sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Kursplanerna och betygskriterierna för betyget Mycket väl godkänd i svenska, svenska som andraspråk, engelska, moderna språk, modersmål och teckenspråk för hörande svarar tillsammans för ungefär en tredjedel av kunskapsuttrycken i de undersökta texterna. Omfattningen är minst i de praktiskt-estetiska ämnena, där de fem kursplanerna tillsammans innehåller en femtedel av kunskapsuttrycken. För att bli rättvisande bör dock mängden kunskapsuttryck ses i förhållande till antalet kursplaner som ingår i ämneskategorin. Även det genomsnittliga antalet kunskapsuttryck per ämne är högst i språkämnena, 39 kunskapsuttryck, att jämföra med 35 i de samhällsorienterade ämnena samt 30 i naturorienterade ämnen, matematik och teknik respektive i kursplanerna i praktiskt- estetiska ämnen. 1.1Matematik, naturorienterande ämnen samt teknik Kunskapsuttrycken i kursplanerna för naturorienterande ämnen (NO-gemensamt, biologi, fysik och kemi), matematik och teknik handlar enligt analysen i nio fall av tio om att eleverna skall förvärva kunskaper i ämnena, framför allt vad som bedömts vara fakta- och förståelsekunskaper. Figur 1 NO-ämnen, matematik och teknik Anm.: NO-gemensamma mål, biologi, fysik, kemi, matematik, teknik Kunskapsuttryck som handlar om kunskapsformerna fakta och förståelse utgör drygt hälften av alla kunskapsuttryck i MaNOT- kursplanerna, vilket är högt jämfört med övriga ämnesområden i analysen. Kraven på bedömningsförmåga, att kunna använda sina kunskaper, att förhålla sig analytisk och värdera informationen är därmed nedtonade i dessa ämnen. Det gäller särskilt kursplanerna i biologi, fysik och kemi där fyra av fem mål är inriktade på fakta och förståelse. I dessa ämnen ges dock inte betygskriterierna i de ämnesspecifika kursplanerna utan återfinns i den NO-gemensamma kursplanen. Av betygskriterierna för betyget Mycket väl godkänd utgör två av tre kunskapsuttryck krav på förtrogenhetskunskaper såsom förmåga till analys, se sammanhang och konsekvenser och att kunna dra slutsatser. Den NO-gemensamma kursplanen särskiljer sig även genom att närmare hälften av kunskapsuttrycken i målen att sträva mot – fem av totalt elva – avser uttryck som rör elevernas personliga egenskaper. I matematik utgör större delen av kunskapsuttrycken elevernas förtrogenhet med ämnet, medan teknikämnet framför allt är inriktat på fakta- och förståelsekunskaper. Tabell 1 Fördelning av kunskapsuttryck per ämne och måltyp i NO-ämnen, matematik och teknik Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot I kursplanerna i samhällsorienterande ämnen (SO) handlar nio av tio kunskapsuttryck om kunskapsmål. Enligt analysen betonar SO- kursplanerna i högre grad än övriga ämneskategorier elevernas förtrogenhetskunskaper. Drygt vart tredje kunskapsuttryck be- döms behandla eleverna förmåga att bearbeta och förhålla sig till information inom ämnesområdet. Ett annat karaktäristiskt drag är att målformuleringar som rör färdighetskunskaper förekommer relativt sparsamt. Anm.: SO-gemensamma mål, geografi, historia, religion, samhällskunskap Det finns en del intressanta skillnader mellan kursplanerna inom ämnesområdet i vilka kunskapsformer som betonas. I religions- ämnet är kunskapsformerna fakta och förståelse starkt markerat och omfattar drygt hälften av kunskapsuttrycken i kursplanen. Det finns inte några uttryck som handlar om värdering och analys i kursplanen i religionskunskap. I samhällskunskap är tvärtom kunskapsuttryck som handlar om fakta och förståelse relativt få (en tredjedel), medan knappt hälften avser elevers värderande och ana- lyserande förmåga. Att förtrogenhetskunskaper är relativt starkt framlyft i ämnet gäller även kursplanen i geografi. Historia utmärker sig genom en hög grad av krav som rör fakta- och förståelsekunskaper. I ämneskursplanerna inom ämneskategorin anges sällan person- lighetsinriktade mål, men de förekommer för SO-ämnena i dess mål att sträva mot. En femtedel av samtliga kunskapsuttryck i den områdesgemensamma SO-kursplanen behandlar elevers personliga egenskaper och förmågor, som t.ex. att ta ansvar och visa hänsyn. SOU 2007:28 Bilaga 8 Tabell 2 Fördelning av kunskapsuttryck per ämne och måltyp i SO-ämnen Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Kunskapsuttrycken i de sex kursplanerna för språk uppvisar sammantaget en spridning mellan de olika kunskapsformerna i analysen. Det är dock en tydlig tonvikt på fakta-, förståelse- samt färdighetskunskaper, något som ter sig naturligt med tanke på ämnena. Tillsammans omfattar dessa kunskapsformer över två tredjedelar av kunskapsuttrycken i de undersökta målen och betygskriterierna i kursplanerna. Liksom för övriga ämneskategorier finns det skillnader i för- delningen mellan kursplanerna inom språkområdet, skillnader som det inte är helt lätt att förstå skälen till. I engelska och moderna språk är färdigheter starkt framskrivna och omfattar närmare hälften av kunskapsuttrycken. Anm.: Svenska, svenska som andraspråk, engelska, moderna språk, modersmål, teckenspråk I de två svensk-ämnena, svenska respektive svenska som andra- språk, är såväl personlighetsutvecklande mål som processmål väsentligt vanligare än i övriga språkämnen. Enligt analysen bedöms två tredjedelar av kunskapsuttrycken i kursplanen för ämnet teckenspråk för hörande behandla kunskapsformerna fakta och förståelse, att jämföra med en tredjedel för hela ämneskategorin. I kursplanerna i modersmål och engelska är elevernas förtrogenhet med ämnena något mer framlyft än i övriga språkkursplaner. Jämfört med andra ämneskategorier är andelen processmål i språkkursplanerna förhållandevis stor. Det beror på att vart sjätte kunskapsuttryck i målen att sträva mot i kursplanerna i svenska och svenska som andraspråk bedömts vara av denna typ. Sådana kunskapsuttryck saknas helt i kursplanerna i engelska, i moderna språk samt i teckenspråk för hörande. SOU 2007:28 Bilaga 8 Tabell 3 Fördelning av kunskapsuttryck per ämne och måltyp i språkämnen Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål att sträva mot Mål och betygskriterier som inriktar sig på elevers personliga egenskaper, normer och värden, är mycket vanliga i de praktiskt- estetiska ämnena. Närmare vart sjätte kunskapsuttryck handlar om annat än kunskaper i ämnet. Av de uttryck som har med elevernas kunskaper att göra överväger – föga förvånande – kunskapsuttryck som har med färdighetskunskaper att göra. En tredjedel av alla kunskapsuttryck i kursplanerna för de praktiskt-estetiska ämnena rör elevernas färdigheter i ämnena. Figur 4 Praktiskt-estetiska ämnen Anm.: Bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik, slöjd Det finns också stora skillnader mellan de ingående ämnena i betoningen av olika kunskapsformer och andra förmågor. Enligt analysen handlar uppemot en tredjedel av målen och MVG- kriterierna i slöjd om attityder, personliga egenskaper och normer och värden och vart femte kunskapsuttryck i hem- och konsument- kunskap. Det kan jämföras med kursplanen i bildämnet som inte innehåller några sådana kunskapsuttryck. Tabell 4 Fördelning av kunskapsuttryck per ämne och måltyp i praktiskt-estetiska ämnen Mål att sträva mot Mål att sträva mot Hem- o kons.kunskap Totalt Mål att sträva mot Idrott och hälsa Totalt Mål att sträva mot Mål att sträva mot Kursplanerna i bild och hem- och konsumentkunskap lägger relativt sett större vikt vid kunskapsformerna fakta och förståelse som utgör över en tredjedel av kunskapsuttrycken, medan hälften av kunskapsuttrycken i idrott och hälsa och drygt vart tredje i musik bedömts handla om elevens färdighetskunskaper i ämnena. Av tabell 5 framgår tydligt dels skillnaden mellan målen och betygskriterierna i hur de språkligt uttrycks i kursplanerna, dels att de krav som ställs på elevernas kunskaper i kriterierna för betyget Mycket väl godkänd oftare betonar andra kunskapsformer än målen att uppnå, dvs. kraven för betyget Godkänd som ofta in- riktas mot fakta och förståelse. Men det förekommer också mål att uppnå som ställer krav på färdighets- och förtrogenhetskunskap. Tabell 5 De vanligaste kunskapsuttrycken i kursplaner uppdelat efter måltyp (1= mest frekventa uttrycket, 2= näst mest frekventa uttrycket osv.) Mål att sträva mot utvecklar sin förmåga att De mönster som framkommer i beskrivningarna av vilka krav som ställs i de olika ämneskursplanerna, framgår också om man ser till vilka kunskapsuttryck som är vanligast i de olika ämnes- kategoriernas kursplaner (se tabell 6). Tabell 6 De fem vanligaste kunskapsuttrycken i kursplaner efter ämneskategori (1= mest frekventa uttrycket, 2= näst mest frekventa uttrycket osv.) Hårddraget kan man säga att de vanligaste kunskapsuttrycken i MaNOT-ämnena handlar om att utveckla faktakunskaper i ämnet, medan man i SO-ämnena betonar elevernas förståelse. Språkkursplanerna lyfter fram att elever skall kunna använda språket (språken) medan förmågan att tillämpa kunskaper är central i de praktiskt-estetiska ämnena. Kunskapsuttryck i utredningens kursplaneexempel Här anges de kunskapsuttryck som använts i de tre kursplane- exemplen i kapitel 6. Förteckningen är att se som exempel på kun- skapsuttryck som kan behöva användas och tas ställning till i ett kursplanearbete. I ett sådant arbete behöver listan fyllas på och revideras allt eftersom fler ämnen, mål och kunskapskrav tillförs. Avsikten med förteckningen är att visa hur en sådan kan vara ett verktyg för att definiera och minska antalet kunskapsuttryck i kursplanerna. Möjlig förklaring i framtida kursplaner Eleven undersöker en företeelse grundligt, jämför olika resultat och drar slutsatser. Eleven meddelar fakta eller annan information. Eleven anpassar någonting i förhållande till de behov Eleven använder på ett ändamålsenligt sätt t.ex. en Eleven framför argument för en viss ståndpunkt i en Eleven avgör vad som är rätt bland ett antal olika Eleven förstår och kan förklara ett kunskapsområde eller ett förlopp. Eleven meddelar det väsentligaste i t.ex. ett händel- seförlopp med en viss ordning. Eleven beskriver en process på ett begripligt sätt. Eleven ser noggrant på någonting, t.ex. ett konstverk, för att utvinna kunskaper eller upplevelser. Eleven beskriver klart innebörden av ett ord eller ett Bilaga 9 SOU 2007:28 Eleven skiljer ut det som utmärker t.ex. en text, ett konstverk eller en gestalt. Eleven formulerar någonting språkligt. Eleven producerar och ger uttryck för någonting. Eleven följer med i t.ex. ett resonemang eller en text. Eleven för ett reflekterande resonemang om något. Eleven klargör på ett begripligt sätt t.ex. ett händelse- förlopp med relevanta fakta etc. Eleven visar att hon kan utföra något. Eleven visar att han begriper det tankemässiga inne- hållet i ett kunskapsområde. Eleven belyser någonting genom att välja en typisk Eleven ger form åt någonting. granska/kritiskt granska Eleven undersöker noggrant ett resultat för att kon- Eleven behandlar ett föremål eller en företeelse på ett jämföra/göra jämförel- Eleven jämför olika resultat och kan ange samband. ser/se samband Eleven överför ett budskap på något sätt, t.ex. munt- ligt eller skriftligt. Eleven sätter samman någonting, t.ex. en bild, till en kunskap om/kunna Eleven behärskar något praktiskt eller intellektuellt Eleven löser t.ex. ett matematiskt problem på ett kor- Eleven kan föra någonting till sitt rätta sammanhang. Eleven återger innehållet i ett utfört arbete inom ett kunskapsområde eller ett förlopp. Eleven tänker noga igenom en invecklad fråga. Eleven utläser och uttrycker i ord innebörden av nå- Eleven uppfattar någonting på ett känslomässigt plan, t.ex. ett konstverk. Eleven uppmärksammar någonting som hon tidigare inte varit medveten om. Eleven utformar själv någonting, t.ex. en modell som beskriver ett förlopp. Eleven utför en handling, t.ex. en beräkning. SOU 2007:28 Bilaga 9 Eleven utvecklar ett arbete så att resultatet blir bättre. Eleven har full vetskap om innebörden av någonting. Eleven varierar t.ex. sitt sätt att producera bilder. Eleven har kännedom om någonting. Eleven bestämmer sig för ett val bland flera olika Eleven bedömer olika fakta, resultat eller metoder för att få underlag att sortera eller prioritera dem emellan. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Svenskan i världen. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.