sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — förordningen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. 1 § I denna förordning finns föreskrifter om kompetens enligt lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. De uttryck och benämningar som används i förordningen har samma betydelse som i den lagen. 2 § Äldreassistenten ska ha kompetens enligt följande yrkeskrav Värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga Äldreassistenten ska ha kunskap om den värdegrund som gäller för omsorg och vård för äldre. Äldreassistenten ska ha förmåga att omsätta värdegrunden och tillämpa ett etiskt förhållningssätt och ett gott bemötande i sitt arbete. Äldreassistenten ska ha kunskap om vad som avses med att kritiskt analysera, bedöma och värdera. Äldreassistenten ska ha förmåga att kritiskt granska, bedöma och värdera det egna arbetet och därmed kunna medverka till verksam- hetens utveckling. Äldreassistenten ska ha kunskap om olika former för kommu- nikation och förståelse för dess betydelse för äldre, närstående och arbetskamrater. Äldreassistenten ska ha förmåga att tala, läsa och skriva svenska. Äldreassistenten ska också ha förmåga att anpassa sättet att kommunicera till olika situationer och olika individers förutsättningar och behov. Äldreassistenten ska ha kunskap om de lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna råd som styr omsorg och vård för äldre. Äldreassistenten ska ha förmåga att utföra sitt arbete så att den äldres säkerhet och god kvalitet tillgodoses i enlighet med gällande lagar och regler. Det friska (normala) åldrandet Äldreassistenten ska ha kunskap om hur åldrande påverkar människan socialt, psykiskt och fysiskt. Äldreassistenten ska ha förmåga att med en positiv syn på ålder och åldrande se det friska hos den äldre. Äldreassistenten ska ha kunskap om vanligt förekommande sjukdomar och hälsoproblem hos äldre samt hur dessa påverkar behovet av omsorg och vård. Äldreassistenten ska ha förmåga att bedöma förändringar i den äldres psykiska och fysiska tillstånd. Äldreassistenten ska ha kunskap om hur fysisk aktivitet påverkar äldres hälsa och välbefinnande samt vad som avses med rehabilitering inklusive ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja och motivera den äldre till egen fysisk aktivitet och ha förmåga att tillämpa ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt. Emotionell och social omsorg Äldreassistenten ska ha kunskap om betydelsen av emotionell och social stimulans för den äldres hälsa och välbefinnande. Äldre- assistenten ska ha förmåga att stödja den äldre att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra och att vara delaktig i samhället. Äldreassistenten ska ha kunskap om personlig hygien och klädsel. Äldreassistenten ska ha förmåga att med respekt för den enskildes integritet stödja den äldre att själv sköta sin personliga hygien och klädsel. Äldreassistenten ska också ha förmåga att vid behov helt eller delvis kompensera den äldre om han eller hon inte själv klarar dessa uppgifter. Måltid, kost och näring Äldreassistenten ska ha kunskap om vad måltid, kost och näring har för betydelse för den äldres hälsa och välbefinnande. Äldreassi- stenten ska ha förmåga att skapa en tillfredsställande måltidsmiljö, goda matvanor och att stödja den äldre . Omsorg och vård i livets slut Äldreassistenten ska ha kunskap om omsorg och vård i livets slut. Äldreassistenten ska i den svåra situation som är vid livets slut ha förmåga att stödja den äldre och dennes närstående. Äldreassistenten ska ha kunskap om sjukvårdande insatser. Äldreassistenten ska ha förmåga att utföra kontroller, provtag- ningar och behandlingar. Äldreassistenten ska ha kunskaper om smitta och smittspridning och förmåga att utföra sina arbetsupp- gifter med beaktande av hygieniska principer. Äldreassistenten ska också ha förmåga att administrera läkemedel. 3 § får meddela föreskrifter om ytterligare preciseringar av varje yrkeskrav enligt 2 §. 4 § får meddela föreskrifter om preciseringar av specialiseringar för äldreassistent inom vilka specialistkompetens kan uppnås. 5 § får meddela föreskrifter om vilka yrkesgrupper utöver äldreassistent som får arbeta ensamma med arbetsuppgifter som omfattas av lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m.. 6 § får meddela föreskrifter om hur kommunerna uppfyller kraven i 4 § lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. 7 § ska vara särskilt behörig myndighet för yrket inom lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. enligt och rådets direktiv /36/EG av om erkän- nande av yrkeskvalifikationer, ändrat genom rådets direktiv /100/EG. Denna förordning träder ikraft . 1Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre 1.1Behovet av en kompetensreform Regeringen har i direktiven angett följande. Att bemötas med respekt av personal med rätt kompetens är avgörande för att äldre kvinnor och män i behov av omsorg och vård ska uppleva sin tillvaro som värdig och trygg. Personalens kompetens och engagemang är i detta sammanhang den viktigaste faktorn för kvaliteten och tryggheten i äldreomsorgen. Fler personer blir allt äldre och fler äldre kvinnor och män får sin vård och omsorg i den ordinära bostaden eller i särskilt boende, mot att tidigare ha vårdats inom slutenvården. Detta har inneburit att arbete inom vård och omsorg om äldre blivit alltmer kvalificerat och mångfacetterat. Det kräver att personalen har både bredd och djup i sin kompetens. kommer pensionsavgångarna från äldreomsorgen att vara stora, som antalet personer med vård- och omsorgsbehov beräknas öka. Efterfrågan på kompetent personal kommer alltså att öka kraftigt. har allt färre sökt sig till omsorgen via de reguljära utbildningsvägarna såsom gymnasieskolans omvårdnadsprogram. För att klara den framtida personalförsörjningen måste omvårdnadsarbetet göras mer attraktivt och statusen höjas. Personal som redan arbetar inom äldreomsorgen behöver få tillgång till kompetensutveckling och alla utbildningsvägar som ger kompetens för arbete inom äldre- omsorgen måste utnyttjas. Flexibla och individuella lösningar behöver utvecklas. av dem som arbetar inom kommunernas vård och omsorg är män. En framtida utmaning är att bredda rekryteringsbasen och därmed öka denna andel. Regeringen ställer sig i direktiven bakom den analys som bl.a. gjort, dvs. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre att den fortsatt låga andelen yrkeskompetent omvårdnads- personal inverkar negativt på kvalitetsutvecklingen, att staten bör vidta åtgärder för att öka utbudet av yrkes- kompetent omvårdnadspersonal, att det är angeläget att lägga fast kraven på att all personal ska ha en definierad lägsta yrkeskompetens, att utbildningssystemet bör ses över och att förutsättningarna för lärande knutet till arbetsplatserna behöver förbättras. Regeringen anger att det finns ett behov av en samlad kompetens- reform. Syftet med en sådan reform är att öka kvaliteten och effektiviteten, att få en ökad nationell likvärdighet och att göra arbete inom vården och omsorgen om äldre mer attraktivt. Reformens mål är att all personal ska ha grundläggande yrkesut- bildning för sina uppgifter. Vidare är ett mål att personalen får bättre förutsättningar för kompetens- och karriärutveckling. Där- med bör verksamheterna få bättre möjlighet att kunna rekrytera och behålla personal med god kompetens. I direktiven anges att Utredaren ska ge förslag på utformning av enhetliga kriterier för yrkeskompetens, kompetensintyg samt yrkesbenämningar för omvårdnadspersonal som arbetar inom kommunernas vård och omsorg om äldre. Utredaren ska ge förslag på yrkeskrav för sådan omvårdnadspersonal och föreslå hur yrkesbenämningar och krav ska införas på ett för verksamheterna rimligt och smidigt sätt. Utredaren ska analysera och ge förslag på hur kompetensbe- hovet inom sektorn ska kunna tillgodoses i syfte att försörja vården och omsorgen om äldre med grundutbildad personal. Utredaren ska lämna förslag på hur vidareutbildningen kan för- bättras i syfte att höja kvaliteten och underlätta den framtida kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre. Vidare ska utredaren analysera behovet av att utveckla vidareut- bildningar inom området. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre Omsorgspersonalen är i särklass största yrkeskår med ca 185 000 anställda (2006). Den ger stöd och hjälp till ca 250 000 personer, . Kommunens kostnader för omsorg och vård för äldre är ca . Omkring fyra femtedelar av dessa kostnader utgörs av personalkostnader. Om- sorgspersonalen utgör i sin tur av hela personalstyrkan. Ska man påverka kvalitet och effektivitet i verksamheten bör man rikta in sig på personalen i verksamheten. Många arbetsgivare har som ambition eller krav att man ska ha genomgått gymnasiets omvårdnadsprogram för att få anställning, men eftersom verksamheten måste bemannas, så är det ofta möjligt att få arbete utan att ha utbildning inom omsorg och vård. Det finns också en risk att omsorg och vård för äldre kan bli ett arbetsmarknadspolitiskt dragspel, där arbetslösa kan få anställ- ning utan att de egentligen är lämpade för arbetsuppgifterna eller ens vill arbeta där. Antalet timanställda och vikarier är stort och många av dessa får fast anställning trots att de saknar kompetens för arbete inom omsorg och vård för äldre. Vi anser att det finns ett stort behov av att på nationellt plan förtydliga yrkesrollen, göra kompetensen mer enhetlig och skapa en ny yrkestitel för omsorgspersonalen. Detta är av värde för såväl de äldre som för omsorgspersonalen och arbetsgivarna. Den äldre med behov av stöd och dennes närstående ska kunna vara trygga i förvissningen om att omsorgspersonalen har den kompetens som krävs för arbetsuppgifterna och att den omsorg och vård som ges är av god kvalitet och kvalitetssäkrad. Omsorgspersonalen får en yrkesidentitet. En tydligare yrkesroll leder till en statushöjning, en känsla av stolthet, trygghet, egen- ansvar och sammanhang. Det minskar risken att omsorgs- personalen känner sig otillräcklig. Därmed ökar möjligheten att de stannar kvar i yrket och kontinuiteten kring den äldre kan öka. Med en nationellt enhetlig yrkesbeteckning och kompetens underlättas möjligheten till rörlighet då kompetensen och yrkes- titeln blir gångbar överallt i landet. Arbetsgivaren kommer med en ökad enhetlighet att ha bättre möjlighet att veta vilken kompetens omsorgspersonalen och arbetssökande har och därmed kunna säkerställa ökad kvalitet och effektivitet i verksamheten. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre lyfter fram tre strategiskt viktiga frågor – Professionalisering, Organisering samt Bemötande och värdegrund. Den sistnämnda frågan behandlas i vårt betänkande som ett kompetensområde som är nödvändigt för den nya yrkesgruppen. Frågan om organisering är i huvudsak ett ansvar för arbetsgivaren men naturligtvis är organise- ringen av arbetet avgörande för personalens möjlighet att göra ett kvalitativt gott arbete. Under rubriken nämns i Kompetensstegens betänkande bl.a. följande: Baspersonalen inom omsorg och vård av äldre utför ett viktigt, kvalificerat och ansvarsfullt arbete. Att peka på behovet av professio- nalisering ska inte ses som kritik av de anställdas faktiska förmågor och färdigheter. Det handlar tvärtom om att beskriva, tydliggöra och utveckla de mycket komplexa kunskaper och färdigheter som de besitter och som omsorgs- och vårdyrket närmast den äldre kräver. Att arbeta närmast den äldre – som undersköterska eller vårdbiträde – ställer krav på en kombination av professionella yrkeskunskaper och ett professionellt förhållningssätt. Den medicinska utvecklingen och teknikutvecklingen inom området har inneburit att möjligheterna att behandla sjukdomar och skador även i hög ålder har blivit bättre. Denna utveckling ställer dock högre och förändrade krav på personalens kunskap och kompetens. Människor överlever tidigare dödliga sjukdomar men har i gengäld omfattande och sammansatta vårdbehov. Detta leder till en förändrad yrkesroll och ett förändrat arbetsinnehåll för den personal som arbetar närmast den äldre i vardagen. Det är kommitténs bedömning att dessa föränd- ringar inte i tillräcklig utsträckning återspeglas i nuvarande arbetsbe- skrivningar och därmed inte heller i kompetensutvecklingens utform- ning och innehåll. Detta visar sammantaget på behovet av att lyfta fram omsorgs- och vårdyrket som en profession med många olika inriktningar och med höga och komplexa krav på kunskap och kompetens. Mot bakgrund av erfarenheterna från Kompetensstegen och de många satsningar på validering och grundutbildning, karriär- vägar och spetskompetens som genomförs runt om i landet, gör kom- mittén bedömningen att kompetensutvecklingsinsatser i syfte att öka professionaliseringen av omsorgs- och vårdyrket är ett av de mest strategiskt viktiga områdena för kvalitetsutvecklingen i stort. Vi finner behov av att nu beskriva den kompetens som arbetsupp- gifterna verkligen kräver och visa att omsorgspersonalens arbete förtjänar anseende och respekt. Vår utmaning är att skapa ett nytt yrke för framtiden – ett yrke i den äldres tjänst. 1 Att lära nära. Stöd till kommunerna för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre Det sker mycket i vår omvärld som påverkar vilka förslag vi kan lägga. Det pågår parallellt med denna utredning andra processer som vi har tagit hänsyn till. De viktigaste är förslagen från , , Värdighetsutred- ningen samt Valideringsdelegationens slutrapport som samtliga är under beredning. ser över regleringarna inom hälso- och sjukvårdsområdet i syfte att avreglera. Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och håller tillsammans på att bygga upp en branschsamverkan – Vård- och omsorgscollege. Skulle dessa processer ha varit slutförda är det troligt att våra förslag hade sett delvis annorlunda ut. En del av det ansvar som vi nu föreslår ska läggas på skulle eventuellt kunna passa bättre inom ett framtida utbildningssystem eller hos branschens parter men det går inte att säga . Vi har därför för- sökt anpassa våra förslag så att de ska fungera oavsett resultaten i andra pågående processer. Vi har i enlighet med direktiven haft samråd med eller tagit del av resultat och förslag från ett antal utredningar och andra arbeten. Det gäller (S 2007:03) som lämnat betänkandet Värdigt liv i äldreomsorgen (SOU 2008:51), Fritt val inom äldre- och handikappomsorgen (S 2007:4) som lämnat betänkandet LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem (SOU 2000:15), Kompetensstegen (S 2004:10) som lämnat betänkandet Att lära nära (SOU 2007:88), (U 2007:01) som lämnat betänkandet – en reformerad gymnasie- skola (SOU 2008:27), (U 2007:7) som lämnat betänkandet – För yrkeskunnande i för- ändring (SOU 2008:29) samt Valideringsdelegationen som lämnat rapporten en nationell struktur. Vi har medvetet valt att i första hand möta personer som är yrkesverksamma inom omsorg och vård för äldre. Vi har haft kontakt med undersköterskor, sjukgymnaster, arbetsterapeuter, dietister och sjuksköterskor. I tidigt skede hade vi tre möten i olika delar av landet där vi mötte personer med ansvar för omsorg och vård för äldre i kommunerna. Det var socialchefer, medicinskt an- svariga sjuksköterskor, enhetschefer, biståndshandläggare, omsorgspersonal m.fl. Mötena var förlagda till , och och representanterna kom från kommuner i respektive Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre Vid ett studiebesök i fick vi ta del av deras arbete med E-validering. Vi har också haft ett antal möten och kontakter med repre- sentanter för berörda myndigheter och organisationer och fått värdefulla synpunkter. Det gäller t.ex. , Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna, i och , (bl.a. två möten med bransch- rådet för undersköterskor), , Äldrecentrum i , Kravmärkt Yrkesroll, , Legiti- merade sjukgymnasters riksförbund, , stiftelsen , PRO – pensionärernas riksorganisation, RPG – pensionärsgemenskap, SKPF – , SPRF – , dietister och kostchefer från , rektorer från vuxenutbildning i kommunerna på , (), elevråd () samt (). Vi har haft flera möten med forskare och experter inom olika discipliner och också fått skriftliga och muntliga synpunkter från enskilda forskare och andra personer som berörs av omsorg och vård för äldre. Två besök har genomförts i våra nordiska grannländer i syfte att jämföra och lära av hur dessa länder arbetar med omsorgspersonal och kompetensförsörjning. I fick vi möjlighet att möta representanter för Social- och , STAKES samt träffa lokala företrädare för omsorg och vård för äldre i stad. I studerades bl.a. hur man där arbetat med auktorisering av omsorgspersonal. I träffade vi representanter för Helse- og omsorgsdepartementet, Helsedirektoratet, Utdan- ningsdirektoratet, Statens autoisasjonskontor för helsepersonell (SAFH) samt KS – Kommunesektorens interesse- og arbeids- giverorganisasjon. I betänkandet använder vi genomgående begreppen äldre och den äldre för att beteckna den personkrets som är föremål för kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre. Det finns en rad Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre alternativa begrepp som används i olika sammanhang. Brukare, kund, patient och klient är exempel på sådana begrepp. Patient används oftast i hälso- och sjukvården, klient inom individ- och familjeomsorgen och brukare inom hela . Kund betecknar ofta en person med betydligt större makt över tjänsten än vad som är fallet efter en behovsbedömning. Begreppet äldre har den bristen att det är ett betydligt vidare begrepp än de dryga av befolkningen som får stöd i form av hemtjänst eller särskilt boende (av de som är ).2 Till dessa kommer de som endast har hemsjukvård. För att avgränsa begreppet äldre nedåt i åldrarna har vi valt att räkna med de som är och över. Det är den gängse övre pensionsåldern. Det är också den avgränsning som gjorts i den relativt antagna lagen om befogenhet att till- handahålla servicetjänster för äldre.3 Med begreppet äldre i betänkandet avses alltså personer och över som beviljats kommunalt finansierad omsorg och vård. Det finns en mängd befattningsbenämningar inom omsorg och vård för äldre som exempelvis undersköterska, vårdbiträde, hem- vårdare, skötare, vårdare, hemsamarit, hemtjänstbiträde, hemsjuk- vårdare och vårdassistent. Inom kommunernas omsorg och vård för äldre dominerar benämningarna vårdbiträde och under- sköterska. Många av dem som återfinns bakom de olika titlarna arbetar med likartade uppgifter och skillnaden kan i många fall vara svår att beskriva. I betänkandet har vi, där inte annat framgår, valt att benämna den personalkategori som är vår målgrupp för omsorgspersonal. Med det menar vi personal anställd inom kommunalt finansierad service, omsorg och vård för äldre och som har grundläggande kompetens motsvarande gymnasieutbildning eller lägre. 2Socialtjänststatistiken 2007 () 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre Service, omsorg, vård Vi har identifierat tre arbetsområden för omsorgspersonalen – service, omsorg och vård. Vi har tagit del av ett antal olika källor för att definiera dessa och vi kan då konstatera att gränserna mellan olika begrepp ibland är flytande och att begreppen ibland används synonymt. Det gäller exempelvis omsorg, omvårdnad och vård, vilket konstaterar i sin avhandling4: Begreppen omsorg, omvårdnad och vård används både i vardagliga och vetenskapliga sammanhang på ett mångtydigt och oprecist sätt. används de för att beskriva en verksamhet och ibland för att förtydliga kvaliteter i det mänskliga samspelet. Begreppen används dessutom i många sammanhang synonymt. Service: I betänkandet använder vi begreppet service för att beskriva insatser som inte kräver särskild omsorgs- eller vård- kompetens t.ex. städning, bäddning, tvätt, inköp och matdistribu- tion. I förarbetena till 2 kap. 3 § socialtjänstlagen (SoL) avgränsas service till hjälp i form av enbart städning, inköp, matlagning och liknande service.5 Vi har valt att avgränsa begreppet på samma sätt. Omsorg: Med omsorg menar vi insatser som består i att stödja och hjälpa (assistera) äldre människor som pga. funktionsnedsättning, sjukdom eller av andra skäl behöver personlig fysiskt, psykiskt, emotionellt och socialt stöd för det dagliga livet och för att ha en aktiv och meningsfull tillvaro. Omsorg innebär att tillsammans med den äldre bevara, utveckla, förändra och skapa livsstrategier för och i olika livssituationer. Vi använder alltså begreppet omsorg som ett samlingsbegrepp. Vi har brutit ut serviceuppgifter och betonat andra arbetsuppgifter såsom att stödja och motivera den äldre till fysisk aktivitet eller att stödja socialt och emotionellt innehåll liksom arbetsuppgifter som ibland betecknas som omsorg och i andra situationer betecknas som omvårdnad. Från olika håll har synpunkter framförts att omsorg inte är någon egen vetenskaplig disciplin och att omsorgspersonalens kompetens vilar på en kombination av vetenskapliga discipliner t.ex. socialt arbete, pedagogik, hälsa, rehabilitering och omvårdnad. Vi delar uppfattningen att kunskapsbasen hämtas från flera veten- 4Törnquist, A., Vad ska man kunna och hur ska man vara. : , 2004. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre skapliga områden, men vårt uppdrag är att formulera vad man ska kunna, dvs. vilken yrkeskompetens man behöver ha för att arbeta med omsorg och vård för äldre. Det betyder att vi inte utgått från utbildning eller vetenskapliga och akademiska discipliner när vi formulerat kompetensen. I stället har vi utgått från de äldres behov och de arbetsuppgifter som behöver utföras. Utifrån detta har vi formulerat olika kompetensområden. Någon enhetlig definition av omsorg har vi inte funnit i littera- turen eller i termbank. Följande definition har använt när vård- och omsorgsassistenters kvalifika- tioner formulerats: Med (social) omsorg avses insatser som består i att hjälpa människor med olika funktionshinder och/eller särskilda behov att hantera sin vardag. Omsorgsarbetare tillsammans med brukare söker bevara, utveckla, förändra, skapa livsstrategier för och i olika livssituationer.6 Denna definition täcker enligt vår bedömning inte hela omsorgspersonalens arbetsområde. Den om- sorg som behövs på grund av en persons sjukdom inryms inte. Dessutom inbegriper denna definition serviceuppgifter som vi av andra skäl önskar skilja ut ur begreppet omsorg. Vi har dock använt delar av definitionen i vår definition av omsorg. Det har framförts att omvårdnad vore ett bättre begrepp att använda. Omvårdnadsbegreppet är kopplat till hälso- och sjukvård medan omsorgsbegreppet används inom . Den personalkategori som vår yrkeskompetens formulerats för arbetar i huvudsak enligt SoL. gjorde en definition av begreppet omvårdnad som är aktuell. Att hjälpa individen, frisk eller sjuk, att utföra sådana handlingar som främjar hälsa eller leder till återvinnande av hälsa (eller till en fridfull död), och som individen skulle kunna utföra utan hjälp om han eller hon hade haft den nödvändiga styrkan, viljan eller kunskapen. Denna uppgift ska utföras på sådant sätt att man hjälper vederbörande att klara sig på egen hand så snart som möjligt.7 En viss arbetsuppgift, t.ex. stöd vid måltidssituationen, kan betecknas som en omsorgsuppgift i vissa situationer medan samma uppgift i andra sammanhang kan betecknas som omvårdnad. Likaså kan personlig hygien beskrivas som kroppsnära omsorg eller som personlig omvårdnad. 6Vård- och omsorgsassistenters kvalifikationer. 7Dulong, J. & , C., i omvårdnad. : , 1997. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre Omvårdnad, som begrepp, är enligt vår bedömning i stor utsträckning kopplat till hälso- och sjukvård och leder tankarna till sjukvårdande uppgifter.