sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — beräknades i den totala lönsamma potentialen för bebyggelsen vara primär energi (slutlig energi).TPF33FPT Beräkningarna gjordes med beaktande av åtgärders normala genomförandetakt , 2013, 2016 och 2020. Dessa bedömningar baserades på att åtgärdskalkyler enligt följande upprättas: 32TP PT SOU 2001:20, Effektiv hushållning med naturresurser. 33TP PT EnergiCentrum, Effektiviseringspotential i bostäder och lokaler, 2007. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. En sakkunnig person undersöker huset, och gör en ingenjörs- kalkyl. Lönsamhetskriteriet baserades i dessa beräkningar på en real kalkylränta på . Den sakkunnige sitter ner med husägaren och förklarar kal- kylen. Husägaren genomför alla dessa åtgärder. En detaljerad beskrivning av CEC:s potentialberäkningar lämnades i utredningens delbetänkande. Förutsättningar för de nya beräkningarna De beräkningar Profu nu har gjort av effektiviseringsåtgärder i bebyggelsen bygger i tekniskt avseende vidare på det underlag som redovisas i den tidigare nämnda . De nya beräk- ningarna baseras på samma underlag vad gäller beskrivning av bebyggelsestocken och en del av tillgängliga tekniska åtgärderna som de tidigare beräkningarna. Men underlaget har uppdaterats vad gäller åtgärder, och de ekonomiska beräkningarna har komplette- rats enligt de i kapitel 4 angivna förutsättningarna. I korthet innebär dessa kompletteringar följande. Såväl de samhällsekonomiska som de beslutsfattarekonomiska beräkningar- na har utförts enligt den modell för kostnads-nytto-analys (Cost- Benefit-Analysis) som beskrivs i kapitel 4. Kostnaderna inkluderar kostnader för material, arbete, eventuella ökade eller minskade drift- och underhållskostnader m.m. Men de nya kalkylerna inklu- derar också s.k. transaktionskostnader, som t.ex. tid för att skaffa information eller ta ställning till en åtgärd, och skattningar av upp- levda kostnader för komfortförluster och liknande. Dessa kost- nader brukar sällan översättas i pengar, och ingår därmed sällan explicit när en husägare överväger en åtgärd. Likväl innebär de i någon mening en kostnad, som gör att åtgärden är mindre lönsam än den ser ut på det kalkylblad som ingenjören ställer upp. Nyttan inkluderar minskad energianvändning men också mindre miljö- påverkan etc. Generellt kan sägas att det för poster som inte inkluderas i traditionella investeringskalkyler i många fall saknas faktaunderlag för att göra en värdering i monetära termer. Detta gäller både åtgärders kostnader och nyttor. Profu har därför i flera fall varit tvungna att göra skattningar av kostnader och nyttor. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Profu har emellertid, trots bristande underlag, för alla åtgärder, gjort ett försök att i kronor uttrycka s.k. transaktionskostnader, liksom att skatta hur ytterligare ett antal svårbedömda faktorer inverkar på den totala effektiviseringspotentialens storlek. Det finns övriga kostnader respektive fördelar för i stort sett varje enskild åtgärd. De utgörs av en rad mer eller mindre uppen- bara faktorer, hinder, preferenser m.m. som beslutsfattaren med- vetet eller omedvetet tar med i sitt beslut. Det kan exemplifieras med lågenergilampor. Trots att det privatekonomiskt är mycket lönsamt att byta i princip alla glödlampor till lågenergilampor, så är fortfarande glödlampan den helt dominerande ljuskällan i hemmen. I beräkningarnas grundfall i de nya kalkylerna har en real dis- konteringsränta på använts för de samhällsekonomiska kalkylerna för både hushåll och företag. För de beslutsfattarekono- miska kalkylerna har 4 procents real kalkylränta använts för hus- håll. För företagens beslutsfattarkalkyler har två grundfall använts, 4 respektive 8 procents real kalkylränta. Känslighetsanalyser har gjorts med andra räntesatser. De olika indata som använts och motiv till varför de valts beskrivs i betänkandets kapitel 4 respek- tive bilaga 4. I kapitel 4 beskrev utredningen en fyrfältsmatris som hjälpmedel för att diskutera åtgärder med olika lönsamhet i samhällskalkylen respektive beslutsfattarkalkylen. Figur 5.2 visar en åtgärd, som till synes är i både beslutsfattar- och samhällsekonomiskt lönsam (1), men som när alla faktorer som bedöms påverka beslutet beaktas till slut inte blir genomförd av husägaren. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Figur 5.2 Exempel på hur lönsamheten för en åtgärd kan förändras om transaktionskostnader och andra kostnader och nyttor tas med i kalkylen. Åtgärd, lönsam i Detta är plånbokskostnader som kan beräknas i kronor Detta avser vi att kunna beräkna i kronor, med antaganden om tid för Detta är hela raden av explicita och implicita faktorer som vi väger in i beslutet (ex lågenergilampor: tänder långsamt, jag har hört att, ger fult ljus, dom innehåller ju kvicksilver etc. Normalt går det inte (hinner vi inte) att sätta kronor på dessa Med samtliga kostnader tillagda Summan av samtliga posters costs är vi till slut nere i vad som och benefits kan alltså normalt inte faktiskt blir genomfört (kanske huvuddelen inte blir gjord alls) Källa: Profu. Beroende på hur lönsamhet definieras kan det finnas en betydande diskrepans mellan antalet åtgärder som till synes är lönsamma och hur stor andel av dessa åtgärder som faktiskt blir genomförda. Företeelsen har flera namn, utredningen har valt att använda beteckningen energieffektiviseringsgapet. Förenklat kan gapet illustreras som skillnaden mellan åtgärden när den ligger i 1 och i 3 i figur 5.2. I de nya beräkningar som Profu nu genom- fört har en del av de faktorer som ligger bakom effektiviserings- gapet kvantifierats. Beräkningarna bygger på urval av byggnader Beräkningarna av effektiviseringsåtgärder bygger på ett urval av byggnader som är representativt för hela landets bebyggelse. Det innefattar beskrivningar av byggnaderna med tillräckligt mycket Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. tekniska detaljer för att kunna räkna på åtgärder och dess lönsam- het. För detta krävs detaljer om klimatskärmens areor, U-värden, täthet, luftomsättningar, värme- och ventilationssystem, elanvän- dande apparater, energianvändning m.m. Det finns inte något helt aktuellt sådant material. Bebyggelsens tekniska egenskaper undersöks av i deras s.k. BETSI-projekt.TPF34FPT väntas slutredovisas . Beräkningsarbetet har därför byggt på uppdateringar av de mycket detaljerade beskrivningar och beräkningar som gjordes , i de båda projekten (bostäder) och STILTPF36FPT (lokaler). Dessa båda studier utfördes parallellt och samordnat, och med en likartad metodik. Båda studierna innefattade noggrant planerade och utförda urval av objekt, cirka 1 500 småhus och flerbostadshus samt 920 lokaler. I båda projekten gjordes noggranna besiktningar av varje objekt. Insamlade data fördes in i en beräkningsmodell och energibalanser upprättades. För varje i urvalet ingående byggnad beräknades lönsamma åtgärder, med olika alternativ vad gäller lönsamhetskrav. Eftersom varje utvald byggnad i en urvalsunder- sökning representerar många byggnader kunde slutligen resultatet skalas upp på Sverige-nivå. På så sätt erhölls ett statistiskt korrekt underlag på riksnivå med avseende på egenskaper och effekti- viseringspotential. Den skattning som gjorts i bakgrundsstudierna innehåller ett osäkerhetsintervall, bland annat eftersom det är en urvalsstudie. Detta innebär dock inte, att förfarandet systematiskt kan väntas överskatta eller underskatta den potential man får om man genom- gående applicerar ett visst lönsamhetskrav för de tekniska beräk- ningarna. Med de nya indata avseende kalkylränta och energipriser som har beskrivits ovan, har Profu i den nya studien kommit fram till att det i bostäder och lokaler finns en lönsam potential på totalt primär energi, slutlig energi, om 34TP PT , Bebyggelsens Energianvändning, Tekniska Status, och Inomhusmiljö, se vidare i betänkandets kapitel 13. 35TP PT ELIB är en förkortning av ELhushållning I Bebyggelsen; genomfört av SIB i . Se länk på , rubrik . 36TP PT STatistisk studie I Lokaler; projekt inom Uppdrag 2000. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. enbart ingenjörmässiga kostnader beaktas. Potentialen fördelar sig i slutlig energianvändning på el och på övriga energibärare. Den nu bedömda lönsamma potentialen på slutlig energi ska jämföras med de nämnda slutlig energi som erhölls vid de tidigare beräkningsförutsättningar- na, där bl.a. en högre kalkylränta användes. Konverteringar mellan uppvärmningssätt som görs av husägarna kan ge effektiviseringar räknat i slutlig energi och primär energi, och kan inräknas enligt direktivet. Profu har i det nu refererade arbetet även genomfört kompletterande beräkningar av sådana konverteringar. Basuppgifter för beräknade framtida konver- teringar för perioden –2016 är redan bedömda som effekter av tidiga, befintliga och beslutade styrmedel (se tabell 5.2). Där ingår en i huvudsak heltäckande bild av konverteringsåtgärder i hela småhusbeståndet, konverteringar till fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler, solvärme m.m. Tillsammans är konverteringsåtgärdernas effekter slutlig energi respektive primär energi . Dessa är redan medräknade i delbetänkandets bedömning av effekter som bedöms komma att uppnås , och har inte upprepats i föreliggande arbete. Dock ingår inte den strategiska möjligheten att kraftigt minska primärenergianvändningen i direktelhusen genom konvertering till vattenburet system och annan energibärare. Detta är främst aktuellt i samband med fjärrvärmeutbyggnad. Följande fall har beräknats: Enbart småhus med befintlig fjärrvärmeledning i området, eller hög värmetäthet, mer än 30 GWh/km2P P (Fall A), respektive flertalet småhus i fjärrvärmeorter (Fall B). Direktelvärmda hus som fått luft-luftvärmepump installerade konverteras ej (Fall 1), respektive även dessa konverteras (Fall 2). Dessa åtgärder leder till minskning av den primära energianvänd- ningen, men oförändrad slutlig energianvändning. Den möjliga effektiviseringen, primärenergi, har beräknats till: Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Energieffektiviseringsgapet orsakas av en rad olika faktorer. Genom Profus beräkningar har en kvantifiering av effekten av vissa av dessa faktorer kunnat göras. De faktorer som har varit möjliga att kvantifiera är externa effekter, transaktionskostnader, delade incitament (split incentives), osäkerhet och riskvärdering och investerarmarknadens påverkan. Däremot har inte inverkan av begränsad kunskap och information, institutionella hinder, finan- sieringssvårigheter eller tidsbrist och ointresse kunnat kvantifieras. En huvuduppgift i Profus uppdrag har varit, givet de just angivna begränsningarna, att belysa vad som ur ett samhälls- ekonomiskt perspektiv är motiverat att effektivisera, och att ställa detta i relation till potentialerna beräknade ur beslutsfattarens perspektiv. Figur 5.3 visar huvudresultat för båda dessa perspektiv, samt en rad känslighetsanalyser för samhällskalkylen. Figuren omfattar resultatet med enbart ingenjörsposterna kvantifierade. Detta repre- senterar ett idealfall då alla aktörer genomför samtliga åtgärder som i en framtagen kalkyl presenteras som lönsamma. Ytterligare faktorer läggs till i följande beskrivning. De redovisade beräkningsresultaten är beroende av de bedöm- ningar av framtida energipriser som har gjorts. De bedömda energipriserna för är relativt lika dagens priser. Vidare varierar oljepriset betydligt över tiden. Oljepriset har dock relativt liten betydelse för beräkningsresultaten, eftersom oljans andel av energianvändningen i bebyggelsen är relativt liten. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Figur 5.3 Effektiviseringspotential för , ingenjörsposter. Basfall för beslutsfattarkalkyl och samhällsekonomisk kalkyl. Känslighets- analyser för den samhällsekonomiska kalkylen Samhällsekonomisk kalkyl - känslighetsanalyser Källa: Profu. De två staplarna till vänster i figur 5.3 illustrerar den lönsamma potentialen för basfallet, real diskonteringsränta, och grundantaganden om samhällsekonomiska energipriser. Resultatet är, att effektiviseringspotentialen i energitermer beräknad ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skiljer sig relativt litet från poten- tialen beräknad med beslutsfattarens perspektiv. Resultatet hänger främst samman med att energipriserna i samhällskalkylens basfall visat sig bli ganska lika de som besluts- fattaren möter via prislistor. Dessutom påverkas inte effektivise- ringspotentialen ett-till-ett av en energiprisändring, utan priselasti- citeten är sådan att lägre energipris minskar effektivise- ringspotentialen med . I basfallet har Profu valt att låta värderingen av externa kostnader i samhällskalkylen återspeglas av koldioxidskatten och energiskatten. Detta betyder dock inte att energipriserna blir lika i den samhällsekonomiska kalkylen och beslutsfattarkalkylen. Vär- deringen av externa effekter är svår och omtvistad, liksom synen på vilken elproduktion som påverkas av effektiviseringen. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. därför genomfört känslighetsanalyser baserade på ett antal alter- beräkningar. Resultaten av dessa känslighetsanalyser framgår av staplarna i den högra delen i figur 5.3. Slutsatsen blir, att effektiviseringspotentialen påverkas för- hållandevis lite även vid tämligen extrema antaganden för elpriser. Alternativa värderingar leder till slutresultat i samhällskalkylen som ligger både under och över resultatet i beslutsfattarkalkylen. Det tycks alltså inte, med dagens koldioxid- och energiskatt, finnas skäl att generellt anse, att effektiviseringens omfattning borde vara nämnvärt högre eller lägre sett i ett samhällsperspektiv, än vad beslutsfattaren möter via energiprislistor. En förenklad slutsats blir att beslutsfattarkalkylen på ett rimligt sätt även åter- speglar det samhällsekonomiskt lämpliga.TPF37FPT Den gjorda analysen omfattar endast ingenjörsposterna. Men de övriga fak- torer som ska läggas till, transaktionskostnader, nyttovinster och - förluster av olika slag, värderas i många fall lika i samhälls- och beslutsfattarkalkylen alternativt låter sig inte kvantifieras. Osäker- heter förknippade med värdering av transaktionskostnader, sub- jektivt upplevda förluster och nyttor etc. kan vara stora. Men de torde vara relativt likartade för de båda kalkylerna. Profus beräk- ningar indikerar således att det inte finns grund att generellt anse att effektiviseringspotentialens storlek skiljer sig i samhälls- och beslutsfattarkalkylerna. Den stora frågan i båda fallen är att hantera gapet mellan den potential som kan räknas fram och det som i realiteten genomförs. Orsaker till gapet, beslutsfattarekonomisk kalkyl Mot bakgrund av det ovan redovisade går Profu i sin analys vidare med enbart beslutsfattarkalkylperspektivet (resonemangen blir likartade i en samhällskalkyl). I det följande analyseras faktorer som påverkar energieffektiviseringsgapet. Figur 5.4 visar den beräknade lönsamma potentialen i besluts- fattarkalkylen för fördelat på olika byggnadskategorier, ändamål och energislag. Den vänstra delen av figuren representerar ett idealfall med enbart ingenjörsposterna kvantifierade och ett antagande om att samtliga lönsamma åtgärder genomförs. 37TP PT Detta gäller så länge det inte finns något beslut om att någon av de angivna värderingarna ska gälla. Om en sådan vald värdering ligger tydligt över eller under slutanvändarnas priser för t.ex. el, så kan det behöva beaktas i samhällets styrmedel för åtgärder som påverkar elanvändningen. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. högra delen av figuren visas den beräknade lönsamma potentialen när hänsyn tagits till transaktionskostnader, sådana delar av split incentives som i kalkylen inte har bedömts vara påverkbara samt vissa delar av långsiktiga åtgärder. Figur 5.4 Energieffektiviseringspotential för , slutlig och primär energi. Uppdelning på byggnadskategorier och energislag för två fall av beslutsfattarkalkyler kostnader, split in- Källa: Profu. Figur 5.5 visar, på en för alla byggnadskategorier aggregerad nivå, både huvudresultatet för och resultatet av de genomförda känslighetsanalyserna med avseende på energiprisantaganden. Till vänster i figuren visas för olika val av diskonteringsränta den beräknade lönsamma potentialen om enbart ingenjörsposter beaktas. Till höger i figuren visas den effektivisering som bedöms ske spontant och till följd av nuvarande styrmedel. Staplarna i mitten är avsedda att belysa skillnaden mellan dessa båda poster. I staplarna i mitten av figuren reduceras potentialen med avseende på skattade transaktionskostnader, de delar av split incentives som bedöms inte låta sig påverkas samt att vissa långsiktiga åtgärder inte bedöms komma till stånd. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Figur 5.5 Effektiviseringspotential läge 2016, slutlig och primär energi. Till vänster: Enbart ingenjörsposter med olika diskonteringsränta. Mitten: Reduktion av potential med hänsyn till skattade transaktions- kostnader split incentives, och att vissa långsiktiga åtgärder kanske inte görs. Till höger: Bedömd spontan effektivisering samt åtgärder till följd av nuvarande styrmedel. Källa: Profu. Profus beräkningar ger i basfallet real diskonterings- ränta för både hushåll och företag en lönsam potential på primär energi (slutlig energi). Om räntan ökas till 6 pro- cent minskar den lönsamma potentialen till primär energi (slutlig energi). Om räntan ökas till för företag blir den lönsamma potentialen primär energi (slutlig energi), dvs. av beräkningsfallet med 4 pro- cent ränta. Skärpta räntekrav påverkar således potentialen relativt lite. Det beror på att en ganska stor del av åtgärderna är tämligen enkla åtgärder med liten investering eller arbetsinsats, t.ex. anpassade driftstider för ventilation, inreglering av värme- och ventilationssystem, bättre styrning av värme, ersätt glödlampor med lågenergilampor. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Priseffekter på energi slår endast igenom till en mindre del till följd av fyra orsaker: Priselasticiteten på energi gör att en höjning av energipriset inte ger lika stor inverkan på genomförda åtgärder. De i kalkylerna antagna energipriserna ger främst effekt på elpriserna. Baserat på det prognosunderlag som energipriserna bygger på sker närmast obetydliga förändringar i fjärrvärme- priser. Vidare är användningen av olja inom bebyggelsen låg, vilket leder till att förändringar i oljepriset endast leder till små effekter på den totala beräknade energieffektiviseringspoten- tialen. Det finns i bebyggelsen en stor mängd värmepumpar. För t.ex. en byggnad vars värmepump har en årsvärmefaktor tre innebär det att den ökade elkostnaden endast slår igenom med ungefär en tredjedel för en stor del av åtgärderna. I beräkningarna har Profu antagit att ökat elpris endast har en mindre effekt vid val av nya vitvaror vid utbyte. Staplarna i mitten av figur 5.5 visar vad som händer när bedömda kostnader utöver de som passerar plånboken inkluderas. Med transaktionskostnader: För varje åtgärd har Profu gjort en överslagsberäkning av den tid det tar för byggnadsägaren och dennes anställda eller familjemedlemmar att inhämta information, upphandla, följa upp etc. Tidsåtgången har omvandlats till mone- tära värden och lagts till investeringskostnaden. Därmed minskar lönsamheten jämfört med kalkylen med enbart ingenjörsposter. Pålägget i förhållande till investeringskostnaden kan vara relativt litet för större åtgärder (). För vissa billiga åtgärder såsom anpassning av ventilationens tider och flöden kan husägarens kostnad bli lika stor som, eller större , kostnaden för det inköpta arbetet. Med transaktionskostnader inkluderade på detta sätt vid räntan minskar potentialen från primär energi (slutlig energi) till primär energi (slutlig energi). Det motsvarar av basfallet. Denna beräkning är, enligt Profu, gjord med väl tilltagna tidsåtgångar, och en tids- värdering i kronor som kan bedömas som hög.TPF38FPT 38TP PT för privatpersoners egen fritid. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Även med hänsyn till split incentives: En ofta nämnd orsak till att till synes lönsamma åtgärder inte blir gjorda är att det är olika aktörer som betalar energiräkningen respektive gör investeringen i en energieffektiviserande åtgärd.TPF39FPT Profu har grovt kvantifierat detta fenomens inverkan genom att reducera effektiviseringspoten- tialen genom att anta att utbyten av belysningsarmaturer, luft- flödesminskningar i ventilation m.m. sker i långsam takt för lokal- area med någon form av hyresförhållande.TPF40FPT I flerbostadshus antas utbyten av varmvattenarmaturer inte ske om individuell varm- vattenmätning genomförs. Bedömningen av vilka åtgärder som split incentives försvårar kan diskuteras. Ovannämnda enkla antaganden har summerats till inverkan av transaktionskostnader, och innebär att potentialen ränta minskar till primär energi (slutlig energi). Det motsvarar av basfallet. Även med hänsyn till investerarmarknaden: pekade på den stora andel av främst lokalfastigheter som ägs av investerare, vilka har fokus mer på att köpa, förädla och sälja fastig- heter än att driva dem långsiktigt och satsa på lägre driftskost- nader.TPF41FPT För dessa fall antas klimatskärmsåtgärder med energimotiv inte alls genomföras, inte heller byte till energieffektivare fläkt- aggregat eller inreglering av värmestyrning. Denna reduktion av potentialen har, i den mån den inte redan tagits med, summerats till inverkan av transaktionskostnader och split incentives. Den innebär att potentialen för fallet med 4 pro- cent ränta minskar till primär energi (slutlig energi). Det motsvarar av basfallet. Det bör noteras att detta är en sträng bedömning av den potential som undanhålles, många av de företag som i klassas som investerar- marknad har i verkligheten ett väl fungerande arbete med energi- effektivisering. Spontan effektivisering: Stapeln längst till höger i figur 5.5 visar att den spontana effektiviseringen beräknas vara primär energi (slutlig energi). Här ingår dels effektivisering som uppstår vid de utbyten av vitvaror som ändå ska göras, dels en 39TP PT Ett klassiskt exempel på split incentives är kylskåp i hyreslägenheter, där husägarens incitament att köpa ett dyrare eleffektivt skåp är litet, eftersom hyresgästen betalar elräk- ningen. 40TP PT Berör cirka hälften av all lokalarea enligt Elforsk, Energianvändning i flerbostadshus och lokaler och i nära framtid, rapport 08:32. 41TP PT av lokalbyggnaderna och av flerbostadshusen. Energi- Centrum, Effektiviseringspotential i bostäder och lokaler, 2007. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. andel av de åtgärder med olika lönsamhet som beskrivits ovan. Det bör, enligt Profu, påpekas att de åtgärder som sker spontant inte behöver vara de mest lönsamma. Erfarenheter från andra studier och områden pekar mot, att det som i realiteten görs uppvisar en stor spännvidd från enkelt och lönsamt till större åtgärder som kanske i vissa fall till och med är olönsamma i en ingenjörskalkyl. Sammanfattning om lönsam potential Profus beräkningar visar på ambitionen att gå vidare från den rent ingenjörsmässiga beräkningen, och också söka kvantifiera övriga kostnader och nyttor som bör ingå i en samhällsekonomisk kostnads-nytto-analys. Det som har adderats till ingenjörsposterna är sådant som låter sig beräknas med tillgängligt faktaunderlag. Detta har lett till att en del av effektiviseringsgapet kan skattas i kvantitativa termer. Men en stor del av gapet återstår.