sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — Förslaget tillbakavisades av kommunika- tionsutskottet och i enlighet med telelagen valde en skön- hetstävling som den lämpliga utfärdandeprocessen.TPF23FPT Kompromissen mellan målen resulterade i praktiken i gratis licenser, dvs. den offentliga spektrumresursen gavs ut till en mycket låg kostnad. Avgifterna för licenserna omfattade en årsavgift på av operatörens omsättning samt en administrativ avgift på . Det bestämdes eftersom den ansåg att skönhetstävlingen skulle gynna både introduktionen av UMTS/IMT-2000 och slutanvändarna. Enligt PTS var det viktigt att ha en utfärdandeprocess som gynnar en snabb lansering av UMTS-näten och att uppnå hög täckning. Om de sökande inte uppfyllde sina åtaganden hade PTS vissa sanktioner att ta till. Om licensinnehavaren inte uppfyllde sitt åtagande eller kraven som var kopplade till licensen kunde PTS meddela operatören detta. Om operatören inte bättrade sig kunde PTS utfärda viten på en nivå som motsvarar värdet av besparingarna operatören gjorde genom att inte följa föreskrifterna. Som sista åtgärd kunde PTS återkalla licensen.TPF24FPT Å andra sidan ansågs det viktigt att inte ha för höga krav på regional täckning. PTS ansåg att de hade felat att göra detta under utfärdandet av licenserna för . Det kunde vara en viktig orsak till det låga antalet sökanden 23TP PT Telefonintervju med , informationschef på , 10 och . 24TP PT Intervju med Hans Brandström, PTS, . och varför en av operatörerna valde att inte bygga nätet enligt PTS krav. UMTS-licenser sträcker sig till , med möjlighet till förlängning. Licenstagarna valdes ut i två faser. Under den första fasen utvärderades fyra områden: 2.Teknisk plan för UMTS-nätet 4.Erfarenhet i och kunskap om fasta och mobila nät Kandidaterna som passerade fas 1 fortsatte i fas 2 som var helt oberoende av den första fasen. I fas 2 fick kandidaterna poäng i förhållande till hur ansökan uppfyllde villkoren som PTS krävde. Fas 2 inriktades på två villkor: 1.Den utlovade geografiska täckningen med avseende på yta, befolkning och utbredning över landet 2.Datumet då införandet är klart och när tjänsterna är tillgängliga Tio kandidater ansökte om de svenska UMTS-licenserna. De fyra företagen som fick licens var Europolitan och Tele 2 samt två nya kandidater, Hi3G och . PTS krävde en snabb lan- sering: licensinnehavarna var tvungna att ge full täckning . Kort efter utdelningen överklagade tre av kandidaterna som inte fick en licens mot PTS regler. Förvånande för många var att inte fick en licens, vilket också kanske var orsaken till att utdelningsdatumet hade ändrats till den 16 decem- ber 2000 från . PTS hävdade att inte hade några marginaler i sina beräkningar och därför hade inte beaktat de svenska villkoren. Telias angivna signalstyrka uppfyllde inte heller kravet på V/m/. PTS ansåg att Telias yttäckning skulle bli mindre än utlovat. PTS hävdade också att Telias bithastighet var för låg. hävdade att om inte länsrätten genast kunde ge en licens för UMTS/IMT-2000 skulle länsrätten förklara PTS beslut ogiltigt och remittera det tillbaka till PTS för en ny licensprocedur. hävdade också att länsrätten enligt paragraf 28 i förvalt- ningsprocesslagen tills vidare skulle göra PTS process och beslut ogiltigt. hade följande invändningar mot PTS beslut: PTS följde inte det svenska regelverket PTS hade brutit mot paragraf 2 i telelagen om ekonomisk effektivitet för uppbyggning av teletjänster Utgivningsprocessen genomfördes felaktigt och fick inte chansen att kommentera ansökan PTS överskred sina rättigheter vid beslutet om reglerna för ansökningarna: – PTSFS (2000:5) PTS hade gjort felaktiga beräkningar om antalet basstationer tillbakavisade länsrätten Telias och en av de övriga kandidaternas begäran om att frysa PTS beslut.TPF25FPT Dessutom tillbakavisade rätten kraven eftersom den ansåg att PTS hade tagit rätt beslut när den gav licenser till Europolitan , , och Tele 2. Länsrätten kritiserade dock PTS för några punkter i utdelningsprocessen.TPF26FPT följde en turbulent tid och en livlig debatt om utdelnings- processen för 3G-licenser. ansökte både och om ändrade licensvillkor. önskade skjuta fram lanseringen av . gjorde gällande att tiden det tog att skaffa 3G-licensen gjorde att lanseringsdatumen måste skjutas fram. ville skjuta fram lanseringen med och ville dessutom ha lägre krav på befolkningstäckning. ansåg att hade fördröjt lanseringen när företaget vände sig mot PTS beslut och att det dessutom förekom problem med delning av . samma åt avslog PTS båda ansökningarna därför att orsakerna inte var tillräckliga för att ändra villkoren. Hi3G och Tele2 ansökte också om ändringar av licensvillkoren för att kunna skjuta fram lanseringen. PTS avslog även dessa ansökningar på samma grunder som de tidigare ansökningarna. hade inte någon av licensinnehavarna avslutat lanseringen av näten enligt sina åtaganden och enligt licensvill- koren. täckte operatörerna mellan av det de tidigare hade utlovat, viket ledde till reaktioner från PTS. Enligt lagen om elektronisk kommunikation (2003:389) (som hade ersatt telelagen (1993:597) och lagen om radiokommunikation (1993:599)) gav PTS operatörerna mer (skälig) tid för att kunna åtgärda defekter och brister. 25TP PT PTS, Pressrelease, . 26TP PT PTS, Pressrelease, . törerna att de nya kraven var att vidta nödvändiga åtgärder för att avhjälpa brister i täckningen . senare ansökte operatörerna gemensamt om ändrade licens- villkor. ville operatörerna ha ett förlängt tidsschema till slutet av 2007, i stället för att ha fullständig täckning . Operatörerna ville också minska pilotsignalsnivåerna och ytsanno- likheten.TPF27FPT PTS tillbakavisade ändringarna av tidsschemat på samma grunder som tidigare, och även minskningen av ytsannolikheten, men beslutade att operatörerna kunde minska pilotsignalsnivåerna på landsbygden. begärde att PTS skulle återkalla deras UMTS-licens vilket PTS gjorde. När PTS genomförde en ny undersökning av befolkningstäck- ningen befanns operatörernas täcka mellan av vad de hade utlovat. I detta skede hade PTS möjlighet att utfärda viten. Situationen slutade emellertid med att ansökte om ändrade licensvillkor. ansåg att företaget hade uppfyllt kraven på lanseringen eftersom en senare utdelning av en licens för CDMA-mobiltelefoni i 450 MHz-bandet hade förändrat villkoren för 3G-operatörerna. Efter att ha dragit tillbaka en ansökan om ändrade licensvillkor ansökte Hi3G än en gång om ändrade villkor. Hi3G önskade ersätta den återstående delen av lanseringen via ett digitalt nät i 450 MHz-bandet. PTS beaktade ansökan och beslutade att vänta med eventuella viten tills alla 3G-operatörer hade fått möjlig- het att visa om den resterande delen av 3G-utvecklingen kunde ersättas med alternativa tekniker utan att detta väsentligt påverkade konsumenterna. beslutade PTS dock att operatörerna måste uppfylla den återstående delen av lanseringen med UMTS-teknik, eftersom det inte var möjligt att använda både UMTS och CDMA 450 utan negativa effekter för abonnenterna. täckte UMTS-ope- ratörerna mellan av den utlovade omfattningen och senare samma månad angav PTS nya krav för licenstagarna. beslöt PTS att lanseringen skulle slutföras , och om detta inte uppfylldes skulle PTS utdöma viten. En av operatörerna uppfyllde kraven och de två andra uppfyllde kraven . Alltså behövde inga viten dömas ut. 27TP PT Procentförhållandena för området där de utlovade tjänsterna kan erbjudas. 4.3Digital mobiltelefoni med – CDMA 450 Det analoga NMT 450-nätet hade använts och drivits av . Nätet täckte av landområden och stora delar av (PTS-F-2004:3). stod det klart att nätet snart skulle nå slutet av sitt ekonomiska och tekniska liv. hade också för avsikt att stänga nätet eftersom de flesta kunderna hade gått över till GSM.TPF28FPT Emellertid hade avse- värda delar av inte tillgång till alternativa tekniker eftersom GSM och UMTS inte täckte ett lika stort område som NMT. GSM-nätet täckte av land- område, meden de nya UMTS-näten förväntades ha mycket mindre täckning. Fördelen med 450 MHz-frekvenserna, jämfört med övriga frekvenser, för mobil telefoni är den långa räckvidden: de är väl anpassade för mobila tjänster i glest befolkade områden. PTS funderade 2003 på möjligheten att etablera ett digitalt alternativ till det analoga NMT 450-systemet. Ett digitalt system i 450 MHz-spektrumet skulle också kunna tillhandahålla många av tjänsterna som också GSM och UMTS hade. Avsikten var att ha ett fungerande digitalt system med samma täckning som NMT 450 när Telias licens gick ut. Dessutom var det nödvändigt att göra över- gången till ett digitalt mobilt nät gradvis för att ett driftssystem alltid skulle finnas på plats. Sålunda beslutade PTS att förlänga Telias NMT 450-licens från till (PTS, dnr 02-9287). Den nya licensen omfattade dock 2 × i stället för som tidigare 2 x . På så sätt reserverades 2 x för ett eventuellt nytt digitalt system. Som en förberedelse för övergången till ett digitalt 450-nät undersökte PTS de kommersiella intressena för att använda frekvenserna i 450 MHz-spektrumet till en etablering av ett nationellt, digitalt mobilt nät med samma täckning som NMT 450-nätet eller bättre (se tabell 5 för milstolparna i utdel- ningsprocessen). Totalt 13 företag uttryckte intresse för att driva ett sådant nät. Det innebar att PTS inte kunde ge licenser till alla intresserade parter på grund av de begränsade frekvenserna och den eventuella ekonomiska ineffektiviteten. Enligt lagen om elektro- nisk kommunikation (2003:389)TPF29FPT ska ett beslut om att begränsa 28TP PT 2004 fanns ungefär 134 000 NMT-abonnenter (PTS-F-2004:3). antalet licenser tas så snart det finns orsak till det. Om det kan antas att frekvenserna inte räcker till licenser till alla som vill ha en, ska licenserna utfärdas via en öppen inbjudan, antingen som en 1) skönhetstävling, 2) en auktion eller 3) en kombination av 1 och 2 (2003:389, kap. 3, 7 8 §§). Milstolpar för utfärdandet av 450 MHz-licenser PTS undersöker möjligheterna till att använda frekvenserna i 450 MHz- spektrumet för etablering av ett nationellt, digitalt mobilt telenät. PTS bjuder in operatörer att ansöka om en nationell licens för digital mobiltelefoni i 450 MHz-bandet i ett litet område i spektrumet. PTS reserverar ett första band på 2 × för etablering av ett digitalt mobilnät på . PTS beslutar (PTS, dnr 05-1337) att ge licensen till Nordisk Mobiltelefon i en sluten auktion. PTS beslutar (PTS, dnr 06-16065) att ge de återstående tillgängliga frekvenserna i 450 MHz-frekvensbandet till Nordisk Mobiltelefon. Länsrätten kommer fram till att PTS beslut inte är giltigt och kräver att PTS håller en öppen budgivning. PTS hade tidigare tilldelat licenserna på grundval av skönhets- tävlingar eftersom det var enda sättet att ge ut licenser enligt telelagen. Emellertid trädde lagen om elektroniskt kommunikation (2003:389)TPF30FPT i kraft och ersatte både telelagen och lagen om radiokommunikation. Det betydde att PTS kunde hålla en auktion. Det var lockande att hålla en auktion på grund av erfarenheterna från UMTS-processen. Efter samråd med de intresserade parternaTPF31FPT beslutade PTS (PTSFS 2004:13) att tilldela en enda licens och göra det via en sluten auktion. PTS ansåg att öppenheten på det hela taget skulle öka med en auktion jämfört med en skönhetstävling efter- som licenskraven blir offentliga före utdelningsprocessen. Behovet av domstolsförhandlingar skulle minska i teorin. Dessutom beslutades det att licensens skulle utfärdas på villkoret att licens- innehavaren skulle täcka minst 80 pro- cent av landområdena i alla län i . 30TP PT Den nya lagen omfattar alla elektroniska kommunikationsnät och kommunikations- tjänster. 31TP PT Flera operatörer ansåg att auktioner skulle vara lämpliga (PTS, dnr 04-13089/18). bjöd PTS in operatörer att ansöka om en nationell licens för digital mobiltelefoni i 450 MHz-bandet (2 x ). Om en kandidat kunde visa att företaget hade teknisk och ekonomisk kapacitet för att kunna uppfylla licensvillkoren och dessutom lämnade högsta budet i auktionen skulle kandidaten få licensen. ansökte om licensen. När auktionen öpp- nades rankades Nordisk Mobiltelefon högst med ett bud på lite . beslutade PTS (PTS, dnr 05-1337) att ge licensen till Nordisk Mobiltelefon och företaget började bygga nätet på grundval av CDMA 450. Före anbudsinfordran för 450-licensen hade PTS inte bestämt hur de återstående frekvenserna skulle delas ut. Detta ansågs som ett bekymmer i de inkomna synpunkterna från företag och organisationer på utdelningen av 450-licensen (PTS, dnr 04- 13089/18). PTS kommenterade (dnr 04-13089) att det inte gick att ge några löften eller utfästelser om att licensinnehavaren skulle få de återstående frekvenserna. Dock angav PTS att licensinnehavaren skulle få möjligheten att få fler frekvenser om innehavaren kunde påvisa ett behov av extra bandbredd. ansökte Nordisk Mobiltelefon om en licens för hela frekvensbandet på 2 x . Företaget grundade ansökan på att det måste kunna erbjuda kunderna kompletta tjänster med både mobil och fast telefoni och mobilt bredband. Det innebar att Nordisk Mobil- telefon nu begärde nästan dubbelt så mycket bandbredd som föregaget från början hade fått. begärde företaget 2 x . beslutade PTS (PTS, dnr 05-16065) att tilldela Nordisk Mobiltelefon de återstående frekvenserna (2 x ) från utan att först initiera ett anbudsförfarande öppet för alla. Detta gjorde att en konkurrent vände sig till länsrätten (19378- 07 and 19488-07) och överklagare beslutet. Företaget som över- klagade, , hade också ansökt om licens . Argumentet var att det kan finnas mer än en användare/operatör i 450 MHz-frekvensbandet och ändå upprätt- hålla en effektiv användning av spektrumet. Företaget ansåg också att PTS inte hade följt principerna i kapitel 3, paragraferna 7–8 i lagen om elektronisk kommunikation om bruk av en öppen anbudsinfordran när nya frekvensen ska delas ut. Länsrätten ogiltigförklarade PTS beslut att ge Nordisk Mobiltelefon de återstående 450 MHz-banden och be- gärde att PTS skulle hålla en öppen budgivning. länsrätten krävde att PTS skulle upprepa utdelningsprocessen för den andra frekvensutdelningen på 2 x . Länsrätten gjorde gällande att det inte förelåg några särskilda omständigheter som gjorde att PTS inte skulle ha ett öppet anbudsförfarande för frekvenserna. Både Nordisk Mobiltelefon och PTS överklagade beslutet. PTS hävdade t.ex. att Nordisk Mobiltelefon var det enda företaget som kunde uppfylla kraven enligt kapitel 3, paragraf 6 i lagen om elektronisk kommunikation gällande effektiv användning av band- bredden. Kammarrätten meddelande utslaget och hänvisade fallet tillbaka till länsrätten eftersom Nordisk Mobil- telefon inte tilldelats partsställning i mål. Detta betyder att fallet och hela processen är öppna. 5 Reflektioner om fallbeskrivningar Syftet med det här avsnittet är att analysera erfarenhet av spektrumförvaltning i ljuset av varje utdelningsmetods styrka och svaghet och att kunna dra slutsatser om framtida strategier, t.ex. med avseende på politiken för den digitala utdelningen. Här undersöker vi: De viktigaste lärdomarna av fallbeskrivningarna Relationen mellan tillvägagångssätten vid utdelningarna i varje fall med SWOT-analysen ovan De specifika fallen med spektrumtilldelningen analyseras med tanke på de viktigaste följderna för den svenska ekonomin och telekommunikationsindustrin. Resultaten av utvärderingarna anges här i form av lärdomar som kan dras på branschnivå samt national- ekonomisk och social nivå. 5.1Lärdomar av den svenska erfarenheten Om fallen betraktas i följd kan de ses som en vägvisare till liberalisering av marknaden och fri konkurrens: Fallen speglar utgångspunkten – en gradvis förflyttning från ett stängt statligt system som är den mest begränsade formen av tilldelning och kontroll där operatören i ett monopol anger spektrumpolitiken i stort sett enligt sina egna behov Sedan rör sig utvecklingen gradvis mot en andra, mer öppen, reglerad fas för tilldelning och kontroll – tilldelning enligt först till kvarn-principen för GSM och uppdelning av reglerande myndighet och operatör, framtvingat av EU-direktiven. I fasen framhölls att marknaden skulle bli effektivare med tre operatörer där följande marknadsvillkor uppställdes: -få ut mobila tjänster snabbt till tätbefolkade områden -lämna obebodda områden orörda så att bara av landområdet täcks av tekniken Under dessa marknadsvillkor krävde inträdet av en fjärde GSM- operatör en ny affärsmodell med separerad infrastruktur och service för att undvika riskerna med att värva abonnenter. UMTS-fallet där utdelningen skedde i en skönhetstävling utan något inslag av auktionsförfarande är mycket likt GSM- processen. var det en reglerad övergång av spekt- rum utan en från början öppen marknad och inga fria licenser. Men problemen med de enorma avgifterna som uppträdde i och kunde undvikas, vilka har kommit att hemsöka både tillsynsmyndigheter och regeringen. På grund av geografi är en fullständig täckning av landområdet problematisk, både teknisk och ekonomisk. Vi har observerat en återgång i politiken för den speciella situationen i fallet med CDMA 450-licensen med ett litet spektrumband på 2 x som gjordes till två separata utdelningar på 1,8 MHz- och 2,7 MHz-band. Den andra utdelningen gjordes senare i en preferensbehandling som ett komplement till den första, även om den första delen (2 x ) delades ut via den första auktionen i . Det var en sluten auktion med bara det angivna löftet om ytterligare spektrum när nätet hade byggt och det analoga nätet hade avvecklats. Här ser vi en kompromiss där konkurrensen begränsas för att anpassas till verkigheten eftersom alla tätbefolkade områden redan hade GSM-konkurrens. Utanför dessa områden har sociala hänsyn och omsorg om regionala företag dominerat över de normala drivkrafterna för en öppen marknad. Utan en sådan styrning hade dessa områden kanske inte haft någon täckning alls. Det finns verkligen inget eller mycket litet försvar för infrastruktur- konkurrens på ett sådant litet band med dagens vanliga teknik. Operatören Nordisk Mobiltelefon har emellertid erbjudit sig att dela infrastrukturen med andra operatörer när företaget har etablerats för att kunna uppnå konkurrens på tjänstenivån. Vad vi kan lära oss av detta är att vi kan få fullständig täckning på landområdena – men med en så liten marknad och ett så litet spektrumband är konkurrens på infrastrukturnivån inte prak- tiskt genomförbart, medan konkurrens på tjänstenivå kan förekomma i en gemensam infrastruktur. Men detta återstår att bevisa. Auktionen som användes var inte ett betydande prov av tilldelningsprocessen via auktioner eftersom spektrumet var litet (1,) och värdet jämförelsevis lågt (det högsta budet var ). I själva verket måste effekterna av auk- tioner fortfarande prövas i . Det gäller också resultaten av en andrahandsmarknad. På det hela taget visar fallen på en tydlig utveckling mot reformer och rimliga beslut, även om det fortfarande förekommer en mängd komplicerade rättsliga diskussioner. Det intressanta är att spekt- rumreformeringen inte har avstannat – den utvecklas fortfarande, både på nationell och europeisk nivå. Vi har också noterat att besluten måste formuleras mycket noga, oavsett om det föreligger en tilldelning och kontroll-situation med viss liberalisering för att tillåta nya aktörer eller en situation med en öppen marknad, särskilt om licenserna kommer att säljas på en andrahandsmarknad. 5.2Granskning av de olika spektrummodellerna i ljuset av fallstudierna Vad kan de tre fallstudierna berätta om de olika spektrum- förvaltningsmodellerna och deras lämplighet? GSM-fallet: om vi först tittar på GSM-fallet genom tilldelning och kontroll-linsen och sedan genom en marknadslins ser vi framstegen från tilldelning och kontroll-situationen med bara en enda operatör. Den beslut att ge ut tre GSM-licenser medförde en ökad konkurrens på den svenska marknaden, trots invändningarna från den tidigare spektrum- förvaltningsmyndigheten mot störningar och tjänste- kvaliteten om bandbredden skulle delas i tre delar. kanske lära oss att två saker måste förstås och att dessa måste följas upp av dagens tillsynsmyndigheter: -Hur den verkliga frekvenssituationen passar med den befint- liga tekniska nivån -Risken för partiskhet eller egenintressen hos en förhopp- ningsvis oberoende tillsynsmyndighet UMTS-fallet: vi kan fortfarande notera svårigheterna i att kom- binera nedanstående, trots att UMTS-licensen delades ut via en skönhetstävling och inte via tilldelning och kontroll, men ännu inte via en auktion, och med starka kvalificeringskrav. -Nya tekniker och lanseringen av teknikerna, särskilt när tekniken är omogen och har barnsjukdomar och därför har behov av större investeringar för att fungera. Vi ser kampen mellan en tillsynsmyndighet och ett antal operatörer som försöker lösa stora tekniska problem med större svårigheter än förväntat och mycket litet erfarenhet av sådana situa- tioner. -Behovet av tydliga definitioner av alla punkter när villkoren anges av tillsynsmyndigheten men där domstolarna kan in- gripa. Detta medför möjligen exaktare formuleringar av villkoren och noggrannare förfaranden om villkoren inte upp- fylls, t.ex. täckningens storlek, signalstyrkan osv. Forme- ringen används på två nivåer: för det första lagarna från den lagstiftande församlingen och för det andra tolkningen av lagarna i tillsynsmyndighetens genomföranden. De juridiska problemen som anfäktar tillsynsmyndigheten speglade svårig- heterna som hade förekommit utanför , vilket ger att det rättsliga läget måste observeras från ett internationellt perspektiv. 3GPP-standarderna (Third Generation Partner- ship Project) har bara långsamt mognat och det har gett MNO:erna som investerade i dem tidigt två viktiga problem. Det första problemen var, och är, tekniken och det andra var, utlöst av det första, svårigheten att få avkastning från kund- abonnemangen på grund av problem med pålitligheten, priset och attraktionskraften som gjorde att abonnenterna var tveksamma att gå över från 2G till 2.5G. Båda problemen drabbade leverantörerna av W-CDMA-tekniken samt deras forskning och utveckling. Detta förvärrade alla kryphål för ändrade villkor eller oklarheter i formuleringarna av licens- villkoren. -Observera dock att undvek problemen som Stor- och ställdes inför med dyra licenser i en auktionsprocess som dränerade operatörerna på medel för teknik och nätinstallationen de inte hade några inkomster (detta gällde särskilt nya operatörer). Sådana höga auktionsgenererade avgifter i EU, bestämda av marknaden, har gjort att förseningar, låg investeringstakt och stapplande teknikutveckling, långsam lansering och bara konkurrens mellan de rikaste har kommit som ett brev på posten. Den svenska modellen med små avgifter som baseras på drifts- intäkter var också klokt för små aktörer. CDMA 450-fallet: i en rörelse mot marknaden men i en be- gränsad spektrumsituation. Fallet visar svårigheten för tillsyns- myndigheten när spektrumresurserna är begränsade () och den potentiella marknaden liten. I backspegeln skulle några av besluten ha förtydligas vid auktionen och inte . Det ligger i marknadens natur att alla grunder för tvister kan starta en juridisk process som kan kullkasta en fungerande nätdrift. Rättssystemen blir en part i konkurrensprocessen. Både GSM- och UMTS-fallet, och kanske också de juridiska utmaningarna i CDMA 450-fallet, visar att även att tillgång till spektrum – eller oftare hinder för tillgång – användas som kon- kurrensvapen. Marknadsstörningar kan vara underliggande orsaker och regler som balanserar sådana krafter kan behövas. En lärdom är sammanfattningsvis att en reglering via en medlingsprocess vid spektrumtvister skulle vara snabbare, exaktare och billigare än en juridisk process och det är karakteristiskt för spektrumutdelning i . Reglering har än så länge mycket lite med öppna frekvenser eller en licensfri modell att göra eftersom detta är nytt. Vi diskuterar detta i avsnittet nedan.