd till ett enskilt evenemang ställas högt. Det skall vara fråga om stora evenemang eller evenemang där det finns en potential att växa till ett stort evenemang, där det råder konkurrens på den internatio- nella marknaden och där det är svårt för en lokal arrangör tillsam- mans med sina samarbetspartners att vinna hem, anordna eller upparbeta evenemanget. Utredningen anger nedan ett antal kriterier som exempel på vilka riktlinjer som kan finnas för ekonomiskt stöd. Det är dock upp till dotterbolaget att slutligen välja kriterier utifrån vilka evenemang som efter en helhetssyn är bäst för och som bäst bidrar till att uppfylla den nationella strategin. att det är fråga om ett stort internationellt evenemang att evenemanget är av sådan karaktär att det stärker image både nationellt och internationellt, att det ökar den utländska turismen till samt ökar sysselsättning och turistomsättningen i att evenemanget leder till utländska gästnätter och/eller inter- nationell medieexponering att det ekonomiska stödet är en förutsättning för att arrangö- ren med sina samarbetspartners skall kunna vinna hem och anordna evenemanget att den som ansöker måste använda sig av de av fram- tagna värderingsmodellerna för dels underlag till bedömning, dels vid utvärdering att prognosen skall visa att insatt ekonomiskt stöd har en möj- lighet att ge en viss samhällsintäkt (return on investment) Förslag: Staten anslår ytterligare medel till VisitSweden med för år 1, för år 2 och för år 3, med målsättningen att turist- näringen tillskjuter ytterligare medel i storleksordningen det dubbla. Vidare anslår staten medel till med för år 1, för år 2 och för år 3. Mycket talar för att turistnäringen kommer att vara växande såväl i som i många andra länder. Turistnäringen har förutsätt- ningar att växa över hela landet och har utrymme för såväl småfö- retagare som större verksamheter. Det gör att staten bör kunna överväga sina satsningar på turismen för att bidra till en tillväxt inom turistnäringen. Samstämmiga uppgifter från bl.a. VisitSweden och turistnäringen talar för att medfinansieringen från turistnär- ingen skulle öka om staten tillskjuter ytterligare medel för mark- nadsföring av . Vid projekt där näringen bedömer att det finns en potential, såsom exempelvis och Affärssamarbete Swedish Lapland, så är näringen intresserade av att delta såväl med kompetens som med finansiella resurser. Vid en ytterligare satsning från statens sida bör därför målsätt- ningen vara att turistnäringen själv ökar sina insatser. Staten bör sätta upp kriterier för under vilka omständigheter ytterligare sats- ningar kan ske på marknadsföring av som resmål. En sats- ning bör ha en räckvidd och kan bli en huvudsaklig ensidig satsning från statens sida för att skapa för- utsättningar att åstadkomma ytterligare finansiering för turistnär- ingen. För turistnäringens sida behöver satsningen inte enbart handla om marknadsföring. Innovationer, produktutveckling, nya transportlösningar, kvalitetssäkring m.m. är väl så viktiga för att kunna skapa och erbjuda en internationell konkurrenskraftig svensk turistprodukt. Turistnäringen i detta fall utgörs av såväl regioner/destinationer, som ofta är offentligt finansierade, som stora och små företag. Eftersom förutsättningarna kommer att variera inom de olika projekten bör någon bestämd formel för statens andel i förhållande till samverkanspartners inte fastställas. Det bör inte heller vara något absolut krav att partnernas finansiering i varje del eller helt och fullt går genom VisitSwedens bokföring. Avsikten är dock att den medfinansiering som görs av turistnäringen i olika gemen- samma projekt skall kunna inräknas som ett näringens tillskott till det gemensamma projektet. Detta kan tydliggöras genom avtalen i de olika projekten där parternas respektive ekonomiska bidrag kan framgå. Utredningens förslag innebär att VisitSweden behöver göra vissa personella förstärkningar, exempelvis anställning av fler projektle- dare och marknadsanalytiker. VisitSweden arbetar med organisationsförändringar. Vid detta arbete bör ompriorite- ringar göras vad avser personal. Utöver detta, om behov finns, kan en del av de ytterligare medel som tillförs VisitSweden avdelas för personella resurser. Dotterbolagets verksamhet skall finansieras av anslagsmedel. Med- len skall användas till dels personella resurser, dels till uppbyggande av fonderna för ekonomiskt stöd. Det statliga anslaget skall delvis kunna fonderas så att bolaget får en buffert att hantera de sväng- ningar i verksamhetens omfattning som kan förutses. Därigenom skapas förutsättningar för en mer långsiktig hantering av respektive evenemangsstrategi. Avsikten är att en successiv uppbyggnad av fonderna skall ske. Dotterbolaget bör när det är fullt uppbyggt sammanlagt disponera . Initialt bör anslaget för idrottsdelen för år 1 uppgå till , för år 2 uppgå till och för år 3 uppgå till samt anslaget för kulturdelen för år 1 uppgå till , för år 2 uppgå till och för år 3 uppgå till . Dessutom ingår arbetet med internationella möten, kongresser och mässor genom kompetens och strategiutveckling. Hur medlen skall fördelas på evenemangsområdena får avgöras av dotter- bolagets styrelse utifrån en analys av behov och efterfrågan inom respektive område. Här kan förtydligas att avsikten med förslaget är att de allra största evenemangen, såsom de och världsmäster- skapen i friidrott, i huvudsak skall ligga utanför dotterbolagets arbete, se kapitel 10.2.2. Dessa evenemang hanteras i stället på stat- lig nivå på sätt som beskrivits under kapitel 11.3. Även denna typ av evenemang skall dock ingå i dotterbolagets arbete med att utar- beta en evenemangsstrategi utvisande vilka idrotts- och kulturella evenemang som är viktiga att värva och genomföra för att uppfylla målsättningarna i den nationella strategin. Denna kan sedan utgöra underlag för den eventuella statliga hanteringen. Utredningens förslag innebär att gällande aktieägaravtal behöver omförhandlas i tillämpliga delar. Utredningen har noterat att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling kan ha aktualitet för utredningens förslag. Detta gäller även lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., den s.k. transparenslagen, som ställer krav på viss redovis- ning i offentliga företag, genom krav på en öppen och separat redo- visning. Dessa bestämmelser bör i det fortsatta arbetet beaktas av regeringen. För att kunna bedöma effekterna av de statliga satsningarna i pro- jekten i såväl moderbolaget som dotterbolaget, bör utvärderingar ske . Förslag: får i uppdrag att ta fram gemensamma värde- ringsmodeller. Modellerna skall kunna användas till dels pro- gnoser inför ställningstagande till marknadsföringsinsatser, dels för utvärdering på samma sätt. Vidare innebär uppdraget att på motsvarande sätt ta fram gemensamma värderingsmodeller för prognoser och utvärdering av evenemang inom idrott och kultur samt för möten, konferenser och kongresser. Dessa modeller skall ha förutsättningar att accepteras som ett nationellt instru- ment och kunna användas på nationell, regional och lokal nivå. Eftersom statens resurser är begränsade och anslagsmedel för sats- ningar inom turismen konkurrerar med satsningar inom andra sektorer krävs att den finansiering av marknadsföring och evene- mang som görs har förutsättningar att uppnå bästa möjliga effekt. För att kunna fatta beslut om insatser som ger mest valuta för pengarna krävs kvalificerade bedömningsunderlag och bedöm- ningsmetoder som stöd. Uppdraget att utveckla och därefter äga nedan beskrivna model- ler för prognoser och utfallsvärderingar skall ges till , som är ansvarigt för turistnäringsfrämjandet i . Modellerna skall ha förutsättningar att accepteras som ett natio- nellt instrument och kunna användas på nationell, regional och lokal nivå. Både beträffande marknadsföring och beträffande eve- nemang är det viktigt att modellerna accepteras och uppfattas som trovärdiga av huvudintressenterna. Samråd med dessa bör därför ske. Vidare är avsikten att modellerna skall kunna användas av olika företag och universitet, som då skapar en tillfredsställande konkur- renssituation för arrangören då prognoser och utvärderingar upp- handlas. Med de satta målen, se kapitel 11.1, som bas kan offentliga och pri- vata aktörer fatta beslut om insatser för att nå målen, där mark- nadsföring blir en naturlig del. Detta kräver dock en väl utvecklad och gemensamt accepterad metod för att i förväg bedöma effek- terna för marknadsföringsinsatserna. Dessutom krävs en metod för att i efterhand utvärdera insatserna och de effekter som uppnåtts Olika marknadsföringsinsatser i olika projekt kan stödja varandra och tillsammans medverka till uppfyl- landet av ett långsiktigt mål. För detta krävs en stark och målmed- veten styrning där övergripande mål kan brytas ned till delmål och enskilda aktiviteter. För att åstadkomma ytterligare gemensamma satsningar mellan offentliga och privata aktörer krävs en samsyn om vad marknadsfö- ringen skall och kan åstadkomma. Dessutom krävs att varje part i största möjliga utsträckning kan utläsa det egna resultatet av marknadsföringen. Det finns inte något företag som skulle satsa resurser på marknadsföring om detta inte skulle leda till några syn- liga effekter på den egna verksamheten. Såsom beskrivits i kapitel 6.5 finns det i behov av gemen- samma modeller som möjliggör objektiva jämförelser vid invester- ingsbeslut samt vid utvärdering av evenemang inom idrott och kultur samt gällande möten, konferenser och kongresser. Av de i tilläggsuppdraget jämförda länderna framgår att kraven där ställs högt på prognoser och utfallsvärderingar. Gemensamma modeller för prognoser och utvärderingar är en förutsättning för att kunna nå målsättningarna i den nationella strategin samt för att dotter- bolagets verksamhet, som har en näringspolitisk inriktning, över huvud taget skall lyckas. 11.7Undersökning om inkommande besökare i Förslag: får i uppdrag att genomföra undersökning om inkommande besökare till som därefter bl.a. kan utgöra statistikunderlag. För att kunna ställa upp relevanta mål för turismen samt för att avgöra resursernas bästa användning, både inom det offentliga och inom turistnäringen, behövs ytterligare bra och aktuellt underlag. Sådant underlag har tidigare delvis tagits fram genom den s.k. IBIS-undersökningen (Undersökning om inkommande besökare i ). Syftet med denna undersökning var att förse intressenter inom turistnäringen med informations- och beslutsunderlag om utländsk turism, att exempelvis användas för att vidmakthålla och utvidga näringens omfattning och stärka dess ekonomiska bety- delse i . Undersökningen genomfördes genom intervjuer, med utländska besökare när dessa lämnade , vid ett antal större gränsövergångar, färjelägen och internationella flygplatser. I undersökningen ställdes frågor om bl.a. besökarnas hemland, främsta syftet med besöket i , inreseplats, färdmedel vid resan till , huvudsakligt resmål i , vistelsetid, över- nattningssätt, färdmedel vid resor inom , utlägg under vis- telsen i , grad av belåtenhet med vistelsen, kön, ålder samt utbildnings- och inkomstnivå. Uppgifter från intervjuerna lades sedan in i den s.k. IBIS-databasen. Turistdelegationen gav i novem- ber 2003 ut IBIS 2002, Resultat från undersökningen om inkom- mande besökare i . Tiden för projektet med IBIS-undersök- ningen gick därefter ut och någon liknande undersökning har där- efter inte genomförts. Eftersom det inte längre finns aktuellt underlag inom detta område anser utredningen att arbetet med IBIS-undersökningen bör återupptas. Såsom har beskrivits har som upp- gift att ta fram och sprida information och kunskap om turism och turistnäringens utveckling i . Vidare är ansvarigt för officiella turiststatistik. Uppdraget att genomföra ovan beskrivna undersökning bör därför ges till . Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller enskilda skall enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall även dessa redovi- sas. Medför förslagen en kostnadsökning eller inkomstminskning för det allmänna skall förslag till finansiering lämnas. Vidare skall enligt 15 § kommittéförordningen sådana konse- kvenser för förslagen redovisas som har betydelse för den kommu- nala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande ar- betet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av lan- det, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdhet mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integra- tionspolitiska målen. Utredningens förslag föranleder inte några författningsändringar. Såsom framgår av kapitel 10 så har utredningen inte funnit skäl att varken lägga fram något förslag beträffande någon form av ända- målsbeskattning för säkerställande av resurser för marknadsföring eller att lägga fram förslag om en särskild garantimodell för evene- mang. Såsom framgår under kapitel 11 är utredningens förslag att statens anslag till VisitSweden skall öka med år 1, med år 2 och med år 3 samt att anslag till skall utgå med år 1, år 2 och år 3. Utredningens förslag innebär bl.a. att VisitSweden skall uppar- beta olika projekt med statliga medel med målsättningen att en medfinansiering sker från turistnäringen. Förslagen innebär vidare att VisitSweden skall genomföra olika uppdrag, vilka kommer att leda till ökad arbetsbelastning. Till viss del bör de personella för- stärkningarna kunna ske genom omprioriteringar inom VisitSweden. Utredningens bedömning är att de föreslagna ökade anslagsmedlen är väl avvägda i förhållande till det antal projekt som VisitSweden i sin nuvarande organisationsform har möjlighet att genomföra samt till vad de övriga uppdragen medför i arbetsinsats. Beträffande det föreslagna arbetet inom dotterbolaget, se när- mare i kapitel 11.5., kommer detta innebära ett resursbehov mot- svarande cirka sex till sju årsarbetskrafter. Vidare skall anslagsme- del avsättas till de två fonderna. Enligt direktiven för ursprungsuppdraget skall utredarens förslag vara statsfinansiellt neutrala. Utredningen har, såsom framgår un- der kapitel 10, prövat ett antal förslag som skulle uppfylla detta krav. Av skäl som anges under kapitel 10 har dock utredningen funnit dessa alternativ som ej genomförbara. Utredningen har valt att arbeta ur ett näringspolitiskt perspektiv. Med de föreslagna åtgärderna har utredningen haft till syfte att skapa forum för samarbete mellan offentliga och privata aktörer på olika nivåer i samhället och där nationella strategier för dels turis- mens utveckling, dels för hur skall lyckas få fler stora inter- nationella evenemang m.m. kan skapas. Målet är att förbättra förut- sättningarna för en ökad turism till . En ökad turism innebär bl.a. ökade skatteintäkter för staten samt en ökad sysselsättning. Utredningen har ingen möjlighet att bedöma storleken av intäk- terna till staten då förslagens effekt beror på en rad olika okända faktorer och omständigheter. Det är därför viktigt att den utvärde- ring som har föreslagits genomförs . Såsom framgår ovan innebär utredningens förslag att VisitSweden behöver en resursförstärkning genom ytterligare anslagsmedel. Vi- dare behövs anslagsmedel till VisitSwedens föreslagna dotterbolag. Den mer exakta bedömningen av hur de olika åtgärderna skall fi- nansieras genom de ytterligare anslagna medlen får avgöras inom VisitSweden. En avgörande faktor är antalet projekt, med turist- näringen som medfinansiär, som kan upparbetas samt storleken på dessa samt de antal projektledare och marknadsanalytiker som till följd härav behöver anställas. Utredningens förslag beträffande utarbetande av värderingsmodel- ler, se kapitel 11.6, samt förslaget om utförande av undersökning, se kapitel 11.7, innebär ytterligare arbetsuppgifter för . En del av dessa arbetsuppgifter kommer dock enbart att bli tillfälliga. Vissa omprioriteringar vad avser personella resurser bör kunna gö- ras för att uppfylla uppdragen. Utredningen har noterat att det ti- digare projektet med IBIS-undersökning var relativt kostsamt, cirka fyra till . Vid arbetet med att ta fram värderingsmodeller kommer troligtvis personer till en refe- rensgrupp behöva anlitas. Utredningens bedömning är att det för arbetet med värderingsmodellerna, i vart fall inledningsvis, kommer att behövas en resursförstärkning om . Konsekvenser för skilda intressenter Såsom angetts ovan under konsekvenser för staten så är utgångs- punkten att utredningens förslag kan leda till ökad utländsk turism till . Detta innebär inte enbart skatteintäkter och sysselsätt- ningseffekter för staten utan även för kommuner och regioner samt ökade intäkter för näringslivet. Avsikten är att alla aktörer – såsom kommuner och regioner, tu- ristnäringen med alla sina organisationer och företag på nationell, regional och lokal nivå, idrottsförbunden, kulturlivet, arenaägare m.fl., som arbetar med turism- och evenemangsfrågor – genom de föreslagna samarbetsformerna skall kunna öka sitt enga- gemang på respektive område. Engagemanget kan bestå av finansie- ring, kompetens samt initiativtagande på olika sätt. Vilka kostnader och intäkter det kommer att bli fråga om för dessa aktörer beror, liksom för staten, på en mängd olika framtida faktorer. Utöver vad som ovan angetts bedöms att konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen inte finns att redovisa. Utredning om alternativa modeller för ytterligare gemensam marknadsföring av Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för och olika destinationer i som resmål. kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsförings- insatser för svensk turism, samt föreslå alternativa modeller för att öka de gemensamma mark- nadsföringsresurserna. åtgärder och förslag om marknadsföring av som turistland beslutade att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). Beslutet innebar bl.a. att staten skulle medverka i marknads- föringen av som turistland på vissa utlandsmarknader. Verksamheten skulle drivas i bolagsform och turistnäringens företag inbjudas att bli delägare i bolaget. För detta ändamål bil- dades ett av staten och turistnäringen gemensamt ägt bolag, , med uppgift att såväl utomlands som i marknadsföra och informera om som turistland. För att stärka tillväxten i den svenska turistnäringen etablerades den s.k. Framtidsgruppen, i vilken det ingick representanter för såväl staten som turistnäringen. Gruppens upp- drag var att analysera faktorer som kan främja tillväxten av turist- näringen samt att ta fram underlag för en nationell strategi för denna tillväxt. överlämnade Framtidsgruppen sin rapport programmet – strategier för tillväxt i den svenska rese- och turist- industrin. I rapporten identifieras affärsområden, utvecklings- områden och insatsområden av stor betydelse för tillväxt i turist- företagen. Inom varje insatsområde ges ett antal konkreta förslag på åtgärder. Ett av utvecklingsområdena avser skatter och finansiering. Ett av de insatsområden som nämns inom detta utvecklingsområde är att säkerställa resurser för övergripande destinationsutveckling och marknadsföring. I Framtidsprogrammet föreslås att en arbetsgrupp tillsätts med uppdrag att utreda förutsättningarna att införa ett system som kan skapa tillräckliga sådana resurser. I detta uppdrag bör det enligt Framtidsprogrammet bl.a. ingå att analysera dels ett system för att ta ut en mindre, obligatorisk avgift av övernattande turister, som kompletteras med medel från kommuner och/eller staten, dels möjligheterna till sänkt mervärdesskatt på logikost- nader, kopplat till åtaganden från turistnäringen. har avslagit en motion om att på försök införa en avgift i några kommuner vid övernattning på hotell med moti- veringen att specialdestinerade skatter av olika slag inte bör införas (bet. 2002/03:SkU8). En särskild utredare tillkallades med uppdrag att se över det nuvarande turistfrämjandets funktion, organisation och roll- fördelning samt att utvärdera måluppfyllelsen. Utredningen över- lämnade sitt betänkande Turistfrämjande för ökad tillväxt (SOU 2004:17). beslutade , med anledning av regeringens proposition En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring, om en ny turistpolitik (prop. 2004/05:56, bet. 2004/ 05:NU13, rskr. 2004/05:295). Målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en lång- siktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Turistpolitiken skall utgå från två perspektiv – ett närings- främjande och ett Sverigefrämjande. Det statliga hälftenägandet i bör fortsätta och ägarrollen bli mer aktiv. Bolagets uppgifter bör tydliggöras. Statens ansvar i bolaget i fråga om marknadsföring och marknadsbearbetning av som attraktiv destination avgränsas till att företrädesvis avse utlandsmarknaderna. I propositionen anges bl.a. att en utredning bör tillsättas med uppdrag att analysera och föreslå alternativa modeller för ytter- ligare gemensamma marknadsföringsinsatser för och olika destinationer i som resmål. Alternativa modeller för gemensamma marknadsföringsinsatser Goda resurser är en förutsättning för en effektiv marknadsföring och utveckling av en destination. I har de potentiellt sett mest utvecklingsbara destinationerna och varumärkena ofta otill- räckliga ekonomiska resurser för utveckling av infrastruktur och marknadsföring av sig som attraktiva turistdestinationer på den internationella, framför allt europeiska, marknaden. Detta trots att det i finns exempel på destinationer som lyckats skaffa resurser på frivillig väg, t.ex. genom olika typer av avtal med privata intressenter.