sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — En viktig förutsättning för människors möjligheter att vara aktiva är att i samhällsplaneringen planera för detta. Det handlar om närhet till allt från natur, affärer, bad, kulturutbud till kollektivtrafik. Detta är också något som anges som viktigt och efterfrågas av blivande äldre i olika undersökningar119. Närhet till natur har visat sig inte bara vara viktigt för att möjliggöra fysisk träning utan närheten till natur – växtlighet och grönska tycks i sig ha positiva effekter på hälsan. Lokalt har olika initiativ tagits till att skapa särskilda miljöer anpassade till äldre personers behov. Exempelvis finns det något som kallas sinnenas trädgård i t.ex. respektive kommuner. Det är terapeutiska trädgårdar som är tänkta att såväl hjälpa den äldre att bibehålla sina förmågor som att kunna återfå dem. Trädgårdarna är uppbyggda för att stimulera alla sinnen.120 Människor har varierande förutsättningar liksom erfarenheter och vanor av att vara aktiva från tidigare i livet vilket påverkar intresset för att vara aktiv som äldre. Det som särskilt påverkar är inkomstnivå, utbildningsnivå och tillgång till sociala nätverk. Även individens, personalens och omgivningens attityder till åldrande kan påverka i vilken utsträckning möjligheter att vara aktiv efter- frågas och erbjuds. Som tidigare nämnts visar erfarenhet från lokalt arbete att äldre kan behöva uppmuntras att aktivera sig och att aktiviteterna måste anpassas till individen.121 Vilka aktiviteter de äldre kan vara intresserade av varierar naturligtvis från individ till individ men det kan också skilja sig i förhållande till vad t.ex. per- sonalen tror. Här har gjorts lokala försök med att öka brukarinfly- tandet. Med ett relationsinriktat arbetssätt i ett särskilt boende har personalen arbetat med kontaktmannaskap och tre dokument: lev- nadsberättelsen, genomförandeplanen och veckoplanen. Levnads- berättelsen görs innan den äldre flyttar till det särskilda boendet 118 Se t.ex. . i , 2006:6; Årsrapport , i . i , 2006:8; Tillsyn av äldreomsorgen inom - . i , 2008:49; Hemtjänst till äldre invandrare, problem och möjligheter. i , 2007:16. Framtidens äldreomsorg, Utvecklingsdokument inom projekt , , 2007 120www.hallefors.se; ; Parken ett lyft för äldrevården. 121Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. och handlar om hur hon eller han vill ha det. Utifrån levnadsberät- telsen görs en genomförandeplan som t.ex. kan innehålla informa- tion om att den äldre vill komma ut eller kunna lyssna på musik. Den innehåller också andra yrkeskategoriers planer som exempelvis sjukgymnasten eller arbetsterapeutens som i sina planer vill att den äldre ska träna vissa muskelgrupper eller äta och klä på sig själv. Veckoplaneringen gör undersköterskan tillsammans med den äldre inför veckan som kommer.122 Som tidigare angivits under Funktionsbevarande omsorg anser Äldreberedningen Senior 2005 att kompetensen bör öka bland per- sonalen med att arbeta med frågor som berör olika former av akti- viteter hos äldre i såväl särskilt boende som i ordinärt boende. Per- sonalen bör också kunna se och skapa förutsättningar för aktivite- ter utifrån individens intressen och förmåga.123 En ytterligare kompetens som lyfts är att per- sonalen bör vara observant på tecken på nedstämdhet eller orkes- löshet, om någon säger att hon eller han inte orkar eller säger vi gör det en annan dag, eftersom det kan vara kopplat till en depression. Personalen har en viktig uppgift att stödja den äldre att verkligen komma iväg till barnbarnets födelsedag eller till biobe- söket. De har en viktig uppgift att uppmuntra de äldres intressen.124 I de två olika dokumenten om kompetenskrav som Socialstyrel- sen och Kravmärkt Yrkesroll tagit fram lyfter båda fram att det är en viktig uppgift för omsorgspersonalen att arbeta för att bryta ensamhet och isolering och att stödja informella och formella rela- tioner – eller som uttrycker det – att stödja delta- gande i socialt och medborgerligt liv. Det talas också om att kunna bedöma individuella behov av utbyte/kontakt, att bistå och stimu- lera till andliga, kulturella och fritidsaktiviteter samt att uppmärk- samma hinder för delaktighet i olika aktiviteter. Kommu- ner och Landsting nämner inte detta område specifikt utan talar mer om att ta till vara det friska, de egna resurserna och förmå- gorna hos patienten/brukaren. I våra kontakter med chefer och personal i verksamheten, forskare m.fl. har emotionell och social omsorg lyfts och man har påtalat att kompetens att aktivera de äldre saknas i verksamheterna. Den kompetens som kulturarbetare, 122Brukarinflytande i praktiken – exempel från äldreomsorg. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. 124Trötthet kan vara livsleda. pedagoger och fritidsledare har skulle även behövas inom omsorg och vård för äldre. Vårt förslag till yrkeskrav: Äldreassistenten ska ha kunskap om personlig hygien och klädsel. Äldreassistenten ska ha förmåga att med respekt för den enskildes integritet stödja den äldre att själv sköta sin personliga hygien och klädsel. Äldreassistenten ska också ha förmåga att vid behov helt eller delvis kompensera den äldre om hon eller han inte själv klarar dessa uppgifter. 4.8.1Våra argument för och en precisering av yrkeskravet I ett värdigt liv ingår att ha en god personlig hygien, egen vald frisyr, eventuell make-up och rakning utförd i enlighet med indivi- dens önskemål. Även den äldre har rätt att se snygg ut. De flesta äldre vill sköta sin personliga hygien och kroppsnära omsorg själva, men kroniska sjukdomar och olika funktionsnedsättningar kan innebära att den äldre behöver Äldreassistentens stöd och hjälp för att sköta omsorgen om den egna kroppen. Med kroppsnära omsorg menar vi av- och påklädning, hjälp vid måltider och personlig hygien i form av omsorg om hela kroppen t.ex. duschning, hår- och nagelvård, skötsel av mun och tänder samt toalettbesök. Måltid, kost och näring behandlas under ett eget yrkeskrav. Den äldre måste få sköta så mycket som möjligt av den kropps- liga omsorgen själv. Det bidrar till bibehållen integritet och ger möjlighet till aktivitet som gör att den äldre behåller sin rörlighet. Ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt som innebär att ta vara på det friska är därför nödvändigt. På vilket sätt stödet och hjälpen ges har avgörande betydelse för den äldres väl- befinnande. Att själv, så långt det är möjligt, få bestämma över hur, när och vem som utför uppgifterna är för många av oss en själv- klarhet, men inte alltid vad den äldre erbjuds. Även klädsel måste anpassas till individens behov och önskemål, men också till väder, årstid och vilka aktiviteter den äldre har. Den som vill få håret kammat i en särskild frisyr, använda slips eller ha särskilda kläder måste få sin önskan tillgodosedd. Respekten för individens personliga önskemål måste betonas. Individens rätt att själv bestämma över vilka insatser som genomförs kan komma i konflikt med Äldreassistentens bedöm- ning av vad god kroppsnära omsorg innebär. Det förekommer att den äldre inte vill duscha, borsta tänderna eller få sin blöja bytt. Sådana situationer kräver ett gott omdöme, kunskap och erfarenhet samt god kommunikationsförmåga så att omsorgen ändå kan genomföras utan att kränka den äldre. För att kunna utföra kroppsnära omsorg på ett professionellt sätt fordras kunskaper om hud och hudvård inklusive rakning, mun- och tandvård samt intimhygien. Hårvård, skötsel av fötter och naglar är andra uppgifter som Äldreassistenten måste kunna utföra. Det är väsentligt att ingen del av kroppen glöms bort. Äld- reassistenten ska, med förståelse för den äldres utsatthet, ha ett bemötande och förhållningssätt som bidrar till att den äldre kan sköta sin personliga hygien och klädsel med bibehållen värdighet och integritet. Omsorgen om den egna kroppen har fått allt större betydelse . Spa-kulturen i har växt och innebär att Spa- anläggningar finns spridda över hela landet, liksom utbudet av aro- matiska oljor, duschkrämer och olika hudvårdsprodukter. Skötseln av den egna kroppen beskrivs ofta som något som bidrar till lust och välbefinnande. Även denna aspekt av den kroppsnära omsor- gen är värd att beakta när det gäller omsorg och vård för äldre, vil- ket också uppmärksammats på olika håll. På ett av sina äldreboen- den har kommun inrättat en Spa-anläggning med möjlig- het till varmbad utomhus under bar himmel. Personer med nedsatt immunförsvar och vissa kroniska sjuk- domar är särskilt känsliga för olika infektioner och de som arbetar inom omsorg och vård för äldre möter flera olika individer. Det är därför särskilt viktigt att Äldreassistenten utför den kroppsnära omsorgen med beaktande av goda hygieniska prin- ciper. Kunskaper om smitta samt smittspridning och förebyggande av smittspridning är därför väsentlig förmåga för att kunna tillämpa hygieniska principer i det dagliga arbetet. Sammanfattningsvis ska Äldreassistenten ha kunskap om per- sonlig hygien och klädsel. Äldreassistenten ska ha förmåga att med respekt för den enskildes integritet stödja den äldre att själv sköta sin personliga hygien och klädsel. Äldreassistenten ska också ha förmåga att vid behov helt eller delvis kompensera den äldre om hon eller han inte själv klarar dessa uppgifter. Med kroppsnära omsorg avser vi av- och påklädning, hjälp vid mål- tider, personlig hygien i form av omsorg om hela kroppen t.ex. duschning, hår- och nagelvård, skötsel av mun, tänder och eventu- ell protes intimhygien, byte av blöjor och stöd vid toalettbesök. Måltiden, kost och näringsintag kan beskrivas i yrkeskravet kroppsnära omsorg, men vår bedömning är att måltiden har så stor betydelse för livskvaliteten att det är motiverat att formulera egna yrkeskrav kring Måltid, kost och näring. Den viktiga omsorgen om kroppen För de flesta av oss i ett modernt samhälle anses omsorg om den egna kroppen tillhöra de basala mänskliga behoven. För många äldre är det just omsorgen om den egna kroppen som man helt eller delvis behöver hjälp och stöd med. En viktig arbetsuppgift för den omsorgspersonal som arbetar med omsorg och vård för äldre är därför stöd och hjälp med kroppslig omsorg, uppgifter som även kommer att ta stor del av omsorgspersonalens tid hos den äldre. Att känna sig ren, fräsch och fri från obehaglig lukt är något som de flesta människor värdesätter och god personlig hygien är viktig för den äldres trivsel, självkänsla och välbefinnande. Person- lig hygien innebär att få möjlighet att duscha tillräckligt ofta, att få hår, fötter och naglar omskötta och att få rakning utförd. Innebör- den i begreppet personlig hygien varierar kraftigt beroende av indi- videns uppfostran, kunskaper, kulturella bakgrund, ekonomiska förhållanden och bostadsstandard.125 Som tidigare beskrivits är det naturligtvis viktigt att den äldre får utföra så mycket som möjligt av skötseln av den egna kroppen själv, men ofta behövs stöd och hjälp, helt eller delvis. Det är då viktigt att ta hänsyn till den äldres bedömning av vad som är god personlig hygien. 125 Dulong, J. & , C., i omvårdnad. : , 1997. naturligtvis också betydelse för omgivningen – närstående och vänner – att den äldres hygien sköts på ett sådant sätt att den äldre personen inte upplevs som ofräsch. betonar att omsorg och vård för äldre ska respektera och stödja den äldres autonomi, dvs. makten över sin vardag, vilket innebär att den äldre ska kunna påverka den omsorg, vård och service som han eller hon får och ha inflytande över omsorgens dagliga innehåll. I omsorg och vård för äldre av hög kvalitet har omsorgspersonalen kännedom om den äldre per- sonens vanor samt omsorgs- och vårdbehov. Att sköta den person- liga hygienen, behöva stöd vid duschning och toalettbesök eller byte av blöja är mycket intima handlingar. betonar vikten av att detta måste ske på ett värdigt sätt med respekt för individen och betonar att undersökningar och andra omsorgsin- satser måste utföras med känslighet och omdöme så att den äldres integritet inte kränks.126 Även det allmänna hälsotillståndet påverkas av den kroppsnära omsorgen. Eftersom huden hos äldre blir tunnare och skörare får den personliga hygienen större betydelse. Exempelvis bidrar till- räckligt täta byten av blöjor och i övrigt god personlig hygien till att minska risken för hudproblem, utslag och småsår.127 God mun- och tandvård är en viktig förutsättning för att kunna tillgodogöra sig näring. Skadade tandhalsar på grund av alltför ihärdig tand- borstning och minskad salivproduktion på grund av läkemedel är exempel på faktorer som kan bidra till mun- och tandproblem som karies och parodontit (tandlossning).128 hade äldre personer ofta tandproteser (löständer), vilka var lätta att ta ut och göra rena. har av befolkningen upp till tandprotes medan motsvarande siffra var . En konsekvens av detta är att allt fler äldre behöver hjälp med mun- och tandhygien. Tandvård kommer därmed att ta och kräva att omsorgspersonalen har god kunskap om och förmåga att utföra dessa arbetsuppgifter. Immunförsvaret minskar med stigande ålder och kroniska sjuk- domar kan göra att den äldre personen är extra infektionskänslig. En banal förkylning kan för den äldre vara livshotande.129 Att arbeta efter hygieniska principer, som bygger på kunskaper om 126Värdigt liv i äldreomsorgen. 127Dulong, J. & , C., i omvårdnad. : , 1997. 128Nordenram, G. &, G., Äldretandvård. : Förlagshuset, , 2000. 129Berg, S., Åldrandet. Individ, familj, samhälle. : Liber, 2007. smitta, smittspridning och förebyggande av smitta är därför särskilt nödvändigt inom omsorg och vård för äldre. Vid flera besök och i andra kontakter som vi haft med olika aktörer, chefer och yrkesgrupper inom omsorg och vård för äldre och i möten med företrädare för pensionärsorganisationer betonas vikten av god kroppsnära omsorg. Enligt representanter för olika pensionärsföreningar framkommer att det som är mest besvärligt är att inte få duscha mer än en gång/vecka. Daglig hygien, välja kläder, byta om man spillt etc. borde, enligt dem, vara självklarheter. Anmälningar om missförhållanden när det gäller kroppslig omsorg är förhållandevis ovanliga, men det betyder naturligtvis inte att området är oväsentligt. gjorde 2003 en lägesbe- skrivning av anmälda ärenden enligt . Av 626 inkomna anmälningar rörde 48 stycken personlig hygien och åtta gällde mun- och tandhygien. , Kommuner och Landsting samt Krav- märkt Yrkesroll har samtliga i sina dokument om omsorgsperso- nalens kvalifikationer formulerat ett antal yrkeskrav och kriterier som handlar om den kroppsnära omsorgen. anger att vård- och omsorgsassistenten bör ha förmåga att ge stöd i per- sonlig vård och anger några aktiviteter som klä sig och tvätta sig. Kommuner och Landsting anger att all personal ska kunna ge basal omvårdnad och omsorg samt arbeta utifrån hygieniska principer. Under fokusområdet personlig omvårdnad anger Krav- märkt Yrkesroll att personalen med finkänslighet och respekt utifrån brukarens värderingar ska hjälpa till med hans/hennes hygien och personliga klädsel. Även vid samtal med företrädare för omsorg och vård för äldre påtalas att ett värdigt liv förutsätter en god kroppsnära omsorg. Områden som lätt blir eftersatta är mun- och tandvård samt skötsel av naglar. 4.9Måltid, kost och näring Vårt förslag till yrkeskrav: Äldreassistenten ska ha kunskap om vad måltid, kost och näring har för betydelse för den äldres hälsa och välbefinnande. Äldreassistenten ska ha förmåga att skapa en tillfredsställande måltidsmiljö, goda matvanor och att stödja den äldre . 4.9.1Våra argument för och en precisering av yrkeskravet Dagens olika måltider upptar en betydande del av innehållet i många äldres vakna tid. Måltiden blir därmed dagens höjdpunkt. Det betyder att kvaliteten och den atmosfär som ska- pas runt måltidssituationen är av avgörande betydelse för den äld- res välbefinnande såväl som dennes lust och förmåga till ett till- räckligt näringsintag. En måltid handlar inte enbart om sinnesför- nimmelser som syn, doft, känsel (värme, kyla och munhåleupple- velse, exempelvis tuggmotstånd) hörsel och smak. Det handlar också om näring och estetisk gestaltning samt möjligheten att ingå i ett socialt sammanhang, dvs. umgänget med andra människor. Att gestalta en miljö som upplevs som vacker och tilltalande för sin- nena, kräver en insikt i måltidens estetiska gestaltning. Det este- tiska påverkar såväl aptit som trivsel. För t.ex. äldre med demens- sjukdomar kan distinkta färger, god belysning, lugn miljö och klas- sisk musik främja ätandet. Att få äta utomhus en sommardag kan också påverka. Den kompetens som Äldreassistenten har när det gäller måltid, kost och näring påverkar således på ett direkt sätt kvaliteten i omsorgen om den äldre. Äldreassistenten ska därför ha kunskap om vad måltid, kost och näring har för betydelse för äldres hälsa och välbefinnande. Det innefattar kunskap om måltiden ur ett socialt, psykiskt och fysiskt perspektiv. Äldreassistenten ska ha kunskap om de fem sinnena – syn, doft, känsel, hörsel och smak – samt förmåga att sätta dem i relation till den äldres minne, dvs. personens tidigare erfarenheter av måltider. Äldreassistenten behöver också ha kunskap om olika matvanor och matkulturer. Matvanorna har i rask takt förändrats och det är därför bra att känna till att äldres matvanor och preferenser ofta skiljer sig från dagens ungas. Kost- vanor och ibland även måltidssituationen skiljer sig också pga. reli- giösa och kulturella identiteter. Äldreassistenten ska ha kunskap om måltidens planering, mål- tidsordning och måltidssammansättning. Äldreassistenten ska ha kunskap om näringslära, om mat och vätskas betydelse vid olika sjukdomstillstånd och några sätt som kosten kan anpassas på för vanliga fysiska förändringar hos äldre personer. Äldreassistenten måste här även ha kunskap om hur hon eller han tekniskt kan bistå äldre med ät- och sväljproblem. Äldreassistenten ska ha kunskap om vanliga orsaker till förändringar i aptit, törst och viktnedgång och kunskap om vid vilka situationer förändringar ska rapporteras till relevant personalgrupp. Äldreassistenten ska ha kunskap om livsmedelshygien. Gamla och sjuka människor har sämre mot- ståndskraft mot livsmedelsburna sjukdomar. Om samma personer både vårdar och ger omsorg samt lagar mat är det oerhört viktigt att hålla isär dessa sysslor genom god hygien och byte av kläder. Äldreassistenten ska ha förmåga att genom enkla åtgärder stödja den äldre till en trivsam måltid så långt det är möjligt utifrån den- nes önskemål. Äldreassistenten ska också ha förmåga att välja livs- medel utifrån den äldres behov och önskemål vilket inbegriper förmåga att stödja den äldre i att skapa goda matvanor t.ex. genom att ge den äldre förslag på olika måltider.130 Äldreassistenten ska ha förmåga att integrera ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt , t.ex. att den äldre själv får bre sin smörgås eller delta i dukningen, och vid behov med respekt och känsla hjälpa den äldre att äta och dricka. I detta måste det finnas en med- vetenhet om att en insats inte kan utföras mot den äldres vilja men att omsorgspersonalen har en skyldighet att försöka hitta en lös- ning på den enskildes behov, i samråd med den enskilde. Äldreassi- stenten måste ha förmåga att vara uppmärksam på förändringar i törst, aptit och vikt hos den äldre och vid behov rapportera för åtgärd. Sammanfattningsvis, föreslår vi att Äldreassistenten ska ha kun- skap om vad måltid, kost och näring har för betydelse för den äld- res hälsa och välbefinnande. Äldreassistenten ska ha förmåga att skapa en tillfredsställande måltidsmiljö, goda matvanor och att stödja den äldre . Ämnet Måltidskunskap finns som ett forskarutbild- ningsämne vid vid . I ämnet förenas vetenskap, hant- verk/yrkeskunskap och estetisk gestaltning. Det är mångveten- skapligt och omfattar ämnen såsom sensorik, etnologi, sociologi, antropologi, näringslära, hushållsvetenskap, folkhälsovetenskap och företagsekonomi. Måltiden studeras utifrån fem aspekter bl.a. i 130 Själva insatsen inköp av mat och leverans av matlåda har av oss definierats som service för vilket vi inte lägger förslag om nationella yrkeskrav. Däremot menar vi att det ingår i kompetenskraven att kunna vara med och planera exempelvis en inköpslista. syfte att skapa ett helhetsperspektiv när måltiden planeras och pro- duceras. Dessa fem aspekter är: rummet, mötet, produkten, styrsy- stemet och stämningen.131 Vi anser att sättet att beskriva måltiden utifrån fem dimensioner också bör appliceras inom omsorg och vård för äldre. Begreppet estetik, som lyfts i ämnet måltidskunskap, betyder vetenskapen om det sköna. Genom att lyfta fram estetikens bety- delse blir måltiden något mer än att den enbart ska vara näringsrik- tig. Kost och näring nämns inte uttryckligen i vare sig SoL eller HSL. Om mat beviljats som en del i ett biståndsbedömt beslut, t.ex. matlåda och hjälp att äta, omfattas insatsen emellertid av SoL. Kost och näring blir också ofta en del i hälso- och sjukvården eftersom det kan ha betydelse för att en behandling ska vara verksam, den äldre har en sjukdom som innebär specifika behov eller om felnär- ing förekommer. Följaktligen omfattas också kost- och näringsfrå- gor av föreskrifter och allmänna råd om lednings- system för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LVU, LVM och LSS132 respektive föreskrifter om ledningssystem för kva- litet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården133 på samma sätt som övrig omsorg och vård. Det betyder också att detta område omfattas av anmälningsplikten enligt . Insatserna ska även dokumenteras och det bör t.ex. framgå om det har inträffat omständigheter som har medfört att insatsen inte har kunnat genomföras som planerat134. En sådan omständighet kan vara att den enskilde inte vill ta emot hjälp med att äta.135 Frågor om livsmedelssäkerhet och hygien styrs av EU-lagstift- ning som kompletteras av nationell lagstiftning såsom livsmedelsla- gen, livsmedelsförordningen och föreskrifter. EU-lagstiftningen omfattar när dess personal lagar mat hemma hos de äldre och när de ansvarar för matinköp och 132SOSFS 2006:11 (S). föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LVU, LVM och LSS. 133SOSFS 2005:12 (M). föreskrifter om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. föreskrifter och allmänna råd om dokumentation vid handläggning av ärenden och genomförande av insatser enligt SoL, LVU, LVM och LSS. leverans av färdiglagad mat. Regelverket är relevant t.ex. när det gäller temperaturer, hygien och förvaring. I vilken omfattning och på vilket sätt äldre behöver hjälp med mat varierar. Det kan handla om allt från att få hjälp med att handla eller få matlåda, till att ha en medicinsk diagnos som innebär speci- ella behov när det gäller kost och näring liksom annan hjälp i sam- band med måltiden. I vissa fall innebär det att insatserna kan omfattas av såväl HSL som SoL och livsmedelslagstiftningen. fick nästan 200 000 äldre personer på något sätt dagli- gen stöd med mat av sin kommun. Av dessa var drygt 100 000 äldre boende på särskilda boenden där maten ingår som helinackordering eller det finns tillgång till en restaurang. Nära 60 000 äldre personer i ordinärt boende fick matlåda. Därutöver finns det många äldre som äter vid dagverksamheter eller vid korttidsboenden, eller som får hjälp med att laga mat i hemmet eller med att handla livsmedel. Kommunerna har också öppna verksamheter som riktar sig till äldre utan formella biståndsbeslut.136 De som behöver hjälp med inköp av mat får det oftast av hem- tjänstens personal (i av kommunerna). De som behöver hjälp med matlagning erbjuds som huvudalternativ någon form av matlåda (nästan alla kommuner). Matlådan är oftast pro- ducerad i ett storkök som drivs i kommunens regi. I ca hälften av landets kommuner får den äldre varm mat hemlevererad eller de dagar de önskar matlåda. Hälften av landets kommuner erbjuder endast en matlåda per dag.