sou · GWB324 · 2008-03-05 00:00:00 — German Ministry for the Environment, Nature Conservation and Nuclear Safety (BMU), 2007. Taking action against global , An overview of German climate policy, 2007. GermanWatch, The climate Change Performance Index 2008, A comparision of emissions trends and climate protection policies of the top 56 CO2B B emitting nations, . IEA, World Energy Outlook , and Insights, /IEA, 2007. , IEA/SGD(2007)32, on Global Energy Dialogue, Engaging and in a future international Framework, 2007. Miljøverndepartementet, Stortingsmeldning nr 34, 2006 2007, Norsk klimapolitikk, . , H., , , , M., 2003. energy resources in sheltered sea areas: A case study of the Baltic Sea, Fifth European wave energy conference 17 , 2003. IEA, 2007. World Energy Outlook , IEA PUBLICATIONS, Kanyama, , , 2007. Koldioxidutsläpp till följd av import och konsumtion beräkningar med olika metoder. Medellånga mål – en brygga mellan dags- politik och långsiktiga målsättningar: en förstudie, Naturvårds- verkets rapport 5567, 2006. 2-gradersmålet i sikte, Scenarier för det svenska energi- och transportsystemet , Naturvårds- verkets rapport 5754, 2007. , Energiläget 2007, Modintryckoffset, 2007, klimatpolitik – värdet av utsläppshandel och valet av målformulering, Rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2007:4, 2007. och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /, 2007. och , 2007b. Åtgärdsmöjlig- heter i – en sektorsvis genomgång, Delrapport 3 i Energi- myndighetens och underlag till 2008, /, Eskils- tuna/, 2007. Global mapping of greenhouse gas abatement opportunities, 2006. Europeiska kommissionen, 2007a. från Kommissionen till Rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén – Anpassning till klimatföränd- ringar i : tänkbara EU-åtgärder, KOM(2007) 354, , 29.6., 2007. Europeiska kommissionen, 2008. SEC(2008)85/3. Impact assess- ment, Europeiska kommissionen, . IPCC, 2007c. Climate Change : Mitigation. Contribution of to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (red. B. , O.R. , . och . ), , /, 2007. Nordhaus, W. & J. , 2000, the world. Economic models of global , , and 2000. , N., 2007. The Economics of Climate Change: , , 2007. , P., 2007. Modelling the Economic Costs of Climate Policy, vid Tekniska Univer- sitet 2007. Vetenskapliga rådet för Klimatfrågor, 2007. Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken, Miljövårdsberedningens rapport 2007:03. Europeiska miljöbyrån, 2007. Greenhouse gas emission trends and projections in Europé 2007, EEA report No 5/2007. KOM (2008)17 slutlig. Om medlemsstaternas insatser för att minska sina utsläpp av växthusgaser i enlighet med gemenskapens åtagan- den om minskning av växthusgasutsläppen till 2020, . KOM(2008)16 slutlig, Tillägg till direktiv /87/EG för att för- bättra och utvidga EU:s system för handel med utsläppsrätter, . KOM (2008)19 slutlig, Om främjande av användningen av förnybar energi, . KOM (2008) 18 slutlig, Om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv /337/EEG, 96/61/EG, direktiv /60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och förordning (EG) nr 1013/2006, . och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2008. den Elsen, M. och M. Meinshausen, 2006. Multi-gas emission path- ways for meeting the EU 2˚ C climate target, ur Avoiding Dange- rous Climate Change (red. H. Schellnhuber m.fl.), , /2006. IPCC, 2007a. Climate Change : The Physical Science Basis. Contribution of I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (red. S. , D. Qin, M. Manning, Z. , M. Marquis, K.B. Averyt, M. Tignor och H.L. ), , /2007. Meinshausen, M., 2006. What does a 2˚C target mean for greenhouse gas concentrations? A brief analysis based on multi-gas emission pathways and several climate sensitivity uncertainty estimates, ur Avoiding Dangerous Climate Change (red. H. Schellnhuber m.fl.), , /2007. Meinshausen, M., B. Hare och T. Wigley m.fl., 2006. Multi-gas emission pathways to meet climate targets, Climatic Change, 75, 151 194. , N., 2007. The Economics of Climate Change: , , 2007. Vetenskapliga rådet för Klimatfrågor, 2007. Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken, Miljövårdsberedningens rapport 2007:03. och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2008. och , 2007c. Tilläggsuppdraget till Klimatberedningen, . Europeiska kommissionen, 2008. Emissions trading: Commission adopts decisions on amendments to five national allocation plans for 2008 2012, rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/1094&format= HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en Höhne, N. och S. , 2007. Implications of proposals for the , Ecofys, 2007. Sweden´s National Inventory Report 2007, Regeringens proposition 2005/06:172, Nationell klimatpolitik i global samverkan, 2006, Miljö- och Samhällsbyggnadsdeparte- mentet, 2006. , N., 2007. The Economics of Climate Change: , , 2007. Vetenskapliga rådet för Klimatfrågor, 2007. Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken, Miljövårdsberedningens rapport 2007:03. Alfsen & Eskeland, 2007. A broader palette: The role of technology in climate policy till Expertgruppen för miljöstudier (2007:1). och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2007. SOU 2008:25, Delbetänkande Ett energieffektivare , och Bilaga Ett energieffektivare Nationell handlingsplan, EU, 2006. och rådets direktiv (2006/32/EG) av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster, 2006. IPCC, 2007c. Climate Change : Mitigation. Contribution of to the Fourth Assessment Report of the Inter- governmental Panel on Climate Change (red. B. , O.R. , . och . ), , /2007. Underlag om direkta investeringsstöd, PM till Klimatberedningen, . Regeringens proposition 2004/2005:80. Forskning för ett bättre liv. Regeringens forskningspolitiska proposition. Regeringens proposition 2007/2008:1, Budgetpropositionen . skrivelse, rskr. 2004/05:289, Forskning för ett bättre liv. SOU 2007:60, Inför Klimatförändringarna hot och möjlig- heter, Klimat- och . , N., 2007. The Economics of Climate Change: , , , 2007. Betänkande 2004/05:UBU15, Forskning för ett bättre liv, 2004. och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2008. Handla för bättre klimat, , 2005. Tilford, S., 2007. How to make emissions trading a success. Vetenskapliga rådet för Klimatfrågor, 2007. Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken, Miljövårdsberedningens rapport 2007:03. Europeiska kommissionen, 2008. SEC (2008) 52, Underlagsrapport till Proposal for a directive of Parliament and of the Council, . KOM(2008) 16 slutlig, Proposal for an amending Directive 2003/07/EC so as to improve and extend the greenhouse gas emission allowance trading system of the community, Europeiska kommissionen, . EPA, 2007. , Acid rain and related programs 2006 progress report. EPA, 2007. 2007a, inriktningsunderlag 2010 2019 huvud- rapport och underlagsrapport miljöbedömning, . 2007b, Redovisning av regeringsuppdrag; Ut- veckling av det kapillära järnvägsnätet, . 2007c, Strategiskt nät av kombiterminaler- intermodala noder i det svenska godstransportsystemet, . 2007, God bebyggd miljö fördjupad utvärdering av miljö- målsarbetet, . Direktiv /70/EG, Om kvaliteten på bensin- och dieselbränslen. Direktiv /94/EG, Om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp. Direktiv /96/EG, Om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiproduktion och elektricitet. Direktiv /38/EG, Vägavgiftsdirektivet. Energiläget 2007, Modintryckoffset, 2007. och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2007. och 2007a, Styrmedel i klimatpolitiken, Delrapport 2 i och Natur- vårdsverkets underlag till Kontrollstation 2008. och , 2007c. Tilläggsuppdraget till Klimatberedningen, . 2006, Förslag till avståndsbaserat reseavdrag, GSI, 2007. Biofuels at what cost? Government support for ethanol and biodiesel in Union. Global Subsidies Initiative, , , . Kommissionen mot oljeberoende 2006, Mot ett oljefritt , Statsrådsberedningen 2006. KOM (2006) 818 slutlig, Kommissionens förslag till Direktiv om att inkludera luftfarten i EU:s system för utsläppshandel. KOM(2005)261 slutlig, Förslag till Direktiv om beskattning av personbilar, 2005. KOM (2007)19, Final results of the review of the Community Strategy to reduce CO2 emissions from passenger cars and light- commercial vehicles, 2007. KOM(2007)607 slutlig, EU:s freight transport agenda, . KOM(2007)856 slutlig, Proposal for a regulation. Setting emission performance standards for new passenger cars as part of the communities integrated approach, . KOM (2008)19, Om främjande av användningen av förnybar energi, Märkningssystem vid marknadsföring av nya bilar – delrapportering av ett uppdrag från regeringen, Kon- sumentverkets rapport 2007:5. Kågeson, 2000. Internalisering av sjöfartens externa kostnader. Underlag till 2000:10. The inclusion of aircraft operators in the Scheme, . Infrastrukturplanering som en del av transportpolitiken, och 2007a, Kilometerskatt på lastbilar effekter på näringar och regioner, 2007:2. och 2007b, Kilometerskatt för lastbilar, kompletterande analyser, 2007:5. Med människan i centrum, 2003. Skatt på väg, , 2004. Får jag lov? Om planering och byggande, Plan- och bygglagsutredningen, 2005. Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft, Strategiska hamnnoder i det svenska godstransport- systemet, , 2007. Klimatstrategi för vägtransportsektorn, publikation 2004:102. och , 2007. framåt, Nationellt handlings- program för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, 2007. IEA, 2007. World Energy Outlook , (), 2007. WSP, 2007. Drivkrafter för bilars minskande koldioxidutsläpp . Underlag till och kontrollstationsuppdrag, 2007. Avfall , 2007. Campos M., 2007. Konsekvensanalys: Rötning. JTI, 2007. , Baky A, H 2007. Ett projekt utfört på uppdrag av . JTI – , 2007. , C., Bröms, G., Eidensten, L., , A., , P., Kapper, R., Krohn, P., , , , , , O. & , F., 2005. Tekniska åtgärder i för att undvika framtida koldioxidutsläpp från produktion och användning av energi – Modellberäkningar av kostnader och potential, Elforsk rapport 05:47, 2005. och , 2007. Kontrollstation 2008, /, /2008. och , 2007c. Tilläggsuppdraget till Klimatberedningen, . och , 2007b, Åtgärdsmöjlig- heter i en sektorsvis genomgång, Delrapport 3 i Energi- myndighetens och underlag till 2008. Energiläget 2007, Modintryckoffset, 2007. och , 2006. EU:s system för handel med utsläppsrätter , ER 2006:45 IVL, 2007. Lantbrukarnas attityder till odling av energigrödor, värde- ringsstudie med choice experiment, 2007. KOM (2007) 722, Förberedelse för hälsokontrollen av EU:s jord- brukspolitik, . KOM(2008)16 slutlig, Tillägg till direktiv /87/EG för att för- bättra och utvidga EU:s system för handel med utsläppsrätter, , M., 2004. Gårdsbaserad produktion av biogas och kraftvärme- ekonomi och teknik. för teknik och samhälle, avdelningen för miljö- och energisystem, Lunds tek- niska högskola, 2004. , Å., ., Gruvberger, C., , , , M., 1998. Biogaspotential och framtida anläggningar i , JTI- rapport och avfall nr 17, 1998. Delmålsrapport om avfall, . PM angående avfallsförbränning, decem- ber 2007. SOU 2005: 23. beskattning av avfall som förbränns, – utredningen, 2005. Bioenergi från jordbruket en växande resurs, Utredningen om jordbruket som bioenergiproducent, 2007. SOU 2008:25, Delbetänkande Ett energieffektivare , och Bilaga Ett energieffektivare Nationell handlingsplan, ÅF-Process, 2007. Konsekvenser av en höjd koldioxidskatt i den icke-handlande delen av industrin, 2007. ÅF-Process, 2008. Konsekvenser av en höjning av koldioxidskatten i några utvalda branscher inom tillverkningsindustrin, 2008. ECON, 2007. Framework and in Multilateral Development Banks, ECON-Memo nr 2007-064, Projekt nr. Raab, U. Regeringens proposition 2007/2008:1, Budgetpropositionen . Backeus, S. , P, Lämås, T., 2005. A model for regional analysis of carbon sequestration and production, and Management 216 (2005) pp 28–40, 2005. och , 2007. Den svenska klimatstrategins utveckling, underlag till Kontrollstation 2008. IPCC, 2007d. Assessment report, Working group I, 2007, Tech- nical summary 2.1, 7.3, 2007. De facto, 2007, Miljömålen i ett inter- nationellt perspektiv, uppföljning av miljömål, 2007. Underlag för utsläppsrapportering till klimatkonventionen, upload/02_tillstandet_i_miljon/utsläppsdata/vaxthusgaser/2007/ nir_klimatrapportering_2008.pdf Skogsstatistisk årsbok 2007. SOU 2007:60, Inför Klimatförändringarna hot och möjlig- heter, Klimat- och . SOU 2007:60, Bilaga B30, Biologisk mångfald och klimatföränd- ringar, Bilaga till Klimat- och . Uthållig användning av torv, , 2002. Betänkande 2001/02:55MJU10 klimatstrategi, rskr. 2001/02:163). EG:s bördefördelningsbeslut (Rådets beslut /358/EG). Europeiska kommissionen, 2008. SEC(2008)xxx, (arbetsdoku- ment) to the impact assessment, Europeiska kommis- sionen, . Regeringens proposition 2001/02:55, klimatstrategi, 2001. Regeringens proposition 2005/06:172, Nationell klimatpolitik i global samverkan, 2006. bidrag till samhällsutvecklingen – in- riktningsunderlag 2010 2019. Underlagsrapport – investeringar och förbättringar, 2007. Bil , 2007. Bilförsäljningen i siffror, . Strategin för effektivare energianvändning och transporter. Underlag till fördjupade utvär- dering av miljökvalitetsmålen. , , , , och Väg- verket. NV Rapport 5777. och , 2007a, Styrmedel i klimatpolitiken. Delrapport 2 i och Natur- vårdsverkets underlag till Kontrollstation 2008. och , 2007b. Åtgärdsmöjlig- heter i en sektorsvis genomgång. Delrapport 3 i Energi- myndighetens och underlag till 2008. och , 2007 c. Tilläggsuppdrag till Klimatberedningen, . Europeiska kommissionen, 2008. SEC(2008)85/3. Impact assess- ment , Europeiska kommissionen, . , H., 2006. Konsekvenser för skogsindustrin vid ett eventuellt införande av en svensk kilometerskatt, Specialstudie Nr 10, . Institute European Environmental Policy, 2005. Service contract to carry out economic analysis and business impact assessment of CO2B B emissions reduction measures in the sector. IEEP REF. nr B4-3040/2003/366487//C2. ITPS, 2007a. Scenarier inför Kontrollstation 2008. Utsläppsrätter och tillverkningsindustrin, 2007. ITPS, 2007b. Vissa frågor relaterade till en kilometerskatt för tunga fordon. Redovisning av ett regeringsuppdrag, 2007. Täckning av flytgödselbehållare med gastäta membran. Kilometerskatt för lastbilar – effekter på näringar och regioner, /ITPS, rapport 2007:2. Transportkostnadseffekter av en svensk kilometerskatt. , 2007 b. Transportkostnadseffekter av en svensk kilometer skatt för lastbilar – effekter på näringar och regioner, /ITPS, rapport 2007:2. Kilometerskatt för lastbilar. Redovisning av ett tilläggsuppdrag från regeringen. Fördelningseffekter av kommunikationskommitténs förslag. Redovisning av regeringsuppdrag. SPI, 2007. /statistik. Transek, 2006. Män och kvinnors resande – Vilka mönster kan ses i mäns och kvinnors resande och vad beror dessa på? Transek, 2006:51. WSP, 2007a. Drivkrafter till bilars minskade koldioxidutsläpp. NV rapport 5755. WSP, 2007 b. Klimat, transporter och regioner, NV rapport 5710. Res jämt, ett jämställt transportsystem, studie från 2005:110. ÅF, 2007. Konsekvenser av en höjd koldioxidskatt i den icke hand- lande delen av industrin. ÅF, 2008 a. Konsekvenser av en höjning av koldioxidskatten i några utvalda branscher inom tillverkningsindustrin. PM till Klimat- beredningen, ÅF-process . ÅF, 2008 b. Konsekvenser av en höjning av koldioxidskatten för diesel i jordbrukets arbetsmaskiner. PM till klimatberedningen . , G., , H., 2007. Outcomes of a Swedish Kilometre tax. An analysis of Economic Effects and Effects on Nox emissions. Working Paper no 103, . UNDP, 2007. 2007/2008. Assigned Amount Units (tilldelad mängdenhet) Activities implemented Jointly, (Klimatkonven- tionens pilotprogram för gemensamt genom- Ad hoc Working group (Förhandlingsgrupp Best Available Technique (Bästa tillgängliga Carbon Capture and Storage (kolavskiljning Clean Development Mechanism (mekanismen för ren utveckling) Certified Emission Reductions (certifierade utsläppsminskningsenheter inom CDM) Conference of the Parties (partsmöte inom European Climate Change Programme (Det Europeiska programmet mot klimatföränd- Environmental Medium Term Economic Model (modell vid ) Emission reduction units, (utsläppsminsknings- enheter inom JI) Europeiska handlingsplanen för miljöteknik Emission Unit Allowance (Utsläppsrätt i EU:s system för utsläppshandel) Scheme (EU:s gemensamma system för handel med utsläppsrätter för kol- United Nations (för livsmedels- Group of Eight (består av åtta stora industriali- serade ekonomier, nämligen FrankrikeH ,H HStorbritannien,H TyskH landH och HUSA)H . Schemes, (Gröna inves- teringsprogram kopplade till handel med Gigaton (miljarder ton) (FN-organ, den internationella civila luftfarts- organisation inom ramen för för inter- Analysis (internationellt forskningsinstitut som arbetar med att forska och utveckla verktyg för studier av framför allt stora globala miljöfrågor, såsom långsiktiga förändringar av klimat, demografi och markanvändning). den internationella sjöfartsorganisationen) Intergovernmental Panel on Climate Change (FN:s klimatpanel) Integrated Pollution Prevention and Control International Transaction Log, (FN:s inter- nationella register där alla transaktioner av Kyotoenheter verifieras för att garantera att ingen dubbelräkning sker). Joint Implementation (mekanismen för gemen- Lokala investeringsprogram för ekologiskt hållbar utveckling (föregångare till Klimp) Megaton (miljoner ton) Countries, (internationell organisation för staterH som är nettoexportörer av råoljaH Program för energieffektivisering i energiintensiv parts per million by volume (miljondelar volym) Purchasing Parity (köpkraftsjustering) PPPPolluter pays principle, (Principen om att för- orenaren betalar och som innebär att det alltid är den som orsakar eller riskerar att orsaka en miljöstörning som ska bekosta de förebyggande eller avhjälpande åtgärderna). Social Cost of Carbon Programme, (internationella klimat- United Nations () United Nations Development Programme United Nations Environment Programme (FN:s miljöprogram) The United Nations Framework Convention on Climate Change (om Globale Umweltveränderungen (Det tyska vetenskapliga rådet för global förändring) Working group/ arbetsgrupp 1 3 Här förklaras begreppen på det sätt som de används i den här rapporten Mål om särskilda åtgärder eller aktiviteter som förväntas bidra till utsläppsminskningar (till exempel mått om energieffektivisering eller om förnyelsebara energislag som ska utgöra en viss andel av den primära energitillförseln). En modell över ekonomin som innefattar ett flertal marknader, dels varu- och tjänstemarknader, uppdelat på olika branscher, dels kapital- och arbetsmarknad. I modellen antas ekonomin anpassa sig till prisförändringar på de olika marknaderna, så att utbud och efterfrågan på lång sikt kommer i jämvikt på varje marknad. Modellen beräknar hur en störning i en del av ekonomin (exem- pelvis en prisförändring på energi) påverkar utbud och efterfrågan på alla marknader, därav termen allmän jämvikt till skillnad från partiell jämvikt, som kan avse t.ex. en enskild bransch. Huvudsakligen industrialiserade länder som har särskilda åtaganden enligt Klimatkonventionen (Artikel 4.2). överens- stämmer i stort med de länder som har kvotåtaganden enligt Kyotoprotokollets . Den förmåga ett system har för att anpassa sig till klimatföränd- ringar (inklusive klimatvariationer och extremer) genom att dämpa potentiella skador, ta vara på möjligheter eller handskas med konsekvenser. Nationellt utsläppsmål som då måluppfyllelse avgörs fokuserar på initialt tilldelad mängd utsläppsrätter till verksamheter inom ett system för handel med utsläppsrätter istället för verksamheternas faktiska utsläpp. Back-casting studier används ofta inom forskning om miljö och som innebär att forskarna sätter upp ett mål för framtiden. Sedan kan de räkna ut vad som krävs för att resultatet ska nås. (Business-as-usual) scenario för utvecklingen framöver om gällande trender fortsätter. Ett mått på den påverkan mänskliga aktiviteter har på miljön i form av växthusgasutsläpp. CDM-projekt (Clean Development Mechanism) Utsläppsminskande projekt som genomförs i ett icke med finansiering från ett , och som efter godkännande enligt internationellt fastslagna regler kan generera utsläppsrättig- heter. Utsläppsrättigheterna kan sedan användas av investeraren för måluppfyllelse i en internationell klimatregim. En vedertagen metod för att jämföra nutida och framtida eko- nomiska storheter. Diskontering görs med en räntesats med vilken man justerar det monetära värdet av framtida kostnader och in- täkter. En statistisk sammanslagning av fastighetsel och verksamhetsel. Fastighetsel används till fasta klimatanläggningar i byggnader samt t.ex. hissar, rulltrappor och allmän belysning. Verksamhetsel används till den verksamhet som bedrivs i byggnaden, t.ex. datorer, apparater och belysning. Potential att minska utsläpp som speglar samhällsekonomiska kostnader utan beaktande av eventuella hinder för att genomföra en viss åtgärd. Förmåga att ta hand störningar som grundläggande struktur och funktionssätt bibehålls, samt anpassningsförmåga till stress och förändring. Graden av energianvändning, till exempel mätt som kvoten mellan energianvändning och produktionsvärde inom en industrigren eller en nation. För nationer ofta uttryckt per BNP-enhet. EU ETS (Scheme) EU:s gemensamma system för handel med utsläppsrätter för koldioxid. EU ETS startade och möjliggör för företag inom EU att köpa och sälja utsläppsrätter. Handeln omfattar i den första handelsperioden 2007 totalt cirka 12 000 anläggningar inom industri- och energiproduktion i EU:s samtliga 27 medlemsländer. HFC, PFC och SF6B B är de fluorerade gaser som omfattas av Kyoto- protokollet. En modell för kvantifierad fördelning av utsläppsrättigheter mellan olika nationer. Principen innebär att om det föreligger hot om allvarlig eller oåterkallelig skada, får inte avsaknaden av vetenskaplig bevisning användas som ursäkt för att skjuta upp åtgärder för att förhindra miljöförstöring. Det samlade systemet för tillförsel och användning av el och värme samt drivmedel på global nivå. Alla länder som har ratificerat Klimatkonventionen och som inte är . JI-projekt (Joint Implementation) Utsläppsminskande projekt som genomförs i ett med finansiering från ett annat , och som efter godkän- nande enligt internationellt fastslagna regler kan generera utsläpps- rättigheter. Utsläppsrättigheterna kan sedan användas av investe- raren för måluppfyllelse i en internationell klimatregim. Ett internationellt traktat inom FN, , (the United Nations Framework Convention on Climate Change, UNFCCC) som 195 av världens länder har anslutit sig till för att samarbeta i frågan vad som kan göras för att förhindra den globala temperaturökningen. Klimatkonventionen är en ramkonvention som undertecknades vid och trädde 1994. Vid ett möte i Kyoto i försågs konventionen med ett protokoll, det s.k. Kyotoprotokollet, som bl.a. innehåller bindande åtaganden för att minska utsläppen av sex olika växthus- gaser för flera länder. En enhet (anläggning, företag eller ett land) neutraliserar sin på- verkan på klimatet genom att reducera utsläppen eller köpa utsläppsrätter som motsvarar de totala utsläpp som enheten orsakar. Uttryck som används för att beskriva flödet av kol (i olika former, t.ex. koldioxid) mellan atmosfären, haven och de terrestra syste- men. Den koncentration av koldioxid som skulle orsaka samma mängd strålningsdrivning som en bestämd blandning av koldioxid och andra växthusgaser. som ppmv CO2B eB . Den mängd koldioxidutsläpp som skulle orsaka samma strålnings- drivning över en given tidsperiod, som ett utsläpp av en annan väl- blandad växthusgas eller en blandning av välblandade växthusgaser. Motsvarande mängd koldioxidutsläpp fås fram genom att multi-