sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — Det finns en stark känsla att diskriminering är relativt vanligt förekommande, men också att kontakter är helt avgörande för vilka möjligheter man har att hitta en bostad. Huruvida det förekommer en faktisk bostadsbrist eller om pro- blemen egentligen finns någon annanstans råder det delade meningar om. Unga upplever själva att det är en stor brist på bostäder som de kan efterfråga. Bilden av bostadsbristen som en reell upplevelse hos unga stämmer inte för alla aktörer på bostads- marknaden där några menar att det finns bostäder att få med tämli- gen kort varsel i exempelvis . Istället anses ett större problem än bostadsbristen vara människors bild av att det råder bostadsbrist och information om var lediga lägenheter finns. 3.5Hur bor unga och hur klarar de sina boendekostnader?9 På uppdrag av utredningen har bostadsforskare från sammanställt en enkät som skickats ut av SCB till unga i ett urval av svenska städer. Syftet har varit att få reda på mer om ungas erfarenheter på bostadsmarknaden. Majo- riteten av de som svarat på enkäten är nöjda med sitt boende. Det ska dock tilläggas att enkäten haft en ovanligt låg svarsfrekvens , och att det är möjligt att personer med särskilt svag ställning på bostadsmarknaden antingen inte nåtts av eller inte besvarat enkäten. De individuella egenskaper som starkast talar för att de svarande är nöjda med nuvarande boendesituation är främst att de har ett eget eller delat kontrakt, är sammanboende med partner och att de tillhör de något äldre (26–). Man kan säga att graden av etableringsgrad avgör om man är nöjd. 3.5.1En av fem unga i har inte egen bostad Totalt bor av de svarande med en eller båda föräldrarna men hemmaboendet skiljer sig en hel del mellan kommunerna. I bor exempelvis nästan var tredje svarande hemma, i var sjätte och i endast 2 av 64. 9 Uppgifterna om ungas boende kommer från den enkätundersökning som gjorts på utredningens uppdrag och som redovisas i sin helhet i rapport 2. är det också relativt vanligt att bo med vän, syskon eller annan per- son. Om man för samman dem som bor hos förälder med dem som bor med vän, syskon eller annan person, kategorier som man kan anta haft svårare än andra att finna en bostad på egen hand, fram- står kommunskillnaderna som betydande. Nästan en av fem av de svarande göteborgarna rapporterar dylika boendeförhållanden. 3.5.2En av fem unga har återvänt till föräldrahemmet efter flytt hemifrån Många svarande har flyttat upprepade gånger i försök att etablera sig på bostadsmarkanden, en inte obetydligt grupp fler än tio gånger sedan man lämnade föräldrahemmet (vilket av de svarande gjort). Drygt var femte har en eller återvänt till föräldrahemmet för att man varit bostadslös. Andelen sådana hemflyttare är högst i (), följt av (), och (). ligger på genomsnittet (22,). 3.5.3Sex av tio unga bor i hyresrätt En av tio svarande bor i äganderätt, tre av tio i bostadsrätt och övriga sex av tio i hyresrätt. Andelen som bor i hyresrätt varierar dock påtagligt mellan kommunerna, med högst andel i , följt av , och . Samtliga dessa kommuner har en stor allmännyttig bostadssektor. saknar allmännytta och många av de svarande bor fortfarande hemma, sannolikt oftast i föräldrarnas villa. Genomsnittligt kort boendetid i nuvarande bostad (mindre än ) har de svarande i , , och och lång boendetid de svarande i , och . 3.5.4En av fyra unga är beroende av ekonomiskt stöd från anhörig för att klara sina boendekostnader Tre av fyra svarande klarar boendekostnaden med egna inkomster (av arbete, bidrag eller studier och ofta en kombination) medan resterande är beroende av ekonomiskt stöd av föräldrar och/eller make/maka/partner. Utlandsfödda klarar bostadskostnaden i något mindre utsträckning än födda i . Även om en majoritet av de svarande är nöjda med sitt boende uttrycker nästan två av tre att man skulle föredra ett annat boende och många uttrycker stort missnöje med höga boendekostnader och brist på billigare alternativ. 4Krav och villkor på bostadsmarknaden Det finns ett glapp mellan de faktiska omständigheter som gäller på arbetsmarknaden och de krav som ställs på bostadsmarknaden från hyresvärdar, kreditinstitut men också bidragssystem. Den bilden befästs av flera av de övriga aktörerna på bostadsmarknaden som menar att villkoren bygger på förutsättningar som inte längre gäller. I följande avsnitt beskrivs den förlängda etableringsfasen och hur det påverkar ungas livsvillkor och deras förutsättningar på bostadsmarknaden. Det finns flera viktiga faktorer som påverkar etableringsprocessen. En faktor är rådande förutsättningar i samhället; hög- eller låg- konjunktur, hur enkelt det är att få arbete, hur utbildningssystemet fungerar, hur lätt det är att få tag på en bostad och hur socialförsäk- ringssystemet är utformat. En annan viktig faktor är ungas livs- situation och hur de agerar utifrån sina preferenser. Utmärkande för att bli vuxen är att ta ansvar för sina egna beslut, menade av de unga i åldrarna 16–som svarade på Ungdoms- styrelsens attitydundersökning 2003. I samma studie svarar 40 pro- cent att bli vuxen är att bli självförsörjande.1 Forskningen fokuserar på olika mönster som etableringsproces- sen har, det vill säga i vilken ordning olika rollövergångar sker och i utvecklingen. Man har också undersökt vilken betydelse villkoren under tidigare faser har för faser som kommer senare i livet. Huvudsakligen har man forskat på etableringen på arbetsmarknaden och etableringen i vuxenlivet. I stora stycken är de synonyma – att bli självförsörjande är ett av de viktigaste stegen mot etablering som vuxen2. 1Källa: , (2003) De kallar oss unga, Attityd och värderingsstudie. 2Källa: SOU 1994:73, Ungdomars välfärd och värderingar. Krav och villkor på bostadsmarknaden Etableringsmönster beskriver samspelet mellan det existerande samhället och den uppväxande generationen. Det som var en kortare övergångstid utgör numer en utsträckt och särpräglad fas i livet3. Bakom de data som talar om senare etablering finns stora skillnader inom ungdomsgruppen. som vissa inte förmår att hävda sig i t.ex. en allt hårdare konkurrens på arbets- marknaden finns det de som klarar sig utmärkt4. Forskningen visar att tillbaka kan olika mönster särskiljas mellan unga med olika socioekonomisk bakgrund eller klassbakgrund. Skillnaderna har inte minskat mellan grupperna även om grupper- nas inbördes storleksförhållanden har förändrats. utgör tjänstemännen en större andel än tidigare och arbetare som inte har yrkesutbildning har minskat sin andel i befolkningen5. Klyftorna mellan grupperna tenderar däremot att öka. De sämst ställda får det svårare. Det finns flera faktorer som kan påverka hur etableringsproces- sen ser ut. Generationsspecifika särdrag påverkar exempelvis om man tillhör en liten eller stor årskull. Individens bakgrund, såsom kön och föräldrarnas socioekonomiska tillhörighet, om man är född utomlands eller i och den egna utbildningsnivån är också viktiga faktorer. Genom att förstå detta är det lätt att också förstå hur olika system som byggs upp i ett samhälle för att under- lätta för unga har svårigheter att fungera tillfredsställande för alla. I våra intervjuer framkommer också motsägelsefulla förväntningar från samhället, som problematiserar och belastar unga. Den oförut- sägbarhet som präglar etableringsperioden med stora och snabba förändringar gör det svårt att leva upp till krav på planering och förutsägbarhet på exempelvis bostadsmarknaden. lever unga med den traditionella bilden av vuxenblivande skola/utbildning, arbete, bostad, sambo och familj. Denna bild bekräftas i våra möten med unga personer men också av aktörer på bostadsmarknaden, som intygar att det finns vissa förväntningar på 25–30 åringar som man inte har på 20–25 åringar till exempel boen- 3Källa: , M. (2001) Vad innebar för ungdomars livsvillkor? I SOU 2001:54 Ofärd i välfärden, Antologi, Kommittén Välfärdsbokslut. , Fritzes.Källa: (2003) , T. Ungas ekonomi och etablering – En studie om förändrade villkor från 1970 till 2000-talets inledning. Källa: Furlong, A., Cartmel, F. (1997). people and social change: individualization and risk in late modernity. 4Källa: , (1996) Ungdomsrapporten . Krokig väg till vuxen. 5Källa: SOU 2001:79, Välfärdsbokslut för 1990-talet. Krav och villkor på bostadsmarknaden dereferenser eller tills vidareanställning. Unga lastar sig själva för den situation de befinner sig i, vilket i sin tur påverkar tilltron till den egna förmågan. Detta bekräftas bland annat i Ungdomsstyrel- sens rapport, Fokus 056. 4.3Krisen påverkar dagens arbetsmarknadsvillkor Inkomsterna för unga har utvecklats sämre än för andra grupper i befolkningen. Dagens ungdomsgrupp som helhet har ännu inte kommit upp i de inkomstnivåer som motsvarande grupp hade . Det finns flera förklaringar till detta. SCB skriver i sin rapport om ungas etablering att sysselsätt- ningen föll från 4,5 till 4 miljoner. Mer än en tiondel av sysselsättningen försvann , och åter- hämtningen har gått långsamt, speciellt för unga. Att en sådan stor del av arbetsmarknaden försvann innebar också att nyrekryteringen minskade vilket främst drabbar de som ska etablera sig på arbets- marknaden, unga och invandrare. Ungdomsarbetslösheten är fort- farande hög och frågan om hur man kan öka förutsättningarna för unga att ta sig in på arbetsmarknaden diskuteras inte bara i utan i hela Europa7. En konsekvens av etableringsproblemen på arbetsmarknaden är att allt fler unga studerar allt längre, vilket också påverkar ungas ekonomi. Andelen som lever på studiestöd och/eller med stöd hemifrån eller sambo har också ökat markant. Studiestödsnivån har höjts obetydligt , som kraven på återbetalning skärpts väsentligt. SCB visar i rapporten om ungas etablering att arbetsmarknads- krisen även fick andra konsekvenser än arbetslös- het. Andelen tidsbegränsade arbeten ökade i alla grupper men allra mest påverkade det anställningsformerna för unga. Bland 20–24 åringarna nästan tredubblades andelen som inte längre hade fast tjänst utan tidsbegränsat arbete och hade fortfarande varannan 20–24-åring tidsbegränsat arbete8. är anställningsformer med projektanställningar men också timanställ- 6Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 7Källa: SCB, (2005) Ungdomars etablering, Generationsklyftan 1980–2003. 8Källa: SCB, (2005) Ungdomars etablering, Generationsklyftan 1980–2003. Krav och villkor på bostadsmarknaden ningar mycket vanligt. Den tidigare trygghet som fanns med fast anställning har inte heller samma innebörd. var av 20–24-åringarna deltidsan- ställda och motsvarande siffra för 25–29-åringarna var . Fler kvinnor än män arbetade deltid9. I en rapport utförd av SKOP på uppdrag av tillfrågades drygt 4 000 personer i åldrarna 20–27 mellan 1997–2005 om sin bostadssituation och om sina övriga omständigheter. Bland de som fortfarande bodde hemma hos föräldrarna uppgav att de inte har råd med en egen bostad. I rapporten framgår också en för- ändring gällande deras anställningsförhållanden. Beträffande deras ekonomiska situation framkommer att av de tillfrågade arbetade heltid 2005 jämfört 2003. Antalet som arbetar deltid hade ökat från 2005.10 4.4Strama ekonomiska ramar för unga I och med ungas försämrade ekonomi har familjen och det person- liga nätverket blir allt viktigare för den egna försörjningen. Många unga löser sina ekonomiska problem genom att låna eller få hjälp av sitt sociala nätverk, som familj och vänner. Hur ofta unga får stöd varierar men de som oftast får stöd från sitt sociala nätverk är de som studerar eller gör annat, som föräldralediga, sjukskrivna, för- tidspensionerade eller värnpliktiga. Minst hjälp får de som arbetar. Utöver det sociala nätverket är många unga beroende av det offentliga välfärdssystemet. tog var fjärde ung som var arbetslös emot någon form av stöd eller bidrag från stat eller kom- mun. Det långvariga bidragsberoendet ökar, särskilt bland unga kvinnor. Bland dem som var arbetslösa eller i åtgärd fick stöd eller bidrag som låg utanför arbetslöshetsersättningen. Anled- ningen till detta är att ungdomar som ännu inte kommit in på arbetsmarknaden inte heller kvalificerat sig till arbetslöshets- eller sjukförsäkring. Flera av de allmänna ekonomiska stödsystem som finns är förenade med kvalificeringsvillkor och kräver att personen har haft ett lönearbete. Den negativa utvecklingen där unga får allt svårare att klara sig på egna inkomster förklaras överlag med hög arbetslöshet och den förändrade arbetsmarknaden 9Källa: SCB, (2005) Ungdomars ekonomiska välfärd. (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo? Krav och villkor på bostadsmarknaden med färre fasta anställningar och mer projekt- och timanställningar. Det är först i åldersgruppen 25–som merparten kommer upp i en inkomst /år11. Ekonomisk otrygghet har sin grund främst i arbetssituationen men också familjebakgrunden. De unga, som har det svårast eko- nomiskt, lever också under instabila sociala förhållanden12. Instabila sociala förhållanden innebär att det finns fler faktorer av social karaktär som problematiserar, t ex otrygga hemförhållanden, miss- bruk, sådant som gör att man inte har en social trygghet i sin nära omgivning. Generellt visar det sig att unga har större ekonomiska svårigheter än äldre befolkningsgrupper. De som har det sämst ställt ekonomiskt bland samtliga kategorier är ensamstående med barn13. ULF-undersökningen visar att av personer i åldrarna 16–med eget boende har en inkomst under riksnormen för försörjningsstöd. Bland unga som inte bor kvar hemma har andelen fattiga, definierat som individer som disponerar mindre resurser än socialbidragsnormen, fördubblats under de senaste 20 åren14. Enligt resultaten i har andelen unga mellan 20–som räknas som fattiga, dvs. som har högst kvar att leva på efter att boendet är betalt, gått upp från 2005, och då räknas inte de med som fortfa- rande bor hemma hos föräldrarna. Definitionen av att vara fattig bygger på beräkningar för vad olika person- typer ska ha kvar för konsumtion efter att skatt och boende har betalats. Kvinnor 19–bör enligt har kvar efter skatt och boende, och män i samma åldersgrupp drygt 4 800 kronor15. 4.5Studiestöd och bostadsbidrag är inte anpassat för till dagens förutsättningar Ungas inkomster består huvudsakligen av löneinkomster och stu- diemedel. En längre utbildning är inte på samma vis som tidi- gare en garanti för ett kvalificerat arbete och hög lön, utbildning är 11Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 12Källa: SOU 2001:54, Ofärd i välfärden. 13Källa: SCB, (2006) Undersökningarna av levnadsförhållanden. 14Källa: , (2005) Folkhälsopolitisk rapport. (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo? Krav och villkor på bostadsmarknaden snarare en inträdesbiljett till arbetsmarknaden16. I våra intervjuer höjs kritiska röster om nivån på studielånen och både de enskilda personer som lever på studielån och ifrågasätter studiestödsnivån och de regler som gäller för bostads- bidrag. Studiestöd ges för högskolestudier och för studier på gymnasienivå från och med . Stödet består av två delar, en bidragsdel och en lånedel. Studielånet är ett annuitetslån som ska återbetala eller – oberoende av studentens ålder och inkomst. Dessa återbetalningskrav är betydligt striktare än tidigare regler för återbetalning som bestäms av den individuella löne- utvecklingen. Nuvarande system missgynnar unga som väljer yrken med lång utbildning och låg löneutveckling. Studiestödsnivån ligger på ca med lån och bidrag. Konsu- mentprisindex har ökat mer än nivån på studie- medlen mellan 1990 och 200217. Systemet är tänkt att vara flexibelt så att man själv kan välja om man vill ta ut lånet i överensstämmelse med studietakt (studiemedel/termin) eller om man vill slå ut det över och varva med annan inkomst. Unga, som varvar inkomst med studiemedel, riskerar förlora sin sjukpennings- grundande inkomst. Uppehåll för studier innebär att man inte längre har rätt att tillgodoräkna sig den sjukpenningsgrundande inkomst som man eventuellt hade innan studierna. Det finns en viss inkomstgräns för när studiemedlen reduceras. Hur stor inkomst man kommer att ha det närmaste året ska uppskattas . Om en inkomst överstiger de summor som är maximalnivå blir studenten återbetalningsskyldig. Centrala studie- stödsnämnden skriver i sin utvärdering av studiestöds- reform att det är bra att studenternas möjlighet att arbeta parallellt med studierna begränsas, eftersom arbetet skulle kunna påverka studierna negativt18. skriver i sin tematiska för- djupning om Ungas egen försörjning att studier som styrker detta saknas. 16Källa: , , M. (2002). Förlängda vägar från skola till arbetsliv. I perspektiv på högskolan i ett förändrat . 17Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 18Källa: , Uppföljning av studiestödsreform, 2004. Krav och villkor på bostadsmarknaden Studiestödssystemet tar liten hänsyn till ungas möjligheter till försörjning efter avslutade studier eller att många unga hamnar i perioder av arbetslöshet varvat med perioder av studier. Studielån ska börja betalas tillbaka som följer efter avslutade eller avbrutna studier. Enligt CSN har av studenterna inte studielån utan försörjer sig på annat sätt – ofta får de stöd från föräldrar och partner, vilket framkommer i Ungdoms- styrelsens tematiska fördjupning om ungas egen försörjning19. Studenter och övriga unga ska på samma sätt uppskatta sin årsin- komst för att få bostadsbidrag. Svårigheterna att beräkna inkoms- ten gör att det är lätt att bli återbetalningsskyldig även här, och det kan röra det sig om stora belopp20. Enligt reglerna för bostadsbidrag kan unga i åldrarna 18–(med eller utan barn) som är folkbokförda i få bostads- bidrag. Det är uppdelat i två delar. En del är för boendekostnader och en del är ett särskilt bidrag för barn som bor hemma. Bidrags- storleken grundar sig på hur många personer det finns i familjen, familjens inkomst, bostadsytan samt bostadskostnaden (om sam- bor eller en ensamstående med två barn till exempel har en inkomst tillsammans på /år och bostadskostnaden är blir bostadsbidraget /mån)21. höj- des bostadsbidraget till barnfamiljer att höjas med . Ungdomar med sjukersättning eller aktivitetsersättning kan få bostadstillägg, vilket är inkomstprövat22. Unga kvinnor har i större utsträckning bostadsbidrag än unga män23. I ansökan om bostadsbidrag uppskattar den sökande sin kom- mande inkomst för kalenderåret vilket kan vara svårt för många. Unga har ofta osäkra arbetsförhållanden och anställningsformer med projekt- och timanställning. Det är då svårt att beräkna fram- tida inkomster eftersom antalet arbetade timmar beror på omstän- digheter som den anställde inte alltid kan styra själv. 19Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 20Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 21Källa: , 2004. 22Källa: , 2005. 23Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. Krav och villkor på bostadsmarknaden har ett för stort preliminärt bidrag blir hushållet återbetalnings- skyldigt. Är mellanskillnaden mer än tillkommer en extra avgift. Är det preliminära bidraget för litet betalas mellan- skillnaden ut med ränta24. De bidragssystem som är utformade för att stödja svaga grupper och däribland gruppen unga som av naturliga skäl inte hunnit eta- blera sig på arbetsmarknaden är inte anpassade till övriga förutsätt- ningar. De bygger på en förutsägbarhet i beräkningen av inkomst som inte är går ihop med de faktiska omständigheter på arbets- marknaden. De hårda återbetalningskraven kring studiestödet och svårigheterna att beräkna inkomstgrunden för bostadsbidrag leder därmed till att allt fler unga blir skuldsatta25. Konsekvensen riskerar också att bli att många av dem som har behov av bidragen inte söker dessa för att undvika att bli skuldsatta vid en eventuell fel- bedömning av inkomst med efterföljande återbetalningskrav. 4.6Ungas svaga ekonomiska utveckling påverkar möjligheten till eget boende Det finns begränsad forskning inriktad på ungas etablering och omständigheter runt deras boende. Det är svårt att mäta hur de faktiskt bor eftersom registerdata bygger på officiella uppgifter om var man är folkbokförd, och det generellt är svårt att lokalisera unga som flyttar runt. Enligt SKOP:s intervjuer med unga som genomförts på uppdrag av har ett växande antal unga problem att klara sina boendekostnader själva. ansåg att de klarade sig utan problem jämfört med då siffran låg på . får allt fler ekonomiskt stöd, har fått stöd från föräldrar, anhöriga jämfört 2003. I Stockholms- och är andelen ännu högre. Andelen som fått bostadsbidrag ökade också , liksom andelarna som får socialbidrag och arbetsmarknadsstöd26. Att unga i större utsträckning får stöd från omgivningen stöds av siffror från SCB som visar att ungas inkomst är lägre än deras utgifter. Flera förklaringar finns till att det finns utgifter som inte täcks av den disponibla inkomsten, dels kan det 24Källa: , 2004. 25Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo?. Krav och villkor på bostadsmarknaden handla om pengar som föräldrar eller övrig familj skänker eller lånar ut, men det kan också röra sig om sparade pengar, lån från kreditföretag och svarta inkomster27. I SKOPs undersökning med jämförelser mellan 1997–2005 framkommer också att andelen ungas som har en egen bostad minskat kontinuerligt undersökningarna utförts. I gruppen 20–27-åringar hade antalet som har ett eget fast boende minskat från till . I den senaste undersökningen har antalet sjunkit ytter- ligare till . har andelen unga i samma ålder som bor kvar hos föräldrarna ökat från 2003 för att sedan minska något i den senaste undersökningen, där siffran är 19,4 procent28. 4.7Formella krav på inkomst och anställning Unga kan ha svårt att efterfråga bostäder både på bristorter och mer generellt. Krav på förutsägbar inkomst, inkomstnivåer och i många fall anställningsformer, diskvalificerar ofta unga och andra utsatta grupper även där det finns en faktisk tillgång på bostäder som skulle kunna lämpa sig för dessa grupper. De unga personer som intervjuats i utredningen menar att ett vanligt krav som ställer till problem är villkoren för inkomstkälla. Deras erfarenheter är att det är ofta ställs krav på fast anställning, vilket de menar är orimligt utifrån de anställningsvillkor som gäller på arbetsmarknaden. Flera av de övriga aktörerna, inklusive flera av representanterna från de privata fastighetsägarna, intygar att kravet om fast anställning är vanligt förekommande framför allt hos privata vär- dar. Detta handlar om en eftersläpning där bostadsmarknaden inte har hängt med i de förändrade omständigheterna gällande anställ- ningsformer. De allmännyttiga bostadsbolagen tycks ha en vidare syn på acceptabla inkomstkällor och räknar ofta bidrag som inkomst. Den bostadssökande kan då godkännas som hyresgäst även utan att ha ett arbete om man till exempel har anställnings- stöd. När det gäller socialbidrag varierar villkoren, vissa bolag god- känner socialbidrag som inkomst medan andra säger nej. Hos de privata fastighetsägarna varierar också synen på godkänd och stabil 27Källa: SCB, (2005) Ungdomars ekonomiska välfärd - inkomster, sysselsättning och förmögenhet. (2005) Unga vuxnas boende . Hur bor 20–27 åringar? Hur vill de bo? Krav och villkor på bostadsmarknaden Svaren är något flytande men det framgår att alltför låg och instabil inkomst kräver borgen samt att bidrag som huvudinkomst ses som negativt. Utöver själva inkomstkällan ställs också krav på nivån och förut- sägbarhet i inkomstnivån, vilket som tidigare förklarats kan skapa problem med nu vanligt förekommande anställningsformer som projekt- och timanställningar.