sou · GWB356 · 2008-06-03 00:00:00 — While foreign tourism currently accounts for 30 per cent of all tourism in , considerable increases in foreign tourism in are possible if we make use of the skills of people born abroad, and market to the world in a wider perspective. We propose purposeful efforts for tourism, using diversity as a resource, where the skills and knowledge of immigrants relating to other countries and cultures are used in a marketing drive for as a tourist country, with particular focus on the countyside, and where foreign-born Swedes are trained to become official representatives of and x municipality. General measures for a living countryside To strengthen the attractiveness of rural areas, and create favourable conditions for permanent business in rural areas, a number of general measures are required to promote a living countryside. We would like to cite some important proposals presented in the Rural Development Committees final report Se landsbygden (See rural areas) (SOU 2006:101): Reinforce the possibilities for rural companies to develop their operations. Important areas are: generation shifts, supply of skills, financing/investment opportunities, innovation/R&D, and expanded markets and market knowledge. Particular attention must be given to the ability of rural companies to access capital. Improve the conditions for small-scale activities and production in the application of existing regulations. Simplify the regulations for public procurement and their application for small-scale activities and production. Make the resources of the landscape visible to the general public by increasing the interfaces between town and country. Instruct government authorities and state-owned companies to take more responsibility for rural development and to participate in new, coordinated service solutions. Take special action to develop and coordinate logistics for rural passenger, freight and goods transport. Secure the possibility of nationwide access to high-speed data communication and mobile telephony in rural areas. Measures to promote the of foreign-born people in rural areas To remove specific obstacles that prevent foreign-born people from establishing themselves in rural areas, we propose the follow- ing measures: Offer driving licence courses in languages other than Swedish. Provide information on interest-free loans and micro-financing. Provide information about Swedish rural areas and the legal right of access to private land. Develop work placement schemes/apprenticeship systems for rapid contact with working life in rural areas for people with suitable education/experience from their countries of origin. Develop a green pilot system for fast introduction into the labour market and voluntary and community organisations. recruitment in other countries of entrepreneurs and employees that are strategically important for Swedish rural areas. Creation of a Tool Box for prospective multicultural municipalities For centres that are interested in attracting and retaining immigrants, the Canadian government has drawn up an extensive, entitled Attracting & Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for . We propose that the Government take the initiative for developing a Swedish equivalent to the Box, a Tool Box for prospective multicultural municipalities. A more demanding assignment for A number of authorities have pointed out the lack of systematic knowledge about the skills of people born abroad. Like the National Commission on Validation, we propose that be clearly instructed to take responsibility for questioning all those moving to about their education and work experience, and that support be offered in requesting validation of foreign education and work experience. Unlike many other countries, has no Integration Act. We consider that an Integration Act would rectify many of todays shortcomings and clarify the responsibilities of individuals, municipalities and other actors, thus increasing legal certainty. We propose that the Government draw up a proposal for an Integration Act, to be presented to the Riksdag. Efforts for small-scale rural entrepreneurship Small-scale rural entrepreneurship is a promising area when it comes to making better use of the skills and knowledge of immi- grants. Above all, there is potential in their know-how in various traditional handicrafts. We propose that resources be allocated, over a three-year period, to efforts to develop small-scale rural enterprise, in such areas as tourism, services and handicrafts, where special focus will be given to out-reach activities and information targeted at people born abroad. Efforts for business advisory services, targeted at people in rural areas who were born abroad In 2008, the for Economic and Regional Growth () has allocated million to företagarföreningen (IFS) for business advisory services in metropolitan areas where there are many immigrants. We consider that funds should be allocated to similar advisory services in rural areas. We propose that the Government allocate million to /IFS for business advisory services, targeted at foreign-born people in rural areas. Higher ceiling for micro-loans from Micro-loans in can amount to a maximum of 000, while countries in the rest of Europe offer up to 000. We propose that the ceiling for micro-loans from be raised from todays 000 to 000. New start jobs enable employers to receive financial support corresponding to the employers social security contribution if they employ someone who has been outside the labour market, full or part-time, for at least one year as unemployed. The person could also have immigrated to and have a permit not older than three years. This measure could lead to greater integration, but is under-used in the green sector. We propose information campaigns targeted at employers in the green sector and other parts of the rural business sector about the possibility of employing people born abroad in the framework of new start jobs. The job portal aims at increasing the attractiveness of the green sector by showing the numbers and range of green jobs, and making information simple and easily accessible both for employers and those seeking work. There has been a dramatic increase in interest in this website. However, one shortcoming from the integration point of view is that advertisements are only available in Swedish. We propose that resources be allocated to make job advertisements on available in languages other than Swedish. National job and immigration portal There is a need for an , national, multi-lingual job and immigration portal, to which people can turn for information about work and housing before coming to and even after arrival. We propose that resources be allocated for developing a Swedish job and immigration portal, so as to meet our needs for labour immigration. Advisory services centre for in rural areas To obtain a clear, efficient access point for advice to individuals and companies wishing to establish themselves in rural areas, we consider that an advisory services centre should be set up. Several municipalities could cooperate on setting these up, and important contacts for cooperation on greater integration and business development in rural areas could be built up between cities and rural areas. We propose that an advisory services centre be set up for in rural areas. Support for broader recruitment Despite growing interest in green educational programmes, attempts to attract students of foreign origin have not been successful. Information about Swedish rural areas, and their conditions and development potential is practically non-existent. We propose financial support for broadening recruitment to educational programmes relevant to rural development. Support to authorities and organisations providing green education Education providers specialising in green education or targeted at handicrafts and small enterprises have a key role to play in strengthening the conditions for rural development. We propose financial support over a three-year period to education providers for holding courses and developing course concepts aimed at the education/further education of people born abroad for activities in the green sector or other parts of the rural business sector. Proposal for research projects, studies and assignments to increase knowledge about integration in the green sector and other parts of the rural business sector In Section 4.11 we present a number of proposals for research projects, studies and other assignments that we think are important to increase knowledge about integration in the green sector and other parts of the rural business sector. 1Utredningens uppdrag och arbete Genom beslut , förordnade regeringen en särskild utredare för att undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap. (Se bilaga 1 för de Kommitté- direktiv som beslutades [dir. 2007:131]). Utredningen antog namnet Utredningen om ökad integration inom de gröna näringarna (Jo 2007:01). Utredningsuppdraget består sammanfattningsvis i: att undersöka hur utrikes födda personers kompetens ska kunna tas till vara inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv, att undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap, att redovisa och analysera relevant statistik, att identifiera faktorer som motverkar integrationen eller bidrar till utanförskap samt insatser som kan reducera eller eliminera dessa, att identifiera områden där insatser för integration och närings- livsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse samt före- slå åtgärder som kan förbättra den ömsesidiga måluppfyllelsen. Utredningen har anlitat , vd för , som konsult, samt köpt statistik- och analystjänster av SCB, och . Utredningens uppdrag och arbete Den 1–arrangerade vi en tvådagars konferens på SLU . Därutöver har vi haft tre öppna och kreativa möten med expertgruppen. Vi har bedrivit utredningen i öppen och bred dialog och samråd med företrädare för berörda myndigheter, de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, invandrarorganisationer samt andra berörda organisationer, och vi har haft samråd med Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering (IJ 2007:2). Enligt statistik från (), baserad på , hade cirka 4,2 miljoner sysselsatta i åldrarna . Av dessa var cirka 72 000 (1,) sysselsatta i de gröna näringarna. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära rela- terade verksamheter. De utrikes födda utgör av landets sysselsatta, men de utgör av dem som är verksamma i de gröna näringarna. Av det totala antalet sysselsatta som är utrikes födda finns inom de gröna näringarna, mot för sysselsatta födda i . Andelen företagare bland personer som är utrikes födda är generellt sett högre än i övriga delar av befolkningen i . Trots detta är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv mycket låg. Av 166 088 företagare inom de gröna näringarna , var endast 2 267 (1,) utrikes födda. En starkt bidragande orsak till detta är det stora antalet svenskfödda enmansföretagare inom skogssektorn. Det finns utrikes födda som driver företag inom olika delar av livsmedelskedjan, men det är få som är verksamma i primärproduktionen. Kunskapen om invandrade kvinnors kompetens och yrkes- erfarenhet är delvis dold, främst på grund av att anhöriga inte är föremål för någon kompetenskartläggning vid ankomsten till . Här finns ett mörkertal som kan inrymma en potentiell resurs som bör tas tillvara. Det vi däremot vet är att utrikes och inrikes födda småföretagande kvinnor är verksamma i samma branscher och att de utrikes födda kvinnorna är mer välutbildade än de svenskaTPF1FPT. Ett fåtal återfinns inom de gröna näringarna på landsbygden. 1TP PT Invandrares företagande, . Få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som finns på landsbygden. I den mån utrikes födda personer arbetar inom de gröna näringarna är det ofta i form av tillfälligt säsongsarbete. Intresset för yrkesutbildningar knutna till sektorn, till exempel gymnasieskolans naturbruksprogram ökar, men andelen elever med utländsk bakgrund är fortsatt mycket lågt. Stora grupper i den svenska befolkningen drabbas av utan- förskap, bland annat i form av arbetslöshet, bidragsberoende samt avsaknad av möjligheter att påverka den egna vardagen och de demokratiska beslutsprocesserna. Bland dessa finns en överrep- resentation av personer med utländsk bakgrund. Många faktorer skapar och upprätthåller det utbredda utanförskapet bland utrikes födda och deras barn. Diskriminering, otillräckliga möjligheter till språkinlärning samt avsaknad av nätverk utgör generella hinder för invandrares etablering i arbete och företagande. Det finns också specifika faktorer som kan försvåra invandrares etablering i arbets- liv och företagande inom de gröna näringarna och andra verksam- heter på landsbygden. För att verka som jordbruksföretagare krävs till exempel ofta stora investeringar i mark och maskiner, vilket är ett hinder som kan vara större för en utrikes född person än för en svenskfödd. Kombinationen av att få utrikes födda är delaktiga i befintliga nätverk med anknytning till de gröna näringarna och landsbygden samt att jordbruks- och trädgårdsnäringarna inte är fullt ut delaktiga i den infrastruktur som finns för arbetsmarknads- och integrationsfrågor, kan också vara en faktor som påverkar utfallet negativt. Migration innebär ett inflöde av viktiga humanresurser och ökar förutsättningarna för näringslivsutveckling. Mångfald ger möjlig- het. Därför är det en nyckelfråga att identifiera, åtgärda eller reducera hinder för att ta till vara de utrikes föddas kompetens, inte minst med tanke på den demografiska verklighet står inför. kan stora delar av landet komma att präglas av brist på arbetskraft vilket är ett allvarligt hot, framför allt mot landsbygdens överlevnad. 3 Utredningens tre grundbegrepp Innan vi går in på våra förslag, är det lämpligt att stanna inför utredningens tre grundbegrepp integration, landsbygd och gröna näringar. Integration kan syfta på ett mål, eller på en process eller en kombination av mål och process. Man kan tala om integra- tionsprocesser på individuell nivå och på samhällsnivå. Integra- tionsprocessen har också kulturella, sociala och ekonomiska aspek- ter, och är av central betydelse för utvecklingen av ett långsiktigt hållbart samhälle. Integrationspolitiken bör fokusera på den etniska mångfalden som en tillgång. På den individuella nivån bör integration betraktas som ett livsprojekt vars innehåll och mål endast kan bestämmas av indi- viden själv. Däremot kan staten sätta upp mål för vad som bör uppnås inom olika samhällsområden, och med hjälp av integra- tionspolitik, arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik stödja den individuella integrationsprocessen och ge individen möjligheter att förverkliga sina livsmål (prop. 1997/98:16). Målen för integrationspolitiken är: Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. En samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund. En samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grund- läggande demokratiska värderingar, och som alla, oavsett bakgrund, är delaktiga i och medansvariga för. Ett samhälle fritt från diskriminering. genomför regeringen ett flertal strukturreformer såväl inom ramen för den generella arbetsmarknadspolitiken som riktade insatser som bedöms öka invandrares deltagande på arbets- marknaden. Det gäller främst nystartsjobb, jobb- och utvecklings- garanti, jobbavdrag, instegsjobb samt jobbgaranti för ungdomar. Försöksverksamhet med nystartskontor har startat . En viktig aspekt i försöksverksamheten rör möjligheterna att starta och driva företag för personer som bor i invandrartäta områden, som saknar arbete eller har haft hälsorelaterade problem eller som kan ha svårt att tillgodogöra sig det stöd och den service som erbjuds av olika aktörer. Regeringen kommer att presentera en samman- hållen strategi för integrationspolitiken för återstoden av mandat- perioden. Integrationsstrategin kommer i huvudsak att handla om generella åtgärder mot utanförskap och att med olika åtgärder ytterligare tydliggöra arbetslinjen på ett sätt som stärker konkur- renskraften på arbetsmarknaden för personer som är utrikes födda. Strategin bereds av en arbetsgrupp som leds av Integrations- och jämställdhetsdepartementet. Det går att särskilja fem olika dimensioner av integration: Arbetsmarknadsintegration, boendeintegration, medborgerlig inte- gration, social integration och subjektiv integrationTPF1FPT. Utredningens fokus ligger på arbetsmarknadsintegration, där målet är att utrikes födda ska uppnå likhet med infödda svenskar med avseende på deltagandet på arbetsmarknaden. Integration i denna utredning handlar därmed främst om att främja goda förutsättningar för egen försörjning genom anställning eller företagande. Det handlar om tidiga, målinriktade insatser för nyanlända med tydlig inriktning på egen försörjning, som förebygger onödig spilltid för den enskilde och motverkar risk att fastna i bidragsfällan. Det handlar om jämlikhet på arbetsmarknaden som innebär att alla ska ha lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter i fråga om arbete, arbets- villkor och utvecklingsmöjligheter. Ingen ska missgynnas i arbets- livet på grund av ursprung, etnisk tillhörighet eller religiös tro. Att ha jobb och egen försörjning är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för integration. Möjligheten att nå fram- gång i dimensionen arbetsmarknadsintegration, förutsätter fram- gångar också inom övriga integrationsdimensioner. Att kunna komma ifråga för eller kunna ta ett arbete hör nära samman med 1TP PT Se , Integration och indikatorer, rapportserie 2004:03. möjligheten att kunna skaffa en bostad där man önskar, liksom med tillgången till sociala nätverk och frånvaron av etnisk och kulturell segregation, vilket i sin tur hänger samman med möjlig- heten till deltagande i samhällets institutioner och civila organisa- tioner. Den subjektiva integrationen, hur man själv uppfattar sin roll och identitet i det svenska samhället, har en avgörande betyd- else för möjligheten till framgång inom övriga dimensioner, och det är viktigt att också anamma den svenska kulturen för att känna tillhörighet. Om den ska vara långsiktigt hållbar, innebär integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, förutom ökad delaktighet i jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringarna eller i landsbygdens övriga näringsliv, också ökad möjlighet till boende på landsbygden och ökat deltagande i föreningsliv och andra sociala nätverk på landsbygden. I finns det ett antal olika definitioner av vad som är lands- bygd och glesbygd. Det är inte ensamt om utan det ser likadant ut i många andra länder, det finns inte en enda definition som avgränsar dessa områden. Erfarenheten visar också att det är omöjligt att skapa en enda definition som kan användas i alla situa- tioner. Indelningen måste tvärtom kunna anpassas till vad det är som studeras och i vilket sammanhang. Ändamålet med definitio- nen får styra vad man definierar som landsbygdsområde. Några län säger att hela länet är landsbygd. Inom samma län används ofta kombinationer av olika definitioner beroende på syfte. Talar man om landsbygdsutveckling på nivå innehåller begreppet landsbygd ofta byar och mindre tätorter men sällan kommuncentra och andra större tätorter och städer. Inom EU:s gemenskaps- initiativ Leader, som handlar om landsbygdsutveckling, ingår där- emot tätorter och städer upp till 20 000 invånare i områdesavgräns- ningarna. När det gäller möjligheten till ökad integration av utrikes födda svenskar finns det skäl att framför allt beakta den tätortsnära landsbygden, eftersom mycket talar för att närhet till service och utbildning är en viktig förutsättning för att det ska vara möjligt att inte bara locka till sig utan också få behålla invandrad kompetens. (numera Kommuner och Lands- ting) har kategoriserat landets 290 kommuner i nio olika grupper, där en av grupperna är glesbygdskommuner. Som glesbygds- kommun kategoriseras kommuner med mindre än sju invånare per kvadratkilometer och mindre än 20 000 invånare. fanns även kategorin landsbygdskommuner, men i den reviderade indelning som används från är kategorierna delvis förändrade: Förortskommuner Större städer Pendlingskommuner Glesbygd Övriga kommuner mer än 25 000 invånare kommuner 12 500–25 000 invånare kommuner mindre än 12 500 invånare När vi i betänkandet använder begreppet landsbygd omfattar det storstädernas, förortskommunernas och de större städernas tät- ortsnära landsbygd samt de övriga sex kommungrupperna. För en förteckning över vilka kommuner som hör till vilken kommun- grupp, se bilaga 2. I enlighet med kommittédirektiven (dir. 2007:131) används begrep- pet de gröna näringarna i denna utredning i betydelsen: Jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära relaterade verksamheter, vilket motsvarar kodgrupperna 01 och 02 i Svensk Näringsgrensindelning (SNI). För en förteckning över de verksamheter som ingår i dessa SNI-grupper, se bilaga 3. Vi vill dock betona att det finns en stor potential att bredda innehållet i begreppet genom att använda det också för de nya näringsgrenar med koppling till landsbygden som nämns i avsnitt 4.6. Det är också viktigt att uppmärksamma att det nya Lands- bygdsprogrammets Axel 3 och Leader riktar sig till mycket mer än de traditionella gröna näringarna. För att samhället på ett bättre sätt ska kunna ta till vara utrikes födda personers kompetens och intressen inom de gröna näringar- na och landsbygdens övriga näringsliv, och för att de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt ska kunna utvecklas och bidra till ökad integration och min- skat utanförskap, lämnar vi nedan ett antal förslag på åtgärder. Åtgärdsförslagen presenteras under rubrikerna Ökad integration i de gröna näringarna; Integration för näringslivsutveckling på landsbygden; Svensk landsbygd – hinder och möjligheter; Mångfaldskommuner för ökad integration; Arbetskraftsbehov, kompetens och matchning; Nya möjligheter till integration i landsbygdens näringsliv; Bättre utnyttjande av befintliga instru- ment för arbetsmarknadsintegration; Information, kommu- nikation och nätverk, Rekrytering till gröna utbildningar samt Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. De förslag som presenteras under de olika rubrikerna har olika konkretionsgrad och olika grad av originalitet. I vissa fall har vi nöjt oss med att referera andras goda idéer, och i några fall rör det sig om en inventering och presentation av möjliga utveck- lingsområden, som en del läsare måhända redan är bekanta med. Vi ber om överseende med detta. 4.1Ökad integration i de gröna näringarna Två skeden under integrationsprocessen är nyckeltillfällen för att rekrytera utrikes födda till de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. En stor del av de utrikes födda hamnar efter ankomsten till i kommuner på landsbygden. lighet för så kallade lotsar (se nedan) att etablera kontakt mellan utrikes födda och lokala arbetsgivare i de gröna näringarna eller landsbygdens övriga näringsliv. I ett senare skede kan rekryte- ringen inriktas på utrikes födda i tätorterna till tätortsnära gröna näringar, som trädgård, hästnäring, golfbanor och djurskötsel. Detta gör det möjligt att bo kvar i sin tätortskommun och pendla till sitt arbete på den tätortsnära landsbygden. Vi föreslår följande konkreta åtgärder: