sou · GVB324 · 2008-01-01 00:00:00 — För ARS ter det sig bekymmersamt att av alla (av distrikts veterinärerna) svarar att verksamheten går med förlust. (av alla) (av distrikts veterinärerna) svarar att verksamheten nätt och jämt går ihop. Svaren på denna fråga bör ställas i relation till andra frågor i undersökningen, till exempel de investeringar man gör, möjligheten att gå kurser och de löner veterinärerna tar ut. Nästa fråga gäller vilken utrustning man har tillgång till i sin verksamhet. Vilken utrustning har Du normalt tillgång till i Din verksamhet? Du kan markera flera svar. Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Den följande frågan gäller om man anser sig ha den utrustning man behöver ha i verksamheten. Tycker Du att Du har den utrustning Du behöver i Din Verksam- het? Har man den utrustning man behöver i verksamheten Bas: Privatpraktiserande-, Anställda, Distriktsveterinärer För ARS känns det lite märkligt att fyra av tio () veterinärer svarar Nej på frågan, det vill säga svarar att man saknar utrust- ning man behöver. Det råder inga skillnader mellan privatpraktise- rande och distriktsveterinärer i denna fråga. Nästa fråga gäller hur man bedriver sin verksamhet och vilka förutsättningar man har. Markera det/de alternativ som stämmer bäst med Dina förhållan- den . Som mottagning/klinik räknas även t.ex. enklare mot- tagningsrum i anslutning till bostaden. Du kan markera flera svar. Svarsalternativen utskrivna i sin helhet. Jag har inte tillgång till någon mottagning/klinik. Jag har en egen mottagning/klinik utan samarbete med andra vete- rinärer, t.ex. hemma i bostaden eller i lokal som jag hyr av annan hyresvärd än en veterinärinrättning. Jag är delägare i en privat veterinärstation, mottagning eller klinik där jag kan ta emot kunder. Jag hyr eller delar mottagning med annan veterinär, veterinärstation eller klinik där jag kan ta emot kunder. Jag är anställd vid veterinärstation, mottagning, klinik eller djur- sjukhus, där jag tar emot kunder. Fråga 27 kan sägas behandla samspelet mellan privat verksamma veterinärer och distriktsveterinärer ur olika aspekter. Vi låter vete- rinärerna besvara 8 delfrågor. Huvudfrågan och dess delfrågor är utskrivna nedan. Följande påståenden har framförts till av olika veterinärer. Vi tar inte ställning till dem, men vill gärna veta i vilken grad veterinärer ute på fältet instämmer eller tar avstånd från dessa påståenden. Markera för vart och ett av följande om Du instämmer eller tar avstånd från påståendet. Nedan har vi skrivit ut var och ett av påståendena i sin helhet. I diagrammet nedan är påståendena förkortade. Vi har markerat för- kortningen med fet stil i påståendena nedan. De privata veterinärstationerna, som har organiserad jour, håller ungefär samma servicenivå som distriktsveterinärstationerna. De statliga veterinärstationerna är ofta bättre utrustade och har en aktuellare kunskap än de privata alternativen. Det är ofta billigare för djurägarna att anlita en privat veterinär- station än att vända sig till en distriktsveterinärstation. Jag/vi har ett gott samarbete med andra veterinärer i närheten. Det förekommer en hel del fall på jourerna, som lika gärna kunnat vänta till ordinarie arbetstid. Det finns ingen konkurrens på lantbruksdjuren, däremot när det gäller hästarna, och framför allt sällskapsdjuren, så är det mer kon- kurrens mellan veterinärerna. Jag kan alltid hänvisa djurägaren till en annan veteri- när/station/mottagning ifall jag inte kan hjälpa till. Marknaden för förebyggande djurhälsovård är en tjänstemarknad där veterinärer som jobbar med klinisk djursjukvård kan ta marknads- andelar från Svensk Mjölk och Djurhälsovården. Kan hänvisa till annan Privata håller samma service som Jour kan vänta till ordinarie Statliga har bättre utr Utifrån svaren på de 8 delfrågorna finner ARS att det tycks råda en relativt god stämning på den svenska veterinärmarknaden. 7 av 10 () svarar att man har ett gott samarbete. svarar att man alltid kan hänvisa djurägaren till en annan veterinär om man ej själv har möjlighet att hjälpa till. Genomgående är det få som tar avstånd från de påståenden vi ställer. är det också stora grupper som svarar Vet ej/ Ej aktuellt. För en mer noggrann analys på delgruppsnivå hänvisar vi till tabellbilagan. Vi frågar om hur man ser på utvecklingen av antalet djur i olika djurslag, . I vilken utsträckning tror Du att antalet djur av följande djurslag kommer att förändras i Ditt praktikområde/ län perioden ? Som ARS tolkar resultaten kommer främst sällskaps- och hobby- djuren att öka. bedömer att hund och katt kommer att öka mycket och svarar att de kommer att öka något. svarar att antalet hästar kommer att öka mycket och svarar att antalet hästar kommer att öka något. Vad gäller hästarna, ser ARS att det rör sig om olika former av hobbydjur, hästar som används för ridning, trav eller liknande. Övriga djurslag tycks i huvudsak minska, enligt veterinärerna, främst gäller det nötdjur och gris. Förändringar i antal djurslag , hägnat0%3% Nästa fråga gäller utvecklingen av de offentliga eller officiella upp- dragen av olika slag. I vilken utsträckning tror Du att antalet offentliga och officiella uppdrag till veterinärer av följande slag kommer att förändras i Ditt praktikområde/ län ? Svaren som redovisas i diagrammet nedan visar på en stor okunskap eller osäkerhet för offentliga uppdrag. Utvecklingen av antalet offentliga uppdrag Vi ställer 6 frågor om hur man tror att veterinärmarknaden och veterinärernas arbetsförutsättningar kommer att utvecklas. Huvudfrågan har följande formulering, följd av de 6 delfrågorna: Följande påståenden har framförts till av olika veterinärer. Vi tar inte ställning till dem, men vill gärna veta i vilken grad veterinärer ute på fältet instämmer eller tar avstånd från dessa påståenden. Markera för vart och ett av följande om Du instämmer eller tar avstånd från påståendet. Nedan har vi skrivit ut var och ett av påståendena i sin helhet. I diagrammet nedan är påståendena förkortade. Vi har markerat för- kortningen med fet stil i påståendena nedan. har antalet besättningar med lantbruksdjur minskat i mitt praktikområde/län. Besättningarna med lantbruksdjur är större i mitt praktik- område/län . sysslar de kliniskt verksamma veterinärerna i mitt prak- tikområde/län mer med förebyggande djurhälsovård än . kommer veterinärerna i mitt praktikområde/län att göra färre resor till djurägarna . är tar ett kundbesök på en lantgård i mitt praktik- område/län i genomsnitt . Färre och större gårdar innebär att arbetet med lantbruksdjur kan planeras och samordnas bättre och bli effektivare. Kundbesök kommer att ta Färre resor till djurägarna Bättre samordning och planering Vi finner att även här råder en relativt stor osäkerhet, inom de flesta områden. Vanligt är att fyra av tio svarar Vet ej på frågorna. Att lantbrukets djur minskar instämmer nära 7 av 10 () med. De flesta tror också i huvudsak att besättningarna kommer att bli större (Instämmer, Vet ej, Tar avstånd). Nästa fråga har samma struktur som den föregående, en huvud- fråga, följd av 6 delfrågor. Frågorna behandlar i huvudsak hur man ser på att man arbetar med olika uppgifter och i vilken mån de kan stå i strid med varandra eller att man kan komma i en konflikt- situation. Den första frågan gäller vikten av att ha klinisk erfarenhet. Följande påståenden har framförts till av olika veterinärer. Vi tar inte ställning till dem, men vill gärna veta i vilken grad veterinärer ute på fältet instämmer eller tar avstånd från dessa påståenden. Markera för vart och ett av följande om Du instämmer eller tar avstånd från påståendet. Det är viktigt att man har aktuell klinisk erfarenhet av det djurslag som ett offentligt eller officiellt veterinäruppdrag avser. Det är olämpligt att kombinera uppdrag som ban- eller tävlings- veterinär med klinisk djursjukvård som sker på uppdrag av djurägare. Det är olämpligt att kombinera uppdrag att medverka i smittskydds- arbete med klinisk djursjukvård som sker på uppdrag av djurägare. Det är olämpligt att kombinera offentliga uppdrag med utlåtande om misstänkt vanvård (djurskydd) av djur med klinisk djursjukvård som sker på uppdrag av djurägare. Det är olämpligt att kombinera offentliga uppdrag som besiktnings- veterinär med klinisk djursjukvård som sker på uppdrag av djurägare. Det är olämpligt att kombinera uppdrag att utfärda export- eller importintyg för djur med klinisk djursjukvård som sker på uppdrag av djurägare. Påståenden som kan gälla veterinärmarknaden Ej djurskydd & klinisk Ej Tävlingsvet & klinisk Ej besiktingsvet & klinisk Ej smittskydd & klinisk Ej intyg & klinisk Nära nog samtliga () anser att det är viktigt att ha klinisk erfa- renhet. Vad gäller lämpligheten eller olämpligheten att kombinera olika arbetsuppgifter eller ha olika relation till djurägarna är mycket varierad. Andelen instämmanden varierar mellan 30 – och på samma sätt varierar andelen som tar avstånd. Vi frågar på samma sätt om hur veterinärerna kan uppleva olika situationer i sitt arbete. I vilken grad instämmer eller tar Du avstånd från följande påstå- enden? Jag har erfarenhet av situationer som känts hotfulla eller obehagliga i samband med uppdrag som avser omhändertagande av djur eller andra tvångsåtgärder enligt Djurskyddslagen. Jag har erfarenhet av situationer som känts hotfulla eller obehagliga i samband med uppdrag att vara tävlings- eller banveterinär. Jag har erfarenhet av situationer som känts hotfulla eller obehagliga i samband med uppdrag som avser smittskyddsarbete. Jag har erfarenhet av situationer som känts hotfulla eller obehagliga i samband med uppdrag att vara besiktningsveterinär. Situationer som känts hotfulla eller obehagliga vid omhändertagande av djur Merparten av veterinärerna tycks inte komma i de beskrivna situa- tionerna. Relativt många (av alla) instämmer i att det kan kännas hotfullt vid omhändertagande av djur. Det är vanligare att distriktsveterinärer kommer i en situation där deras kunder i klinisk djursjukvård blir motparter i samband med veterinärens officiella uppdrag. Hur ofta eller sällan skulle Du uppskatta att kunder i klinisk djur- sjukvård är motparter eller på annat sätt direkt berörs av Dina åtgär- der i samband med officiella eller offentliga veterinäruppdrag eller med Ditt arbete som myndighetsföreträdare? Hur ofta är Dina kunder motpart i Ditt arbete som myndighetsföreträdare Följande påståenden har framförts till av olika veterinärer. Vi tar inte ställning till dem, men vill gärna veta i vilken grad veterinärer ute på fältet instämmer eller tar avstånd från dessa påståenden. Markera för vart och ett av följande om Du instämmer eller tar avstånd från påståendet. Nedan är påståendena utskrivna i sin helhet. Det skulle vara bra om en särskild statlig instans tog hand om alla offentliga och officiella uppdrag som praktiserande veterinärer nu hanterar, även uppdrag som ban- och tävlingsveterinär. Det skulle vara bra om en särskild statlig instans tog hand om offent- liga och officiella uppdrag, med undantag för uppdrag som ban- eller tävlingsveterinär. Bra om en statlig instans tog över offentliga uppdrag Offentliga och officiella uppdrag är inte lönsamma, man gör det för att det är utvecklande och/eller för att man träffar folk. Offentliga och officiella uppdrag ger ett visst ekonomiskt tillskott till mig själv eller till verksamheten, som i regel inte kan ersättas med andra intäkter. Om en veterinär utför eller kan utföra offentliga och officiella uppdrag hos kunderna så blir kunderna mer benägna att anlita veterinären för vanlig djursjukvård. Det är bra om länsveterinärer kan bedriva klinisk djursjukvård vid sidan av sin anställning, eftersom det bidrar till att hålla kompetensen uppe. Synen på offentliga uppdrag Mer benägna att anlita för vanlig Frågeformuläret omfattar fem frågor om bisysslor som man kan ha som veterinär. Den första frågan gäller om man har bisysslor, utanför det ordinarie arbetet som veterinär. Har Du med eller utan betalning bedrivit någon av följande verksamheter , det vill säga vid sidan av Din anställning? Du kan markera flera svar. Hälften () av distriktsveterinärerna och fyra av tio av de pri- vatanställda veterinärerna har inga bisysslor utöver den ordinarie anställningen. Bas: Anställda och Distriktsveterinärer Ja, klinisk djursjukvård Ja, offentlig veterinär Nej, inga bisysslor Nästa fråga är besvarad av de veterinärer som har svarat att de utför kliniska uppgifter också . Frågan gäller hur många för- rättningar man hade gällande olika djurslag. Om Du tänker på de djur Du kommer i kontakt med på uppdrag av djurägare när Du utför Din bisyssla, ungefär hur många förrätt- ningar/fall uppskattar Du att Du hade när det gäller föl- jande djurslag? Förrättningar per djurslag som bisyssla 2005 Bas: Anställda och Distriktsveterinärer Därpå följer en fråga till de som svarat att de är offentlig eller offi- ciell veterinär, utöver sin ordinarie tjänst. Om Du tänker på Dina uppdrag som offentlig eller officiell veteri- när och som Du utförde vid sidan av Din ordinarie tjänst, ungefär hur många dagar har Du utfört följande sysslor på uppdrag av någon annan än Din huvudsakliga arbetsgivare? Antal dagar man utfört följande bisysslor Bas: Anställda och Distriktsveterinärer Vilken omfattning hade Dina bisysslor i genomsnitt ? Markera ett svar. Färre än 1 (0,5) 1 – 3 (2) 4 – 6 (5) 7 – 9 (8) – 12 (11) – 15 (14) – 18 (17) + (20) I genomsnitt arbetar veterinärerna 2,2 kvällar eller med sin bisyssla. I vilken eller vilka former bedrev Du Din bisyssla ? Tillfälligt anställd, förordnad Frågeformuläret av slutas med frågor om den intervjuade. Frågorna används i huvudsak för att möjliggöra specialstudier av olika del- målgrupper och för att se svarspopulationens sammansättning. Sva- ren på bakgrundsfrågorna redovisas här i diagram eller tabellform. Var tog Du Din veterinärexamen? SOU 2007:24 Bilaga 3 När tog Du Din veterinärexamen? I vilken omfattning arbetade Du som veterinär under verksam- ? En normal heltidstjänst är i genomsnitt . Markera ett svar. Omfattning av veterinärverksamheten 2005. Heltid är /vecka Är Du man eller kvinna? Fördeling mellan Män och Kvinnor Vilken är Din familjesituation? Antal hemmavarande barn? Observera att delvärdena summerar till mer än 100. Detta förklaras av att av samtliga veterinärer inte har hemmavarande barn, medan de som har hemmavarande barn kan ha barn i flera årsklasser. Skalan på X-axeln är enligt programmet angi- ven till . Antal barn i husållet Bas: Samtliga. OBS, delarna summerar till mer än 100 1 till 7 år 8 till 16 år Var är Du född? Hur stor var Din bruttoinkomst, före skatt ? Bruttoinkomst före skatt 2005 har genomfört denna undersökning på uppdrag av . Vi kan konstatera att intresset kring undersökningen har varit mycket stort bland veterinärerna. Svarsfrekvensen är mycket hög , detta trots ett mycket omfattande frågeformulär. På grund av frågornas art och omfattning har ARS svårt att när- mare kommentera undersökningens resultat och ge egna kom- mentarer till detsamma. Många av frågorna är deskriptiva. Vi finner att det finns skillnader mellan veterinärer som bedriver privat veterinärpraktik och distriktsveterinärer. Vi ser att av veterinärerna är positiva till att driva egen praktik . Bland dem som driver privatpraktik är andelen och bland distriktsveterinärerna . Av dem som anser sig behöva bidrag för att kunna driva en privat praktik anger man i medeltal att bidraget behöver vara cirka 180 000.- kronor och veterinär. Det är dock nära hälften som inte kan besvara frågan. 9 av 10 deltar i olika former av utbildningar och konferenser. I stort sett samtliga anser sig ha råd med detta, men de privatprakti- serande svarar i högre utsträckning att de inte har råd med alla eve- nemang de skulle vilja delta i. 7 av 10 veterinärer anser att det är ett gott samarbete inom vete- rinärkåren. Hobbydjur, sällskapsdjur och hästar, är de djurslag som ökar. 2006 – 05 – 26 Bilaga 2 Listade svar Bilaga 4 , Företagsbroschyr Författningsunderlag för epizooti- bekämpning A.Författningar och EU-dokument som ligger till grund för Beteckningar anges endast på ursprungliga författningar och doku- ment men även senare införda ändringar skall beaktas. Epizootilagen (1980:369), K1 Epizootiförordningen (1980:371), K2 Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:103) om bekämp- ning av epizootiska sjukdomar, K3 Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:49) om anmäl- ningspliktiga djursjukdomar, K4 Lagen (1992:1683) om provtagning på djur, K10 Förordningen (1993:1488) om provtagning på djur, K11 Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:190) om märk- ning och registrering av djur, K13 Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:45) om obliga- torisk hälsoövervakning av fjäderfä, K20 Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:94) om obliga- torisk hälsoövervakning av odlad fisk, K26 Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:92) om vaccina- tion av djur mot rabies, K45 Förordning (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskeri- näringen, K131 föreskrifter (FIFS 1993:29) om odling, utplantering och flyttning av fisk, K132 Livsmedelslagen (1971:511), H1 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1991:9) med instruk- tion för besiktningsveterinärorganisationen, H12 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1994:13) med före- skrifter och allmänna råd om hantering av mjölk och mjölkbaserade produkter, H140 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1996:32) med före- skrifter och allmänna råd om slakt av tamboskap och hägnat vilt, H190 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1994:10) med före- skrifter och allmänna råd om köttprodukter m.m., H193 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1994:40) med före- skrifter och allmänna råd om slakt och annan hantering av fri- levande vilt, H196 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1994:12) med före- skrifter och allmänna råd om slakt och annan hantering av färskt kött av ren, H197 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1994:11) med före- skrifter och allmänna råd om slakt m.m. av fjäderfä, H240 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1994:6) med före- skrifter och allmänna råd om ägg, H305 Statens livsmedelsverks kungörelse (SLVFS 1994:5) med före- skrifter och allmänna råd om äggprodukter, H308 Förordning (1996:148) med instruktion för , B10 Förordning (1994:537) med instruktion för Statens veterinärmedi- cinska anstalt, B60 Förordning (1971:810) med allmän veterinärinstruktion, C10 Förordning (1990:1510) med länsstyrelseinstruktion, E20 Förordning (1996:147) med instruktion för , E60 Hälsoskyddslagen (1982:1080) Ordningslagen (1993:1617). (EGT = Europeiska gemenskapernas officiella tidning) Rådets direktiv /217/EEG, EGT nr L 47, 21.8.1980, s.11 om in- förande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svin- pest. Rådets direktiv /511/EEG, EGT nr L 315, 26.11.1985, s.11 om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka. Rådets direktiv /667/EEG, EGT nr L 363, 27.12.1990, s.51 om fastställande av veterinära bestämmelser om bortskaffande och be- arbetning av animaliskt avfall och dess utsläppande på marknaden samt om förhindrande av sjukdomsalstrande organismer i foder av animaliskt ursprung samt om ändring av direktiv /425/EEG. Rådets direktiv /67/EEG, EGT L nr 46, 19.12.1991, s.1 om djur- hälsovillkor för utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk. Rådets direktiv /35/EEG, EGT L nr 157, 10.6.1992, s.19 om kontrollregler och åtgärder för bekämpning av afrikansk hästpest. Rådets direktiv /40/EEG, EGT L nr 167, 22.6.1992, s.1 om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influ- ensa. Rådets direktiv //66/EEG, EGT nr L 260, , s.1 om in- förande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av newcastlesjuka. Rådets direktiv /117/EEG, EGT nr L 62, , s. 38 om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livs- medelsburna infektioner och förgiftningar. Rådets direktiv /119/EEG, EGT nr L 62, , s.69 om införande av allmänna gemenskapsåtgärder för bekämpning av vissa djursjukdomar och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka (swine vesicular disease, SVD). Rådets direktiv /53/EEG, EGT nr L 175, , s.23 om ge- menskapens minimiåtgärder för bekämpning av vissa fisksjuk- domar. Kommissionens riktlinjer för beredskapsplaner VI/5211/95-EN, Contingency plans for epidemic diseases. Guidelines prepared by the veterinary and zootechnical legislation division. A conto: Delbetalning av ett ersättningsanspråk. har möjlighet att medge delbetalning men inte förskott. För att a contobetalning skall kunna medges erfordras underlag från den sökande som visar att upplupna kostnader eller gjorda förluster uppgår till minst a contoansökans belopp. Beslut om a conto kan inte överklagas. A contobeslut följs alltid av slutliga och därmed över- klagningsbara beslut. Anläggningar: Samtliga anläggningar som hanterar djur och djur- produkter. Desinfektion: En genom fysikaliska eller kemiska metoder utförd reduktion av antalet mikroorganismer till en sådan nivå att infek- tion ej uppstår. Distriktsveterinär: distriktsveterinär inom berört veteri- närdistrikt, samt veterinär som särskilt förordnats av Jordbruks- verket på arvodestjänst som distriktsveterinär enligt 6 § epizooti- förordningen (1980:371) för medverkan vid bekämpningen av epizootisk sjukdom. Djuranläggning: Anläggning där husdjur hålls eller andra djur hålls i fångenskap. Slakteri innefattas inte i denna definition. Djurhållare: Djurägare, dennes ställföreträdare eller annan person som är ansvarig för djurhållningen. Djurvärde: Djurets slaktvärde med tillägg för livvärdet vid värd- eringstidpunkten med särskilt beaktande av djurets produktions- förmåga ålder och avelsvärde. Beaktande av djurets produktions- förmåga innebär att det är djurets faktiska status vid en besiktning som skall vara föremål för värdering. Synliga sjukdomstecken skall således beaktas vid värderingen. Värderingen skall dock inte på- verkas av misstankar om att till synes friska djur eventuellt kan vara smittade vilket i en marknadssituation föranleder försiktighet från en köpares sida. Med ett kortare uttrycksätt är det djurets marknadsvärde vid värd- eringstidpunkten som avses. Värderingen är (endast) ett beslutsunderlag för Statens jordbruks- verks ersättningsbeslut - kan ej i sig överprövas. När Jordbruks- verket fattat själva ersättningsbeslutet kan dock detta överprövas. Djurvärdeersättning: Djurvärde minskat med slaktlikvid eller annat värde av vad som kunnat tas till vara. Epizootislakt: Avlivning av andra djur än sådana som är eller miss- tänks vara smittade eller kan sprida smitta. Fisk: Levande fisk oavsett utvecklingsstadium (inkl. rom och mjölke) samt avdödad, icke urtagen fisk från fiskodling eller fisk som tillförts fiskodling efter att ha levt i vilt tillstånd. Fiskodling: Anläggning för uppfödning av fisk under kontrollerade förhållanden, exempelvis bassänger, dammar, kassar eller andra fullt avgränsade inhägnader. Fortlöpande desinfektion: Sådana desinfektionsåtgärder som före- skrivs för t.ex. personer och fordon under och efter ett sjukdoms- utbrott. Handel med fisk: Försäljning, leverans, överlåtelse eller annan form av utsläppande av fisk på marknaden inom . Husbehovsslakt: Slakt av enstaka djur som en uppfödare för sitt eget hushålls behov själv utför eller låter utföra på den fastighet som han brukar och där djuret är uppfött. Kläckeri: Anläggning som med hjälp av maskinell ruvning och kläckning producerar daggamla kycklingar. Kläckägg: Befruktade ägg avsedda för kläckning. Konsumtionsägg: Ägg avsedda att användas som livsmedel. Kontaktanläggning: Anläggning dit smitta kan ha överförts via djur, produkter eller på annat sätt från anläggning där det finns djur som är eller misstänks vara smittade eller produkter som är eller miss- tänks vara kontamierade.