sou · GVB335 · 2008-01-01 00:00:00 — Detta driver dock ut bostäder från centrum och företagen tvingas därför betala högre löner för att rekrytera arbets- kraft som kräver kompensation för stigande pendlingskostnader. Företagens lokalisering påverkas av dessa två motstridiga krafter 17TP PT Se t.ex. , W. [1964], Muth, R. F. [1969], Mills, E. [1972], Wheaton, W. C. [1974]. 18TP PT ArbetenT av Starret, D. [1978] och Fujita, M. [1986] visade att modeller som ska förklara koncentration av ekonomisk aktivitet (agglomeration) måste baseras på minst en av tre egenskaper; rumslig heterogenitet, externa effekter eller imperfekt konkurrens.T 19TP PT SeT t.ex. Duranton, G. & Puga, D. [2004]. En tidig och ofta citerad modell presenteras i , J. V. [1974]. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 där förändringar som ökar vinsterna av företags samlokalisering ökar den geografiska koncentrationen av företag.TPF20FPT Monocentriska modeller implicerar överlag att individer försöker minimera sina pendlingskostnader under givna förutsättningar. Detta tycks inte stämma med resultat från empiriska studier.TPF21FPT Sökteori för arbetsmarknaden kan ge en förklaring till att personer faktiskt verkar pendla längre eller till högre kostnad än vad som synes vara nödvändigt (s.k. wasteful commuting) Här ges också direkt koppling mellan individernas arbetsmarknadssituation och bostadssegregation. Sökteoretiska modeller som beaktar pendlingskostnader bygger på den vanliga sökteorin för arbetsmarknaden som diskuterats i samband med teorier för flyttningar i avsnitt 2.1. När det gäller pendling beaktas både jobblokalisering och bostadslokalisering mera uttryckligt. Den arbetssökande antas söka efter jobb som kan finnas var som helst i ekonomin och accepterar ett jobb- erbjudande om värdet av detta överstiger reservationslönen. Den arbetssökande sätter reservationslönen med hänsyn till nivån på alternativinkomst, vilken kan bero av bl.a. arbetslöshetsunder- stödets nivå men även med hänsyn till individens förväntningar om vilka löner som erbjuds på marknaden. Om den sätts för lågt riskerar den arbetssökande att acceptera ett för lågt bud och går miste om ett bättre erbjudande som sannolikt skulle ha dykt upp inom rimlig tid. Om reservationslönen istället sätts för högt blir söktiden lång och medför stora kostnader som inte täcks av löneerbjudanden vid fortsatt sökande. Enligt sökteorin finns det för den arbetslöse dels direkta kostnader för att söka arbete, dels en kostnad i form av utebliven inkomst. Värdet av jobberbjudandet kan ses som lönen minus pendlingskostnader och/eller flyttningskostnader. Pendlingskost- nader beror av distans och kostnad per kilometer, inklusive 20TP PT Fujita (1988) betonar att varor och tjänster är differentierade inom samma produktgrupp och att agglomeration i huvudsak drivs av konsumenternas preferenser för varierat produktutbud, transportkostnader och stordriftsfördelar. Teorier inom det som brukar kallas den nya ekonomiska geografin (NEG) bygger delvis på Fujita (1988) när det gäller orsaker till agglomeration, men behandlar den geografiska spridningen av städer i en hel ekonomi. Se också Fujita, M. & Krugman, P. [1995]. Här finns implikationer för migration, men modellerna syftar inte primärt till att förklara pendling. 21TP PT Se , B. W. [1982]. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 värdering av tid. Dessutom finns det transaktionskostnader om man tvingas byta bostad. För den arbetslöse är det helt enkelt rationellt att inte vänta på det bästa möjliga jobberbjudandet, utan acceptera ett bud som är lika med reservationslönen som den sökande satt med hänsyn till sökkostnader och förväntade intäkter av fortsatt sökande. Det kan förklara observationer av två identiska individer som hade samma reservationslön, som har fått arbeten med identiska löner men som pendlar olika långt. Båda fick ett anställningserbjudande som översteg reservationslönen, det ena var något bättre genom lägre pendlingskostnad. Direkta sökkostnader kan göra det rationellt för personen med högre pendlingskostnad att som anställd låta bli att fortsätta söka för att få ett jobb med kortare avstånd. Inför vi dessutom risken att bli friställd som en del av värdet av ett jobb och turordningsregler som bygger på anställningstid, kommer anställningstiden vid nu- varande anställning att ha ett värde som måste ges upp vid byte av arbetsgivare. Detta talar också mot fortsatt sökande för att minska pendlingskostnaden och vi kan i långsiktig jämvikt observera det som till synes är irrationellt långa pendlingsdistanser eller höga pendlingskostnader. Stigande pendlingskostnader och kostnader för flyttning talar för lägre geografisk rörlighet eftersom värdet av jobb som ligger längre bort från den arbetssökandes lokalisering har mindre värde. Ett litet utbud av bostäder och transaktionskostnader vid byte av bostad kommer också enligt dessa modellansatser att minska rörligheten.TPF22FPT Wasmer & Zenou (2006) sammanfattar fyra tänkbara mekanismer till varför geografin har betydelse för arbetsmark- naden. Löntagare som bor längre bort från arbetsställen kan, för det första, ha sämre information och vara mindre produktiva än de som bor närmare jobben. För det andra innebär längre distans högre pendlingskostnader och därmed lägre nettolön. En tredje mekanism är att personer med långa pendlingsdistanser kan hoppa av sina anställningar oftare än andra. En fjärde mekanism är att arbetsgivare kan tänkas diskriminera arbetare som bor längre bort därför att dessa förväntas ha lägre produktivitet.TPF23FPT Deras sökmodell som behandlar interaktion mellan arbetsmarknaden och bostads- marknaden (markränta), implicerar att jämvikten på arbets- marknaden är starkt beroende av rumsliga förhållanden. Vidare följer av modellen att flyttkostnader kan ha en väsentlig betydelse 22TP PT Rouwendahl, J. [2004], van m.fl. [1998, 1999, 2000a, 2000b]. 23TP PT Se Wasmer, E. & Zenou, Y. [2006] för referenser. Teorier om geografisk rörlighet Bilaga 3 till LU 2008 för arbetsmarknaden och att långtidsarbetslöshet har en tydlig rumslig dimension. Den senare effekten uppträder genom att individernas lokalisering i förhållande till arbetsplatserna har betydelse för arbetslöshetstidernas längd som i sin tur har återverkan på de långtidsarbetslösas lokalisering. Arbetskraftens specialisering och differentiering ger upphov till thin labour markets, dvs. tunna arbetsmarknader i direkt över- sättning, enligt Manning (2003). Med tunn marknad menas här att det, inom en given regional arbetsmarknad, utannonseras endast ett fåtal lediga platser för en viss specialiserad yrkeskompetens. Dessutom är antalet arbetsgivare inom regionen som söker t.ex. en ögonläkare i regel en eller högst ett fåtal. Det ger arbetsgivaren möjlighet att självständigt sätta löner och arbetsvillkor (s.k. marknadsmakt). Sannolikheten för den arbetssökande att få ett acceptabelt anställningserbjudande av en lokal arbetsgivare inom en rimlig tidshorisont är därför liten. En ökad differentiering av arbetskraften och färre regionala arbetsgivare kommer att leda till en relativ ökning av mellanregional matchning mellan lediga platser och arbetssökande när både arbetsgivare och arbetssökande söker över större geografiska områden. Enligt denna ansats följer bl.a. ökad pendling över längre distanser till andra lokala eller regionala arbetsmarknader och att pendlingskostnaderna inte fullt ut kompenseras av högre löner (wasteful commuting). I detta kapitel ges en kort översikt över svenska och internationella empiriska studier som främst berör bestämningsfaktorer för geografisk rörlighet inom länder och ekonomiska effekter av denna typ av mobilitet. Primärt intresse ägnas åt flyttning och arbets- pendling över längre distanser eller mellan regionala delarbets- marknader. Empiriska undersökningar inom detta område avser i huvudsak drivkrafterna för geografisk rörlighet och då främst avseende flyttningar. Den vetenskapliga litteraturen om migration är mycket omfattande, den om pendling över något längre distanser är starkt begränsad. Generellt sett finns det fortfarande relativt sett få studier som belyser de ekonomiska och sociala effekterna av geografisk rörlighet. Här behandlas inte distansarbete via elek- tronisk kommunikation som växer, men som fortfarande verkar ligga på en relativt låg nivå.TPF24FPT Som diskuteras i föregående kapitel behöver en välfärds- optimerande rörlighet inte nödvändigtvis sammanfalla med den rörlighet som maximerar nationalprodukten eller tillväxten av densamma. Rörligheten kan generellt antas bidra till effektivare matchning mellan arbetssökande och lediga jobb och påverka samhällets produktionsnivå och tillväxten på kort sikt, genom att den befintliga arbetskraftsefterfrågan tillgodoses och befintliga produktionsmöjligheter tillvaratas maximalt. På lång sikt kan rörligheten påverka tillväxten genom att humankapitalet fördelas geografiskt så att det gynnar inlärningsprocesser, innovationstakt och teknikspridning. Mellanregional rörlighet kan teoretiskt leda till utjämning av regionala skillnader i löner, arbetslöshet och per capita inkomster, men kan även leda till ökade skillnader i dessa variabler och även i extremfall till att vissa regioner avfolkas totalt. 24TP PT Se t.ex. , B. & , E. [2001]. Bilaga 3 till LU 2008 Ekonomisk teori utgår i regel från att individerna strävar efter maximal nytta av alla materiella och icke materiella ting som påverkar subjektiv nytta. Det finns därför i strikt mening ingen möjlighet att särskilja ekonomiska faktorer från icke- ekonomiska på det sätt som vi vanligtvis använder dessa termer i vardagligt tal. Här använder vi oss dock av ett mera konventionellt synsätt med ett huvudsakligt intresse riktat mot samband mellan migration och ekonomiska variabler som lön, inkomst, tillväxt, arbetslöshet och sysselsättning. Vi behandlar även en del andra aspekter som vi anser har en direkt eller indirekt koppling till efterfrågan och utbud av arbetskraft på de regionala arbets- marknaderna. Frågan är då, givet alla dessa teoretiska möjligheter, om migrationen faktiskt påverkas av krassa ekonomiska variabler och om rörligheten leder till ökad produktivitet och minskning av regionala obalanser. I nästa avsnitt presenteras empiriska resultat avseende bestämningsfaktorer för och effekter av mellanregional migration och pendling inom . Därefter redovisas resultat från ett urval av studier från övriga nordiska länder och från studier avseende övriga och . Här behandlas främst studier som utsatts för vetenskaplig granskning, t.ex. i form av doktors- avhandlingar eller uppsatser i internationella tidskrifter som tillämpar ett granskningsförfarande. Ett mindre antal studier utan- för denna kategori citeras också. Den översikt som följer är inte heltäckande men ger enligt vår mening en rimlig bild av vissa centrala resultat som de framträder i svensk och internationell empirisk forskning.TPF25FPT 3.1Mellanregional migration och pendling i Kvantitativa studier av interna omflyttningar inom baseras till större delen på län och kommuner som regionala indelningar. antas flyttningarna över länsgränser vara relativt sett mera arbetsmarknadsrelaterade än flyttningar mellan kommuner. De senare sker oftast över kort distans inom samma län och antas vara 25TP PT Vi inkluderar t.ex. bara en studie som explicit behandlar invandrarnas rörlighet i och behandlar inte direkt frågan om invandring och integration på arbetsmarknaden (se t.ex. , P-A., LaLonde, R. & , O. [2000], , J. & Hammarstedt, M. [2002], , J. [1999], , C. [2005], , D-O. [1999] och Wadensjö, E. [1973]. Tidsperspektivet är i stort avgränsat till de senaste fyra decenniernas migration, se t.ex. , C. [2006] för ett ekonomiskt historiskt perspektiv på strukturomvandling, invandring och intern migration i . Bilaga 3 till LU 2008 mera knutna till hushållens bostadskarriär och förhållande på bostadsmarknaden. Ett mindre antal studier använder en funktionell indelning av lokala arbetsmarknadsregioner (LA- regioner) som definierats via observerat pendlingsmönster.TPF26FPT I ett fåtal fall används byte av arbetsställe som kriterium för arbetsmarknadsrelaterad rörlighet. I undantagsfall används direkta mått på geografisk distans som kriterium för att karaktärisera motiv till flyttning, då med det underliggande antagandet att migration över lång distans är mera arbetsmarknadsrelaterad än flyttningar över kort distans. De empiriska studierna av geografisk rörlighet använder i regel statistiska modeller baserade på ekonomisk eller annan samhälls- vetenskaplig teori. Data som analyseras är antingen data som avser aggregerad rörlighet mellan regioner eller data över individer. I det följande har studierna indelats efter vilken av dess typer av data som använts. Migrationsmodellerna är ofta formulerade som att migrationsflödet (antalet flyttande) mellan regioner som äger rum mellan två tidpunkter (t.ex. år) beror av ett antal förklarande variabler.TPF27FPT De vanligast förekommande ekonomiska variablerna är: Sysselsättningsmöjligheter, t.ex. uttryckt som regional sysselsättning, arbetslöshet eller tillgång på lediga jobb (vakanser) Löner eller inkomster på regional nivå Arbetsmarknadssituationen på nationell nivå Regionala skatter och offentligt utbud TPF28FPT De förväntade effekterna av dessa variabler (allt annat lika) är att en förbättrad arbetsmarknadssituation i en region, uttryckt som minskad arbetslöshet, ökad sysselsättning eller fler lediga jobb, 26TP PT Fördelar och nackdelar med att använda administrativa respektive funktionella indelningar diskuteras i kapitel 4. 27TP PT Dessa behandlas ibland som endogent bestämda inom modellen men i de flesta fall som exogent bestämda. 28TP PT Det bör noteras att det offentliga utbudet av varor och tjänster kan röra sig om en mängd nyttigheter som inte behöver vara marknadsprissatta. Det kan t.ex. röra sig om utbildningsmöjligheter, kulturutbud, barnomsorg och sjukvård. Bilaga 3 till LU 2008 leder till ökad inflyttning och minskad utflyttning. Effekter i samma riktning förväntas vid en höjning av lönerna eller inkomsterna i regionen. Motsatta effekter förväntas vid en höjning av huspriserna. Höga regionala skatter antas minska inflyttningen och öka utflyttningen som ett förbättrat utbud från den offentliga sektorn i regionen har motsatta effekter. Generellt antas de arbetsmarknadsrelaterade flyttningarna öka med totalt antal nyanställningar i den nationella ekonomin, in- och utflyttningen förmodas öka för alla regioner när nyanställningarna och arbetskraftsomsättning ökar i ekonomin som helhet. Övriga vanligt förekommande förklaringsvariabler är: regional befolkningsstorlek och täthet, befolkningens åldersstruktur, distans till andra regioner, regionala miljö- eller livskvalitets- indikatorer och flyttningar under tidigare perioder. Dessa variabler kan ha olika betydelse enligt olika teoretiska perspektiv. I studier som grundar sig på ekonomisk teori kan de uppträda som rena kontrollvariabler, men i det flesta fall ges en ekonomisk och ofta arbetsmarknadsrelaterad tolkning. En större regional befolkning och hög befolkningstäthet indikerar t.ex. mera väldiversifierade arbetsmarknader med goda pendlingsmöjligheter vilket antas öka regionens attraktionskraft. Befolkningens åldersstruktur har också en direkt ekonomisk koppling där humankapitalteorin antar relativt sett högre flyttningstal bland de yngre. Distans till andra regioner påverkar t.ex. informationskostnader och reskostnader. Faktorer som har med miljön eller andra livskvalitetsaspekter att göra kan ha en avgörande betydelse för hushållens nytta av att bo i en region vilket kan ta sig uttryck i kompenserande löne- och inkomst- skillnader mellan regioner. Flyttningar under tidigare perioder brukar beaktas i dessa modeller därför att regioner med stor inflyttning får ofta en förhöjd utflyttning under nästföljande perioder. Detta kan bland annat förklaras av tidsbegränsade anställningar eller inflyttning till studieorter där individer efter avslutade studier flyttar åter eller vidare till andra regioner. Alla dessa aspekter kan motiveras med utgångspunkt från ekonomisk teori och ges en arbetsmarknadsrelaterad innebörd. Men i det följande koncentreras översikten av tidigare resultat på de variabler som traditionellt brukar betraktas som ekonomiska eller arbetsmarknadsanknutna. Till denna översikt har vi endast funnit en samhällsvetenskaplig publikation från modern tid, publicerad i avhandling eller vetenskaplig tidskrift, som studerar Bilaga 3 till LU 2008 Empirisk forskning mellanregional pendling med hjälp av aggregerade data från Sverige.TPF29FPT I tabell 3.1 sammanfattas resultaten av migrations- och pend- lingsstudier baserade på aggregerade flyttströmmar mellan regioner i . Resultaten kommenteras som att respektive studie finner förväntade eller icke förväntade effekter av förklarande variabler på flyttningar. Förväntade effekter är något förenklat att högre löner eller fler lediga jobb i en region leder till ökad inflyttning och minskad utflyttning, ökad arbetslöshet ger minskad inflyttning och ökad utflyttning. Detta gäller givet att modellen antas ta hänsyn till alla andra variabler som kan påverkar flyttningarna. 29TP PT Det kan självfallet inte uteslutas att någon eller några relevanta studier undgått vårt sökande. En översikt över pendlingsstudier med delvis annorlunda syften och utgångs- punkter ges i , T. [2004]. Empirisk forskning Bilaga 3 till LU 2008 Sammanfattning av resultat från Förväntade effekter av regional arbetslös- Flyttningar mellan län. het och vakanser. av regionala löneskillnader. Förväntade effekter av regional arbetsös- Flyttningar mellan län. Inga signifikanta effekter av regio- Regional arbetslöshet påverkar inmigra- tionen i förväntad riktning. resultat när det gäller effekterna av nationell arbetslöshet på utmigration. till 24 län i Skillnader i reallöner viktig bestämnings- faktor för migrationen från . Förväntade effekter av regional arbets- Se , P. [1991a]. löshet och antal sysselsatta på den dessa variabler på rörligheten avtar med effekter av reallöner och inget som tyder på att effekterna av löner förändras med Förväntade effekter av regional arbetsös- Flyttningar mellan län. het och vakanser. skillnader påverkar inte migrationen i , O. [1997] Förväntade effekter av regional arbetslös- Flyttningar mellan län. het och vakanser. positivt med totala antalet nyanställ- ningar i ekonomin. av regionala löneskillnader. Storrie, D. & Nättorp, B. I stort sett förväntade effekter av regional arbetslöshet och vakanser. , P-A., Heiborn, M. Förväntade effekter av regional arbetslös- Flyttningar mellan län. het och vakanser. positivt med totala antalet nyanställ- ningar i ekonomin. av regionala löneskillnader. Bilaga 3 till LU 2008 Empirisk forskning Tabell 3.1, fortsättning , O. [1998] Förväntade effekter av regional arbetslös- Flyttningar mellan län. het och vakanser. positivt med totala antalet nyanställ- ningar i ekonomin. av regionala löneskillnader. Förväntade effekter av regionala arbets- Flyttningar mellan län. löshetsskillnader och av löneskillnader. Skillnader i regionalt sysselsättningsläge mera betydelsefullt än löneskillnader. , , , J. Förväntade effekter på migrationen av & , M. regionala skillnader i arbetslöshet. Positiv effekt av ökad pendling på löner. regionen med omnejd. Förväntade effekter av regional arbets- löshet på nettomigration över ett tidsinter- vall , positiva effekter av kommunala investeringar på nettomigra- Negativ korrelation mellan netto- migration och genomsnittlig inkomst i regionen. Östbye, S. Ökad sysselsättning i en region leder till , O. [2007] ökad bruttoinflyttning och nettoimmigra- effekt av regional sysselsättning på Data på länsnivå för och . Inga signifikanta effekter av regionalt arbets- marknadsläge på migrationen i . Anm.: Förväntade effekter är något förenklat att högre löner eller fler lediga jobb i en region leder till ökad inflyttning och minskad utflyttning, ökad arbetslöshet ger minskad inflyttning och ökad utflyttning. Detta gäller givet att modellen antas ta hänsyn till alla andra variabler som kan påverkar flyttningarna. Flyttströmmar påverkas av nationell och regional konjunkturen När det gäller studier baserade på aggregerade flyttströmmar är det i regel flyttningar över läns- eller arbetsmarknadsregiongräns som analyseras. I stora drag visar dessa studier tämligen entydigt förändrade arbetsmarknadsförhållanden påverka migrationen. En ökning av arbetslösheten och en minskning av antalet lediga platser i en region (push-effekter) leder till ökad utflyttning och minskad inflyttning. Omvänt ökar flyttningarna till regioner där Empirisk forskning Bilaga 3 till LU 2008 det finns relativt sett större tillgång till lediga jobb och lägre arbetslöshet (pull-effekter).TPF30FPT Antalet nyanställningar i ekonomin som helhet verkar påverka de mellanregionala flyttningarna positivt.TPF31FPT Det betyder att flyttningsaktiviteten stiger i högkonjunkturer och faller i lågkonjunkturer. Möjligen sker detta med viss fördröjning eftersom nyanställningarna brukar öka påtagligt först av produktionsökning och därmed en bit in i högkonjunkturen. De arbetsmarknadsrelaterade flyttningarna ses i de tillämpade modellerna som specialfall av lyckade matchningar mellan arbetssökande och lediga jobb. Eftersom både arbetskraftsutbudet och antalet lediga platser ökar vid förbättrad konjunktur, kommer nyanställningar och flyttningarna också att öka. Det motsatta sker vid konjunkturavmattningar. Sammantaget kan man konstatera att det finns ett tämligen starkt stöd för att migrationen inom har påverkats av det totala antalet nyanställningar på makronivå, regionala skillnader i sysselsättningsmöjligheter och att den utgör en viktig del av matchningsprocessen mellan arbetssökande och lediga platser. Inkomsternas betydelse för flyttning Det tycks inte finnas något entydigt stöd för att regionala skillnader i timlöner har påverkat flyttningsströmmarna. En möjlig orsak till detta är att de regionala skillnaderna i nominella bruttotimlöner är relativt små och att skatter och transfereringar reducerar dessa skillnader ytterligare.TPF32FPT Regionala variationer i möjligheter för individer att finna sysselsättning eller ett specifikt jobb som passar de med specialiserad utbildning kan då vara relativt sett mera avgörande för hushållens val av bostadsort. , Heiborn & (1998) och (1997, 1998) 30TP PT Några studier som helt eller delvis redovisar stöd för dessa effekter är , , , J. & , M. [2000], , P-A., Heiborn, M. & , C. [1998], , P. [1999], , Å. & , B. [1978], , J. [2003], , P. [1991a, 1991b], , C [1995, 1989], , O. [1998, 1997] och Östbye, S. & , O. [2007]. ,T J. [2006] redovisar i likhet med , J. [2003] i stort sett inga signifikanta effekter av regional arbetslöshet för ett givet år på framtida nettomigrationen sett över ett helt nioårsintervall. Stockolmsregionen tycks utgöra undantag där skattningarna indikerar att arbetslösheten hade förväntade effekter på nettomigrationen . [2006] redovisar dock inga estimat för kortare tidsintervall.T 31TP PT Se t.ex. , P-A., Heiborn, M. & , C. [1998] och , O. [1998]. 32TP PT En annan möjlig förklaring till dessa resultat är att de lönevariabler som använts endast avser en begränsad del av arbetsmarknaden. Bilaga 3 till LU 2008 redovisar resultat som inte tyder på att lägre timlöner i en region skulle hänga samman med ökad utflyttning och minskad inflyttning. Men (1989) finner förväntade effekter av regionala skillnader i bruttotimlöner, liknande resultat redovisas också i (1995). (1999) finner visst stöd för att nettomigrationen varit högre till län med högre löneökningstakt men också att lönedifferenser verkar ha spelat en underordnad roll för flyttningarna i jämförelse med regionala skillnader i tillgång på arbete.