sou · GWB382 · 2008-09-25 00:00:00 — hade personerna relativt sett höga inkomster. Enligt vad som an- gavs i rapporten var betalningsproblemen bland personerna i denna kategori sannolikt av övergående karaktär. För av dem som haft svårigheter med betalningen angavs omständigheter som sjukdom, arbetslöshet, dödsfall och liknande som orsak. Personerna i denna grupp karakteriserades av att de i högre utsträckning hade obetalda skulder och betalnings- anmärkningar samt lägre inkomster, vilket tydde på långvariga problem. Enligt rapporten kunde man dra slutsatsen att de som kan räknas som överskuldsatta till övervägande del finns i den grupp som anger arbetslöshet, sjukdom, dödsfall och liknande omständigheter som orsak till problemen. I rapporten och ekonomiska problem bland ungdomar (KFM Rapport 2008:3) redovisade Kronofogden och ett regeringsuppdrag avseende risker för och orsaker till överskuldsättning bland ungdomar. Till grund för rapporten låg en kartläggning och analys av förhållanden som be- dömdes vara av betydelse för ungdomars ekonomi och välfärd. Det finns enligt rapporten (s. 6) endast ett fåtal mått eller upp- skattningar som visar på omfattningen av ekonomiska problem bland ungdomar. Utifrån de uppgifter som rapportförfattarna hade tillgång till kunde de dock dra slutsatsen att problemet är stort och ökande. För detta talade inte minst det kraftigt ökade antalet ansökningar om betalningsförlägganden avseende ungdomar som inkommer till Kronofogden; antalet ansökningar uppgick till cirka 130 000, vilket var en ökning med jäm- fört med . Även antalet ungdomar som är registrerade för skuld i Kronofogdens utsöknings- och indrivningsdatabas ökade . /08 fanns cirka 37 500 ungdomar i data- basen, vilket var en ökning med jämfört med samma tidpunkt föregående år. Rapporten innehåller ett flertal förslag till åtgärder som syftar till att reducera risker för allvarliga ekonomiska problem och över- skuldsättning bland ungdomar. Statistik över skuldsaneringsärenden presenteras i avsnitt 7.2.2. Av statistik från framgår att antalet konkurser var 7 221. Av dessa hänförde sig 775 till enskilda näringsverk- samheter och 455 till privatpersoner. , då det totala antalet konkurser var 6 500, var 755 konkurser hänförliga till en- skilda näringsverksamheter och 385 till privatpersoner (UC, Aktuell konkursstatistik för , ). uppgick antalet konkurser till 6 160, varav 4 881 i företag/juridiska personer. 749 konkurser hänförde sig till enskild näringsverksamhet. gick 421 privatpersoner i konkurs (UC, Aktuell konkursstatistik för , ). I av konkurserna i enskilda firmor var ägaren en man (Konkurser och offentliga ackord 2007, officiella statistik, S2008:002). 4.2.2Kommunernas budget- och skuldrådgivning Kommunen ska inom ramen för eller på annat sätt lämna råd och anvisningar i budget- och skuldfrågor till skuldsatta personer (2 § andra stycket SksanL). genomförde en totalundersökning av all budget- och skuldrådgivning. Resultaten av kart- läggningen redovisades i en rapport, som byggde på uppgifter som kommunerna själva hade lämnat avseende (Kommunernas budget- och skuldrådgivning. En lägesrapport , Rapport 2008:8). Av rapporten framgår att det i 285 av landets 290 kommuner finns budget- och skuldrådgivningsverksamhet. Omfattningen och organisationen skiljer sig dock mycket åt mellan kommunerna. Någon kommun uppges köpa budget- och skuldrådgivning av en konsult för fyra till fem ärenden medan det finns andra som har flera heltidsanställda rådgivare. Totalt är det ett tiotal kom- muner som köper tjänster av konsulter. Flera kommuner samarbetar om budget- och skuldrådgivningen. Detta sker ofta genom att tjänster köps eller säljs. Vissa kommuner fungerar som säljare medan andra är köpare. (Till den senare kategorin hör 56 stycken, varav merparten är små kommuner.) En del kommuner har budget- och skuldrådgivning som en självständig verksamhet. I andra är den integrerad med den kommunala konsumentvägledningen, men det är allt färre budget- och skuldrådgivare som finns i samma verk- samhet som konsumentvägledningen. av kommunerna har socialnämnd som huvudman för budget- och skuldrådgivningen medan det i nästan en fjärdedel är kommunstyrelsen som fungerar som huvudman (s. 3, 12 f. och 16). Enligt rapporten finns det totalt 216 årsarbetskrafter som arbetar med budget- och skuldrådgivning. (Tre av fyra arbetar emellertid deltid, så antalet tjänstemän är fler.) 215 av kommunerna tillhandahåller mindre än en heltidstjänst. 70 kommuner har minst en heltidstjänst eller mer (s. 9). I rapporten dras slutsatsen att ju mindre kommun, desto mer tid för budget- och skuldrådgivning erbjuds kommuninvånarna. (är det fem relativt små kommuner som uppges helt sakna budget- och skuldrådgivning, närmare bestämt , Klippan, , och – se s. Rapporten innehåller också en redogörelse för vad arbetstiden ägnas åt. I snitt går halva tiden åt till rådgivning. En tredjedel ägnas åt skuldsanering. Därutöver lägger tjänstemännen en tjugondel av sin tid på förebyggande arbete. 130 kommuner arbetar dock inte förebyggande överhuvudtaget. finns det åtta kommuner som uppges erbjuda hjälp endast med skuldsanering (s. 12). Budget- och skuldrådgivare hade bidragit med hjälp i av de ärenden som resulterade i en ansökan om skuld- sanering. Det fanns dock stora variationer mellan de olika geo- grafiska områdena. I av de ärenden som prövades av skuldsaneringsteam stod budget- och skuldrådgivare bakom ansökan medan motsvarande siffra för Malmös team var (s. 17). redovisade särskild ärendestatistik avseende budget- och skuldrådgivningsärenden . Upp- gifterna hade samlats in via dataprogrammet HEPSYSTEM från budget- och skuldrådgivningsverksamhet i 137 kommuner (budget- och skuldrådgivning. Statistik över ärenden , Rapport 2008:10). Statistiken avsåg 13 806 ärenden varav 8 487 var nytillkomna . Den visade att hälften av dem som sökte sig till budget- och skuldrådgivare erhöll budgetrådgivning medan fick skuldrådgivning. I många fall utgjorde hjälpen en kombination av dessa typer av rådgivning; alla som söker hjälp har dock inte stora skuldproblem. Bland de sökande i ärenden som avslutats fanns som gick under kategorin näringsidkare. Den andel som hade skuld efter näringsverksamhet uppgick dock till . av de sökande hade skuld efter avyttrad bostad (s. 11). Nästan var tionde sökande fick i slutändan hjälp med att lösa hela sin skuldsituation genom en frivillig uppgörelse medan 8 pro- cent fick hjälp med någon form av dellösning. fick hjälp inför en skuldsanering (t.ex. vid ansökan eller komplettering av ansökan – se s. 13 f.). av de sökande kom till budget- och skuldrådgivaren på eget initiativ. Var femte sökande kom via socialtjänst eller annan vårdgivare, kom via KFM och kom via fordringsägare (s. 15). Enligt statistiken hade av de sökande ett totalt skuld- belopp som understeg . Endast var tionde hade skuld- belopp som uppgick till mer än . av klien- terna hade skulder som t.o.m. understeg (s. 12). av de sökande saknade betalningsutrymme, dvs. de hade att betala till sina fordringsägare. Mer än var fjärde sökande hade dock ett betalningsutrymme som översteg (s. 15). Skuldsanering enligt konkursloven (25–28 kap.) I den danska konkursloven (se Lovbekg. 1259 af 23/10/2007) finns bestämmelser om bl.a. konkurs, tvångsackord (tvangsakkord) och skuldsanering (gældssanering). Skuldsaneringsbestämmelserna återges i 197–237 §§ (25–29 kap. i lagen). Här lämnas först en redogörelse för de vanliga skuld- saneringsbestämmelserna i 25–28 kap. För skuldsanering i samband med konkurs gäller särskilda regler (se om 29 kap. nedan). På begäran av en gäldenär kan domstolen besluta om skuld- sanering, om gäldenären kan visa att han inte är i stånd till att upp- fylla sina åtaganden och att detta förhållande inte kommer att ändras (inden for de nærmeste år, dvs. att veder- börande är kvalificerat insolvent). En ytterligare förutsättning är att skuldsanering kan leda till en varaktig förbättring av gäldenärens ekonomi. Vissa diskvalifikationsgrunder gäller – gäldenären får t.ex. inte ha oklara ekonomiska förhållanden eller ha ådragit sig en oförsvalig skuldbörda. Endast gäldenärer som är fysiska personer kan komma i fråga. Beslutet om skuldsanering kan gå ut på att gäldenärens skulder ska falla bort eller sättas ned. Skulder som gäldenären ådragit sig före inledandet av skuldsaneringen omfattas. Förutsättningar finns för rätten att bestämma att endast skulder som härrör från en tidigare tidpunkt ska omfattas. Ett beslut om skuldsanering innebär bl.a. att gåvolöften och ränteanspråk bortfaller för framtiden. Skuldsanering inleds efter beslut av rätten och följs av ett till- kännagivande med uppmaning till borgenärer att anmäla sina fordringar. fram till dess ärendet slutligt avgörs är den del av gäldenärens tillgångar som omfattas av beslutet fredad från olika åtgärder. För fordringar som inte anmäls i rätt tid bortfaller som utgångspunkt rätten till betalning, om skuldsanering sedermera beslutas. Om gäldenären bestrider betalningsansvar för en anmäld fordran, krävs att borgenären väcker talan från underrättelsen om bestridandet för att fordringen ska omfattas av skuldsaneringen. Rätten sammanställer gäldenärens tillgångar och skulder och upprättar en redogörelse för de viktigaste orsakerna till den ekono- miska situationen. Vidare inhämtas uppgifter från kommunen och, i vissa fall, myndigheter rörande gäldenärens sociala förhållanden. Därefter uppmanas gäldenären att inkomma med ett förslag till skuldsanering. När förslaget har upprättats kallas gäldenären och borgenärerna till ett sammanträde. Om gäldenären uteblir, måste rätten avslå ansökan. Vid mötet gås förslaget och andra kända upplysningar i ärendet igenom. Borgenärerna ges tillfälle att yttra sig, och gäldenären är skyldig att besvara eventuella frågor. Det följande beslutet om skuldsanering kan helt eller delvis bygga på gäldenärens förslag och ska ange vilka skulder som omfattas samt vilken procentuell utdelning som fordringarna erhåller. För tvistiga fordringar kan belopp avsättas som täcker eventuella skuld- belopp. ska en redogörelse lämnas för hur de avsatta be- loppen ska fördelas mellan övriga borgenärer för det fall de tvistiga fordringarna sedermera förfaller eller förklaras sakna verkan. Rätten har en möjlighet att förordna en medhjälpare under ären- dets gång, ofta en advokat, som ges rätt att handha vissa moment i förfarandet under rättens tillsyn. Om ett ärende om tvångsackord påbörjas, skjuts behandlingen av ett påbörjat skuldsaneringsärende upp. Beslutet om skuldsanering har samma verkningar som en inför domstol ingången förlikning mellan gäldenären och borgenärerna. Betalningsperioden uppgår normalt till (se 2 § Bekendt- gørelse om gældssanering, nr 894 af 22/09/2005). Rätten kan ompröva skuldsaneringen och slå fast nya villkor för betalningen, om det med hänvisning till gäldenärens situation finns särskilda skäl som talar för detta. På borgenärernas ansökan kan skuldsaneringen upphävas, närmare bestämt om det framkommer att gäldenären har uppträtt svekfullt under skuldsaneringen eller grovt har åsidosatt de åligganden som följer av skuldsaneringsbeslutet. Regeringens handlingsplan för entreprenörer Den danska regeringen tillkännagav en handlingsplan för entreprenörer (iværksættere), av vilken framgick bl.a. att det borde vara lättare att starta en rörelse igen efter en konkurs och att konkursdrabbade entreprenörer som vill starta på nytt borde få en chans att göra sig av med sin skuldbörda snabbare. Det var reger- ingens uppfattning att sådana initiativ skulle få ett positivt inflyt- ande på viljan att starta en näringsverksamhet. gällde enligt dansk rätt som en förutsättning för alla skuldsaneringsansökningar att skuldförhållandena måste vara klara, något som i praktiken ofta lade hinder i vägen för närings- idkare efter konkursen. I ett lagförslag som presenterades i (2004/2 SF L 10), som i sin tur byggde på ett förslag från Konkurs- rådet (Betænkning nr. 1449/2004 om gældssanering), föreslogs regler om skuldsanering för näringsidkare i samband med konkurs. Syftet var att åstadkomma en snabbare väg för näringsidkare till skuld- frihet efter konkursen. Förslaget innebar i praktiken att man i samband med konkurs skulle bortse från de ekonomiska oklarheterna i den mån det i huvudsak rörde sig om skuld från näringsverksamhet. Om gälde- nären i en sådan situation beviljades skuldsanering, skulle skuld- saneringsärendet – till skillnad mot vad som är fallet i vanliga skuldsaneringsärenden – kunna återupptas i syfte att det belopp som gäldenären ska betala till borgenärerna ska kunna höjas. Det senare skulle kunna bli aktuellt när gäldenärens ekonomiska för- hållanden förbättras väsentligt skuldsaneringen pågår jämfört med vad som var fallet vid skuldsaneringstidpunkten. Tanken var att skuldsaneringen för personer med skulder från näringsverk- samhet normalt skulle löpa , i stället som var den normala tiden för gäldenärer med skuldsanering. (På denna punkt gick regeringen längre än vad hade föreslagit – rådet såg efter en helhetsbedömning av skuldsaneringsinstitutet inte anledning att införa särskilda regler för en viss grupp gäldenärer i fråga om saneringsperioden.) Till undvikande av missbruk skulle enligt förslaget dock uttryckliga regler införas om att det i regel inte kan beviljas skuldsanering om verksamheten har bedrivits illojalt eller oförsvarligt i förhållande till borgenärerna. Vidare skulle det enligt förslaget löpa en karantänsperiod för personer som fick för- mån av det föreslagna institutet; om gäldenären fått till stånd en skuldsanering på de angivna villkoren, skulle han eller hon vara hänvisad till de vanliga reglerna om skuldsanering nästa gång han eller hon blev kvalificerat insolvent. Lagförslaget antogs (se Lov nr. 365 af 24. om revision af reglerne om gældssanering). Skuldsanering i samband med konkurs (29 kap.) Reglerna om skuldsanering i samband med konkurs finns i 29 kap. konkursloven men kompletteras av de grundläggande bestämmel- serna om skuldsanering i 25–28 kap. Det är i 29 kap. som de huvud- sakliga ändringarna med sikte på näringsidkare i kon- kurs fördes in. Om gäldenärens skuldbörda inte i huvudsak härrör från näringsverksamhet, kan gäldenären beviljas skuldsanering enligt de nämnda reglerna endast under särskilda omständigheter. 29 kap. konkursloven tillämpas om gäldenären begär skuldsanering i samband med sin egen konkurs. Reglerna blir också aktuella, om gäldenären begär skuldsanering i anslutning till att ett bolag, i vilket gäldenären eller dennes make/sambo har stora ägarintressen, går i konkurs och gäldenärens skulder huvudsakligen kan knytas till bolaget, t.ex. genom borgensåtaganden. Detsamma gäller om kon- kursen gäller gäldenärens make eller sambo och maken/sambon drivit näringsverksamhet som gäldenärens skuld härrör från, t.ex. genom borgensåtaganden. De tidigare nämnda reglerna blir också tillämpliga om gäldenären sätts i konkurs sedan han eller hon ansökt om skuldsanering eller om gäldenären begär skuldsanering och vederbörandes make eller sambo har fått till stånd skuldsanering i samband med konkurs. Gäldenären måste i samtliga de nu nämnda fallen vara en fysisk person. Utöver de allmänna kraven och diskvalifikationsgrunderna för skuldsanering gäller enligt 29 kap. att varken gäldenären, dennes make/sambo eller ledningen i det bolag som gått i konkurs får ha åsidosatt sina förpliktelser rörande t.ex. bokföring, redovisning av mervärdesskatt eller information till myndigheter. De får inte heller ha försummat att leda bolaget på ett försvarligt sätt. Också andra graverande omständigheter kan vägas in som skäl för att vägra skuldsanering. Skuldsanering får därutöver ej beslutas om gäldenären har fått skuldsanering beviljad enligt 29 kap. . Beslut om skuldsanering enligt 29 kap. kan enligt huvudregeln meddelas tidigast i samband med att konkursen skrivs av eller att utdelningsförslaget fastställs. Om gäldenären är föremål för konkursbehandling, omfattar be- slutet om skuldsanering som utgångspunkt endast skulder som härrör från tiden före konkursbeslutet. För det fall rätten inte utnyttjar möjligheten att bestämma en annan tidpunkt blir resul- tatet att kravet på räntor på de skulder som omfattas av skuld- saneringen bortfaller fr.o.m. dagen för konkursen. I samband med att kända borgenärer uppmanas att inkomma med sina anspråk infordrar rätten också upplysningar av betydelse för rättens möjligheter att besluta om skuldsanering (upplysningar om att gäldenären har misskött bokföringen etc.). Liksom när det gäller skuldsanering enligt vanliga regler kan rätten utse en medhjälpare som handhar delar av ärendet under rättens tillsyn. Även konkursförvaltaren kan utses att utföra dessa sysslor. Betalningsperioden för skuldsaneringar enligt 29 kap. uppgår normalt till , vilket alltså är kortare än den femåriga betalnings- period som gäller för skuldsaneringar enligt 25–28 kap. (se 2 § Bekendtgørelse om gældssanering, nr 894 af 22/09/2005). Under vissa förutsättningar kan ett skuldsaneringsbeslut enligt 29 kap. omprövas eller upphävas. Dessutom kan skuldsanerings- ärendet återupptas på begäran av en borgenär, om gäldenären hade oklara ekonomiska förhållanden för skuldsanerings- beslutet och hans eller hennes ekonomiska situation förbättrats väsentligt. Gäldenären är skyldig att på eget initiativ underrätta rätten och borgenärerna om sådana förändringar. Om detta inte sker, kan skuldsaneringen upphävas. Frågor om hur överskuldsättning kan undvikas och hur de redan överskuldsattas situation kan förändras har varit viktiga i den all- männa debatten i , framför allt i efterdyningarna av bank- och företagskriserna . Den fin- ländska staten, men också andra organ, har vidtagit åtskilliga åtgärder för att komma till rätta med problemen (se t.ex. , Åtgärder för överskuldsatta i , PM 2003:04 bil. 6 och i JFT 1/2002 s. 38 ff.). Några av åtgärderna, liksom relevant lagstiftning, redovisas nedan. I finns tre separata insolvensförfaranden: konkurs, företags- sanering och skuldsanering för privatpersoner. Konkurslagen (120/2004) trädde i kraft . Både fysiska och juridiska personer kan försättas i konkurs. Detta sker efter ansökan från gäldenären eller en borgenär. Den allmänna förutsättningen för ett sådant beslut är gäldenärens insolvens. Lagarna om företagssanering (47/1993) och om skuldsanering för privatpersoner (57/1993) trädde i kraft . Syftet med lagen om skuldsanering för privatpersoner är att rätta till den ekonomiska situationen för privatpersoner som råkat i ekonomiska svårigheter. Skuldsanering för privatpersoner ger näm- ligen insolventa personer möjlighet att bli fria från en del av eller alla sina skulder, när de inte bara tillfälligt är oförmögna att betala sina förfallna skulder. Det är endast fysiska personer som kan ansöka om skuldsanering. Även sådana fysiska personer som bedriver näringsverksamhet (som enskilda näringsidkare eller yrkesutövare) kan under vissa omständigheter beviljas skuldsanering. För detta krävas att gälde- nären inte har skulder från näringsverksamhet eller att skulderna från verksamheten är få och härrör från en obetydlig egendoms- massa. Skuldsanering är också möjlig när det finns fler än ett fåtal skulder från näringsverksamhet, men detta kräver att skulderna inte har förfallit till betalning och att gäldenären förmår svara för skulderna inom ramen för näringsverksamheten. – För en gäldenär som bedriver näringsverksamhet med ställning som personligt an- svarig bolagsman i ett öppet bolag eller ett kommanditbolag är skuldsanering en utväg endast om bolaget är solvent (och inte heller hotas av insolvens) samt ett ärende om företagssanering är anhängig- gjort. Skuldsanering för näringsidkare omfattar inte skulder som hör samman med näringsverksamheten. Skuldsanering kan inledas om gäldenären är insolvent och inte rim- ligen förmår förbättra sin betalningsförmåga så att han eller hon kan klara av sina skulder. Av betydelse är också orsakerna till insolven- sen, skuldbeloppet och gäldenärens betalningsförmåga. Gäldenären måste före sin ansökan ha gjort ett försök att nå en förlikning med sina borgenärer. Det får inte finnas något i lag angivet hinder för skuldsanering (t.ex. skuldsättning på grundval av ett brott eller uppenbart lättsinnig skuldsättning). Det är domstolen som beslutar huruvida skuldsanering ska in- ledas. Vid behov kan domstolen förordna en utredare. Utredaren måste uppfylla vissa lagstadgade behörighetsvillkor och vara obero- ende i förhållande till både gäldenären och borgenärerna. Domstolen svarar för att gäldenären och borgenärerna under- rättas om att skuldsanering inleds. Denna uppgift kan också läggas på utredaren. Domstolen ska dessutom underrätta utsöknings- myndigheten på gäldenärens hemort och på den ort där gäldenärens fastighet är belägen om att skuldsanering inleds. Det är utredaren som ska göra upp ett förslag till betalnings- program. Utredaren kan också anförtros andra uppgifter, t.ex. att realisera gäldenärens förmögenhet. Om domstolen inte har utsett en utredare, gör gäldenären själv upp ett förslag till betalningsprogram. Gäldenären är skyldig att lämna domstolen, utredaren och borgenärerna uppgifter och medverka till att skuldsaneringen kan genomföras. Den kommunala ekonomi- och skuldrådgivningen bistår därvid gäldenären. Borgenärerna ges tillfälle att yttra sig över gäldenärens ansökan och förslaget till betalningsprogram, men bevakningsskyldighet före- ligger inte. Därefter ankommer det på domstolen att i förekommande fall fastställa betalningsprogrammet, som ska motsvara gäldenärens faktiska betalningsförmåga och vanligtvis löper . I skuldsaneringen realiseras gäldenärens hela förmögenhet, med undantag av egendom som ingår i hans eller hennes bastrygghet. Under vissa förutsättningar kan gäldenären dessutom behålla sin bostad. Om en skuldsanering är anhängiggjord, kan gäldenären inte försättas i konkurs. Under pågående skuldsanering gäller förbud mot betalning, indrivning och verkställighet. (Domstolen kan också utfärda ett temporärt förbud mot sådana åtgärder redan innan skuldsaneringen inleds.) Förbudet gäller alla skulder som upp- kommit innan förfarandet inleddes. Om gäldenären utan godtagbar orsak väsentligen har försummat att iaktta vad som gäller för betalningsprogrammet eller har försummat sin skyldighet att medverka, kan domstolen bestämma att betalningsprogrammet ska förfalla. Programmet förfaller också om gäldenären försätts i konkurs eller avlider. Om programmet förfaller, gäller på nytt de ursprungliga villkoren för skulderna. Betalningsprogrammet kan under vissa förutsättningar ändras. När gäldenären har uppfyllt sina skyldigheter enligt betalnings- programmet, befrias han eller hon från resten av sina skulder. slutbehandlades 4 005 ansökningar om skuldsanering av tingsrätterna. Betalningsprogram fastställdes i 3 540 av dessa ärenden (Statistikcentralen, Slutbehandlade privatpersoners skuldsanerings- ärenden ). Lagstiftningsinitiativ om företagares skuldsanering tillsatte en arbetsgrupp för att dryfta be- hovet av att utveckla insolvenssystemen med avseende på bl.a. hur personer ska kunna befrias från skuldansvar. Saken skulle granskas särskilt med tanke på företagens och företagarnas verksamhets- förutsättningar. Arbetsgruppen presenterade ett förslag som skulle göra det mer attraktivt för företagare att söka skuldsanering (betänk- andet 2004:20 Utvärdering av utvecklingsbehoven av insolvens- system). Förslaget gick ut på att företagarna skulle få behålla en större andel av vinsten från företagsverksamheten när gäldenären genomgår skuldsanering. Arbetsgruppen hade också i uppdrag att bedöma ett förfarande där gäldenären kan befrias från skuldansvar enbart genom att gälde- närens egendom realiseras och används för att betala skulderna. Gäldenären skulle alltså på en gång kunna befrias från skuldbördan, utan skyldighet att använda senare inkomster för att betala skuld- erna.