sou · GVB319 · 2008-01-01 00:00:00 — Av figur 4.1 framgår dock att en viss förskjutning mellan bastandvård och protetik skedde första år, då ersättningen för protetiska åtgärder inte var lika stor. Denna underliggande konsumtionsförändring för- stärktes av 65+reformen, men förskjutningen mellan bastandvård och protetik märks även bland patienter . Ökningen bland patienter är emellertid inte lika stor. Utred- ningen kan därför konstatera att det tycks finnas en förskjutning av tandvårdkonsumtionen mot protetiska behandlingar, oaktat den förstärkta subvention som tillförts patienter via hög- kostnadsskyddet för protetiska åtgärder. 4.3.1Vilken vård utförs av folktandvården respektive privata vårdgivare? Fördelningen av det utbetalda tandvårdsstödet mellan privata och offentliga vårdgivare framgår av tabell 4.5. av tandvårdsstödet betalades till privata vårdgivare. Denna andel har varit relativt stabil . Däremot har fördelningen mellan bastandvård och protetik förändrats över tiden. Förändringen beror uteslutande på att kostnaderna för protetik har ökat medan kostnaderna för bastandvård varit relativt . Därmed har andelen av tandvårdsstödet som betalas ut till protetik ökat som andelen som utbetalats för bastandvård har minskat. Denna utveckling framgår av tabell 4.5 där av tandvårdsstödet betalades ut till privata vårdgivare som ersättning för utförd bastandvård . var andelen nere i . har den protetiska vården ökat från år . går det utbetalda tandvårdsstödet att särskilja mellan patienter yngre respektive . utbetalades av tandvårdsstödet avseende patienter till privata vårdgivare. av dessa utgjorde ersättning för protetiska åtgärder. För patienter betalades av tandvårdsstödet ut till privata vårdgivare. Tabell 4.5 Utbetalt tandvårdsstöd år 2000-2005 () Källa: , egna beräkningar. Folktandvårdens andel av det utbetalda tandvårdsstödet utgjorde . Den övervägande delen av detta utgjordes av ersättning för bastandvård. –2005 har folk- tandvårdens andel av det totala tandvårdsstödet varit relativt oför- ändrad. En förskjutning av fördelningen mellan bastandvård och protetik har dock skett även inom folktandvården. Andelen av det totala tandvårdsstödet som utbetalades till folktandvården för protetiska behandlingar uppgick till . Denna andel hade ökat till och uppgick till . utbetalades ungefär lika mycket tandvårdsstöd avseende bastandvård som för protetik. I följande avsnitt analyseras vilka åtgärder som utförs inom tand- vården. Av tabell 4.6 framgår de tio vanligaste åtgärderna uppdelade efter patienter yngre respektive . Tabellen visar att ett fåtal åtgärder svarar för en övervägande del av det totala antalet utförda åtgärder i samtliga åldersgrupper. De tio vanligaste åtgärderna svarar för av det totala antalet utförda åtgärder. Bland patienter svarar de tio vanligaste åtgärderna för av det totala antalet utförda åtgärder inom tand- vården. De vanligaste åtgärderna är flerytsfyllningar och undersök- ning (åtgärderna 55 och 11).TPF6FPT Tillsammans svarar de för av samtliga åtgärder i denna åldersgrupp. Andra vanliga åtgärder är förebyggande åtgärder av större och mindre omfattning (åtgärd 22 och 24) och enytsfyllningar (åtgärd 54). Akutbesök utgör av samtliga besök som patienter gör i tandvården. 6TP PT Antalet undersökningar som inrapporteras avseende patienter är med stor sanno- likhet underskattade i databas. Eftersom ingen ersättning utgår för denna åtgärd kan man anta att de fall, där endast en undersökning utförs, inte rapporteras in till . Tabell 4.6 De tio mest utförda åtgärderna och deras andel av det totala antalet åtgärder som utförs inom tandvården 20–64 år Anm. Förklaring till åtgärdskoderna finns i bilaga 4. Källa: , egna beräkningar. För patienter är de vanligaste åtgärderna under- sökning (åtgärd 11) och laboratorieframställt inlägg, flera ytor eller krona (åtgärd 62). Tillsammans utgör de av det totala antalet åtgärder som utförs på patienter . Andra vanliga åtgärder är enyts- och flerytsfyllningar (åtgärd 54 och 55). Akutbesök (åtgärd 91) svarar för av antalet åtgärder. Av de protetiska åtgärderna återfinns förutom kronor (åtgärd 62) även hängande broled (åtgärd 65) och rebasering och/eller kompli- cerad lagning av protes (åtgärd 76) bland de tio vanligaste åtgärderna. Dessa båda åtgärder svarar för av antalet utförda åtgärder var. 4.3.3Några specifika behandlingars utveckling –2005 En viktig förklaring till att kostnaden för tandvårdsstödet ökade –2005 är den kraftiga ökningen av antalet implantat. Antalet implantatbehandlingar har ökat med ca 17 000 behandlingar –2005. Ökningen har framförallt skett bland patienter . För patienter har antalet implantatbehandlingar också ökat men i betyd- ligt mindre omfattning än vad som skett bland patienter . Av tabell 4.7 framgår att antalet implantatbehandlingar var mer än fem gånger så många som . till antalet utförda behandlingar har den största ökningen skett i åldergruppen 65–, där antalet implantatbehandlingar ökat med ca 5 000 mellan –2005. I procentuella termer har dock den största ökningen skett för patienter , där antalet implantatbehandlingar ökat från 50 stycken till 2005. Antal implantat –2005 Ökning 2002–2005 Källa: , egna beräkningar. Andra protetiska åtgärders utveckling Utöver implantat behandlingar är det även intressant att följa utvecklingen av partiella proteser (åtgärd 73 och 74), kronor (åtgärd 62), hängande broled (åtgärd 65) och hela över- eller underkäksproteser (åtgärd 75). Dessa åtgärder är tillsammans med implantatbehandlingar de mest kostsamma inom det statliga tand- vårdsstödet. Den mest utförda behandlingen på patienter är tandkronor (åtgärd 62). I databas fanns det omkring 50 000 inrapporterade sådana åtgärder. –2005 har antalet kronor ökat kraftigt och fanns det ca 270 000 åtgärder med tandkronor registrerade i databasen. utfördes av alla tandkronor på patienter . Den stora ökningen kan nästan uteslutande hänföras till pati- enter . Till viss del är sannolikt det kraftigt ökade antalet tandkronor en effekt av en bättre täckning av statistiken i databas, men en del av denna utveckling kan sannolikt även förklaras av en reell ökning av antalet utförda tand- kronor . Figur 4.2 Några viktiga protetiska åtgärders utveckling –2005 (Antal åtgärder) Källa: , egna beräkningar. En annan vanlig åtgärd är hängande broled. Av figur 4.2 framgår att även denna åtgärd har ökat även om ökningen inte varit lika dramatisk som för åtgärden tandkronor. har dock ökningen stagnerat och till och med minskat. av alla hängande broled som görs, utförs på patienter . Flest utförs på patienter i åldern 65–() men en relativt stor mängd utförs även på patienter i åldersgrupperna 70–(), 75–() och (). De avtagbara protetiska konstruktionerna har inte haft en lika tydlig ökning under de studerade åren. Antalet partiella proteser har ökat från ca 5 000 åtgärder till knappt 20 000. Ökningen är koncentrerad och 2004 medan antalet partiella proteser inte ökat . ella proteser sätts in på patienter i åldersgruppen 50–. Därefter avtar antalet partiella proteser med stigande ålder. En likartad utveckling har även antalet hela över- eller under- käksproteser. ökade antalet utförda åtgärder med ca 15 000 och uppgick till ca 26 000 stycken. De allra flesta utförs på patienter mellan . Dessa ålders- grupper svarar för av samtliga helproteser som utförs inom tandvården. Ökningen av antalet proteser har en nära koppling till utveckling av implantatbehandlingar. Ökningen kan till stor del förklaras av att avtagbara proteser används i väntan på att implantatskruvar skall läka fast och den avtagbara konstruk- tionen byts därefter ut mot en fast över- eller underkäksprotes. 4.3.4Vilka åtgärder kostar mest för tandvårdsstödet? En översiktlig bild av hur dagens tandvårdsstöd fördelar sig mellan patienter yngre respektive framgår av figur 4.3. Här redovisas tandvårdstödets andel inom tandvårdstaxans nio olika vårdgrupper. Inom området undersökning, diagnostik och rådgiv- ning utbetalas ungefär lika mycket av stödet till patienter som till patienter . Inom övriga vårdgrupper inom avdelningen bastandvård betalas det mesta av tandvårdsstödet till patienter . Störst är andelen i vårdgruppen övrig behandling inom bastandvård där av det utbetalda tandvårdsstödet konsumeras av patienter . Detta beror huvudsakligen på att abonnemangstandvården före- trädesvis vänder sig till patienter . Figur 4.3 Andel av subvention fördelad efter åldersgrupper och åtgärdskategorier, 1 Unders., diag., rådg. Källa: , egna beräkningar. För protetiska åtgärder utbetalas mellan 70–av stödet till patienter som är . En mer detaljerad uppdelning av den protetiska vården i mindre aggregerade åldersgrupper visar att det utbetalda tandvårdsstödets andel ökar med stigande ålder fram till åldersgruppen 50–. För patienter i åldersgruppen 60–är det utbetalda stödet till protetiska åtgärder mindre än för grup- pen 50–. Utredningen menar att en trolig effekt av det s.k. 65+stödet är att patienter i åldersgruppen 60–avvaktar med protetiska behandlingar till det år de fyller 65. Åtgärdernas andel av tandvårdsstödet Tandvårdskonsumtionen kan även analyseras utifrån åtgärdernas andel av de totala utgifterna i tandvårdsstödet. Det är i detta sam- manhang viktigt att skilja på begreppen behandling och åtgärd. En behandling hos tandläkare består av en kombination av flera olika åtgärder. Analysen visar således inte hur stor andel av kostnaden som olika behandlingar svarar för utan utgår från de enskilda åtgärdernas andel av den totala kostnaden. I tabell 4.8 presenteras de tio åtgärder som svarar för de största utgifterna i tandvårds- stödet. Av tabellen framgår att det är ett fåtal åtgärder som svarar för den största delen av kostnaden. De åtgärder som genererar högst utgifter är inte helt överensstämmande med de åtgärder som till antalet utförs i störst utsträckning. De till antalet mest före- kommande åtgärderna avser som beskrivits ovan främst bastand- vård, t.ex. undersökning och fyllningar (lagning av hål). De åtgärder som genererar högst utgifter är främst protetiska åtgärder. De mest kostsamma åtgärderna är kronor och implantatbehand- lingar. Tillsammans svarar dessa åtgärder för av de totala utgifterna i tandvårdsstödet. Kronor (åtgärd 62), är den åtgärd som kostar mest för tandvårdsstödet och utgör av utgifterna. Implantatbehandlingar, som i huvudsak består av åtgärderna titankomponenter (åtgärd 68, inklusive 681 och 682), implantatbroar i över- och/eller underkäken (åtgärd 87 eller 86), operationer (åtgärd 84 eller 85) som måste utföras före den protetiska behandlingen och delvis hel över- eller underkäksprotes (åtgärd 75), utgör av utgifterna. Tabell 4.8 De tio mest kostsamma åtgärderna och deras andel av de totala utgifterna i tandvårdsstödet, 20–64 år Anm. Förklaring till åtgärdskoderna finns i bilaga 4. Källa: , egna beräkningar. I detta avsnitt analyseras tandvårdskostnaden på individnivå. Tand- vårdskostnaden på individnivå kan beräknas både utifrån vårdgivar- priser och patientpriser. Utredningen har valt att redovisa båda dessa mått där så är möjligt. Uppgifterna bygger på statistik från databas. Eftersom det i denna databas finns en undertäckning av antalet individer som besöker tandvården skall analysen i detta avsnitt ses i ljuset av detta. Undertäckningen omfattar främst patienter med låga tandvårdskostnader eftersom dyrare och mer omfattande behandlingar får utföras först efter för- handsprövning och dessa registreras i databasen. En övergripande bild av den genomsnittliga tandvårdskonsumtio- nen ges av figur 4.4. Av figuren framgår hur stor tandvårds- konsumtion (vårdgivarpris), patientkostnad och subvention som utgår för median patienten. För denne patient uppgår tandvårds- konsumtionen till ca 1 350 kronor.TPF7FPT Av de betalar patienten ca själv och den statliga subventionen per pati- ent uppgår till drygt 200 kronor.TPF8FPT Skillnaden mellan kvinnors och mäns tandvårdskonsumtion är relativt liten. Av figuren framgår att skillnaden avseende vårdgivarpris och patientpris inte är större än . 7TP PT Utredningen redovisar de uppgifter som finns tillgängliga i databas. Då täckningsgraden avseende mindre kostsam vård är låg i denna databas blir den verkliga kostnaden lägre än det som anges i detta avsnitt för den genomsnittlige patienten som besöker tandvården. 8TP PT Utredningen har valt att redovisa mediankostnaden, då medelvärdet påverkas så pass mycket av de få dyra behandlingar som utförs inom tandvården att det ger en felaktig bild av den tandvårdskonsumtion som de flesta patienter har. Figur 4.4 Vårdgivarpris, patientpris och subvention för kvinnor respektive män (median) Anm. Med vårdgivarpris avses det pris som tas ut av vårdgivaren, vilket i texten också benämns tandvårdskonsumtion. Källa: , egna beräkningar. Utredningen har också studerat hur stor andel av tandvårdens pati- enter som har tandvårdskostnader i olika intervall. I figur 4.5 redo- visas tandvårdskonsumtionen för patienter i olika kostnadsintervall för dels vårdgivarpriset, dels patientpriset. Vårdgivarpriset mot- svarar den totala kostnaden för genomförd behandling. Patient- priset motsvarar det pris som vårdgivaren debiterat patienten, dvs. med hänsyn taget till den ersättning som lämnas för respektive åtgärd. Av figuren framgår att av patienterna betalade för sin tandvård under det aktuella året.TPF9FPT betalade . av patienterna hade tandvårdskostnader som översteg . De flesta patienter har dock höga tandvårdskostna- der endast vid några enstaka tillfällen i livet. Endast en liten del av patienterna har höga tandvårdskostnader i sträck. Av de knappa som har en tandvårdskostnad som överstiger är det relativt få som har en sådan kost- nad under flera på varandra följande år. Utredningen har i tidigare 9TP PT På grund av undertäckning i databasen är detta sannolikt en överskattning av andelen patienter som har kostnader som överstiger . betänkande konstaterat att har tandvårdskostnader som överstiger och har sådana kostnader i rad.TPF10FPT Patienten betalar dock inte hela tandvårdskostnaden, utan vård- givarens priser subventioneras genom tandvårdsstödet. Av figur 4.5 framgår hur stor den genomsnittliga subventionen är för tandvård i olika kostnadsintervall. En slutsats av figuren är att skillnaden mellan vårdgivarpriset och patientpriset är ungefär lika stor obero- ende av vilket kostnadsintervall som studeras. Det innebär att det statliga tandvårdsstödet, i procentuella termer, är ungefär lika stort oberoende av hur mycket den utförda vården kostar. Dagens tand- vårdsstöd har därmed mer en utformning som ger lite till alla snarare än att utgöra ett reellt skydd för patienter som har höga tandvårdskostnader.TPF11FPT Då det utbetalade tandvårdsstödet beaktas framgår av figur 4.5 att av patienterna konsumerade tandvård som kostade . Behandlingar till en kostnad genomgår av patienterna och behandlingar som kostar mer än genomgår av patienterna. Av figuren framgår också att skillnaderna vad gäller vårdgivarpris och patientpris mellan män och kvinnor är relativt små. 10TP PT SOU 2006:71. 11TP PT Undantaget från detta resonemang är högkostnadsskyddet avseende protetisk vård för patienter . Denna grupp är dock för liten för att få ett genomslag i figur 4.5. Figur 4.5 Andel patienter i olika kostnadsintervall fördelat efter vårdgivarpriser och patientpris, Anm. Med vårdgivarpris avses det pris som tas ut av vårdgivaren, vilket i texten också benämns tandvårdskonsumtion. Källa: , egna beräkningar. 4.4.2Hur har tandvårdskonsumtionen förändrats? Kostnaden för tandvård varierar kraftigt med åldern. Av figur 4.6 framgår den genomsnittliga kostnaden för patienter –2005.TPF12FPT För patienter i åldern 20–stiger den genomsnittliga tandvårdskonsumtionen från ca för patienter som är till ca för patienter som är . Skillnaden i tandvårdskonsumtion mellan de olika åren är förhållandevis små. För patienter är dock skillnaderna mellan åren markant. avtog tandvårdskonsumtionen för åldersgrupper , medan utvecklingen –2005 har inneburit en kraftig ökning av tandvårdskonsumtionen för denna grupp. Den största tandvårdskonsumtionen har patienter i åldern 66–. Därefter avtar tandvårdskonsumtionen successivt med stigande ålder. Att tandvårdskonsumtionen är störst i just denna ålders- 12TP PT Eftersom databas innehåller en undertäckning av patienter med liten tandvårdskonsumtion är den genomsnittliga tandvårdskostnaden för patienter överskattad. grupp har sin förklaring i att en förhandsprövning kan skickas in först under det år patienten fyller . Därefter tar det mellan ett och innan behandlingen är genomförd och slutreglerad av . Då har patienten hunnit bli ca 66–. Den genomsnittliga tandvårdskonsumtionen för patienter i dessa åldrar var ca medan motsvarande kostnad var ca . Utredningen ser således ett tydligt samband med tandvårds- konsumtionens utveckling för olika åldersgrupper och utform- ningen av ersättningssystemet. Införandet av högkostnadsskyddet för pensionärer avseende protetiska arbeten har medfört en bety- dande ökning av tandvårdskonsumtionen i denna åldersgrupp. Genomsnittlig tandvårdskonsumtion för patienter Källa: , egna beräkningar. Utredningen har i detta avsnitt belyst tandvårdskonsumtionens utveckling –2005. Nedan sammanfattas resultaten och de slutsatser som utredningen drar utifrån de genomförda analyserna. Besöksfrekvensen har i ett långsiktigt perspektiv ökat inom tandvården men har minskat. har besöksfrekvensen minskat med . Ett stort fall i besöksfrekvensen sker mellan åldersgruppen 16–, som omfattas av den avgiftsfria barn och ungdomstandvården, och gruppen 20–24-åringar. Denna skillnad har ökat över tiden. av den vuxna befolkningen besöker tand- vården eller oftare. Fördelat på åldersgrupper är besöksfrekvensen lägst i åldersgruppen 20– 29 där besöker tandvården . För patienter som är sjunker besöksfrekvensen till . Bastandvården svarar för den övervägande delen av all tandvård, mätt som antalet utförda åtgärder. Som andel av det utbetalda tandvårdsstödet utgjorde bastandvården . –2005 har det skett en förskjutning av tandvårds- konsumtionen från bastandvård till protetik. Denna förskjutning har förstärkts av 65+reformen, men även denna obeaktad har andelen av tandvårdsstödet som betalas ut till protetiska åtgärder ökat. Förändringen av tandvårdskonsumtionen kan uteslutande förklaras av att de protetiska behandlingarna har ökat och beror inte på att det utförs mindre bastandvård . Ett fåtal åtgärder svarar för en övervägande del av det totala antalet utförda åtgärderna inom tandvården. Även i förhållande till de totala utgifterna är det ett fåtal åtgärder som står för en över- vägande del av kostnaden. De mest kostsamma åtgärderna är tand- kronor och implantatbehandlingar. Tillsammans utgör de av det utbetalda tandvårdsstödet. Skillnaden mellan kvinnors och mäns tandvårdskonsumtion är relativt liten. Skillnaden avseende vårdgivarpris och patientpris är inte större än . Utredningen ser ett tydligt samband med tandvårdskonsum- tionens utveckling för olika åldersgrupper och utformningen av dagens tandvårdsstöd. Införandet av högkostnadsskyddet för pati- enter avseende protetiska behandlingar har medfört en betydande ökning av tandvårdskonsumtionen för denna ålders- grupp. har tandvårdskonsumtionen minskat för patienter i åldersgruppen 60–. Utredningen menar att en trolig effekt av det s.k. 65+systemet är att patienter i åldersgruppen 60–avvaktar med protetiska behandlingar till det år de fyller 65. Ett fåtal patienter har höga tandvårdskostnader. av patienterna som besöket tandvården har kostnader som överstiger . Patienter som har höga tandvårds- kostnader har det under något eller några enstaka år. Endast en liten del av patienterna har höga tandvårdskostnader . I detta avsnitt ges inledningsvis en beskrivning och en analys av prisutvecklingen inom tandvårdsområdet. Därefter diskuteras skillnaderna i prisutveckling för olika åtgärder samt följer en kort redogörelse för prisskillnaderna mellan olika vårdgivare. Avsnittet avslutas med en jämförelse av prisutvecklingen för tandvård i olika länder och en summering. På en marknad som tandvårdsmarknaden där det offentliga finan- sierar en del av patienternas kostnad finns det två priser, dels det pris som patienterna betalar, dels det totala pris som vårdgivarna tar ut. I detta avsnitt analyseras utvecklingen av båda dessa priser. Det finns ingen samlad statistik över utvecklingen av vårdgivarnas priser. I avsnittet redovisas därför ett antal olika prisundersök- ningar som omfattar olika delar av tandvårdsmarknaden. med prisreglering av tandvården, 1974 1998, ökade vårdgivarnas priser sett till hela perioden mindre än totala konsumentprisindex (KPI). Efter det att priserna släpptes fria har prisökningarna varit betydligt högre än i ekonomin i stort. Kommuner och Landsting (SKL) har i ett antal under- sökningar undersökt prisutvecklingen inom folktandvården. Enligt SKL var den totala prisökningen 2006.TPF1FPT Priserna steg, enligt denna källa, . uppges prisökningen till , vilket är betydligt lägre än genom- 1TP PT Kommuner och Landsting (2006a, 2006b). snittet för perioden. Enligt SKL har ökningstakten avtagit . Folktandvårdens pris för skilda åtgärder har ökat i olika takt . Generellt har priserna för under- sökning och förebyggande vård ökat minst medan priserna för oralkirurgi och konserverande behandlingar ökat mest (tabell 5.1). SKL:s prisundersökningar baseras på fördelningen av åtgärder och prisutvecklingen inom folktandvården.TPF2FPT En samlad prisutveckling för hela marknaden skulle troligtvis visa på en högre prisöknings- takt än SKL:s undersökningar. Detta eftersom privata vårdgivare har haft generellt högre prisökningar och har en större andel av marknaden för protetik, där prisökningstakten varit hög. Tabell 5.1 Folktandvårdens prisutveckling –2006 för olika åtgärder samt deras andel av de totala åtgärderna 2002, procent 1998–2006, Undersökning, diagnostik, rådgivning (åtg. 11–16) Förebyggande åtgärder (åtg. 22–25) Oralkirurgisk behandling (åtg. 31–35) Pulpakirurgisk behandling (åtg. 41–43) Konserverande behandling (åtg. 51–56) Övrig behandling inom bastandvården (åtg. 91 och 93) Behandling med fast protes (åtg. 61–67) Behandling med avtagbar protes (åtg. 71–78) Övriga behandlingar inom protetik (åtg. Åtgärd 51 är inte ersättningsberättigande enligt förordningen om tandvårdstaxa. Källa: SKL (2006a). (), numera , har i ett flertal rapporter undersökt prisutvecklingen för både privata och offentliga vårdgivare.TPF3FPT Undersökningarna visar för olika behand- lingspaket, , en total prisökning som i de flesta fall legat långt över ökningarna av KPI. Priserna har ökat olika mycket för olika åldersgrupper, behandlingar och vårdgivare. PT Åtgärdsfördelningen (casemixen) används i SKL:s undersökningar. PT RFV (2004). Priserna för privata vårdgivare har generellt ökat mer än för folktandvården. Fram visade RFV:s prisundersökningar inga tecken på avtagande ökningstakt. under- sökning visar dock på en tendens till avtagande prisökningstakt. Prisskillnaden mellan folktandvården i olika landsting är stor. Skillnaden mellan det dyraste och det billigaste för olika åtgärder var, , i genomsnitt 25 procent.TPF4FPT Vilken folktandvård som är dyrast respektive billigast varierar mellan olika behandlingar. RFV menade därför att det inte går att förklara skillnaden med exempelvis högre löner eller lokalkostnader. För privattandläkarna är priserna generellt högre i storstäderna, vilket av RFV anses kunna förklaras av högre omkostnader. RFV finner inget tydligt samband mellan folktandvårdens och de privata vårdgivarnas prissättning i respektive län, men i de flesta fall ligger de privata vårdgivarna över landstingens prisnivå.TPF5FPT Enligt RFV finns det tendenser till att landstingen skulle vara prisledande, men RFV menar att det inte säkert går att klarlägga om det är så eller inte.