sou · GWB337 · 2008-04-15 00:00:00 — Externa effekter är inte något som per automatik synliggörs och hanteras genom eko- nomiska utbyten, och inte heller något som identifieras en gång för alla. En kontinuerlig utveckling av avbildningspraktiken blir viktig för att beskriva inte bara de utbyten som sker, utan även de mer eller mindre önskvärda externa effekter som uppstår. En aktiv normeringspraktik blir viktig för att hantera frågor kring obser- verade externa effekter, antingen lokalt eller för marknaden som helhet. Den inramning som sker av ett enskilt ekonomiskt utbyte påverkas både av normeringspraktik och avbildningspraktik och kan sägas vara ett framväxande resultat av lärande. Denna funktion hos marknader att kontinuerligt kunna tvätta sin egen byk är rimligen särskilt viktig om marknaden förväntas realisera flera motstridiga värden. Här finns en tydlig koppling till det ökade behovet av tillsyn när formerna för drift och styrning får mer marknadslika inslag. Vi kan därtill konstatera att externa effekter kan uppträda i många vitt skilda skepnader, vilket ställer krav på att sådan tillsyn är vidsynt och därmed mångdisciplinär. Teoriers inflytande över formandet av marknader Vi har i framställningen antytt att organiseringen av en marknad inte är oberoende av vilka teoretiska idéer som ligger till grund för olika aktiviteter. Våra exempel på hur ekono- miskt aktörskap kan formas visade hur lagstiftning och kalkyl- verktyg kan fungera som förmedlande länkar i teoriers inverkan på marknader. I det här avsnittet vill vi mer systematiskt diskutera tre mekanismer som kan få teorier att bidra till formandet av det de beskriver. En första sådan mekanism är att teorier genom att invadera aktörers tänkande kan påverka deras förståelse för den situation de står inför och därmed deras handlande. Den här typen av effekter skulle kunna sorteras in under rubriken självuppfyllande och själv- förstörande profetior. Det klassiska exemplet på detta är en så kal- lad bankpanik där blotta ryktet om en banks insolvens får till följd att banken blir insolvent genom att alla kunder kräver att få ut sina besparingar. För den här typen av effekter kan förekomsten av övertygande avbildningar av marknaden ha stor betydelse eftersom dessa påverkar utsikterna att teorin ska spridas bland marknadens aktörer. En andra mekanism, preskription, har vi redan stött på i vår dis- kussion ovan. Den här mekanismen innebär att teoretiska idéer omsätts i lagar, regler och normer som påverkar vad marknadens aktörer får och inte får göra genom att kopplas till mer eller mindre tydliga och kännbara sanktioner. Här påverkar alltså teorin mark- naden genom att fungera som inspirationskälla för explicita regleringar. Den strukturekonomiska teoribildningens betydelse för västvärldens konkurrens- och antitrustlagstiftningar som dis- kuterades tidigare är kanske det starkaste exemplet på den här typen av teoretiskt inflytande över marknader. Det är emellertid inte bara ekonomiska teorier som kan forma marknader. Inom sjukvårdsområdet kan vi som ett exempel lyfta fram hur medicinsk vetenskap är nödvändig för att beskriva vilka behandlingar som kan anses vara jämförbara substitut för patienter med en viss diagnos (2006). En tredje mekanism, materialisering, innebär att teoretiska idéer ges fastare form. Här har en rad fallstudier pekat på hur arkitekto- niska och tekniska lösningar kan bli bärare av teoretiska idéer, vissa mer framgångsrikt än andra. Att bygga in teoretiska idéer om exempelvis utbytbarhet eller priskonkurrens i IT-system som används vid ekonomiska transaktioner är exempel på detta. Ett något mer komplicerat exempel som tydligt knyter an till vår dis- kussion om formandet av marknader är det så kallade som vi hittar i våra mobiltelefoner. Tack vare detta kort (och en hel rad andra arrangemang, förstås) tillät det nya GSM-systemet en uppdelning av mobiltelemarknaden i en marknad för mobiltele- foner och en marknad för mobiltelefoni. Med de tidigare mobil- telefonsystemen, såsom NMT450, var den fysiska telefonen och telefonitjänsten delar av en och samma marknad. Olika mobil- operatörers erbjudanden var då i mycket lägre utsträckning jämför- bara eftersom de konkurrerade med varandra både genom tjänstens utformning (täckning, kostnad, etc.) och genom vilka telefoner de kunde erbjuda. Sammanfattningsvis kan vi alltså se tre olika vägar genom vilka idéer om marknader och deras funktion kan komma att påverka hur en faktisk marknad fungerar. Dessa möjliga påverkansvägar blir viktiga att uppmärksamma som ett led i att förstå utvecklingen av en marknad. De utgör också potentiella verktyg i arbetet med att påverka en marknad i en önskvärd riktning. Det faller sig därför rimligt att som nästa led i framställningen diskutera frågan om vad som är önskvärda riktningar och hur sådana etableras. Hur kan vad som presteras i marknadsprocesser värderas? Det finns många olika sätt att värdera vad som presteras på en marknad. Ett sätt kan vara att titta marknadens prisnivå i för- hållande till säljarnas produktionskostnader för att värdera om marknaden är effektiv. Ett annat sätt kan vara att titta på behovs- tillfredsställelse, alltså hur de varor och/eller tjänster som säljare utbjuder utvecklas och hur denna utveckling förhåller sig till det köpare efterfrågar. Under har så kallade kundnöjdhetsindex blivit ett allt vanligare sätt att värdera vad olika sektorer inom ekonomin presterar. Sådana här metoder för att värdera vad som presteras i marknadsprocesser är ofta grun- dade i olika teorier om marknader och priser. Behovstillfreds- ställelse och kundnöjdhet har tydliga kopplingar till marknads- föringsteorier, medan strukturekonomisk teori lyfter fram andra dimensioner för att värdera marknaders prestationer såsom resurs- och allokeringseffektivitet, utveckling, sysselsättningsgrad och för- delning (Scherer och 1990). Den teoretiska ansats vi presenterar här, framhåller egentligen inga egna mått eller dimensioner utifrån vilka marknadsprocessers prestationer ska värderas. Detta är en konsekvens av att perspek- tivet så tydligt inkluderar ansträngningar att utvärdera en marknads prestationer i den process som organiserar marknaden. Till följd av detta pekar perspektivet på behovet av en mer empiriskt och deskriptivt orienterad hållning, där uppmärksamheten riktas mot de faktiska ansträngningar som görs att utvärdera marknader. Vär- deringen av marknaden blir en del av det som studeras. Vilka dimensioner uppmärksammas och vilka konkreta prestationsvärde- ringar etableras, används och utvecklas inom ramen för den stude- rade marknaden? Svaren på sådana frågor blir väsentliga för att för- stå hur marknaden utvecklas eftersom prestationsvärderingarna är en central del av den tredelade marknadsprocess vi beskrivit ovan. I termer av vår beskrivningsmodell utgör prestationsvärderingar en viktig länk i samspelet mellan framför allt avbildnings- och norme- ringspraktik. För köpare och säljare kan också sådana mätningar ha betydelse som uppföljning av de egna utbytesaktiviteterna och deras koppling till målen för verksamheten. I det fall man är intresserad av att värdera vad en marknads- process presterar blir det enligt vår mening viktigt att inventera vilka värden som eftersträvas och i vilka dimensioner marknaden utvärderas. För förståelse av marknadsprocessen är det därtill vik- tigt att inventera vilka olika aktörer som är involverade i att skapa dessa olika värderingar. I regel är fler än marknadens säljare och köpare involverade. Även myndigheter, såsom , branschorganisationer, idéburna organisationer, media, samhälls- vetenskapliga forsknings- och utredningsinstitut, etc. kan vara aktiva i att värdera en marknad i olika dimensioner. Om vi tar den svenska elmarknaden som exempel kan vi där hitta en rad organisa- tioner som är involverade i utvärderande aktiviteter: Energi- myndigheten publicerar rapporter som utvärderar prisbildning och konkurrens på elmarknaden efter avregleringen; bedriver ett forskningsprogram om elmark- nadens ekonomi som delvis syftar till att ta fram metoder för utvärdering; presenterar en utredning om kost- nadsutvecklingen för el hos 16 av deras medlemmar, etc. Vi kan slutligen förvänta oss att de olika mått som används i utvärderande aktiviteter har formats av olika teoretiska traditioner. Grad av priskonkurrens är exempelvis ett mått som tydligt knyter an till strukturekonomisk teori där det ses som något som påverkar en marknads resursallokeringseffektivitet. Kundnöjdhet är ett annat mått som knyter an till marknadsföringsteori, där det ses som en indikation på marknadens förmåga att skapa värde för kun- derna. De skiftande och föränderliga intressen som olika aktörer på en marknad representerar medför att mått och mätmetoder från olika discipliner och forskningstraditioner passar olika bra (jämför diskussionen om teoriers inflytande över formandet av marknader ovan). Sammantaget innebär detta att vi som regel kan förvänta oss att finna flera olika dimensioner som parallellt används för att vär- dera marknadsprocessen på en konkret marknad. Det kan vara dimensioner som är generiska till sin karaktär, såsom just grad av priskonkurrens, men också sådana som är specifika för just den marknaden, såsom exempelvis en trygg elförsörjning för landet. Här kan den svenska marknaden för mobil telefoni fungera som ett illustrativt exempel. Myndigheten () har som vision att alla i ska ha tillgång till effektiva, prisvärda och säkra kommunikationstjänster (Post- och Tele- styrelsen 2007, 14), vilket fångar några centrala dimensioner utifrån vilka myndigheten anser att de aktuella marknaderna ska värderas (tillgänglighet, effektivitet, prisvärdhet, säkerhet). På marknaden för mobil telefoni används också mått som försöker fånga dessa dimensioner, såsom exempelvis mått på nätens yt- och befolk- ningstäckning. Som ett ytterligare exempel genomförde PTS 2004 en kartläggning över hur olika operatörers specificerade telefon- räkningar såg ut. Tillsammans med driver PTS också tjänsten Telepriskollen () som presen- terar prisjämförelser mellan olika operatörer och abonnemang. Denna aktivitet syftar explicit till att hjälpa konsumenter att välja operatör. Med vår begreppsapparat kan detta beskrivas som ett utfall av normeringsaktiviteter där förekomsten av priskonkurrens har tillmätts stor vikt på den aktuella marknaden. Detta värde avspeglas sedan i försöket att utrusta köparna med ett instrument för prisjämförelse och därmed påverka deras ekonomiska aktörskap genom att öka deras förmåga att kunna bedöma olika erbjudanden. Detta korta exempel centrerat kring vad en myndighet gör i relation till en specifik marknad illustrerar väl antalet dimensioner och mått som kan vara aktuella för värderingen av prestationer på en given marknad. Exemplet visar vidare hur en värderande avbild- ning i termer av prisjämförelser explicit tas fram i syfte att påverka framtida utbyten. Hur en marknad fungerar och utvecklas är inte bara en aspekt av en marknadsprocess som kan värderas med ett eller flera presta- tionsmått. De värdedimensioner som är etablerade på en specifik marknad bidrar också till att forma utvecklingen av marknaden. Olika prestationsvärderingar är inte minst viktiga som resurs för lärande för de aktörer som på olika sätt är aktiva på marknaden. Detta lärande kan exempelvis ta sig uttryck i att säljare och/eller köpare utrustas med nya verktyg, men kan också leda fram till nya regler för vad säljare och/eller köpare får göra. (Jämför Telepris- kollen respektive nya regler för hur telefonräkningar ska specifi- ceras relaterade till exemplet ovan.) En intressant aspekt på marknaders utveckling är hur uppsätt- ningen av prestationsvärderingar i sig utvecklas . Detta gäller inte minst i relation till externa effekter och hur sådana kan internaliseras genom att de fångas upp som nya dimensioner för värdering av en marknads prestationer. (Betänk, till exempel, marknaden för försäljning av lagringsmedier såsom inspelningsbara cd-skivor och den där identifierade uteblivna ersättningen till upp- hovsmän.) De sätt som olika effekter av marknader värderas är en grund för lärande och kan i sig självt vara ett viktigt föremål för utveckling och lärande. Olika aktörers förmåga att producera prestationsbegrepp som bidrar till marknadens utveck- ling blir därmed en viktig egenskap hos en marknad. En aktiv kun- skapsutveckling om marknadens funktioner och prestationer, omfattande både utbytes-, avbildnings- och normeringspraktik, bör ses som en central aktivitet i utvecklingen av en marknad. Marknader och balanseringen av motstridiga värden I det föregående avsnittet påpekade vi att en marknad i regel inne- fattar en bred uppsättning mått och metoder för att värdera vad den presterar. Vi noterade också att många olika typer av aktörer kan vara involverade i prestationsvärderingar. Ett skäl till att en marknad innefattar flera olika sätt att värdera dess prestationer kan vara att dessa prestationer inte på något enkelt sätt går att sam- manfattas och värderas i en enda dimension. (Detta är en möjlighet som vissa andra teoretiska perspektiv på marknader bortser från genom att anta att priset är bärare av all nödvändig information (se t.ex. Hayek 1948).) Olika värdedimensioner kan stå i konflikt med varandra i så måtto att en förbättring i en dimension leder till en försämring i en annan. Ett klassiskt exempel på detta är motsättningen mellan sta- tisk effektivitet och dynamisk effektivitet inom ekonomin som ofta förknippas med den österrikiska ekonomen (1950). Schumpeter menade att ett system som i varje tidpunkt till fullo utnyttjar sina resurser effektivt just därför inte har förutsätt- ningar för att utvecklas. Han menade därför att exempelvis en bransch inte bara ska värderas utefter graden av priskonkurrens i ett givet ögonblick, utan också utifrån vilka möjligheter den har att utvecklas (ibid., 83–84). Ett annat exempel på en konflikt mellan värden som kan förekomma i offentlig verksamhet är den mellan en effektiv resursanvändning i relation till skapad nytta, å ena sidan, och en rättvis fördelning av resurser mellan olika grupper, å den andra (för ett exempel på en studie av hur kostnadseffektivitet balanseras mot behovssolidaritet, se 2006; och 2007). För att återknyta till exemplet med marknaden för mobil tele- foni som diskuterades ovan kan vi tänka oss att en ökad yttäckning kan stå i motsats till ökad effektivitet. Vad avser statisk och dyna- misk effektivitet kan vi på samma sätt se en möjlig motsättning mellan utvecklingen av nya mobila tjänster hos enskilda operatörer och en önskan från myndigheternas sida att åstadkomma effektivi- tet genom en priskonkurrens där alla operatörer tillhandahåller helt jämförbara tjänster. Vi menar att förekomsten av olika värdekonflikter är regel sna- rare än undantag på marknader. I de fall där de förekommer kan vi vidare konstatera att en marknadsprocess de facto utför någon form av balansering av olika sådana värden, helt enkelt eftersom den omöjligen till fullo och kan prestera motstridiga värden. Detta innebär i sin tur att vi bör betrakta marknader inte bara som en process vari utbyten mellan köpare och säljare sker. Det är även en process vari olika värden de facto balanseras mot varandra (jfr Callon och Muniesa 2005). Detta innebär givetvis inte att en sådan balansering per automatik ger vad som uppfattas vara ett önskvärt resultat, något som avspeglas i såväl politiska som legala kontro- verser kring marknader. kan balanseringen av värden påverkas i olika riktningar genom den marknadsprocess som omfattar utbytes-, avbildnings- och normeringspraktik. De värden som avspeglas i de normer och regler som etableras för marknaden är inte givna utan ett utfall av normeringsaktiviteter där olika intressen möts. De värden som framgångsrikt kan följas upp i våra avbildningar av marknaden är även de ett resultat, i det här fallet av ansträngningar att skapa mätsystem som fångar relevanta aspekter av marknaden. De värden som avspeglas i ett enskilt utbyte, slut- ligen, är ett utfall av utbytespraktikens inramning av utbytesobjekt, -villkor och -parter, vilken påverkas av såväl rådande regler som tillgängliga bilder. Det är i det här sammanhanget återigen viktigt att lyfta fram de många olika aktörer som är aktiva på en marknad och de många olika typer av aktiviteter som tillsammans konstituerar denna marknad. Det kan handla om myndigheter som utformar regler och/eller utövar tillsyn, om branschsammanslutningar som skapar avbildningar av marknader, om intresseföreningar som driver vissa specifika frågor, osv. Många olika aktörer intar roller där de värnar vissa värden. De strävar därmed mer eller mindre explicit efter att påverka hur motstridiga värden balanseras. Avslutning och reflektion kring implikationer Avsikten med den här bilagan har varit att introducera några begrepp och tankeverktyg för reflektioner kring utformningen av marknadsreformer. Vi ska här avsluta med att lyfta fram några implikationer för marknadsreformer på basis av den ansats som presenterats. Vi har framställt marknader som pågående processer som invol- verar en mängd olika aktörer och som kan beskrivas som en sam- manflätning av utbytespraktik, avbildningspraktik och normerings- praktik. En första viktig konsekvens av detta synsätt är att mark- nader inte tillskrivs en given uppsättning effekter. Hur en marknad fungerar, beskrivs och värderas är något som kan påverkas av olika aktörer, exempelvis genom hur marknadens prestationer avbildas, vilka externa effekter som uppmärksammas, osv. Härvidlag bör kunskapsbildning ses som en central aktivitet relaterad till nya eller reformerade marknader. En aktiv och mångfacetterad kunskaps- utveckling om marknadens processer har stor potential att bidra till dess utveckling. Detta har direkta implikationer för tillsynen av marknader. Marknadstillsyn lägger ofta tonvikt på att observera rätt saker på rätt sätt, dvs. att med givna mått och mätmetoder spegla rådande normer. En väl fungerande tillsyn av marknaden bör emellertid också omfatta en återkommande mer förutsättningslös och mångdisciplinär reflektion över vilka dimensioner som bör beaktas. En tillsynsfunktion bör med andra ord vara både skarpsynt och vidsynt. Ett annat tema i vår framställning har varit att aktörers förmågor att handla inte bör ses som givna. En köpare med en utvecklad förmåga att göra bedömningar som stimulerar utveckling av utbu- det realiserar inte samma typ av aktörskap som en köpare med en utvecklad förmåga att göra bedömningar som stimulerar priskon- kurrens. Enligt ett sådant synsätt finns det vidare stora möjligheter att utrusta aktörer för att forma deras aktörskap. Här bör lärdomar tas till vara från hur konsumenter har agerat i samband med tidigare s.k. avregleringar. Detta gäller inte minst sådana avregleringar som baserats på starka antaganden om förekomsten av en viss typ av rationalitet hos köpare och säljare på den aktuella marknaden. Vidare framstår givetvis frågan om vilken typ av aktörskap som ska anses vara önskvärd som central, vilket är direkt relaterat till vilka värden som ska anses som särskilt viktiga att realisera på en mark- nad. En konsekvens av att se marknader som organiserade via tre sammanflätade praktiker är att det lyfter fram att marknadslika utbyten förutsätter betydande samordning och interaktion mellan aktörer vid sidan om de marknadsmässiga utbytena. Detta är viktigt att komma ihåg när man betänker vilka former för lärande och utveckling av prestationsvärdering som också är en del av mark- nader. som marknadsutbyten förutsätter förekoms- ten/tillskapandet av autonoma aktörer som kan fungera som parter i enskilda utbyten, förutsätter det också aktörer som kan samverka i lärande, avbildning, normering etc. Detta blir särskilt viktigt på marknader som måste balansera olika värden som kanske står i konflikt med varandra. Tillskapandet av marknader kräver alltså en organiserad samverkan mellan olika aktörer utanför de faktiska marknadsutbytena, just för att dessa utbyten ska bli möjliga att genomföra. An essay on framing and overflowing: eco- nomic externalities revisited by sociology. I The Laws of the Markets, redigerad av , 244-269. : Blackwell Publishers / . The Laws of the Markets. Callon, , , och Vololona Rabeharisoa. The economy of qualities. Economy and Society 31:194–217. Callon, , och . calculative collective devices. Organization Studies 26:1229– 1250. Does Europe mean Americanization? The Case of Competition. Competition & Change 6 (3):233– 250. , , och . Verktyg för offentlig upp- handling. I Den där marknaden: Om utbyten, normer och bilder, redigerad av , och , 77–99. The social construction of a perfect market: The strawberry auction at Fontaines-en-So- logne. I Do economists make markets? On the performativity of economics, redigerad av , och , 20–53. Hayek, . von. Individualism and Economic Order. , , , och . Marknader som praktik – utbyten, normer och bilder. Den där marknaden: Utbyten, normer och bilder, redigerad av , och , 27–53. Den där marknaden: Utbyten, normer och bil- der. Enterprise and American , 1836– 1937. , Hans, och . On the nature of markets and their practices. Marketing Theory 7:137– 162. , , och . Global Micro- structures: Markets. An engine, not a camera: How financial models shape markets. , , och Yuval . Constructing a Mar- ket, Performing Theory: The Historical Sociology of a . 109 (1):107–145. , , , och , red. Do economists make markets? On the performativity of economics. Preda, , och , red. The sociology of financial markets. Scherer, ., och . Industrial Market Structure and Economic Performance. Capitalism, Socialism and Democracy. The Economics of Industrial Organiza- tion. Reasonable Drugs: Making Decisions with Ambiguous Knowledge. Published PhD diss., , . , , och . The Q(u)ALYfying hand: Health economics and medicine in the shaping of Swedish markets for subsidised pharmaceuticals. I Market Devices, redigerad av , Yuval och , 215–240. Marknadens decennium: Grän- somdragande reformer i den offentliga sektorn . I Välfärd, vård och omsorg. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar.