sou · GVB333 · 2008-01-01 00:00:00 — – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av körkorts- författningarna och med dem sammanhängande författningar. Till särskild utredare förordnades hovrättsrådet och kanslichefen vid . Som experter förordnades verksjuristen vid , länsassessorn vid i , utredaren vid Utredningen har antagit namnet körkortsutredning. I enlighet med utredningsdirektiven redovisas härmed i del- betänkandet Släpvagnskörning med B-körkort – när kan de nya EU- reglerna börja tillämpas?, SOU 2007:33, utredningens ställnings- tagande till vissa frågor om behörighet att köra fordons- kombinationen dragbil och släp som har sin grund i det tredje körkortsdirektivet. Uppdraget i denna del är härmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete .................................. 2.3Behörighets- och trafikbestämmelser för dragbil och Fordons- och viktdefinitioner ..................................... 2.3.2 Förutsättningar enligt KKL för att få dra släp med ett B-körkort......................................................... utredningsarbete och uttalanden i förarbetena ....... Bakgrund till uppdraget .............................................. Utarbetandet av det tredje körkortsdirektivet....................... 3.1.1 Behandling av frågor om fordonsvikter i En tung bilpark ............................................................. Målgrupp för de nya reglerna ....................................... Vem gynnar reglerna? Fakta och statistik om släpvagnar ........................................... Några exempel på kombinationer ........................................... Uppgifter om antal körkortsinnehavare ................................. Konsekvenser av de nya reglerna............................................. EU-harmonisering av körkortsbehörigheter..................... EG-fördraget och körkortsdirektiven..................................... 5.1.1 Vad säger det tredje körkortsdirektivet om dragfordon och släp?..................................................... 5.1.2 Behörighetskraven för kategori B och BE................... 5.1.3 Minimikrav enligt bilaga V i direktivet ........................ 5.1.4 Införlivande och tillämpning av det tredje 5.1.5 Skillnaden mellan det andra och det tredje Genomförande av direktiv i allmänhet.................................... 5.2.1 Förhållandet till nu gällande direktiv........................... Utredningens bedömning av legalitetsfrågan ......................... 5.4Ytterligare synpunkter angående införande av de nya 5.5 Utbildning, prov eller båda delarna? Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................... Det tredje körkortsdirektivet (2006/126/EG) kommer att medföra vissa förändringar av reglerna om att få dra en släpvagn med stöd av ett B-körkort. Den som har ett B-körkort kompletterat med utbildning och/eller genomfört körprov skall kunna köra en kombination av dragbil och släp som överstiger dagens begränsning på och kommer att få köra en kombination med en sammantagen totalvikt om . Dagens begränsningsregel för släpets totalvikt till att högst uppgå till dragbilens tjänstevikt kommer också att slopas. De nya bestämmelserna skall enligt direktivet antas och börja tillämpas . Vid den senare tidpunkten skall också det nu gällande andra körkortsdirektivet upphöra att gälla. Utredningen bedömer att det inte är tillåtet att tillämpa de nya reglerna tidigare än . Att tillämpa bestäm- melserna tidigare skulle innebära ett avsteg från de nu harmo- niserade bestämmelserna i det andra körkortsdirektivet. Det skulle i strid med ett av direktivets syften, i enlighet med dess beaktande- satser, innebära en risk för att den fria rörligheten försvårades. Dessutom skulle det kunna uppfattas som att en snedvridning av konkurrensen skapades. Kraven för att erhålla den nya utökade B-behörigheten kommer att ha stora likheter med vad som redan gäller för den befintliga BE-behörigheten. Även detta förhållande innebär att en förändring inte framstår som så angelägen. Majoriteten av dem som kommer att vara intresserade av att erhålla den nya behörigheten finns troligen i den grupp om cirka 4 500 personer som förvärvar BE-behörighet. Av dessa kommer antagligen ett flertal även i fortsättningen att välja BE- behörighet eftersom den ger möjlighet att dra ännu tyngre släpvagnar än vid utökad B-behörighet. Utredningen tar inte i delbetänkandet ställning till hur den nya behörigheten skall förvärvas. Denna fråga kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande. 1Utredningens uppdrag och arbete Utredningens uppdrag framgår av kommittédirektiven (dir. 2006:119), se bilaga 1. Enligt direktiven är syftet med uppdraget att göra en översyn av körkortsförfattningarna och med dem samman- hängande författningar. Utredningen skall också analysera hur och rådets direktiv /126/EG av om körkort, det s.k. tredje körkortsdirektivet, skall genomföras i svensk rätt. I enlighet med utredningsdirektiven redovisas i detta delbetänk- ande den del av uppdraget som rör förändringar av reglerna om högsta tillåtna totalvikt för att dra fordonskombinationer (dragbil och släp) med körkortsbehörighet B och som har sin grund i det tredje körkortsdirektivet. Övriga delar av uppdraget skall redovisas . Den särskilde utredaren har genomfört uppdraget i nära samarbete med experterna och utredningen har i denna del sammanträtt vid fyra tillfällen. Utredningen har under hand inhämtat information från (), Caravan Club, samt från olika enheter inom . Regler för släpvagnskombinationer, dvs. en dragbil med en tillkopplad släpvagn, återfinns inom flera lagstiftningsområden men i huvudsak i körkortslagstiftningen, trafiklagstiftningen och fordonslagstiftningen. Körkortslagstiftningen, med tillhörande föreskrifter av , ger svar på vilka körkortsbehörigheter som krävs för att få köra olika fordon och hur man förvärvar behörigheterna. Trafiklagstiftningen innehåller bestämmelser om tillåtna vikter medan fordonslagstiftningen innehåller definitioner och bestämmelser av teknisk karaktär. Alla de nämnda lag- stiftningsområdena innehåller ansvarsbestämmelser. Därutöver finns särskilt reglerat om uttag av överlastavgift. Utredningens uppdrag är inriktat på behörighetsfrågor avseende rätten att med en personbil dra en släpvagn. De bestämmelser som främst kommer i fråga är därför bestämmelserna om körkortsbehörigheter i körkortslagen (1998:488), KKL. I detta avsnitt kartlägger utredningen gällande rätt avseende behörighetsreglerna samt bestämmelser som anknyter till dessa. Kartläggningen syftar till att ge underlag för bedömningen av dels hur de nya bestämmelserna om dragbil och släp lämpligen bör genomföras i , dels om det är möjligt att införa dessa bestämmelser tidigare än övriga bestämmelser som det tredje körkortsdirektivet leder till. Gränserna för hur tunga släpvagnskombinationer som får fram- föras med visst slag av körkort är gemensamma i EU och inom EES och styrs av rådets direktiv /439/EEG, det s.k. andra körkortsdirektivet. I artikel 3 sägs att med körkort med behörighet Gällande rätt SOU 2007:33 för fordon enligt kategori B (B-körkort) får en förare köra en bil med en totalvikt som inte överstiger och som inte har fler än åtta sittplatser utöver förarsätet (dvs. en personbil eller en lätt lastbil). Till en bil i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt som inte överstiger . Även fordonskomb- inationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släpvagn vars totalvikt överskrider får framföras enligt samma bestämmelse, om kombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger och släpvagnens totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt. Det tredje körkortsdirektivet (direktiv /126/EG), som är en revidering av det andra körkortsdirektivet, trädde i kraft . Huvuddelen av bestämmelserna, bland annat de nu aktuella om fordonsvikter, skall börja tillämpas . I direktivets artikel 4.4 b), som omfattar katego- rier, definitioner och åldersgränser, anges att den som har körkort med behörighet för fordon i kategori B får köra motorfordon med en tillåten totalvikt som inte överstiger och som är konstruerade och tillverkade för att ta högst åtta personer utöver föraren. Till ett sådant fordon får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt som inte överstiger . Även en släpvagn med en högre totalvikt får kopplas till ett sådant motorfordon i kategori B, förutsatt att fordonskombinationens tillåtna totalvikt inte över- stiger . Om fordonskombinationens tillåtna totalvikt över- stiger skall medlemsstaterna i enlighet med bilaga V i direktivet kräva att kombinationen bara får köras efter avslutad utbildning eller godkänt körprov eller både utbildning och prov. Åldersgränsen för kategori B skall vara . Enligt bilaga V skall den åsyftade utbildningen ha en längd och ett prov vara utformat så att det går att bedöma förmåga och beteende. Skillnaden mellan det andra och det tredje körkortsdirektivets bestämmelser om släpvagnsvikter är således dels att förhållandet mellan dragbilens tjänstevikt och släpvagnens totalvikt har tagits bort i det tredje körkortsdirektivet, dels att det lagts till en möjlighet att med B-behörighet, kompletterad med genomförd utbildning, godkänt körprov eller båda delar, få köra en komb- ination vars sammanlagda totalvikt överstiger men inte . 2.3Behörighets- och trafikbestämmelser för dragbil och släp De svenska körkorts- och fordonsdefinitionerna uppfyller de krav som ställs i det andra körkortsdirektivet, vilket medlemsstaterna var förpliktigade att följa efter den 1 juli 1996.TPF1FPT I 2 kap. 1 § KKL finns den grundläggande körkortsbestämmel- sen som anger att personbil, lastbil, buss, motorcykel, terrängvagn och motorredskap klass I får köras endast av den som har ett gällande körkort för fordonet. Har släpfordon kopplats till en bil skall föraren ha körkortsbehörighet även för släpfordonet. I 2 kap. 5 § KKL anges förarbehörigheterna och vilka fordon de ger rätt att köra. Här framgår bl.a. att förarbehörighet anges i körkortet med beteckningen B för personbil med totalvikt av högst och lätt lastbil samt enbart ett lätt släpfordon som är kopplat till sådana bilar. Behörigheten C krävs för tung lastbil och personbil med totalvikt över samt enbart ett lätt släpfordon som är kopplat till sådana bilar. E-behörighet gäller för släpfordon, oavsett vikt och antal. E- behörighet ger rätt att i kombination med dragfordon köra även släpfordon som inte är att anse som lätt. Av 3 kap. 7 § KKL framgår att körkort med bl.a. behörigheten BE får utfärdas endast för den som har behörighet för dragfor- donet. Om sökanden har haft körkort med behörighet för drag- fordon och släpfordon av det slag som ansökan avser, får dock körkort med motsvarande behörighet utfärdas . Med släpfordon avses enligt 2 § lagen (2001:559) om vägtrafik- definitioner, LDEF, ett fordon som är inrättat för koppling till ett annat motordrivet fordon än en moped klass II och är avsett för person- eller godsbefordran eller för att bära en anordning för att driva dessa fordon. Släpfordon delas in i släpvagnar, släpslädar och terrängsläp samt i lätta och tunga släpfordon. 1TP PT Se lag (1996:320) om ändring i körkortslagen och prop. 1996/97:124. Lätt och tungt släpfordon Ett lätt släpfordon är: 1.Ett släpfordon med en totalvikt av högst . 2.Ett släpfordon med en totalvikt över under förutsättning att denna inte överstiger dragfordonets tjänste- vikt och att dragfordonets och släpfordonets sammanlagda totalvikt inte överstiger . Ett tungt släpfordon är ett annat släpfordon än ett lätt släpfordon. Med släpvagn avses en typ av släpfordon på hjul eller band som är inrättat för att dras av ett motorfordon, en traktor eller ett motorredskap. De släpfordon som är av intresse i detta sammanhang – såsom , hästsläp och båttrailers – är släpvagnar enligt defini- tionen ovan. Även körkortsdirektivet använder begreppet släpvagn. Däremot kvarstår i KKL begreppet släpfordon i behörighets- hänseende. I den följande redovisningen används enbart begreppet släpvagn utom vid direkt återgivning av bestämmelserna i . I sak har detta ingen betydelse. Tjänstevikten för en bil är den sammanlagda vikten av fordonet i normalt, fullt driftfärdigt skick, med det tyngsta karosseri som hör till fordonet, verktyg och reservhjul som hör till fordonet, bränsle, smörjolja och vatten samt föraren. Tjänstevikten för en släpvagn är den sammanlagda vikten av fordonet i fullt driftfärdigt skick med det tyngsta karosseri som hör till fordonet. Totalvikten för en bil är summan av fordonets tjänstevikt och den beräknade vikten av det största antal personer utom föraren och den största mängd gods som fordonet är inrättat för. För en släpvagn är totalvikten summan av tjänstevikten och den beräknade vikten av den största mängd gods som fordonet är inrättat för. Maximilasten för bl.a. en bil eller en släpvagn är skillnaden mellan fordonets totalvikt och tjänstevikt. Släpvagnsvikten är den sammanlagda vikten av släpvagnens egenvikt, dvs. släpvagnens vikt olastad vid ett visst tillfälle, och den faktiska lasten. För en personbil finns det på registreringsbeviset uppgifter om tjänstevikt, totalvikt, högsta tillåtna totalvikt på släpet för att man skall kunna köra kombinationen med ett B-körkort, samt högsta tillåtna släpvagnsvikt som gäller för bilen, dvs. den högsta tillåtna sammanlagda vikten av släpvagn och last som bilen tekniskt sett får dra. Släpvagnsvikten får inte överskridas. Det kan innebära att en släpvagn inte får lastas så mycket som släpvagnens registrerings- bevis anger. För senare årsmodeller finns också uppgift om den högsta släpvagnsvikten för ett obromsat släp. Den vikten får enligt EG-direktiv inte överstiga men kan vara lägre. 2.3.2Förutsättningar enligt KKL för att få dra släp med ett B-körkort De ovan redovisade bestämmelserna innebär att den som har B- behörighet får köra en personbil med släp under förutsättning att dragbilen är en personbil som väger högst eller en lätt lastbil samt att släpvagnen antingen väger högst eller väger mer med den begränsningen att totalvikten för släpvagnen, dvs. summan av tjänstvikt och högsta tillåtna last, inte överstiger dragbilens tjänstevikt och att den sammanlagda totalvikten av dragfordon och släp inte överskrider . Om fordonsvikterna är högre krävs det E-behörighet, t.ex. BE som ger rätt att köra en personbil med ett tungt släp. Bestämmelsen kan illustreras med följande exempel. Släpvagnens totalvikt är högst . Det är oväsentligt hur tung personbilen är förutsatt att den faller inom definitionen för personbil, dvs. Ett sådant lätt släp får alltid kopplas till en personbil. Exempel på släp med totalvikt på högst är s.k. flakvagnar och mindre båttrailers för lättare båtar. Om släpvagnens totalvikt är över måste följande två villkor vara uppfyllda för att det skall vara tillåtet att med B-behörighet köra kombinationen: Släpvagnens totalvikt får inte vara högre än bilens tjänstevikt, och Släpvagnens och bilens sammanlagda totalvikt får inte vara högre än . Som exempel på ett sådant släp kan nämnas en husvagn som dras av en personbil. Släpvagnens totalvikt är högre än bilens tjänstevikt, eller Släpvagnens och bilens sammanlagda totalvikt är över . En uppsåtlig överträdelse av bestämmelserna om behörighet, t.ex. att dra en för tung släpvagn med personbil på ett B-körkort, innebär att man gör sig skyldig till olovlig körning enligt 3 § första stycket trafikbrottslagen (1951:649). Påföljden är böter eller vid grovt brott fängelse . Till böter kan också dömas den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anställer eller brukar någon som förare av ett fordon som han eller hon saknar behörighet för. Olovlig körning är kopplad till behörigheten att framföra ett visst slag av fordon och detta bestäms alltså helt och hållet utifrån sådana förhållanden som anges på registrerings- beviset. I trafikförordningen (1998:1276), TraF, finns både allmänna trafikbestämmelser som gäller alla trafikanter och bestämmelser som gäller särskilda slag av fordon. I kapitel 4 finns bestämmelser för trafik med motordrivna fordon. I 4 kap. 3 § TraF anges att om en viss maximal släpvagnsvikt gäller för ett motordrivet fordon får den sammanlagda vikten av dragna släpvagnar inte överstiga denna. I 4 § i samma kapitel anges att om en viss maximilast gäller för ett motordrivet fordon eller ett därtill kopplat fordon får tyngre last inte befordras med fordonet. En förare av ett motordrivet fordon som bryter mot bestäm- melserna om maximal släpvagnsvikt eller maximilast döms till penningböter enligt 14 kap. 4 § TraF om föraren bort känna till hindret för att använda fordonet. Det finns också bestämmelser om hur ett fordon som dras av ett annat fordon skall kopplas med dragfordonet. Ett fordons axel- och boggitryck samt bruttovikt har betydelse för dess belastning på vägen. Ett fordons kostnadsansvar i form av vägtrafikskatt beräknas utifrån tillåtna vikter och tryck för for- donet. Att överlasta ett fordon innebär risker från trafiksäkerhets- synpunkt, eftersom bromsegenskaperna ändras vid överlastning, och ett ökat vägslitage. Överlast kan också sägas vara en form av skatteundandragande, eftersom skatten beräknas utifrån olika fordons ansvar för slitage beroende på vikter och tryck. I lagen (1972:435) om överlastavgift m.m. anges att en avgift för överlast tas ut av en fordonsägare i olika situationer. En sådan situation är t.ex. när en släpvagn som dras av en bil framförs på väg med högre bruttovikt än vad som är tillåtet för fordonet eller vägen. Lagen omfattar dock inte överlastade personbilar. Det finns två internationella vägtrafikkonventioner, Genèvekonvention och Wienkonvention. Konventionerna är så konstruerade att varje stat som ansluter sig till dem förbinder sig att godkänna körkort som utfärdats i annan konventions- Förutsättningen härför är dels att föraren uppfyller vissa krav i fråga om ålder, dels att körkortet överensstämmer med ett till respektive konvention fogat formulär. konvention var avsedd att ersätta konvention. Vissa länder har dock bara anslutit sig till konvention. har anslutit sig till konvention. Fordonskategorierna anges i konventionerna med bokstäverna A, B, C, D och E. Både i 1949 och konvention definieras fordonskategorin B på samma sätt som i de nuvarande svenska bestämmelserna. De länder som är anslutna till någon av konventionerna måste godta konventionens klass- indelning av fordonskategorier. I stort sett alla världens länder, bl.a. samtliga EU-länder, är anslutna till någon av konventionerna. Konventionernas innehåll får för en medborgare i ett EU-land betydelse vid vistelser utanför EU. Konventionens körkortsmodell och definitioner av vilken behörighet ett B-körkort ger gäller då. 2.5Tidigare utredningsarbete och uttalanden i förarbetena 55 angående inrättande av verk m.m., finns i form av ett principbeslut ett uttalanden avseende tillåten vikt på släpvagn i kategori B (s. 60). Departementschefen uttalar att en innehavare av behörigheten B inte bara skall kunna dra en släpvagn med en högsta totalvikt av utan även en tyngre släpvagn med en högsta totalvikt av , under förut- sättning att den sammanlagda totalvikten inte överstiger och visst förhållande mellan dragbilens tjänstevikt och släpvagnen föreligger. Principbeslutet innebar en anpassning till vägtrafikkonvention. vägtrafikkonvention fick dock kategori B en annan definition. 1971:65 angående körkort och körkortsregistrering behandlas bl.a. indelning i olika körkorts- klasser till följd av den nya vägtrafikkonventionen, varvid följande uttalas (s. 63–64). Enligt konventionen berättigar under vissa förutsättningar körkort av kategori B förare att köra med släpvagn som är tyngre än . Utvidgningen har framför allt skett för att man så långt möjligt skall slippa kräva körkort av kategori E för den som vill låta sin bil dra en husvagn. Med hänsyn till ovanstående och för att undvika risken att svenska körkort underkändes av andra till konventionen anslutna stater, ansåg departementschefen att de svenska reglerna skulle anpassas till konventionens bestämmelser, vilket skedde. Till följd av att genomförde det andra körkortsdirektivet begränsades B-behörigheten till att gälla personbil med totalvikt av högst medan högre totalvikt kräver C-behörighet. fanns ingen motsvarande viktbegränsning. Av övergångbestäm- melser till KKL gäller att den som har förvärvat ett körkort före alltjämt får köra en personbil som har en totalvikt över 3,5 ton.TPF2FPT 1997/98:124, Ny körkortslag m.m., uttalas (s. 65) att det av (/96:TU2 s. 10) har efterfrågats enklare regler som t.ex. tar sikte på dragbils och släpfordons gemensamma lastvikt. Regeringen fann att det inte var möjligt att införa andra regler än de som körkortsdirektivet (91/439/EEG) föreskrev och att de svenska reglerna då uppfyllde direktivets krav. Regeln var väl inarbetad och hade sin grund i svårigheten att vid kontroller på väg mäta aktuell lastvikt, varför de av trafiksäkerhets- skäl nödvändiga viktbegränsningarna knutits till tjänstevikt respektive totalvikt. 2TP PT Se prop. 1995/96:118 Ändringar i körkortslagen, s. 14 ff. och 28–29 och SOU 1995:48, EG- anpassade körkortsregler. 3 Bakgrund till uppdraget 3.1Utarbetandet av det tredje körkortsdirektivet I det förslag till direktiv som kommissionen lade fram inledningsvis framgår att anledningen till att man ville se över släpvagns- och dragbilsvikterna var att den befintliga definitionen för kategori B orsakade problem för den som bytte till tyngre dragbil eller släpvagn och då blev tvungen att skaffa BE-behörighet. Kommis- sionen menade att en konkret viktgräns borde ersätta gränsen för fordonskombinationens sammanlagda vikt och föreslog att BE- behörighet skulle krävas om släpvagnen vägde över . Detta skulle enligt kommissionen stämma överens med gällande tekniska krav eftersom det i praktiken krävs ett särskilt bromssystem för släpvagnar som väger över 750 kg.TP F1FPT Det slutliga direktivets lydelse avviker alltså från kommissionens ursprungliga förslag, vilket blev resultatet av förhandlingar och kompromisser mellan medlemsländerna. 3.1.1Behandling av frågor om fordonsvikter i I har frågor om fordonsvikter för släpvagns- kombinationer behandlats . I betänkandet 2003/04:TU6 behandlades bl.a. motioner som ifrågasatte bestäm- melsen som innebär att släpvagnens totalvikt inte får vara högre än dragbilens tjänstevikt och vidare behandlades frågan om en höjning av totalvikten för en fordonskombination av dragbil och släpvagn. ansåg att utvecklingen av fordonsparken delvis hade förändrat förutsättningarna för att dra släpvagnar. Regeln om att släpvagnars totalvikt inte får vara högre än bilens tjänstevikt upplevdes ibland som en besvärande begränsning. 1TP PT Se Förslag till och rådets direktiv om körkort (omarbetning), KOM/2003/0621/slutlig. konstaterade utskottet att det finns önskemål om en höjning av den sammanlagda viktgränsen på . fann att det är viktigt att regelverket för fordonsvikter främjar en utveckling av ändamålsenliga och trafiksäkra transporter. Bestäm- melsen om kombinationens totalvikt på ansåg utskottet inte kunde omprövas, eftersom den vilade på ett internationellt regelverk och hade utformats efter bl.a. trafiksäkerhetskrav. Däremot ansåg utskottet att fortsatta överväganden borde ske avseende kopplingen mellan släpvagnens totalvikt och bilens tjänstevikt. Frågan skulle behandlas inom ramen för det då pågående arbetet inom EU med ändamålsenliga fordons- och körkortsregler.