sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — 1 Bilageförteckning B till Klimat- och sårbarhets utredningen gruppen transporter ................................................................ Bilaga B 1 Klimat- och sårbarhetsutredningen på järnvägssystemet ................................................................ Bilaga B 2 Underlag för Klimat- och sårbarhetsutredningen (M 2005:03) om sjöfartssektorn ........................................................... Bilaga B 3 Redovisning av sårbarhetsanalys inom flygsektorn och Luftfartsstyrelsen............................. Bilaga B 4 Elektronisk kommunikation Tele- och datakommunikationssystem Möjlig påverkan av förändrade klimat- och väderbetingelser i ett längre perspektiv ............................................... Bilaga B 5 Rapport för Klimat- och sårbarhetsutredningen från Radio- och ............................................................. Bilaga B 6 Konsekvenser för p.g.a. klimatförändringar ....................................................... Bilaga B 7 Bilageförteckning B SOU 2007:60 2 Klimat- och sårbarhetsutredningen, elförsörjning i ...........................................................Bilaga B 8 Klimatet och dammsäkerheten i Arbetsgruppen om dammsäkerhet ................................Bilaga B 9 Höga flöden i i ett framtida förändrat klimat rapport till Elforsk och Klimat- och sårbarhetsutredningen ....................................................................Bilaga B 10 Analys av värme- och kylbehov för bygg- och fastighetssektorn i IVL ........................................Bilaga B 11 ...............................................Bilaga B 12 Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat Sårbarheter för klimatförändringar och extremväder, samt behov av anpassning och anpassningskostnader Arbetsgruppen för dricksvatten ...................................Bilaga B 13 Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat Arbetsgruppen för översvämning, ras, skred och kusterosion ............................................................Bilaga B 14 Inventering av kommunernas hantering av över svämning, ras och skred Inom den kommunala planeringsprocessen .............................................................Bilaga B 15 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 3 Klimatförändringarnas inverkan på allmänna avlopps system Problembeskrivning, kostnader och åtgärdsförslag Arbetsgruppen för va-system...................................... Bilaga B 16 Byggnader i förändrat klimat Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringar och extrema väder exkluderat översämningar, ras och skred samt dagvatten ............................................................... Bilaga B 17 Svenskt skogsbruk möter klimatförändringar ........................................................ Bilaga B 18 Effekter av ett förändrat klimat på skogen och implikationer för skogsbruket , , , Arbetsrapport 34............... Bilaga B 19 Klimatförändringarnas inverkan på drivning och logistik i skogsbruket Skogforsk .............................................................. Bilaga B 20 Vegetationsbrand 2020, 2050 och 2080 med stöd av och ................ Bilaga B 21 Omvärldsanalyser och skogsnäringens utveckling. Skogsnäringens utveckling strukturomvandling, rationalisering, internationell konkurrens, efter frågan på olika skogsprodukter inklusive bio bränslen (2020 med utblick mot 2050 och 2080) Skogsindustrierna ................................................... Bilaga B 22 Modellering av vegetationsförskjutningar i under framtida klimatscenarier , , och ekosystemanalys........ Bilaga B 23 Bilageförteckning B SOU 2007:60 4 Bedömningar av klimatförändringars effekter på växtproduktion inom jordbruket i .....................................Bilaga B 24 Klimatförändringarnas påverkan på markavvattning och bevattning .......................................................Bilaga B 25 Klimateffekter på svenskt fiske ...........................................................Bilaga B 26 Rennäringen Klimat- och sårbarhetsutredningen ..............................Bilaga B 27 Naturbaserad turism och klimatförändring ETOUR .................................................................Bilaga B 28 Turism, algblomning och klimatförändring En fallstudie av 3 klimatscenariers ekonomiska effekter på turismen till ..............................................................Bilaga B 29 Biologisk mångfald och klimatförändringar Vad vet vi? Vad behöver vi veta? Vad kan vi göra? ..................................Bilaga B 30 Klimatförändringar och resiliens Underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen , for the för ekologisk ekonomi, centrum för tvärvetenskaplig miljöforskning (CTHM), för Systemekologi, , ......Bilaga B 31 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 5 Klimatförändringars påverkan på ytvattenkvaliteten ..................................... Bilaga B 32 Klimateffekter på resultat från ett seminarium och Klimat- och sårbarhets utredningen ........................................................... Bilaga B 33 Hälsoeffekter av en klimatförändring i En nationell utvärdering av hälsokonsekvenser hos människa och djur. Risker, anpassningsbehov och kostnader Arbetsgruppen för hälsa............................................ Bilaga B 34 Anpassningsåtgärder i andra länder Klimat- och sårbarhetsutredningen.............................. Bilaga B 35 Bilaga B 28 Naturbaserad turism och klimatförändring ETOUR Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 28 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 28 3 Innehåll Förord................................................................................. 5 Inledning ............................................................................ 6 Turism och klimat i ett internationellt perspektiv................... 7 Turism och klimat i ett Svenskt perspektiv............................ 16 Klimataspekter ................................................. 18 Svensk vinterturism i ett 100-årigt perspektiv................................. 20 Sammanfattning och diskussion ............................................. 23 Referenser ........................................................................ 30 Bilaga B 28 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 28 5 Förord Föreliggande rapport är resultatet av ett uppdrag mellan Klimat och () och ETOUR (). Uppdraget omfattar en analys av ett urval internationella studier relevanta för området naturbaserad turism relaterat till svenska förhållanden och de förändringar av klimatet som tecknas i det A 2 scenario (ECHAM) som utredningens arbete omfattar. Uppdraget avser vidare främst hur förutsättningarna för snöberoende turistaktiviteter och det rörliga friluftslivet kan komma att förändras utmed den svenska fjällkedjan samt att diskutera möjliga åtgärder för att underlätta en anpassning av verksamheten till ett förändrat klimat. Att identifiera forskningsbehov och informationsbehov avseende svensk fjällturism har också ingått i uppdraget, liksom att arrangera en workshop i med syfte informera näringens intressenter och diskutera samt identifiera relevanta forskningsfrågor. Bilaga B 28 SOU 2007:60 6 Inledning Globalt har klimatfrågan uppmärksammats allt mer . Bland ett ökat antal böcker i ämnet kan nämnas bestseller The Weather Makers (2001) och bok to Stop the Planet (2006). Det ökade intresse för den globala uppvärmningen avspeglas också i filmer som den f d amerikanske vice presidenten film (2006). Klimatfrågan har genom olika regeringsutredningar fått en ökad politisk tyngd, t ex genom on the Economics of Climate Change (2006-1030). Under Nairobimötet (UNFCCC) underströk FN:s generalsekreterare the health, food security and water risks associated with climate change /and the/ President of the Swiss Confederation, supported an international carbon tax on individuals and businesses, based on the "polluter pays" principle.1 Teman som för övrigt tycks bli allt mer frekventa i offentliga media i form av nyheter, debattprogram och dokumentärfilmer. Behovet av att vidta åtgärder för att anpassa det moderna samhället till ett varmare och blötare klimat (adaptation) och att minska behovet av anpassning genom åtgärder som reducerar utsläppet av växthusgaser (mitigation) framträder som en röd tråd i den offentliga debatten. 1 (SOU 2007:60 Bilaga B 28 7 Figur1 Klimatförändringens effekter i ett systemperspektiv Källa: Report Expert Meeting on AM-SD (2005 p. Turism och klimat i ett internationellt perspektiv har påpekat att endast konturerna har börjat framträda av den globala klimatförändringen och dess effekter på turisters preferenser och beslutsfattande, säsongsmönster och destinationers utbud av aktiviteter.2 Dessa konturer vittnar om att såväl de globala migrationsmönstren som turisters val av resmål kommer att påverkas, liksom existerande investeringsstrategier och utslagningen av och framväxten av nya turistdestinationer. framhåller även att det turistiska systemet är ett öppet och komplext system samt att förändringar i klimatet samspelar med andra förändringar av ekonomisk, teknisk, politisk, sociala och kulturell art. Dessa förändringar påverkar både systemets efterfråge- och utbudssida eller m. a. o. 1) miljön på turisternas hemort, 2) de geografiska område och fysiska faciliteter som krävs för att resa och 3) resurs2 ., M (2005) s.13f. Bilaga B 28 SOU 2007:60 8 basen på turistdestinationen, vilken reseanledningen baseras på. (fig 2) Inom turismens område har klimatfrågan uppmärksammats allt mer. första har över tvåhundra vetenskapliga publikationer skrivits jämfört med ett hundratal under 1990talet och ett drygt 30-tal under 1980-talet.3 I flera av dessa studier framhålls att turistnäringens intressenter (stakeholders) inte har agerat med den kraft som en förändring av klimatet motiverar, vilket bl. a. förklaras med hänvisning till den komplexitet som kännetecknar klimatfrågan och det turistiska systemet. Dessa studier visar att klimatet i allmänhet betraktas som en day to day faktor och att den är underordnad andra mer angelägna faktorer. 4 Åtgärder som har genomförts avser uteslutande anpassningsåtgärder (adaptation), d v s åtgärder som inte primärt syftar till att minska utsläppet av växthusgaser (mitigation). Denna anpassning är vidare svåra att skilja från åtgärder som motiveras av en anpassning till normala klimatvariationer.5 Den globala uppvärmningens effekter på turismområdet har uppmärksammats både i mer generella termer6 och utifrån olika delområden; alpin skidturism,7 sand-, sol- och badturism8 och turistflöden samt turisters val av resmål.9 Den förväntade omfördelningen av flöden och rum bedöms bl.a. gynna sommarturismen i norra , inklusive . 3 ., och (2006). 4 Viner (2006) och Amelung och Viner (2006). 5 Rummukainen., m.fl. (2005:2). och (2006). 7 Gössling och (2006). 8 (2006). Se även Amelung och Viner (2006). 9 Amelung, och (2007). SOU 2007:60 Bilaga B 28 9 Figur 2 Det turistiska systemet och klimatförändringens påverkan efter (2005) Bilaga B 28 SOU 2007:60 10 Analogt med detta bör klimatförändringens negativa effekter för vinterturismen i i ett kortsiktigt perspektiv även kunna stärka svensk vinterturism. Ett förändrat klimat bedöms vidare kräva nya strategier för management som beaktar väderbaserad infrastruktur design, planering för att fatta beslut under osäkra förhållanden, promotion och marknadsföring, förmåga att sälja dåligt väder och flexibilitet kopplad till servicekvalité.10 När det gäller graden av flexibilitet och anpassningsbarhet visar (2006) att denna är högre bland turister jämfört med reseoperatörer, vilka i sin tur är flexiblare än turistnäringens producenter. har ett flertal studier publicerats om klimat och turism baserade på olika scenarion . Exempel på sådana studier med relevans för svenska förhållanden är den finländska studien tourism, outdoor recreation and adaptation to climate change (2005)11, den kanadensiska studien in Canadian Outdoor Recreation and Tourism (2006)12, liksom in Alps (2007).13 Resultaten från dessa tre studier visar samfällt att ett varmare klimat leder till betydande förändringar i utbudet av aktiviteter och i aktivitets- och resemönster. Villkoren för sommaraktiviteter som bad, camping, vandring och golf bedöms generellt förbättras genom att säsongen blir längre medan aktiviteter baserade på natursnö bedöms möta de största svårigheterna, d v s längdskidåkning och snöskoteråkning. Avseende alpin skidåkning bedöms de negativa effekterna på kort sikt till stor del kunna motverkas genom tillverkning av snö, vilket dock inte förhindrar att vissa skidområden i mer låglänta och/eller sydliga områden kommer att slås ut. Dessa tre studier bekräftar vidare att de anpassningsåtgärder som vidtagits uteslutande har varit reaktiva och att aktörernas strategier saknar ett mer långsiktigt perspektiv. Även en ambivalent inställning skönjs bland aktörerna genom att de ofta misstror information om klimatfrågan och tonar ned konsekvenserna av denna som de legitimerar sina strategival med hänvisning till denna information. Ytterligare en gemensam slutsats är att valet av adaptionsstrategier inte kan ses isolerade från andra förändringar som påverkar det turistiska systemet, t.ex. 10 Dewar,. K (2006). 11 Sievänen m.fl. (2005). 12 och (2006). 13 Agrawala (2007). SOU 2007:60 Bilaga B 28 11 marknads- och konkurrensvillkor, institutionella regelverk och socioekonomiska förändringar. De scenarion som tecknas i den finländska studien omfattar både klimatvariabler och variabler av demografisk och socioekonomiska art. Förändringar i människors rekreationsmönster bör enligt studien betraktas utifrån både ett kortsiktigt och ett långsiktigt perspektiv beaktande att människors preferenser förändras gradvis. En förskjutning av preferenserna kan vidare förväntas i riktning mot mindre väderberoende aktiviteter, mer avlägsna resmål och en ökad vilja att investera i högteknologiska produkter. Andra iakttagelser som görs är att socioekonomiska variabler både kan förstärka och motverka klimatförändringens effekter avseende olika turistiska aktiviteter, liksom att anpassningsåtgärder kan leda till negativa konsekvenser och ett minskat intresse. Köbildning och spänningar mellan olika grupper av besökare kan t.ex. uppstå vid längdskidåkning i spår av tillverkad snö utomhus eller inomhus (tunnlar) och den konstgjorda miljön kan även förblekna i jämförelse med naturmiljön. En annan aspekt som uppmärksammas i studien är att utövare av alpin skidåkning har en högre betalningsvilja och vana att resa längre sträckor för att utöva sin aktivitet jämfört med flertalet längdskidåkare och skoteråkare. I ett mer långsiktigt perspektiv framhålls dock att minskad snötillgång generellt leder till ett minskat antal utövare av vintersportaktiviteter, liksom att klimatförändringar som ökar turistströmmarna kan leda till problem. En varmare sommarsäsong kan t.ex. bidra till ökad algblomning och försämrad vattenkvalité på vissa turistorter medan andra mer lyckligt lottade destinationer drabbas av överbeläggning, köbildning, vattenbrist och trängsel. Den kanadensiska studien avser naturbaserade rekreationsaktiviteter i delstaterna . bedöms skidsäsongens längd vid delstaternas olika skidområden minska med mellan . Det allvarligaste hotet är enligt studien kombinationen av kortare skidsäsonger och ökade kostnaderna för att tillverka snö, vilket kan leda till bristande lönsamhet och nedläggning av vissa skidområden. Den framtid som tecknas för snöskoteråkning är generellt betydligt mörkare. Skälen som anges är aktivitetens beroende av natursnö samt att kortare säsonger minskar utövarnas vilja att investera i snöskotrar. En substitution av snöskotrar mot fyrhjulingar kräver vidare omfattande anpassningsåtgärder, som investeringar i nya ledsystem och managementstrukturer samt nya regelsystem. Bilaga B 28 SOU 2007:60 12 aktiviteter (golf, strandaktiviteter och camping) gynnas enligt studien av ett varmare klimat genom att säsongen förlängs. För att denna fördel ska kunna utnyttjas optimalt är bedömningen att det kräver dels att de kommersiella intressena beaktar hur klimatförändringen påverkar konkurrenssituationen regionalt, nationellt och internationellt, dels att ökade behov av konstbevattning, parasit och insektsproblem samt caring capacity problem beaktas. Med andra ord kräver en framgångsrik anpassning att management strategierna anpassas till nya förutsättningar. Studien framhåller dock att det är osäkert om en förlängning av sommarsäsongen kombinerat med anpassningsåtgärder inom vinterturismen ekonomiskt uppväger nackdelen av en förkortad skidsäsong. En indikation om att den totala effekten för turistnäringen kan vara negativ ger en studie av den schweiziska kantonen (Muller & 2007).14 Kantonens förutsättningar bedöms som goda då den kännetecknas av en exceptionell stark sommarturism och tillgång till högalpina skidområden. Studien visar att ett koncept baserat runt turism och anpassningsåtgärder beräknas resultera i förlorade intäkter motsvarande av den beräknade vinsten eller miljoner, vilket kan jämföras med miljoner eller om inte några anpassningsåtgärder vidtas. Beaktas enbart vintersäsongen uppgår motsvarande procenttal till och . Den kanadensiska studien framhåller vidare behovet av ytterligare kunskap om hur sårbara olika utomhusaktiviteter är för klimatförändringen och att denna kunskap relateras till kommersiell bärkraft och aktörernas roll i det turistiska produktionssystemet. Avsaknaden bedöms även vara stor av systematiserad kunskap om hur existerande anpassningsstrategier förmår att hantera de extrema säsonger, liksom om samspelet mellan klimat och andra sociala, ekonomiska och miljömässiga faktorer. (2007) visar att en höjning av temperaturen med alternativt i alpländerna leder till en minskning av antalet snösäkra skidområden med respektive . Mot bakgrund av att skidområdena totalt motsvarar av den europeiska ytan för alpina skidåkning innebär minskningen att villkoren för alpin vinterturism inte bara förändras i alpländerna utan i hela Europa.15 14 Muller och (2007). 15 Enbart den transportrelaterade omsättningen (liftar och bergbanor) uppskattas till 900 miljoner och antalet skiddagar uppgår till 160 miljoner (2003/04). SOU 2007:60 Bilaga B 28 13 Tabell 1 Existerande och framtida tillgång till snösäkra skidområden i Country Number of ski areas Snow-raliable under current conditions +1 ºC +2 ºC +4 ºC 228 199 153 115 47 164 159 142 129 78 39 27 11 5 1 148 143 123 96 55 87 81 71 59 21 Total 666 609 500 404 202 K: Agrawala (2007) s. 32. Studiens fokus är inriktat mot olika tekniska och beteendemässiga anpassningsåtgärder och dess begränsningar och synergieffekter. De tekniska åtgärder som nämns är anpassning av skidpister genom schaktning och avverkning, förflyttning av pister till norrläge och högre höjder, glacierskidåkning och tillverkning av snö. Avseende begränsningar och synergier uppmärksammas bl.a. att vissa av åtgärderna kan påverka sommarturismen negativ genom att biodiversiteten kan komma att minska, miljön förfulas och risken för erosion öka. Andra begränsningar som nämns är turisters preferenser för sydliga pister (sol), höga kostnader för pister på hög höjd, ökade risk för laviner och dåligt väder samt motstånd från bevararintressen. Främst framhålls dock de höga kostnaderna för investeringar relaterade till tillverkning av snö. Kostnaderna ökar med stigande temperatur och tillverkning vid temperaturer överstigande -kräver additiv, vilket leder till signifikant högre kostnader.16 Med stigande temperaturer och ökade kostnader bedöms utslagningen av skidområden i lågt belägna områden och mindre och medelstora skidanläggningar öka. De ökade kostnaderna förklaras bl. a. av ökad energianvändning och vattenkonsumtion som i sin tur leder till ökade utsläpp av växthusgaser och en minskad vattentillgång. Tillsatser av additiv kan vidare enligt studien vara förenat med negativa miljöeffekter. 16 Produktionskostnad per kvadratmeter snö anges i rapporten till . Bilaga B 28 SOU 2007:60 14 Tabell 2 Resursåtgång vid tillverkning av snö vid olika temperaturer i Garmish-Partenkirchen -4 ºC -7 ºC -10 ºC Snow capacity per snow gun 23 m³/h 34 m³/h 45 m³/h Water use per snow gun 11 m³/h 15 m³/h 18 m³/h Operation time 120 h 81 h 61 h Total water consumption 5 261 m³ 4 853 m³ 4 400 m Source: Adapted from (Pröbstl, 2006). Muller & (2007) framhåller att kostnaderna för olika anpassningsåtgärder riskerar att driva upp priset och resultera i en minskad efterfrågan, liksom att en reduktion av priset för att öka volymen leder till att utrymmet för investeringar minskar som behovet av anpassningsåtgärder ökar . För att omvandla detta dilemma till ett lösbart problem krävs enligt författarna även åtgärder i samhället som minskar utsläppen av växthusgaser (mitigationåtgärder), t.ex. miljövänligare transportalternativ, minskad energikonsumtion och utsläppsrätter. I uppmärksammas även beteendemässiga anpassningsåtgärder , såsom säsongsanpassning, finansiella instrument (väderderivat och försäkringar) och marknadsföringsåtgärder. Även samarbeten och konglomerat, diversifiering av vinterprodukten, turism och avveckling av skidområden nämns som exempel på sådana åtgärder, vilka liksom de tidigare tekniska anpassningsåtgärderna bedöms ha ett flertal begränsningar och synergieffekter. En förkortning av säsongen med en bibehållen eller ökad volym gäster kan endast nå framgång om strategin överensstämmer med turisternas preferenser. Finansiering av olika anpassningsåtgärder skapar ofta spänningar mellan olika intressenter på en destination. Ska fler än ägarna till skidområdena (liftsystemen) betala för de merkostnader som ett allt varmare klimat innebär mot bakgrund av att den primära reseanledningen är alpin skidåkning? Ska offentliga medel anslås för att subventionera kostnaderna och hur ställer sig privata finansiärer (riskkapital) till att finansiera olika anpassningsåtgärder? SOU 2007:60 Bilaga B 28 15 Kortare säsonger ökar risken för spänningar och konflikter mellan företrädare för skilda verksamheter och intjänandeförmåga. Ett ökat utbud av aktiviteter året ökar risken för att det dels uppstår markkonflikter mellan företrädare för turistnäringen och andra näringar, dels skapas en än mer sårbar näringsstruktur på . En satsning på sommarturism kan även begränsas av att områdets attraktionskraft har minskat på grund av avsaknaden av glaciäraktiviteter och snöklädda toppar. Aktörer med alpin skidåkning som sin kärnprodukt uppfattar vanligtvis att en diversifiering av vinterprodukten tillför deras kärnprodukt ett mervärde men att det i ringa utsträckning ökar deras intäkter. En sådan diversifiering riskerar att betraktas som något som motverkar en allokering av destinationens resurserna mot alpin skidåkning, d v s undergräver den primära reseanledningen och destinationens vinstgenerator. Behovet att försäkra sig mot gröna vintrar ökar och därmed kostnaderna, vilket bl.a. medfört att större aktörer i har upphört att teckna denna typ av försäkringar. Möjligheterna att bedriva handel med väderderivat begränsas av stora lokala och regionala skillnader när det gäller tillgången till snö, vilket skapar små och svåröverblickbara marknader. I understryks även att turistområdenas förutsättningar att anpassa sig till och aktivt agera på förändringar i omvärlden skiljer sig åt, liksom att en förändring i klimatet både förstärker strukturella förändringar och utgör en katalysator för desamma. Därmed ställs enligt studien två frågor av politisk art i förgrunden. För det första, hur ska det politiska systemet förhålla sig till att dessa förändringar till stor del är marknadsstyrda, d v s hur ska likartade villkor för marknadens aktörer kunna upprätthållas? För det andra, hur ska det politiska systemet ska förhålla sig till vissa turistområden utan egen förskyllan hamnar på förlorarnas sida på grund av att klimatet förändras.