sou · GVB311 · 2008-01-01 00:00:00 — En viktig aspekt här är de problem som skapas när flera medbor- garnära verksamheter möter en individ, något som moti- verar en diskussion om hur statliga (och kommunala) verksamheter skulle kunna samverka bättre, t.ex. utifrån medborgares behov av tydliga ingångar. En andra aspekt när det gäller medborgarnära verksamhet är hur staten skall förhålla sig till de pågående förskjutningarna över landet med stark koncentration till vissa delar och utglesning/ avfolkning i andra. Om hypotesen om statens reträtt stämmer, behöver en diskussion föras om den statliga servicen kan utvecklas i andra avseenden, t.ex. med stöd i IT-teknik, som kompenserar för detta. Alternativt kan en diskussion behöva föras om att skapa helt nya former för en fungerande statlig närvaro. En grundläggande fråga i sammanhanget är dessutom vilken kunskap som finns om hur väl de medborgarnära statliga verksam- heterna fungerar och vilka system som finns för att mer systema- tiskt följa kvaliteten hos verksamhet som är medborgarnära. Här är också frågor om bemötande, handläggningstider och uppgiftsläm- nande väsentliga. Som framgick av studien av medborgare med sektorsövergripande behov är det viktigt med fungerande system för uppföljning av resultat och effekter sett ur individens per- spektiv. 5Myndigheter som kommunen möter I detta kapitel presenteras statliga myndigheter som har betydelse för primärkommunen och dess verksamheter. Syftet är att beskriva det gränssnitt som finns inom samhällsorganisationen mellan å ena sidan statliga myndigheter under regeringen och å den andra sidan den primärkommunala sektorn.F1F Underlag för genomgången är främst beskrivningar i offentligt tryck, inkl. myndighetsinstruktioner, propositioner och regering- ens skrivelser till riksdagen.F2F Avsikten är inte att ge heltäckande beskrivningar av de presenterade myndigheterna utan att belysa deras uppdrag och verksamhet just vad avser kommuner och där- med belysa olika slags relationer mellan å ena sidan primärkommu- nen och å den andra statliga myndigheter under regeringen. Statliga myndigheter med uppdrag som rör kommuner är oftast inriktade på specifika verksamhetsområden. Det finns även myn- digheter med bredare perspektiv på kommunen. Här möter kom- munen myndigheter med uppdrag som avser såväl kommuner som andra aktörer i samhället, t.ex. vad gäller arbetsgivaransvar och miljöpolitik. Genomgången av myndigheter har disponerats enligt följande: myndigheter av betydelse för hela kommunen, socialtjänst, hälso- och sjukvård och skola, fysisk infrastruktur, räddningstjänst, plan- och byggnadsvä- sende, m.m., verksamheter inom den allmänna kompetensen. 1I kapitel 6 i huvudavsnittet Primärkommunerna beskrivs den samlade styrningen från riksdag och regering som omfattar kommunerna. 2Det underlag som sekretariatet presenterade för har upp- daterats med aktuell information (januari/) som framför allt hämtats från myndigheternas webbplatser. Myndigheter som kommunen möter Flertalet myndigheter som redovisas i detta kapitel har myndig- hetsuppdrag med styrande karaktär. Några bedriver tjänsteproduk- tion som kompletterar eller stödjer motsvarande kommunala tjänster. En särskild grupp som noteras här är vad man kan kalla samver- kansmyndigheter för kommunen. Sådana statliga myndigheter pro- ducerar tjänster som överlappar med kommunens insatser, t.ex. inom socialtjänstområdet. Hit hör också myndigheter som svarar för statlig transportinfrastruktur eller som anordnar statlig utbild- ning, dvs. statlig verksamhet som kommunen gärna vill påverka lokalisering och dimensionering av. 5.1Myndigheter av betydelse för hela kommunen , ombudsmän , de allmänna förvaltningsdomstolarna, , , / KonkurrensverketF3F, Datainspektionen, , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Arbetsdomstolen är central förvaltningsmyndighet för frågor om allmänna val och riksomfattande folkomröstningar. Dess huvud- uppgift är att planera och genomföra val och folkomröstningar. ombudsmän har en viktig roll för kontroll av att kommunens handlande är i enlighet med grundläggande lagar och förordningar. Ombudsmännens tillsyn baseras dels på anmälningar som allmänheten skickar in till JO, dels på s.k. initiativärenden och iakttagelser vid inspektioner. JO får in närmare 5 000 anmälningar . Antalet avgjorda inspektions- och initiativärenden /uppgick till 102. JO inriktar särskilt sin granskning på kommunernas efterlevnad av offentlighetsprincipen. Andra områ- den som kan bli föremål för JO:s granskning är kommunens ansvar för överförmyndare liksom fall där kommunen kan kritiseras för att ha överlämnat myndighetsutövning till bolag eller enskild. 3 Regeringen har aviserat att skall inordnas i Kon- kurrensverket . Myndigheter som kommunen möter De allmänna förvaltningsdomstolarna (länsrätterna, kammarrät- terna och Regeringsrätten) har till uppgift att lösa konflikter mel- lan den enskilde och det allmänna. Förvaltningsdomstolarna prövar bl.a. klagomål mot kommunala beslut i form av förvaltningsbesvär samt begäran om laglighetsprövning. Det sistnämnda avser en prövning om beslutet kommit till på rätt sätt och kan bara resas av en kommuninvånare. Förvaltningsbesvär gäller inte bara beslutets laglighet utan även dess lämplighet och kan resas av den som berörs av beslutet. Vanligt förekommande i förvaltningsdomstolarna är ärenden om rätt till ekonomiskt eller andra former av bistånd och ärenden om tvångsvård av ungdomar eller missbrukare. uppgick antalet avgjorda mål i länsrätt inom socialtjänstområdet till drygt 17 000, i kammarrätt till drygt 2 000 och i Regeringsrätten till nära 500. är central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och annan statlig statistik och svarar för samordning av den statliga statistikproduktionen. Kommunen skall lämna sammandrag av sina räkenskaper till SCB avseende kommu- nala ändamål och andra uppgifter av samhällsekonomisk betydelse. Det finns också en skyldighet att lämna uppgifter om kommunens näringsverksamhet.F4F Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighet bl.a. för Sveri- ges indelning och beslutar om mindre justeringar av gränser mellan kommuner. När det gäller mer omfattande gränsjusteringar eller delning av kommun eller landsting utreder kollegiet förutsättning- arna. Beslut i dessa fall fattas av regeringen. är tillsynsmyndighet för lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Organisationer som omfattas av denna lag är statliga och kommunala myndigheter inkl. beslu- tande församlingar i kommuner och landsting samt bolag, före- ningar, samfälligheter och stiftelser som har inrättats i syfte att täcka behov i det allmännas intresse under förutsättning att beho- vet inte är av industriell eller kommersiell karaktär. Nämnden avses inordnas i . Datainspektionen är en central förvaltningsmyndighet som skall skapa förutsättningar för att behandlingen av personuppgifter inte medför otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet. Inspektionen ska också säkerställa att reglerna för sådan behand- 4 Kommunen lämnar statistiska uppgifter även till andra statliga myndigheter såsom Skol- verket och . Myndigheter som kommunen möter Målet ska nås utan att användningen av teknik onödigt hindras eller försvåras.F5F har en operativ roll för kommunsektorn med ansva- ret för den gemensamma skatteuppbörden för stat och kommun.F6F Den primärkommunala sektorn står för en betydande andel av sysselsättningen på arbetsmarknaden. Därför är med arbetsmiljöinspektionerna en statlig aktör av stor betydelse för kommunen som arbetsgivare. Verket har dels en normerande verk- samhet som berör kommuner, dels tillsynsansvar över kommunala arbetsplatser av alla slag. Vidare omfattas de kommunala arbetsgi- varna av den generella regleringen på den svenska arbetsmarknaden med , Ombudsmannen mot etnisk diskri- minering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Arbetsdomstolen som statliga aktörer. Av stor betydelse på flertalet kommunala verksamhetsområden är den kompetensförsörjning som tillgodoses inom den statliga högskolan för olika professioner inom kommunen och därtill kopplad forskning. 5.2Socialtjänst, hälso- och sjukvård och skola , , , , SiS, polismyndigheterna, Kriminalvården, Försäkrings- kassan, arbetsförmedlingen, , , Myndigheten för skolutveckling, Sameskolstyrelsen, Special- pedagogiska institutet, , Nationellt centrum för flexibelt lärande för arbetsliv och socialvetenskap FAS, 5Ett aktuellt exempel på ingripande från Datainspektionen rör webbrapportering om elever. För att klassföreståndare lätt skall kunna komma i kontakt med föräldrar, har det blivit vanligt att skolor använder Internet. I en granskning av webbrapporteringen vid en skola fann inspektionen att kommunens barn- och utbildningsnämnd inte hade tillräcklig IT- säkerhet eftersom känsliga uppgifter om elever gick att läsa via webben. Källa: , . 6Här kan också nämnas de två ideella föreningarna Rådet för redovisning och Rådet för främjande av kommunala analyser. De har staten och kommuner och landsting som huvudmän.. Myndigheter som kommunen möter Socialtjänst samt hälso- och sjukvård Kommunens ansvar inom socialtjänstområdet omfattar äldreom- sorg, handikappomsorg samt individ- och familjeomsorg. Därtill kommer att kommunen i vissa stycken har ansvar för hälso- och sjukvård.F7F är central expert- och tillsynsmyndighet såväl inom socialtjänstområdet som för hälso- och sjukvården. Myndighetsuppdraget rör bl.a. äldre i behov av omsorg, personer med funktionshinder, socialt utsatta barn och ungdomar, kvinnor som utsatts för våld, personer som lever på ekonomiskt bistånd och personer med missbruksproblem. utfärdar före- skrifter och allmänna råd samt följer och utvärderar på nationell nivå situationen för dem som är beroende av insat- ser. I uppdrag ingår också att utarbeta s.k. nationella riktlinjer för vård och behandling av sjukdomar som rör många människor och tar omfattande samhällsresurser i anspråk. En av de riktlinjer som tagit fram rör , näm- ligen de nationella riktlinjerna för missbruks- och beroendevård. Syftet är att utveckla och förbättra vården genom att verksam- heterna bedrivs med kunskap om vilka metoder och tekniker som är mest effektiva, både ur patientens synvinkel och ur ett sam- hällsekonomiskt perspektiv. Riktlinjerna ger vägledning för social- tjänstens och hälso- och sjukvårdens verksamhet för personer med missbruksproblem. Länsstyrelserna har ansvar för tillsynen över den kommunala , medan ansvarar för tillsynen över på nationell nivå. Tillsyn över kommunens uppgifter inom hälso- och sjukvård utövas av sex regionala tillsynsmyndigheter. Resultaten av tillsynen över kommunernas socialtjänst redovisas av och länsstyrelserna. Av rapporten tillsyn 2005 framgår att ca 2 000 verksamhets- tillsyner genomfördes och att länsstyrelserna hade gjort verksam- hetstillsyn och/eller individtillsyn i 287 av landets 290 kommuner.F8F 7Kommunal hälso- och sjukvård är öppenvård och omfattar hemsjukvård, rehabilitering, habilitering och hjälpmedel till personer i särskilt boende och i dagverksamheter. Insatserna ges bl.a. av sjuksköterska, arbetsterapeut och sjukgymnast. Hälso- och sjukvårdsuppgifter kan i vissa fall utföras av övrig personal i kommunen som fått dessa uppgifter delegerade. Läkarinsatser och akutsjukvård däremot är ansvar. 8Hälften av samtliga verksamhetstillsyner hade genomförts inom äldreomsorgen. av tillsynsärendena inom äldreomsorgen avslutades med att länsstyrelserna konsta- terade brister eller uttalade kritik. Kritiken avser ofta brister i handläggning och doku- Myndigheter som kommunen möter Ett problem för äldre och för personer med funktionshinder är att kommuner ibland inte inom rimlig tid verkställer beviljade insatser och avkunnade domar enligt socialtjänstlagen (2001:453) SoL respektive lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade LSS. och länsstyrelserna har haft uppdrag att kartlägga omfattningen av detta problem.F9F Dessutom kan ansöka hos länsrätten att en särskild avgift åläggs en kommun i dessa sammanhang.F10F Myndigheten för handikappolitisk samordning Handisam är cen- tral förvaltningsmyndighet för samordningen av arbetet inom det handikappolitiska området och skall bl.a. stödja och aktivt stimu- lera och förmå aktörer på olika nivåer i samhället att beakta de han- dikappolitiska målen i sin verksamhet. Handisam arbetar bl.a. med ett regeringsuppdrag att stödja landstingens och kommunernas till- gänglighetsarbete genom att utveckla och förankra metoder för uppföljning.F11F har uppgifter som anges i lagen (1994:749) om och skall särskilt verka för att ge personer med funktionshinder förutsättningar för själv- ständighet och självbestämmande genom att förebygga och bekämpa diskriminering, identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhällslivet samt undanröja hinder för jämlikhet i levnadsvillkor för personer med funktionshinder.F12F huvud- uppgift är att företräda barns och ungas rättigheter och intressen med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter För den enskilde kan det betyda att han/hon inte får de insatser som är nödvändiga. 9I rapporten (2005) Ej verkställda beslut och domar enligt LSS och SoL 2004 redovisar Social- styrelsen och länsstyrelserna att antalet ej verkställda beslut enligt LSS och SoL uppgick till drygt 5 500 ärenden , medan antalet ej verkställda domar uppgick till ca 200. 10Under lämnade länsstyrelserna in totalt 28 sådana ansökningar och 17 av dessa hade avgjorts av länsrätt. I knappt hälften av ärendena utdömdes en särskild avgift. I de fall ären- det avsett ej verkställd dom som gäller boende varierade den utdömda avgiften . 11Detta s.k. kommunuppdrag handlar om att utveckla metoder och att finna indi- katorer/mått på tillgänglighetsarbete. Dessa testas i samarbete med kommuner. Vidare arbetar Handisam med att utveckla ett webbaserat stöd – en e-tjänst - till kommuner och landsting för att de själva skall kunna värdera hur de arbetar med tillgänglighet. Denna tjänst planeras vara i drift . Dessutom utvecklar myndigheten metoder för att ta tillvara handikapporganisationernas kunskap om tillgänglighet. Dessa skulle kunna anlitas som sakkunniga av revisorerna i deras granskning av respektive kommuns årsredovisning. Källa: www.handisam, se, . 12Handikappombudsmannen konstaterar i sin årsredovisning att arbetet främst rör tillsyn av och information om diskrimineringslagstiftningen, medan den mer allmänna främjande rollen på handikappområdet som myndigheten hade förr mer ersatts av rollen som ombudsman. Även fortsättningsvis genomför ombudsmannen breda aktiviteter, t.ex. tre konferenser riktade till lärare och annan skolpersonal. Myndigheter som kommunen möter Myndigheten skall utbilda och informera om men också bevaka hur konventionen efterlevs i samhället.F13F Myndigheten arbetar för att statliga myndigheter, kommuner och landsting skall använda som en utgångspunkt i sitt arbete.F14F På socialtjänstområdet finns vidare SiS som driver institutioner för vård av ungdomar i åldern av sociala skäl samt vuxna missbrukare. Verksamheten bedrivs i nära samarbete med den kommunala . Vården sker oftast utan den enskildes samtycke men med stöd av LVU (lagen om vård av unga), LVM (lagen om vård av missbrukare) samt SoL (social- tjänstlagen).F15F SiS har 49 olika institutioner runt om i landet. För unga finns 35 institutioner med knappt 700 platser och för vuxna missbrukare finns 14 institutioner med cirka 330 platser. SiS bedri- ver även en omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet. Ett vetenskapligt råd fördelar forskningsanslag till projekt vid fristå- ende universitet och högskolor. En viktig strävan hos kommunen är att arbeta för ett tryggt när- samhälle och för att individer i riskzonen inte skall dras in i kri- minalitet och missbruk. För dömda individer som avtjänat sitt straff är det viktigt att kommunens socialtjänst kan möta upp med sociala insatser av olika slag. och den lokala polisen liksom Kriminalvården är därför viktiga samverkansmyn- digheter som det är angeläget för kommunens socialtjänst att ha bra samarbete med. Kommunens socialtjänst behöver också söka samverkan med och med den lokala arbetsför- medlingen kring socialbidragstagare som är arbetslösa och/eller sjukskrivna.F16F Vidare skall kommunen enligt skuldsaneringslagen (2006:548) lämna råd och anvisningar i budget- och skuldfrågor till skuldsatta 13En viktig del i arbete är att delta i den allmänna debatten, skapa opinion i angelägna frågor och påverka beslutsfattares och allmänhetens förhållningssätt i barn- och ungdomsfrågor. utövar ingen tillsyn över andra myndigheter och får enligt lag inte heller ingripa i enskilda fall. 14Ett initiativ från är rapporten (2007) för revision som är tänkt för revisorer i kommuner, landsting och regioner när det gäller granskning av verksamheter för barn och unga med barnets perspektiv. Ombudsmannen redovisar också granskningar, t.ex. rapporten (2006) Fritid för barn och unga med funktionshinder, som beskriver vad kom- muner och landsting gör för att göra barn och ungdomar med funktionshinder delaktiga i befintliga kultur- och fritidsverksamheter. 15SiS ansvarar även för verkställighet av straff för ungdomar i åldern som dömts för brott enligt LSU (lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård). 16Arbetsmarknadsverket roll kommenteras i avsnitt 5.5 Verksamheter inom den allmänna kompetensen. Myndigheter som kommunen möter Det är som prövar ärenden om skuldsanering och ärenden om omprövning av ett beslut om skuld- sanering som skall stödja och ge väg- ledning för den budget- och skuldrådgivning som kommunen skall svara för. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg. Verket skall genom utbildningsin- spektion granska kvaliteten i skolväsendet samt utöva tillsyn över skolor, förskolor och skolbarnsomsorg samt över kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbild- ning.F17F I verkets uppdrag ingår också att genom nationella prov för- tydliga och exemplifiera kursplaner och betygskriterier för att stödja lärarna i deras betygsättning och därigenom säkra att ele- verna betygsätts rättvist och likvärdigt. Genom nationella utvärderingar sätter fokus på områden som behöver utvecklas nationellt, och ger underlag för exempelvis rektorer och föreståndare i deras arbete att leda och förnya sina verksamheter. Vidare gör verket kvalificerade prognoser för personaltillgången i skolan så att kommunen kan planera sin rekrytering bättre och högskolan bedöma dimensionering av lärarutbildningarna. har ambitionen att göra sina resultat lättillgängliga och begripliga för allmänheten. är en webbplats för elever, föräldrar och professionella inom utbildningsområdet som skall ge samlad, aktuell och neutral information om all offent- lig utbildning i . Hos finns vidare Barn- och elevombudet för likabe- handling enligt bestämmelserna i lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Ombudet företräder det enskilda barnets och elevens rättigheter, till skillnad från som arbetar för barns och ungdomars rättigheter som grupp. I lagen, som trädde i kraft , finns bestämmelser om skyldigheter för skolans rektor 17 I verkets tillsynsuppdrag ingår även utbildning vid skolor med enskild huvudman (fristående skolor), utbildning vid riksinternatskolor, utbildning vid särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, särskild undervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen för skolpliktiga elever på sjukhus eller motsvarande, m.m. Myndigheter som kommunen möter eller annan skolledning att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för trakasserier och annan kränkande behandling och att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och annan kränkande behandling m.m. Om dessa skyldigheter åsidosätts, kan kommunen (respektive huvudmannen för fristående skola) bli skyldig att dels betala skadestånd till barnet eller eleven för kränkning, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet.F18F Myndigheten för skolutveckling stödjer kommuners och skolors arbete för ökad kvalitet och bättre resultat. Myndigheten genomför generella utvecklingsinsatser inom nationellt prioriterade områden och stödjer lokal kvalitetsutveckling och utveckling av goda lär- miljöer. Den skall också främja kompetensutveckling av personal i förskola och skola, stödja användningen av informationsteknik i förskola och skola samt sprida kunskap, erfarenhet och resultat från praktik och forskning. Vidare svarar myndigheten för den statliga rektorsutbildningen.F19F Sameskolstyrelsen är en förvaltningsmyndighet för de statliga sameskolorna och därtill hörande verksamheter. Enligt skollagen får samers barn fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för den kommunala . Sameskolan, som omfattas av skolåren 1- 6, är en skolform likvärdig med men utformad och profilerad efter samernas behov av en utbildning som tillvaratar och utvecklar det samiska språket och kulturarvet.F20F är en rikstäckande myndighet för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor. Insatserna syftar till att öka kunskapen hos dem som arbetar i kommunerna så att barn, unga och vuxna med funktionsnedsättning kan få en utveck- ling och utbildning i hemkommunen som präglas av lika värde och lika möjligheter. Uppgiften är att ge specialpedagogiskt stöd till ansvariga inom det offentliga skolväsendet och hos fristående sko- lor som står under statlig tillsyn. Vid institutets nationella resurs- center genomförs utredningar och träning av enskilda barn och ungdomar. Resurscentren erbjuder också information och utbild- 18I hade krav på skadestånd på enligt lagen riktats mot skolor i fem kommuner. 19Inom en ekonomisk ram på skall Myndigheten för skolutveckling fördela medel till förstärkta insatser i segregerade områden. Detta innefattar bl.a. ett dia- logarbete bland 32 kommuner 2006–07. Myndigheten fördelar också bidrag och stipendier, t.ex. för genomförande av sommarkurser i naturvetenskap, teknik och design för flickor, till kompetensutveckling som bedrivs av ämneslärarföreningar och för elev- och föräldra- föreningar. 20Det finns samisk förskoleverksamhet och sameskolor på sex platser i : , , , , och . Myndigheter som kommunen möter ning till föräldrar, lärare och annan personal.F21F En annan del av institutets verksamhet är anpassning och utveckling av specialpeda- gogiska läromedel. Parallellt med den kommunala skolan finns med sex statliga specialskolor. Fem av skolorna är regionala och erbjuder elever som är döva och hörsel- skadade en utbildning som motsvarar den kommunala grund- skolan.F22F Nationellt centrum för flexibelt lärande arbetar för att göra livslångt lärande möjligt för alla, genom att stärka och stimulera utvecklingen av flexibelt lärande inom vuxenutbildning, folkhögskolor, studieförbund och arbetsliv. Myndigheten ger stöd och resurser till utvecklingsprojekt, erbjuder mentorstöd, stödjer utveckling av lärresurser för flexibelt lärande, m.m.F23F Många av de statliga myndigheterna på verksamhetsområdena för socialtjänst och skola har uppdrag som kunskaps- och expertorgan. Här bör också nämnas för arbetsliv och socialveten- skap FAS som stödjer grundforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap och med en motsvarande roll vad gäller utbildningsve- tenskap samt den forskning som bedrivs inom högskolan. 5.3Fysisk infrastruktur, räddningstjänst, plan- och byggnadsväsende, m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Formas 21Dessa nationella resurscentra har kompetens kring specialpedagogiska konsekvenser för elever med synskada med eller utan ytterligare funktionsnedsättning, dövhet eller hörselskada i kombination med utvecklingsstörning, medfödd dövblindhet respektive grava tal- och språkstörningar.