sou · GWB382 · 2008-09-25 00:00:00 — Även konsekvenserna av att överskuldsatta i regel förvägras internetabonnemang diskuterades, liksom det faktum att inemot hälften av de överskuldsatta enligt en studie gjord i hade slutat att arbeta, eftersom det inte längre upplevdes som lönt. Hushållens överskuldsättning i (TemaNord 2004:513) I rapporten i (TemaNord 2004:513), som är resultatet av ett samnordiskt tvärvetenskapligt forskarseminarium om överskuldsättning som samhällsfenomen, belyses i tolv delrapporter olika aspekter av överskuldsättning. I fokus har stått orsakerna till och konsekvenserna av nordiska konsumenters överskuldsättning. Om krisbetingade känsloreaktioner hos överskuldsatta Utifrån den tidigare nämnda hälso- och livskvalitetsundersökning av tvärsnittskaraktär som grundade sig på enkätsvar från 230 svårt överskuldsatta svenskar (undersökningen relateras i Konsument- verkets PM 2003:04, bilaga 7 – se ovan) gjordes en studie baserad på material ur ett delmoment från den ursprungliga undersök- ningen. I Hushållens överskuldsättning i redovisas resul- taten i delrapporten känsloreaktioner hos över- skuldsatta (, , TemaNord 2004:513, s. 142 ff.). Studien baserades på en enkät med 26 påståenden, som samman- ställts utifrån intervjuer med ett antal överskuldsatta personer. På- ståendena angavs i delrapporten vara vanligt förekommande tankar, känslor och upplevelser hos de tidigare intervjuade informanterna. Till varje påstående fanns fem svarsalternativ i en skala från 1 (Instämmer inte alls) till 5 (Instämmer helt och hållet). 220 enkätsvar inkom från personer som enligt författarna var ut- valda på ett sådant sätt att de uppfyllde grundkraven för skuld- sanering enligt skuldsaneringslagen. Den genomsnittliga överskuld- sättningsperioden för deltagarna i studien var . En s.k. faktoranalys gjordes av svaren. Enligt rapporten gav denna analys besked om att det dominerande emotionella upp- levelseinnehållet hos de överskuldsatta var starkt präglat av sådana känslor som ofta sammanhänger med psykiska trauman av olika slag, t.ex. en plågsam ovisshet om den egna framtiden, oro, rädsla, skräck och upplevt hot i kombination med en känsla av makt- och rättslöshet. Samtliga dessa emotioner är enligt rapporten exempel på sådana känslor som man inom psykiatrin brukar förknippa med det post-traumatiska stressyndromet. Mot bakgrund av att över- skuldsatta kunde sägas leva under hot (oavsett om det handlar om upplevelser av hot eller faktiska hot och verkställande av hot, t.ex. utmätning) och att denna hotbild kunde föreligga , drog rapportförfattarna slutsatsen att det för de överskuldsattas del utan tvivel förelåg en hög risk för psykisk kollaps och därmed sammanhängande psykisk och fysisk sjukdom. – Resultaten från faktoranalysen visade även att starkt framträdande emotioner hos de överskuldsatta handlade om flykt och hämndbegär. Däremot gav analysen inga påtagliga belägg för att skam- och skuldkänslor skulle vara det dominerande känslokomplexet i de överskuldsattas livs- situation. Författarna betonade dock att studier av överskuldsattas dominerande emotioner kunde ge skiftande resultat beroende på forskarnas olikartade vetenskapsteoretiska utgångspunkter. Här ska också nämnas att det parallellt gjordes en mindre kom- plicerad analys – en s.k. medelvärdesanalys – av de i studien ut- tryckta emotionerna i vilken varje påståendes aritmetiska medel- värde i enkäten lyftes fram. Högst medelvärde bland enkätsvaren fick därvid följande tio påståenden (i fallande ordning): 1.Ovissheten om vad som kommer att hända med mig känns plåg- sam. 2.Jag känner mig äcklad av att det finns människor och företag som försörjer sig på min situation som skuldsatt. 3.Orsaken till min skuldsättning beror på yttre faktorer nästan eller helt utanför min kontroll. 4.Jag känner mig ofta rädd när jag tänker på mina skulder. 5.Jag känner mig ofta maktlös. 6.Jag känner mig helt rättslös. 7.Mina skuldproblem får mig att känna skam. 8.Jag känner mig ständigt jagad. 9.Jag har fått mig att känna mig som ett offer för bankkrisen. 10.Det känns som om jag lever under ständigt hot. Vid närmare studier av bakgrundsvariablernas effekt på den emotio- nella upplevelsen framkom att de överskuldsatta i undersökningen tycktes dela samma basala känslokomplex, oavsett kön, ålder, civilstånd, utbildning, sysselsättning och skuldernas storlek. I en av delrapporterna i TemaNord 2004:513 redovisas resultaten från en undersökning av gäldenärers hälsosituation i den finländska staden inför respektive efter ett beslut om skuldsanering (From the pressure of economic recession to its aftermath. Studies on the Financial and Health Situation of Debt Counselling Clients in Vaanta, M-H , O. Kontula, K. Palonen & M. Liukkonen – se TemaNord 2004:513 s. 110 ff.). Studien avsåg två mättillfällen. Det första, som ägde rum , tog sikte på den ekonomiska och hälsomässiga situationen hos invånare i Vaanta som hade sökt myndigheternas hjälp för skuld- problem och som väntade på beslut om skuldsanering. 249 per- soner besvarade enkäten. Den andra undersökningen, som utfördes , var i stora delar identisk med den första och hade i fokus personer i Vaanta som fullföljde en av domstol fastställd betalningsplan. Fyra av fem gäldenärer hade följt planen . 346 hushåll besvarade enkäten. Trots att det var endast 52 personer som deltog i båda under- sökningarna, gav resultaten enligt rapportförfattarna viktig infor- mation om skillnaderna i gäldenärernas ekonomiska, sociala och hälsomässiga situation före och efter tidpunkten för ett skuldned- sättningsbeslut. Före ett sådant beslut hade samtliga gäldenärer i undersökningen svårigheter att hantera sina skulder. Bland dem som genomförde en betalningsplan (dvs. de som deltog undersökning) hade sådana problem. av personerna i den senare undersökningen hade också lidit av hunger på grund av pengabrist . av dem som beviljats skuldsanering ansåg att de led av dålig hälsa. Hälften av dessa var (förtids)pensionerade. Detta kan jämföras med att av personerna i undersökningen ansåg sig ha dålig hälsa. (Vid undersökningar av popu- lationen i stort ansåg att de hade dålig hälsa.) För personer som fullföljde en betalningsplan var det 1,5 gånger vanligare att personerna i fråga hade en läkarställd diagnos på sjuk- dom eller fysisk åkomma än vad som var fallet för populationen i stort. Bland personerna undersökning var det något van- ligare med en sådan diagnos än bland personerna under- sökning (dvs. de som väntade på myndigheternas assistans). Likaså fanns det bland personerna undersökning en större andel () som medicinerade efter ordination av läkare jämfört med hur fallet var bland personerna undersökning (). Detta kunde dock till dels förklaras med att per- sonerna undersökning hade högre snittålder. Däremot var det mentala tillståndet bättre hos personer som fått beslut om skuldsanering. undersökning var det som upplevde framtiden som svår eller omöjlig medan hade denna syn undersökning. (Framtidssynen var dock dystrare bland de personer undersökning som saknade arbete.) Som en jämförelse kan nämnas att av populationen i stort gav sådana svar . Även andelen som led av bräcklig psykisk hälsa minskade vid det andra undersökningstillfället, då kunde befaras ha sådana problem. (undersök- ning var andelen gäldenärer med denna problematik .) Likaså var det en lägre andel bland personerna undersök- ning som övervägde självmord (, jämfört ) respektive hade alkoholproblem (, jämfört undersökning). Andra skillnader som kunde utläsas mellan å ena sidan personer som väntade på skuldsanering och å andra sidan personer som gjorde rätt för sig enligt en betalningsplan var att det bland den senare kategorin fanns en lägre andel personer som saknade till- räckligt socialt stöd, som på grund av den dåliga ekonomin upp- levde svårigheter i sitt förhållande, som i stegrad omfattning hade bråkat med sin partner, som hade upplevt våld i hemmet respektive som hade diskuterat skilsmässa med sin partner. Å andra sidan hade andelen som hade anlitat tjänster som erbjuds inom den allmänna hälso- och sjukvården stigit något bland personerna undersökning – av dem som hade en betalningsplan hade ökat sitt ianspråktagande av sådana tjänster, medan nyttjade sådana tjänster i mindre utsträckning . Enligt rapportförfattarna visade resultaten på många sätt att det är alltför simpelt att tro att gäldenärers problem snabbt försvinner efter ett skuldsaneringsbeslut. Beslutet innebär slutet på en diffus väntan och ger nya ekonomiska parametrar för gäldenären, men osäkerheten och väntan medför plågor. Den positiva effekten är dock, enligt författarna, att de som fått skuldnedsätt- ning beviljad har större tro än de som väntar på be- sked i denna fråga. Det stod emellertid enligt författarna klart att skuldnedsättning inte i sig självt är en tillräcklig åtgärd för att komma till rätta med problemen för en majoritet av gäldenärerna. Dagliga problem med utgifter, psykiska problem och relationsproblem fortsätter som betalningsplanen löper. Resultaten visar att gälde- närerna fortfarande behöver många tjänster som det allmänna tillhandahåller, t.ex. ekonomisk rådgivning, sjukvård och socialtjänstrelaterade åtgärder. Utöver det lidande som gälde- nären utsätts för orsakar detta utgifter för den offentliga ekono- min, men det kan enligt författarna å andra sidan finnas stora vinster att göra i fråga om utgifter för social hjälp när gäldenärerna inte längre tyngs av skulder. En rikstäckande utvärdering av hur gäldenärer och borgenärer upp- fattar skuldsaneringsprocessen presenterades av (SKV Rapport 2004:14: Så uppfattar gäldenärer och borgenärer skuldsaneringsprocessen – en utvärdering). Utvärderingen, vars fokus låg på KFM:s roll i skuldsaneringsprocessen, hade en kvalita- tiv del som bestod av djupintervjuer med gäldenärer och borge- närer. För den kvantitativa delen gjordes telefonintervjuer med de nämnda aktörerna. Av intresse för frågan om orsaken till att överskuldsatta privat- personer inte söker (eller inte beviljas) skuldsanering är främst de svar som gäldenärer lämnade i olika avseenden. (Undersökningen riktade sig dock endast till gäldenärer som faktiskt ansökt om skuldsanering.) Bland de slutsatser som drogs i rapporten kan följande noteras (s. 7 ff.). Undersökningen visade att personer som fått avslag på sin an- sökan om skuldsanering är betydligt mer negativa till både budget- och skuldrådgivningen och KFM än de som fått sin ansökan be- viljad. Rapportförfattarna menade att upplevelsen kan bero på hur avslagsbeslutet förmedlas och att det kan finnas behov av uppfölj- ning av sådana beslut. En annan slutsats var att personer som haft hjälp av en budget- och skuldrådgivare i en inledande fas i mindre utsträckning än övriga hade sökt stöd under skuldsaneringens betalperiod, vilket enligt rapporten tyder på att budget- och skuldrådgivarna spelar en viktig roll under hela skuldsaneringsprocessen. (Undersökningen gjordes dock innan kravet på det s.k. egenförsöket avskaffades genom skuldsaneringslag.) Gäldenärerna var generellt mycket positiva till budget- och skuldrådgivningen. Av den kvalitativa utvärderingen framgick att de flesta gälde- närer hade kommit i kontakt med skuldsanering genom media. Det förekom också att gäldenärer hade hört talas om skuldsanering genom bekanta eller blivit rekommenderade att söka av någon fordrings- ägare, KFM eller någon på eller kommunen (s. 13). Undersökningen visade därutöver att det bland gäldenärer som fått avslag på en ansökan om skuldsanering förekom en relativt stor andel som dragit på sig nya skulder. Bland dem som fått skuld- sanering fanns däremot knappt någon som hade nya skulder. I den kvantitativa delen av undersökningen framkom att i princip alla de intervjuade gäldenärerna (1 077 personer som ansökt om skuldsanering) ansåg att det är mycket viktigt att det finns en möjlighet att ansöka om skuldsanering. De flesta upp- levde dessutom att det var mindre komplicerat att ansöka om skuldsanering än vad de hade föreställt sig (s. 23). Undersökningen gav också vid handen att det stöd som gälde- nären får av budget- och skuldrådgivaren är mycket betydelsefullt, både på ett personligt och på ett praktiskt plan, och att förtroendet för denna (dåvarande) instans i skuldsaneringsprocessen var högre än förtroendet för KFM och tingsrätt, troligen för att rådgivaren upplevs stå på gäldenärens sida och oftare har en nära kontakt med gäldenären (s. 26 och 30). Enligt rapporten upplevde många att det är viktigt att ha stöd från någon, både under ansökningsprocessen och (s. 28). Gäldenärerna ställdes i undersökningen inför påståendet att betalplanen under skuldsaneringen borde vara kortare än , även om inbetalningarna då blir större. instämde inte i påståendet (instämde). Av resultatet drogs slutsatsen att gäldenärerna inte är intresserade av kortare Undersökningar om överskuldsättning SOU 2008:82 betalningsperioder om det innebär högre månadsinbetalningar (s. 30 f.). presenterade i rapporten miska förmåga (rapport ) en undersökning av i vilken utsträckning konsumenterna tar ett tillräckligt ansvar för sin privat- ekonomi. Undersökningen grundade sig på enkätsvar från 1 019 hus- håll. Resultatet var avsett att användas för planering av insatser i förebyggande syfte, närmare bestämt för att förbättra den ekono- miska förmågan där den är svag. I rapporten konstaterades att huvuddelen av de svenska hus- hållen har en stark ekonomi och sparar en hel del. En majoritet av hushållen – – har så gott som inga ekonomiska problem (s. 2 och 17). , motsvarande 350 000 hushåll eller 850 000 individer, har emellertid svårt att få sin ekonomi att gå ihop, vilket kommer till uttryck genom att de har svårt att få peng- arna att räcka, att de sällan eller aldrig har pengar över och att de ofta utnyttjar krediter. Dessa hushåll skiljer sig från andra genom att de har en annan attityd och inställning till den privata ekono- min. Således är bl.a. de som har dålig planering av sin ekonomi respektive har en liten eller ingen ekonomisk buffert överrepresen- terade. Detta talade enligt rapportförfattarna för att utbildning och information skulle kunna vara av stort värde för att förebygga ytterligare problem och kanske minska andelen som har svårt att få ekonomin att gå ihop. Därutöver är sjukpensionärer, sjukskrivna och arbetslösa överrepresenterade i denna kategori. – Ett viktigt resultat av undersökningen var att det visade sig att det i den grupp som hade svårt att få pengarna att räcka förekom en rela- tivt sett stor användning av kreditkort och låntagande på annat sätt när pengarna tog slut; färre av hushållen angrep problemet genom att minska utgifterna eller genom att jobba extra (s. 2 och 15 f.). Ungefärligen vart femte hushåll () uppgav i under- sökningen att de inte skulle kunna hantera en oförutsedd utgift på utan att behöva ta lån, sälja egendom eller göra någon annan större ekonomisk uppoffring, om utgiften skulle kräva betalning . uppgav att de sällan eller aldrig har pengar över vid månadens slut (eller nya pengar kommer in på t.ex. ett lönekonto), vilket visar att det finns många hushåll som lever utan några egentliga marginaler. av hushållen har ofta eller alltid tomt i kassan innan månaden är slut. Av dessa hushåll hade behövt utnyttja kredit de senaste 12 måna- derna. En tendens kunde utläsas som innebar att det fanns mindre risk för att få tomt i kassan i takt med högre utbildning. fanns det enligt undersökningen större benägenhet att ta kredit i takt med högre utbildning (s. 9 ff.). Endast vart tredje hushåll hade en beredskap för en kraftig inkomstsänkning. hade en sjättedel av hushållen erfaren- het av att ha drabbats av en kraftig ned- gång i hushållets ekonomi (s. 20 f.). Av rapporten framgår att unga och medelålders personer har samma inställning till privatekonomin. Kunskapen om kommande pensioners storlek är svag, som en majoritet tror att pen- sionen inte kommer att räcka. En annan omständighet av intresse som konstaterades är att hushållen har stort förtroende för sin bank. Konsumenter letar enligt rapporten sällan efter alternativ till de finansiella tjänster som erbjuds – man jämför inte och man är trogen den bank man har relationer med. Av undersökningen framgår därutöver att hälften av hushållen inte använder rådgivare och att av hushållen inte heller litar på rådgivare. Av dem som har använt rådgivare anser hälften att de själva kan klara dessa frågor, medan inte litar på råden de fått. 4.1.5Alla vill göra rätt för sig (KFM Rapport 2008:1) En arbetsgrupp inom Kronofogden och fick i uppdrag att öka kunskapen om överskuldsättning. Arbetet, som bestod i studier av forskning och undersökningar samt studie- besök i andra länder, redovisades i en rapport – Alla vill göra rätt för sig. Överskuldsättningens orsaker och konsekvenser – . Arbetsgruppen lät också genomföra en egen omfattande undersökning. I rapporten diskuteras orsakerna till överskuldsättning, varvid följande noterades (s. 3 f.): Överskuldsättning är inte ett fattigdomsproblem. De flesta fattiga är inte överskuldsatta. De flesta överskuldsatta är inte fattiga. Men över- skuldsatta hushåll har ofta små marginaler. Utöver detta går det inte att hitta några gemensamma egenskaper hos överskuldsatta hushåll. Det finns egentligen inga särskilda känne- tecken avseende exempelvis utbildningsnivå, familjesituation eller ålder. Alla typer av hushåll kan bli överskuldsatta. Undersökningar visar att de flesta överskuldsatta har drabbats av en oförutsedd försämring av sin ekonomi. handlar det om arbetslöshet, sjukdom eller kon- kurs. Andra personliga bekymmer som skilsmässa och dödsfall i famil- jen har också betydelse. blir de flesta arbetslösa, sjuka och skilda personer inte överskuldsatta. En och samma typ av händelse kan få helt olika konsekvenser för olika hushåll. Förutom händelser och omständigheter har den egna förmågan och omgivningen betydelse. Sammanhanget blir därför lika viktigt som händelserna i sig. Människor är bra på olika saker, vissa hanterar till exempel proble- matiska händelser bättre än andra. Det sociala nätverket kan bistå med råd och dåd alternativt utgöra en belastning. Om ett hushåll blir över- skuldsatt eller inte beror i stor utsträckning på kombinationen av olika händelser, den egna förmågan och omgivningen. Dessa tre delar behöver läggas ihop till en helhet för att kunna bedöma risken för överskuld- sättning. Den som är sårbar i alla delar löper en större risk att bli över- skuldsatt. Det är därför inte meningsfullt att peka ut grupper av individer eller beteenden som typiska när det gäller risken att hamna i överskuld- sättning. Vem som helst kan hamna i en sådan situation och de som drabbas blir ofta överraskade. Överskuldsättning är resultatet av en komplex process med flera samverkande faktorer i en unik kontext. I rapporten framhålls också att det även kan finnas strukturella orsaker till överskuldsättning. Kreditförluster och överskuldsätt- ning minskar inte i takt med att välståndet ökar; tvärtom kan enligt rapportförfattarna ökat välstånd leda till ett ökat ekonomiskt risk- tagande. Därmed ökar omfattningen av överskuldsättningen. Rapport- författarna pekar på fenomenet positionell konsumtion, vilket innebär att en person vill förbättra sin livsstil och höja sin sociala status genom att konsumera varor som många åtrår och som funge- rar som sociala markörer. För att få ett grepp om överskuldsättningens omfattning och samhällsekonomiska konsekvenser gjordes ett försök att beräkna antalet överskuldsatta. Enligt arbetsgruppen är en viss person över- skuldsatt om han eller hon upplever sig ha ständigt återkommande problem med att inte kunna betala alla sina räkningar (s. 4). Enligt arbetsgruppens beräkningar uppgick antalet överskuldsatta i till minst 400 000, medan själva överskuldsättningen bedömdes kosta samhället cirka 30–(se även av- snitt 7.2.1). Arbetsgruppens slutsats blev att den enda rimliga ståndpunkten är att man måste utgå från att alla vill göra rätt för sig. Detta syn- sätt får i sin tur konsekvenser för hur samhället väljer att agera. Det handlar om att förebygga att individer hamnar i överskuldsättning och underlätta för den överskuldsatte att göra rätt för sig, vilket leder till minskat lidande och samhällsekonomiska vinster (s. 5). För att fördjupa kunskaperna om grundorsaker till överskuld- sättning och dess omfattning genomfördes en större undersökning i TNS Gallups regi (s. 26 ff.). Undersökningen bestod av två delar. Den ena delen var en kvalitativ studie med djupintervjuer av gäldenärer, företrädare för borgenärer och inkassoföretag, budget- och skuldrådgivare samt tjänstemän vid KFM. Den andra delen var en kvantitativ studie bestående av enkätfrågor till allmänheten. I den kvalitativa studien genomfördes 59 intervjuer (varav 36 med gäldenärer), vilket ansågs vara ovanligt många för att vara en kvalitativ studie. Undersökningens mål var att ge ökad kunskap, in- sikt och förståelse genom studier av bl.a. borgenärers och gälde- närers uppfattning om grundorsakerna till varför man inte betalar alla sina räkningar. De överskuldsatta individerna gav enligt rapporten starka emotionella beskrivningar av sin livssituation men beskrev inte några enskilda orsaker. Den process som ledde fram till att de inte kunde betala alla sina räkningar bestod av ett flertal händelser och beteenden. slutade processen i kaos. – I intervjumaterialet identifierades ett flertal faktorer som ansågs vara viktiga förklar- ingar till varför individer inte betalar alla sina räkningar (s. 28): Traumatiska händelser: Dödsfall i familjen, skilsmässa. Systemet (skyddsnät och institutioner): Låga ersättningsnivåer, sena utbetalningar av ersättningar, att regel- mässigt drar för låg preliminärskatt. Individens kunskaper om ekonomi: Bristande förståelse för inne- börden av längre överenskommelser (abonnemang), bristande kunskap om vad som händer om lån inte betalas av , brist- ande förståelse för räntekostnadernas omfattning. Individens sociala nätverk: Avsaknad av möjlighet att fråga någon hur en situation bör hanteras, att få ekonomiskt stöd eller att låna pengar. Individens ekonomi: Avsaknad av marginaler för oförutsedda utgifter, utgifterna är större än inkomsterna. Personlighet: individen är godtrogen eller naiv. Individens hälsotillstånd: Ohälsa, sjukdom eller nedsatt förmåga. Individens arbetsförmåga: Saknar förmåga att förvärvsarbeta eller att få nytt arbete. Av rapporten framgår att det inte gick att fråga de överskuldsatta huruvida orsaken till just deras överskuldsättning var den ena eller den andra. Det var i stället kombinationer i olika varianter som hade betydelse, tillsammans med den kontext som de förekom i. Detta underströks av att de överskuldsatta själva hade svårt att för- klara grundorsakerna till sin överskuldsättning. Någon kvantifiering av grundorsaker till överskuldsättning var alltså inte möjlig att göra. Likväl gjordes inom ramen för arbets- gruppens projekt en kvantitativ undersökning i syfte att erhålla djupare kunskap om överskuldsättningens omfattning, karaktär och orsaker (s. 29 ff.) Undersökningen skulle belysa följande fråge- ställningar: I vilken utsträckning har hushållen i problem med att få pengarna att räcka till räkningar, amorteringar och lån? Vilka orsaker ligger bakom att pengarna inte räcker till? Hur många är det som har obetalda skulder hos Kronofogden eller inkassobolag eller som har betalningsanmärkningar? Ett stort antal intervjuer genomfördes med hjälp av TNS Gallups Internetpanel. 4 455 personer deltog. uppgav i studien att de ofta, eller en gång befunnit sig i en situation i vilken det inte funnits pengar att betala alla räkningar. På frågan om vad som var orsaken angav oförutsedda utgifter. Detta ger bilden av att oförutsedda utgifter är den van- ligaste orsaken till överskuldsättning. Vid en närmare granskning framkom dock att obetalda skulder och betalningsanmärkningar förekom i mindre utsträckning hos personerna i gruppen.