sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Det som motiverar att utbildningarna ändå delas upp på tre program med ett antal inriktningar, är att det har visat sig vara viktigt för studie- resultaten och är viktigt i sig att eleverna har möjlighet att välja utbildning efter intresse. När det gäller Programmet för Naturvetenskap och Program- met för Teknik har jag utgått från de nuvarande programmen Naturvetenskapsprogrammet och Teknikprogrammet. Programmet för Naturvetenskap har liksom det nuvarande Naturvetenskaps- programmet tre inriktningar. Programmet för Teknik får enligt mitt förslag fyra inriktningar. Det nuvarande Teknikprogrammet saknar nationella inriktningar. Jag anser att det nya programmet bör ha inriktningar för att skapa ökad tydlighet. har programmet större utrymme för pro- gramfördjupning än övriga högskoleförberedande program för att behålla en god möjlighet till flexibilitet. Båda dessa program är allmänt högskoleförberedande för fram- för allt utbildningar inom naturvetenskap och teknik. Eleverna uppnår särskild behörighet till de allra flesta högskoleutbildningar inom båda programmen. När de fem högskoleförberedande programmen har arbetats fram har utredningen haft ett antal möten och mottagit synpunkter från intressenter med kopplingar till de nuvarande programmen. Bland dessa finns elever, lärare och skolledningar i utredningens fokuskommuner, företrädare för högskolor och universitet, före- trädare för nätverk samt företrädare för näringslivet på olika nivåer centralt och lokalt. Utredningen har också haft kontakter med avseende den tilltänkta men sedermera återkallade gym- nasieförändringen Gy 07 och de nuvarande programmen. Dess- utom har utredningen tagit del av den offentliga statistik som finns om programmens betygsbaserade resultat, deras storlek och om elevernas övergång till högskolestudier samt till arbetslivet. Utöver detta har utredningen studerat av särskilt framtagen statistik, som bland annat visar hur elever lyckas på programmen i relation till vilka meritvärden de har när de lämnar . Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.9.1Programstrukturen för de högskoleförberedande programmen På samtliga högskoleförberedande program ingår –ett antal kurser som är gemensamma för hela programmet omfattande 1400–1700 poäng, –ett antal inriktningar med gemensamma inriktningskurser omfattande 300–600 poäng, –en programfördjupning som ska innehålla en fördjupning inom de kurser som ger programmet dess karaktär, de så kallade karaktärsämneskurserna, omfattande 200–400 poäng, –individuellt val omfattande 200 poäng samt –en examensuppgift omfattande 100 poäng. Jag anser att den ovanstående programstrukturen ska gälla för såväl kommunala som för fristående gymnasieskolor, dvs. även fristå- ende skolor ska enligt mina förslag erbjuda nationella program. Jag ger preliminära förslag om ämnen och kurser som ska vara gemensamma för vart och ett av programmen och inriktningarna. Jag anser dock att i samverkan med aktuella avnämare i sin vidare beredning ska ange vilka dessa ämnen och kurser ska vara, hur de ska vara utformade och benämnda samt vilken poäng- omfattning de ska ha. behöver också, efter samråd med avnämarna, fastställa vilka karaktärsämneskurser som ska få fungera som programfördjupning för vart och ett av de högskoleför- beredande programmen. Inom ramen för programfördjupningen och/eller det individuella valet ska eleverna alltid erbjudas behörig- hetsgivande kurser och meritkurser för högskolestudier. Vilka dessa behörighetsgivande kurser och meritkurser är måste också behandlas i fortsatta beredning i samverkan med och lärosätena. Som individuellt val ska alltid kursen Idrott och hälsa 2 samt minst en kurs i estetiska ämnenTPF76FPT erbjudas. Vissa kurser ska, enligt min uppfattning, inte tillåtas som individuellt val inom programmen. Det är sådana kurser vars inne- håll täcks av ämnen som är obligatoriska på programmet eller inriktningarna. Det kan exempelvis handla om ämnet naturkunskap på Programmet för Naturvetenskap och Programmet för Teknik. bör få i uppgift att utifrån nämnda princip ta fram vilka kurser som inte ska få erbjudas på respektive program. 76TP PT Vad som ska definieras som estetiska ämnen i fråga om individuellt val tar jag inte ställning till, utan jag överlåter den frågan till fortsatta beredning. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Inriktningarnas storlek på de högskoleförberedande program- men varierar mellan 300 och 600 poäng. Orsaken till skillnaden i inriktningarnas omfång är att de har olika karaktär. På de program som har de minsta inriktningarna, Programmet för Ekonomi och Programmet för Teknik, är inriktningarna att betrakta som intres- seinriktningar. Programmet för Ekonomi kännetecknas av ett stort gemensamt utrymme, 1700 poäng. Det innebär att det i särklass viktigaste valet för eleverna när det gäller vilken karaktär deras utbildning kommer att få är att de väljer just Programmet för Ekonomi. Programmet för Teknik har i stället ett större utrymme för pro- gramfördjupning, 400 poäng där de andra programmen har 200 poäng. Det innebär att när det gäller Programmet för Teknik kommer elevernas val av just programfördjupningskurser att spela en större roll än på övriga högskoleförberedande program, kanske en minst lika stor roll som val av inriktning. Det program som har de poängmässigt största inriktningarna är Programmet för Samhällsvetenskap och Media. På detta program omfattar inriktningarna 600 poäng. Orsaken till de stora inrikt- ningarna är att det kommer att ha stor betydelse för karaktären på utbildningen om eleverna väljer en inriktning som består av tradi- tionellt samhällsvetenskapliga ämnen eller av medieämnen. På Programmet för Samhällsvetenskap och Media är sålunda valet av inriktning förmodligen av väsentligt större betydelse för elevernas utbildning än på Programmet för Ekonomi eller Programmet för Teknik. Programmet för Estetik och Humaniora och Programmet för Naturvetenskap har båda inriktningar omfattande 400 poäng. På det förstnämnda programmet kommer inriktningsvalet, liksom på Programmet för Samhällsvetenskap och Media, att ha mycket stor betydelse för karaktären på utbildningen, eftersom inriktningarna antingen består av kurser i en estetisk uttrycksform eller i humani- ora. Däremot kommer inriktningsvalet för de flesta elever inte att ha någon större betydelse för den särskilda högskolebehörigheten. På Programmet för Naturvetenskap blir det i viss utsträckning tvärtom. En viktig komponent i valet av inriktning på detta pro- gram kan vara vilken särskild högskolebehörighet eleverna efter- strävar. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar I avsnitt 5.14 behandlar jag behörighet till de nya gymnasieprogram jag föreslår. Där framgår att jag vill skärpa behörighetskraven för samtliga program. För de högskoleförberedande programmen kommer jag i korthet att föreslå att det ska krävas godkänt i minst 12 av ämnen. Bland dessa ska vissa ämnen alltid ingå, dels svenska/svenska som andraspråk, engelskaTPF77FPT och matematik, dels vissa ämnen med anknytning till sökt program. Urval till de olika programmen behandlas också i avsnitt 5.14. I avsnitt 5.12 föreslår jag att en gymnasieexamen införs. Där fram- går vilka examenskrav som ska gälla för vart och ett av de högsko- leförberedande programmen. I korthet kommer jag att föreslå att minst följande krävs för examen från ett högskoleförberedande program: –En godkänd examensuppgift. –Betyg på 2500 poäng, varav godkända betyg på lägst 2250 poäng. –Godkänt betyg i Svenska/Svenska som andraspråk 1, 2 och 3, Engelska 5 och 6, Matematik 1 samt vissa karaktärsämneskurser. Jag överlämnar till vidare beredning att fastslå vilken nivå, utöver ovanstående miniminivå, som ska gälla som examens- nivå i matematik på respektive högskoleförberedande program samt vilka karaktärsämneskurser som ska krävas för examen på vart och ett av de fem högskoleförberedande programmen. 5.9.4Samverkan mellan gymnasieskolan och högskolesektorn På samma sätt som det ska finnas en väl utvecklad samverkan mel- lan gymnasieskolan och arbetslivet ska det finnas en väl utvecklad samverkan mellan gymnasieskolan och lärosätena. Jag har i flera sammanhang pekat på vikten av att avnämarna får ett större infly- tande över hur gymnasieskolan utformas så att utbildningarna för- 77TP PT Från behörighetskravet i engelska ska i vissa särskilda fall undantag få göras. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar bereder för yrkeslivet eller vidare studier. För de högskoleför- beredande programmen är det högskolorna och universiteten som framför allt är avnämare. Samverkan med högskolor och universitet kan bl.a. gälla exa- men, som jag behandlar i avsnitt 5.12, och utveckling av gymnasie- skolans ämnen och kurser, som jag behandlar i avsnitt 5.16. Även andra frågor som berör elevernas lärande och gymnasieskolornas utveckling bör kunna vara föremål för samverkan. Gymnasielekto- rerna och de övriga examensansvariga lärarna utgör viktiga nyckel- personer i kontakten mellan gymnasieskolan och lärosätena (se avsnitt 5.13). Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Svenska/Svenska som andraspråk 1, 2, 3 Engelska 5, 6 vilka kurspaket eller kurser Matematik 1, 2 Dessa kurser måste erbjudas: Samhällskunskap 1, 2 Idrott och hälsa 1 Företagsekonomi 1, 2 Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår ett högskoleförberedande program med namnet Programmet för Ekonomi. Det är i första hand avsett att förbereda för högskoleutbildningar inom ekonomi, men är också väl lämpat som förberedelse för i princip alla samhälls- vetenskapliga högskoleutbildningar. Programmet har tre inriktningar, som innebär tre olika sorters fördjupningar inom det ekonomiska fältet. Programmet för Ekonomi är ett brett högskoleförberedande program, som ger särskilt god kompetens i ekonomi. Den gemen- samma delen av programmet överensstämmer till stor del med Programmet för Estetik och Humaniora samt Programmet för Samhällsvetenskap och Media. Programmet för Ekonomi ger behörighet till nästan alla högskoleutbildningar utanför de naturvetenskapliga och de tekniska utbildningarna. Inriktningen Juridik ger en specialisering inom ämnet rättskunskap i kombination med kursen Organisation och ledarskap, vilket tillsammans innebär en fördjupning inom de juridiska aspekterna av ekonomi. Denna inriktning överensstämmer i huvudsak med de lokala inriktningar med samma namn, som finns på ett antal skolor. Inriktningen Marknadsföring innehåller också kursen Organisa- tion och ledarskap i kombination med kurserna Marknadsföring och Internationell ekonomi. Som inriktning innebär den en fördjupning inom framför allt handel. Inriktningen Redovisning innebär en fördjupning i frågor som rör finansiering och redovisningsprinciper. Dessutom ingår i denna inriktning som obligatorium kursen Matematik 3. Motivet för det är att de övriga två inriktningskurserna innehåller inslag av mate- matik och att de tre kurserna tillsammans förstärker varandra och ger en god kompetens inom inriktningens område. Inom utrymmet för programfördjupning har eleverna möjlighet att antingen ytterligare fördjupa sig i inriktningsämnena eller läsa Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar andra karaktärsämnen, som ger utökad högskolebehörighet eller extra meritvärde. Dagens inriktning Ekonomi på Samhällsvetenskapsprogrammet Programmet för Ekonomi bygger på den nuvarande inriktningen Ekonomi på Samhällsvetenskapsprogrammet. I antal elever är inriktningen Ekonomi den näst största på Samhällsvetenskaps- programmet, något mindre än inriktningen Samhällsvetenskap. Detta innebär att inriktningen Ekonomi är större än de flesta program. Könsfördelningen är i stort sett jämn. Jag föreslår att Programmet för Ekonomi skiljer sig från Samhällsvetenskapsprogrammet och dess inriktning Ekonomi i några avseenden: Svenska/svenska som andraspråk utökas från 250 till 300 poäng. Motivet är bland annat att högskolorna och universiteten som avnämare har uttryckt ett tydligt behov av att gymnasieeleverna får en bättre förberedelse för högskolestudier både vad det gäller förmåga till formellt skrivande och läsförmåga/läsvana. Matematik som gemensamt ämne utökas från 150 till 200 poäng. På inriktningen Redovisning ingår ytterligare 100 poäng. Kur- serna i matematik blir specifika för Programmet för Ekonomi, Programmet för Estetik och Humaniora samt Programmet för Samhällsvetenskap och Media. Den inledande kursen ska dess- utom tydligare än utgå från slutnivå. Utrymmet för de ekonomiska ämnena som obligatorium ökar från dagens 350 poäng till 500 600 poäng. Samhällskunskap ökar från 100 till 200 poäng. Naturkunskap minskar från 150 till 100 poäng. Moderna språk minskar som obligatorium från 200 till 100 poäng, men ska också erbjudas som individuellt val. Filosofi, som ingår med 50 poäng, utgår som obligatoriskt ämne. Estetisk verksamhet, 50 poäng, utgår men estetiska kurser ska erbjudas som individuellt val. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Eleverna från alla tre inriktningarna på Programmet för Ekonomi kommer med sin examen att uppnå behörighet till de flesta hög- skoleutbildningar med undantag för de naturvetenskapliga och de tekniska. Kanske kommer det att krävas Matematik 3 för civil- ekonomutbildningar, vilket uppnås med automatik för inriktningen Redovisning, medan elever från övriga inriktningar får välja Mate- matik 3 som programfördjupning eller individuellt val. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.9.6Programmet för Estetik och Humaniora Svenska/Svenska som andraspråk 1, 2, 3 Engelska 5, 6 vilka kurspaket eller kurser som Matematik 1, 2 Dessa kurser måste erbjudas: Historia 1, 2 estetisk inriktning som erbjuds Fördjupningskurser i språk för inriktning Språk, inklusive Idrott och hälsa 1 Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår ett högskoleförberedande program med namnet Programmet för Estetik och Humaniora. Programmet ger behörighet till de flesta högskoleutbildningar med undantag för de naturvetenskapliga och de tekniska. Det förbereder särskilt väl för utbildningar inom det humanistiska och este- tiska området. Programmet har sex inriktningar. Fyra av dem har estetisk profil och två humanistisk. Programmet för Estetik och Humaniora är ett brett högskole- förberedande program, som förbereder för och ger behörighet till de flesta högskoleutbildningar utom till de naturvetenskapliga och tekniska. Två av programmets inriktningar innebär fördjupning inom humaniora, medan de fyra andra utbildar inom var sitt konst- närligt område. Programmet utgår från dagens inriktningar Kultur och Språk på Samhällsvetenskapsprogrammet i kombination med de fyra inrikt- ningarna Bild och formgivning, , Musik och Teater på Estetiska programmet. Inriktningen Språk består av språk enligt samma principer som på dagens inriktning inom Samhällsvetenskapsprogrammet. Det inne- bär att eleven kan välja att läsa engelska, moderna språk, klassisk grekiska, modersmål eller teckenspråk inom inriktningen. En nyhet jämfört med den nuvarande språkinriktningen är att jag föreslår att latin med allmän språkkunskap ska vara obligatoriskt. Motivet är att det för en god högskoleförberedelse inom språkområdet är värdefullt med allmänteoretiska kunskaper om språk. Inriktningen Kultur är en bred humanistisk inriktning med kurser från ämnena kulturhistoria, religionskunskap, filosofi och svenskaTPF78FPT. Dessutom ingår språkTPF79FPT. Jämfört med de elever som går på Samhällsvetenskapsprogrammets kulturinriktning kommer PT Eventuellt kan vidare beredning leda till att det för fördjupning i litteratur, som jag föreslår för denna inriktning, bör skapas ett särskilt ämne (se också avsnitt 5.4). PT Engelska, moderna språk, latin med allmän språkkunskap, klassisk grekiska, modersmål Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar de som väljer inriktningen Kultur på Programmet för Estetik och Humaniora därmed att inom ramen för sitt obligatorium läsa mer språk. I övrigt är likheterna stora med den nuvarande inriktningen. De fyra estetiska inriktningarna på Programmet för Estetik och Humaniora har följande gemensamt: De bygger på de fyra inriktningarna på det nuvarande Estetiska programmet. Eleverna som väljer någon av dessa inriktningar genomgår, förutom den breda högskoleförberedelse som hela programmet innebär, även en förberedelse för vidare studier inom respektive konstnärligt område. Eleverna, som väljer någon av dessa inriktningar, kan sedan inom ramen för programfördjupningen och det individuella valet välja om de vill fördjupa sig ytterligare inom det konstnär- liga området eller stärka sin allmänna högskoleförberedelse. Eleverna, som väljer någon av dessa inriktningar, kan få mellan 500 och 900 poäng av vad som kan beskrivas som estetiska karaktärsämneskurser beroende på hur de väljer inom program- fördjupningen och det individuella valet. Motsvarande för det nuvarande Estetiska programmet är 550 1 350 poäng. Att det maximala poängantalet har sjunkit förklaras av att Programmet för Estetik och Humaniora är ett tydligare allmänt högskole- förberedande program än det nuvarande Estetiska programmet. En stor del av minskningen, 200 poäng, har dock gjorts på bekostnad av allmänna estetiska kurser som kärnämneskursen Estetisk verksamhet och ämnena kulturhistoria samt estetik och skapande. Jag bedömer därför att det även inom Programmet för Estetik och Humaniora finns goda möjligheter för kvalifi- cerad fördjupning inom de fyra konstnärliga områden, som representeras av de fyra inriktningarna. Urval till Programmet för Estetik och Humaniora Som framgår av avsnitt 5.14 föreslår jag att urvalet av elever till Programmet för Estetik och Humaniora kan skilja sig åt jämfört med urvalet till övriga program. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Eleverna från alla inriktningarna på Programmet för Estetik och Humaniora kommer med sin examen att uppnå behörighet till de flesta högskoleutbildningar med undantag för naturvetenskapliga och tekniska sådana. Kanske kommer det att krävas Matematik 3 för civilekonomutbildningar och eventuellt några andra utbild- ningar med samhällsvetenskaplig profil. Denna kurs erbjuds eleverna inom ramen för individuellt val. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.9.7Programmet för Samhällsvetenskap och Media som andraspråk 1, 2, 3 Geografi 1, 2 Engelska 5, 6 eller kurser som erbjuds. Matematik 1, 2 Dessa kurser måste erbjudas: Samhällskunskap 2, 3 Idrott och hälsa 1 Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår ett högskoleförberedande program med namnet Programmet för Samhällsvetenskap och Media. Programmet ger behörighet till de flesta högskoleutbildningar med undantag för de naturvetenskapliga och de tekniska. Det förbereder särskilt väl för utbildningar inom ett brett samhällsvetenskapligt fält. Två av programmets fyra inrikt- ningar ger fördjupning inom medieområdet, en är renodlat samhällsvetenskaplig och den fjärde innebär en breddning mot naturvetenskap och teknik. Programmet för Samhällsvetenskap och Media är ett brett högskoleförberedande program som särskilt väl förbereder för en mängd högskoleutbildningar av samhällsvetenskaplig art. Det har sitt ursprung i det nuvarande Samhällsvetenskapsprogrammet och i det nuvarande Medieprogrammet. De ämnen som är gemensamma för programmet är desamma som huvudsakligen utgör basen i det nuvarande Samhällsveten- skapsprogrammet: svenska/svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, historia, religionskunskap, filosofi, moderna språk och naturkunskap. De gemensamma kurserna i dessa ämnen ger eleverna på Programmet för Samhällsvetenskap och Media en grundläggande högskolebehörighet och också särskild behörighet till de flesta högskoleutbildningar. Inriktningarna på Programmet för Samhällsvetenskap och Media omfattar vardera 600 poäng och är därmed större än inrikt- ningarna på övriga högskoleförberedande program. Detta beror på att behovet av profilering är stort gentemot de två huvudsakliga fördjupningsområden som utgör var sin halva av programmet. Det ena fördjupningsområdet vill jag karakterisera som tradi- tionell samhällsvetenskap med ämnen som samhällskunskap, geografi och historia. Det andra fördjupningsområdet är media, som är en relativt ny företeelse som utbildningsområde. De karaktärsämnen, som utgör en grund för detta område på det nuvarande Medieprogrammet, är medieproduktion och mediekom- munikation. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Inriktningen Miljö och samhällsbyggnad består av fördjupning i samhällsvetenskap med inslag av naturvetenskap och teknik. Det innebär att inriktningen särskilt väl förbereder för vidare hög- skoleutbildning som rör samhällsplanering i vid bemärkelse, inte minst med miljöperspektiv. De elever som väljer denna inriktning kommer att läsa geografi och mer av historia, samhällskunskap och naturkunskap. På det nuvarande Samhällsvetenskapsprogrammet liknar denna inriktning närmast inriktningen Samhällsvetenskap. Jämfört med den läser eleverna på den nya inriktningen mer geografi och mer naturkunskap. Utöver detta föreslår jag inriktningsämnet teknikutveckling. Teknikutveckling är ett obligatoriskt ämne på Teknik- programmet, ett ämne som är tvärvetenskapligt och enligt den nuvarande kursplanen är en kombination av teori och praktisk problemlösning. Inriktningen Samhällsvetenskap innebär en fördjupning inom vad som kanske kan beskrivas som det samhällsvetenskapliga områ- dets kärna. På gymnasial nivå utgörs den av ämnena samhälls- kunskap, historia, geografi och religionskunskap. Därtill får eleverna på denna inriktning en andra kurs i filosofi och en grundläggande kurs i psykologi. I samhällskunskap kommer ele- verna inom denna inriktning att få fler poäng än på dagens inriktning med samma namn. I religionskunskap och filosofi ökar också poängtalet. Inriktningarna Digitala medier och Information och påverkan utgår dels från det nuvarande Medieprogrammets gemensamma del, dels från detta programs inriktning Medieproduktion, som är en mycket bred inriktning bestående av sex olika typer av valbara specialiseringar. En del av utrymmet är gemensamt för dessa båda inriktningar. Det består av de båda ämnena mediekommunikation och medieproduktion. Syftet med ämnet mediekommunikation är enligt beskrivning i dagens kursplan bland annat att ge grundläggande teoretiska och praktiska kunskaper om massmedier och förståelse av masskommunikationens och reklamens roll och betydelse i samhället. Ämnet medieproduktion har bland annat enligt dagens kursplan som syfte att ge förståelse av sambanden mellan form, innehåll, funktion och ekonomi. Det huvudsakliga innehållet i de Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar kurser som finns i de båda inriktningarna uppfattar jag bör utgöras av vad som kan täckas av dessa båda citat. Båda inriktningarna med bakgrund i Medieprogrammet ankny- ter till ett stort antal högskoleutbildningar. Förutom inom vad som kan beskrivas som medieutbildningar tänker jag till exempel på systemvetenskap, som brukar räknas till de samhällsvetenskapliga högskoleutbildningarna och kan kopplas till exempelvis beteende- vetenskap. Inriktningen Digitala medier tar utöver de två nämnda karak- tärsämnena mediekommunikation och medieproduktion sin utgångspunkt i den digitala tekniken. På detta sätt gränsar denna inriktning mot Programmet för Teknik. Jag tar inte ställning till vilka ämnen och kurser som ska täcka det återstående utrymmet, men det ska vara kurser som behandlar digitala medier. Av nuva- rande ämnen kan multimedia, fotografisk bild, ljudmedier och rör- lig bild, men även till exempel kursen Webbdesign i ämnet dator- teknik, vara möjliga att använda i denna inriktning.