sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Australian Productivity Commis- sion, . och Zingales, L. (1998) Financial Dependence and Growth. 88, no. 3, s. 559– 586. Regeringen (2008) Regeringens handelspolitiska deklaration . (2008) Storsatsning på forskning. Promemoria års forskningspolitiska proposition. (1817) On the Principles of Political Economy and Tax- ation. Romanainen, J. (2001) The Cluster Approach in Finnish Tech- nology Policy. 377–388 i , E. M., den Hertog, P. och , D. (Red.) Innovative Clusters: Drivers of . (2000) One Money, One Market: The Effect of Common Currencies on Trade Economic Policy. 7– 45. (2007) Trade. The World Economy. 30, no.1, s. 22–38. Rothschild, M. och Stiglitz, J. (1976) Equilibrium in Markets: An Essay on the Economics of vol. 90, s. 629– 649. , P. och , E. (2006) Innovationsinriktad samverkan – En rapport om kunskapsöverföring mellan näringsliv och aka- demi i . Analys VA 2006:03, . Scocco, S. (2008) ITPS mått på konkurrenskraft. Tillväxtpolitisk utblick, no. Scocco, S. (2007) konkurrenskraft: Att mäta och förstå nationell konkurrenskraft, A2007:002, växtpolitiska studier, . , R. och Vilarrubia, J. (2008) The effect of on Trade Volume and . Shiratsuka, S.I. (1999) Measurement errors in in Working Paper. (2005). Die Basar Ökonomie. : Exportwelt- oder Schlusslicht? 2005/06:23 (2005) handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning. 2006/07:23 (2006) handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 2006–2008. De internationella investeringarnas effekter. SOU 1981:33 Effekter av investeringar utomlands. Sysselsättningsstrukturen i industriella företag. Statens roll vid främjande av export. SOU 1993:84 Innovationer för . Arbetskraftsinvandring till – förslag och kon- sekvenser. SOU 2007:58 Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. (2007) Världsekonomins nya tillväxtmarknader – under- skattad potential för svenska företag . Stiglitz, J.E. (1987) The Causes and Consequences of the Depen- dence of Quality on , vol. 25, no. 1, s. 1–48. Stobaugh, R.B. och Hayes, R.H. (1976) and Their Impact at Home: Case Studies on and the U.S. : HBS Division of Research. , A. och , S-I. (2001). Ägarna och makten i Sveri- ges börsföretag. (1986) Differentiation: Some Basic Themes, , vol. 76, s. 393–398. (1996), Effects of on : Evidence Based on Swedish Multinatio- nals, Weltwirtschaftliches Archiv, vol. 132, s. 304–29. , B., , G. och Kinnwall, M. Den svenska industrins utlandsinvesteringar –1986, Indu- striens , . (1979) The Multinational Operations of , , . (1982) Svensk industri i utlandet. En analys av drivkrafter och effekter, , . (1985) i Dunning, J. (Red.) Multinatio- nal Enterprises, Economic Structure, and International Com- petitiveness, , . (2008) Årsredovisning 2007. (1978) Internationell ekonomi, ; . Teknikföretagen (2008) Lönebildning 2010 – nya förutsättningar för konkurrenskraft. Triplett, J. (2004) Handbook on Hedonic Indexes and Quality Adjustments in Price Indexes: Special Application to Informa- tion , STI Working Paper 2004/9, , . (2007) Ett fokuserat bilateralt utvecklings- samarbete. (2007) 2007: , and development. US Tariff Commission (1973) Implications of for World Trade and Investment and for US Trade and Labor Report to the U.S. , , DC. (2007) 500 största bolag. Publicerad 2007- 10-11. (1966) Trade in the , vol. 2, s. 190–207. (2007) Development Indicators 2007. Wash- ington DC. (2008a) Doing Business 2009. (2008b) World Development Indicators. (2008c) World Trade Indicators. (2007) Productivity and Size of the Export Market: Evidence for West and East German Plants, 2004 i no. , F. och Juth, P. (2006) Den svenska konkurrenskraftens sol- strålar och mörka moln. (2008) Lönebildningen i –2009. Rapport till 2008/6. WTO (2008) Statistics Database. (2003) The Spirit of – The Grand Narrative and Beyond. JIBS Dissertation Series No. 17, i . gruppen (2004) Facing the challenge. The strategy for growth and employment. : Report from the chaired by . (2004) Why Globalization Works, , . (1991) Exploiting A Technological Edge – Voluntary and Involuntary Dissemination of national Business, , . Den svenska exportens utveckling En särskild utredare ska undersöka om tappat marknads- andelar i varuexporten jämfört med våra konkurrentländer samt hur bytesförhållande utvecklats. Om utredaren kommer fram till att har tappat marknadsandelar ska utredaren ana- lysera orsakerna till det. En analys ska även göras av utvecklingen inom tjänsteexporten. Vidare ska utredaren bedöma effekterna av utvecklingen för svensk ekonomi och samhällsutveckling. Utreda- ren ska lämna förslag till åtgärder och på prioriteringar bland dessa åtgärder. Om förslagen innebär en kostnadsökning eller intäkts- minskning ska utredaren även föreslå finansiering. Utredarens arbete ska bedrivas i samråd med . Utredaren ska redovisa uppdraget till regeringen . Den svenska exporten har ökat såväl värde- mässigt som volymmässigt; var värdeökningen . Trots detta finns tecken som tyder på att det finns underliggande problem för som exportnation. Flera studier visar att Sve- rige halkar efter jämförbara konkurrentländer när det gäller mark- nadsandelar i varuexporten. kan man se en positiv utveckling när det gäller tjänsteexporten. En studie från (Handelspolitisk lägesrapport 2005:1, Ny vår för svensk export?) visar att de svenska varupro- ducerande företagen kontinuerligt tappar marknadsandelar i värl- den. världsmarknadsandel har sjunkit från 1970 till , d.v.s. ett fall . har världshandeln ökat kraftigt och nya aktörer såsom och de öst- europeiska länderna har expanderat sin export, vilket automatiskt leder till krympande marknadsandelar för andra exportörer. Enligt har dock gjort sämre ifrån sig – på nästan alla varuområden – än våra västeuropeiska grannländer. Det gäller på hela världsmarknaden, men också inom som tradi- tionellt är viktigaste marknad. För jämförbara exportlän- der såsom och är bilden bättre än för . gjorde en omfattande undersökning 2006 som visade att tappat mer marknads- andelar av varuexporten än något annat västeuropeiskt land. Det handlar om en minskning på , som ande- larna av världshandeln för länder såsom , , och minskat i långt mindre utsträckning. Däremot har andel av tjänsteexporten ökat . Endast två länder har bättre utveckling på detta område. För att kunna följa hur utrikeshandelns bidrag till vårt välstånd förändras är det viktigt att se både på volym- och värdeutveck- lingen. har haft en god utveckling av exportvolymen, medan exportpriserna utvecklas sämre. Det har medfört att det s.k. bytesförhållandet, dvs. förhål- landet mellan export- och importpriser, har försämrats sedan 1990- talets början. En given importvolym måste alltså betalas med en allt större exportvolym. Branscher med snabb teknik- och produktivi- tetsutveckling har ofta en svag prisutveckling för branschens fär- digvaror. Behovet av en utredning För ett litet exportberoende land som är frågorna om det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft centrala. Konkurrenskraft beror framför allt av produktivitetsutvecklingen i landet. Utrikeshandeln, såväl export som import, är av stor bety- delse för produktivitetsutveckling, tillväxt och välfärd i . är mycket beroende av exporten som utgör av BNP. är mycket beroende av ett fåtal storföre- tags framgångar eftersom det endast är tio stora företag som står för av landets export. Hundra företag svarar för två tredjede- lar av exporten. Därmed blir känsligt för enskilda företags framgångar och motgångar, deras framgång i produktutveckling, uppköp, samt beslut att förlägga produktion utanför . De finns därför anledning att närmare analysera utvecklingen och överväga om åtgärder kan anses motiverade mot bakgrund av utvecklingen av internationella marknadsandelar och bytesförhållanden. Utredaren ska fördjupa analysen som presenteras i de ovan nämnda studierna från och om de förlo- rade marknadsandelarna. Intressant i detta sammanhang kan vara internationella analyser (t.ex. från ) samt andra relevanta analyser, t.ex. från och lång- tidsutredningarna. Fokus ska ligga på utvecklingen under den senaste 10-års-perioden. I den fördjupade analysen bör utredaren närmare studera utvecklingen av marknadsandelarna i olika branscher och på olika delar av världsmarknaden. Vidare bör utredaren överväga möjlig- heten att försöka fördela tappet i markandsandelar i olika delkom- ponenter. En jämförelse av exporten fördelat på olika teknikinten- sitet (t.ex. med klassificering) är relevant i utredningen. Analysen ska omfatta den svenska branschstrukturen, storleksför- delningen av företag samt den ökande utlandsproduktionen av svenska företag. En central del i utredningen är att försöka förklara orsakerna till utvecklingen av svensk export. Utredaren ska undersöka om exportföretagens beslut om var varor ska produceras fattas på ett annat sätt i än i liknande länder samt hur besluten påverkas av förhållandena på den svenska och europeiska hemmamarknaden (t.ex. vad gäller storlek och konkurrenssituation). I uppdraget ingår det också att ta kontakt med företag i alla rele- vanta storleksklasser för att inhämta deras synpunkter på bl.a. exportutvecklingen och vilka faktorer som de uppfattar som cen- trala för ökad utrikeshandel. Företagens uppfattning om utveck- lingen avseende svensk export och om insatser för handels- inve- sterings- och Sverigefrämjande ska beaktas i analysen. Vidare ska utredaren bedöma effekterna av förlorade marknads- andelar i varuexporten för svensk ekonomi och samhällsutveckling, exempelvis genom att undersöka om ökad tjänsteexport kompense- rar för de förlorade marknadsandelarna i varuexporten. En analys av utvecklingen av tjänsteexporten ska, där det är möjligt, göras parallellt med analysen av varuexporten. En jämförelse med våra viktigaste konkurrentländer är relevant i sammanhanget. Särskilt intressant är en jämförelse med andra små öppna länder som de nordiska länderna, , , och . Utredaren ska analysera de uppgifter som framkommit i bl.a. produktivitet och löner till 2015 att bytesförhållandena försämrats och att importpriserna ökat mer än exportpriserna. Andra rapporter som utredaren bedömer rele- vanta i sammanhanget ska inkluderas i denna analys. Utredaren ska försöka förklara orsakerna till de försämrade bytesförhållandena genom att exempelvis analysera utvecklingen i olika branscher. Faktorer som kan belysas ifall de bedöms ha betydelse i frågan är produktivitetsutvecklingen, teknikintensiteten i exporten, råvaror- nas betydelse för svensk export och transparensen på råvarumark- naderna, oljeprisökningar, växelkurs, forskning och utveckling och dess koppling till utveckling av nya produkter samt utbildningens betydelse. Vidare ska utredaren bedöma effekterna av de försämrade bytesförhållandena för svensk ekonomi och samhällsutveckling. En jämförelse med våra viktigaste konkurrentländer är relevant. Om det är motiverat ska utredaren lämna de förslag till åtgärder som kan anses lämpliga mot bakgrund av det som utredaren kom- mit fram till när det gäller förlorade marknadsandelar och försäm- rade bytesförhållanden. Åtgärdsförslagen bör ges en prioritetsord- ning. Om förslagen innebär en kostnadsökning eller intäktsminsk- ning ska utredaren även föreslå finansiering. Regeringen har inrättat ett globaliseringsråd. Rådet ska bland annat analysera styrkefaktorer och svagheter i ett globalt perspektiv och föreslå åtgärder som, med en bred definition, ökar konkurrens- och attraktionskraft. Utredarens uppdrag enligt dessa direktiv är mer specifikt och bör bedrivas i samråd med . Utredaren ska redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till utredningen om den svenska exportens utveckling (UD 2007:02) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2007:101) tillkallade det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utrikeshandel en särskild utredare med uppdrag att analysera utvecklingen avseende svensk export. Utredaren ska enligt direktivet redovisa uppdraget . Utred- ningstiden förlängs. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Exportmarknadsandelar, varuexporten, och referensländerna, 1995–2006 Andelar av världsexporten av tjänster och världsexporten av varor och tjänster, och referensländerna, 1995–2006 Andelar av världsexporten av tjänster Andelar av världsexporten av varor och tjänster Doing Business-indikatorer: Företagsklimat i och referensländer Källa: , 2008. Doing Business ranking över förutsättningarna för att anställa Detaljerad ranking, 2008 Kostnad att säga upp Källa: , 2008. 5.1 Behovsmatris: företagens behov av främjande Statens resurser till handels- och investeringsfrämjandet Källa: Budgetpropositioner, 1999–2009. SOU 2008:90 Bilaga 5 British Chamber of Commerce SOU 2008:90 Bilaga 5 Arianto A. Patunru SOU 2008:90 Bilaga 5 of Industry & Commerce SOU 2008:90 Bilaga 5 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. – organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Trygghetssystemen för företagare. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen.