sou · GWB3104 · 2008-12-09 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen bemyndigade statsrådet att utse en särskild utredare med uppdrag att föreslå en eller flera nya verksamhetsformer för statliga universitet och hög- skolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). Som utgångs- punkter angavs att lärosätenas självbestämmande ska öka som statens intresse av att kunna styra och kontrollera för staten viktiga delar av verksamheten ska tillgodoses. förordnades professorn i statsvetenskap vid som särskild utredare. Som sekreterare i utredningen förordnades kammarrättsrådet , Kammarrätten i och docent , samt verksjuristen , . Utredningens assistent har varit . Som experter i utredningen förordnades från och med den 19 febru- ari 2008 stabschefen , , rektor , , kanslirådet , Utbildnings- departementet, departementssekreteraren , Finans- departementet, universitetsdirektören , , f.d. universitetsrektor , , forskningssekreteraren , Stiftelsen , professor , univers- itet, universitetsdirektören , , rektor , , kanslirådet , Finans- departementet, och ämnesrådet , Utbildnings- departementet. I hans ställe förordnades från och med kanslirådet , . Utredningen (U 2007:11) har antagit namnet . Härmed överlämnar jag betänkandet Självständiga lärosäten (SOU 2008:104). Uppdraget är därmed slutfört. Uppdraget och utredningsarbetet ................................. Svensk högre utbildning och forskning i ett historiskt Högskolor med andra traditioner ........................................... Enhetstanken i utbildningsväsendet ....................................... Enhetligheten luckras upp....................................................... Varför ökad självständighet för universitet och 3.1.1 Två budskap från ............................................ 3.1.2 Den femte friheten i Europeiska unionen................... 3.1.3 Fria samtal och medborgarskap: om högre utbildning och forskning ................................... 3.1.4 Försiktiga fingervisningar från ....................... 3.1.5 Högre utbildning : universitetens egen 3.2 Självständighetsreformer i några enskilda länder ................... 3.3Svenska förslag om ökad självständighet för universitet Decentralisering eller centralisering?........................... 3.3.2 Många utredningar, samma grundtanke ...................... 3.3.3 Ytterligare några röster om lärosätenas autonomi...... 3.3.4 Ställningstaganden i tre propositioner....................... Empiriska studier kring autonomi och effektivitet.............. Sammanfattning och slutsatser.............................................. Den nuvarande ordningen i ............................. Översikt av viktigare författningar........................................ 4.2.3 Krav på svenskt medborgarskap................................. 4.2.4 Brister och problem med nuvarande ordning............ Lärosätena som en del av staten ............................................ Rättssubjekt (rättskapacitet/rättshabilitet)............... 4.3.3 Brister och problem med nuvarande ordning............ Styrningen av högskolesektorn ............................................. 4.4.2 Brister och problem med nuvarande ordning............ Ledning och organisation ...................................................... 4.5.1 Ledningen – styrelse och rektor ................................ 4.5.2 Den interna organisationen i övrigt........................... 4.5.3 Brister och problem med nuvarande ordning ........... Allmänna arbetsrättsliga regelverk ............................ 4.6.2 Bestämmelser om statligt anställda............................ 4.6.3 Särskilda bestämmelser för viss personal .................. Staten som arbetsgivare.............................................. 4.6.7 Brister och problem med nuvarande ordning ........... Kontroll och utvärdering....................................................... 4.7.5 Brister och problem med nuvarande ordning ........... Bildande och ledning .................................................. Avtal med staten ......................................................... Alternativa verksamhetsformer för statliga universitet Universitet och högskolor som fortsatta delar av staten..... En privaträttslig verksamhetsform ....................................... En ny offentligrättslig verksamhetsform ............................. 5.4.2 Överväganden kring de olika modellerna.................. 6.1Två ramar för den fortsatta utvecklingen av universitet En ny verksamhetsform ......................................................... 6.2.1 En ny rättslig form...................................................... Ledning och organisation ...................................................... Styrelse och rektor ...................................................... Utbildnings- och antagningsfrågor............................ Studentförsäkring för personskada............................ 6.6.2 Lån och ekonomiska garantier ................................... 6.6.3 En egen kapitalbas för lärosätena............................... Bokförings- och redovisningsfrågor .......................... 6.6.7 Åtgärder vid hotande insolvens.................................. 6.6.8 Avveckling av självständiga lärosäten ........................ 6.7 Styrning, kontroll och utvärdering........................................ Utvärdering av kvalitet ............................................... 6.8 Ökade möjligheter till samverkan ......................................... Ekonomiska och andra konsekvenser .......................... Konsekvenser för några myndigheter................................... Konsekvenser för SLU och Försvarshögskolan................... Konsekvenser för enskilda utbildningsanordnare................ Några andra konsekvenser .................................................... Konsekvensändringar i författningar.................................... 7.7.1 Lagen om offentlig upphandling ............................... 7.7.2 Förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor .......................................... 7.7.3 Förordningen om anställningar beslutade av Förslaget till lag om självständiga lärosäten ......................... 8.2Förslaget till lag om införande av lagen om självständiga 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m....................................... 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om 8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän .............................. Allmänt löne- och förmånsavtal de la Recherche Scientifique European Higher Education Area European Quality Register for Higher Education Högskoleförordningen (1993:100) Högskolelagen (1992:1434) Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell , civilekonomer, systemvetare, Lagen (1982:80) om anställningsskydd Lagen (1994:260) om offentlig anställning Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling Lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Pensionsavtal för arbetstagare hos staten m.fl. Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga Utredningen om uppföljning av universitets- och akademikers centralorganisation – förhandlings- organisation för statligt anställda Facket för service och kommunikation utbildningsutredning, som utarbetade förslag och Universitet, högskolor och forskning (sektor hos Arbets- Enligt uppdraget ska utredningen föreslå en eller flera verksamhets- former för verksamheten vid universitet och högskolor. Efter pröv- ning av olika varianter (fortsatt myndighetsform, reviderad myndig- hetsform och privaträttslig organisationsform) har jag stannat för att föreslå en enda institutionell ram för framtidens universitet och hög- skolor, en ny offentligrättslig associationsform som jag kallar själv- ständiga lärosäten. Inom denna ram finns dock utrymme för många variationer, och universitet och högskolor bör enligt förslaget få vidsträckta möjligheter att själva gestalta sina arbetsformer liksom sina omvärldskontakter. Förslaget berör inte de enskilda utbildnings- anordnarna (bl.a. , i och ), som fortsätter sin verk- samhet enligt nu gällande regler. Förslaget kan sammanfattas i tio punkter: 1.Universitet och högskolor upphör att vara statliga myndigheter och ges i stället en ny offentligrättslig organisationsform. Den nya modellen förankras i en ny lag om självständiga lärosäten, som från ersätter högskolelagen. Reformen stöds också av ändringar i regeringsformen. 2.Lärosätena bestämmer själva sina egna strategiska program och vetenskapliga profiler. De utgör juridiska personer, vilket bl.a. innebär möjlighet att motta donationer, äga egendom, själva eller med andra bilda bolag och stiftelser, engagera sig i studentbostäder och forskarbostäder samt samverka med företag, myndigheter och andra svenska eller utländska lärosäten. 3.Den statliga finansieringen fortsätter som tidigare, men relationen mellan staten och lärosätena baseras allt mindre på normgivning och allt mera på fleråriga avtal. fortsätter att stå under tillsyn av bl.a. , , och . Offentlighetsprincipen ska gälla fullt ut. 4.Förutsättningar skapas för ett starkt akademiskt ledarskap inom varje lärosäte, som de anställdas och studenternas möjlig- heter till inflytande och självständigt arbete tryggas. Varje lärosäte ska ha minst ett kollegialt beslutsorgan med majoritet av lärare och forskare. Studenterna ska vara företrädda på alla nivåer. 5.Personalen upphör att vara statsanställd, men det sker inga ändringar i fråga om anställningstrygghet och pensionsvillkor. Lärosätena fort- sätter att hantera sina arbetsgivarfrågor genom . 6.Flertalet ledamöter i lärosätets styrelse och ordföranden ska komma utifrån. Dessa utnämns av regeringen efter nomineringar av en val- beredning, som utses av det kollegiala beslutsorganet (eller de kollegiala beslutsorganen, om de är flera). Andra ledamöter i styrelsen utses av lärarna respektive studenterna. 7.Rektor anställs av styrelsen efter interna konsultationer inom lärosätet. 8.Högskoleförordningen upphävs, men några av dess bestämmelser behålls i den nya lagen. Examensordningen och vissa tillträdes- regler kommer även i fortsättningen att meddelas i förordnings- form. Genom en särskild införandelag blir det även möjligt att intill 2015 bibehålla ett antal nu gällande förordningar. 9.Ansvaret för utvärdering och kvalitetskontroll ankommer i första hand på lärosätena själva. Uppgiften fullgörs dels genom inre rutiner, dels genom olika externa utvärderingsinstanser och ackrediteringsinstitut. Tillsyn utövas av . Ökad vikt läggs vid resultatinformation till studenterna, liksom till stats- makterna och andra intressenter. 10.Aktierna i överförs från staten till ett ny- bildat holdingbolag, som ägs gemensamt av samtliga lärosäten. Två syften med denna överföring är att ge lärosätena en egen kapitalbas som (1) underlättar för dem att ta upp lån till invest- eringar och (2) skapar trygghet för de anställda och studenterna för den händelse att något lärosäte inte skulle kunna fullgöra sina ekonomiska förpliktelser. bibehålls dock intakt och dess avkastning används på det sätt som ägarna finner lämpligt. Proposals of the Swedish HEI Autonomy Inquiry With a few exceptions, Swedish Higher Education Institutions (HEIs) are public agencies. Prof. was appointed by the Government to chair an inquiry on ways of extending the autonomy of Swedish HEIs. Having considered and rejected three institutional models (continued public agency, modified public agency, and organisation based on private law, e.g. foundation or joint-stock company), the Inquiry Chair proposes the transformation of all public Swedish HEIs into a new form of organisation defined in this report. This model, entitled självständiga lärosäten (literally independent seats of learning), means that Swedish HEIs remain parts of the public sector but cease to be parts of the state. They acquire their own legal personality. This will allow them to engage in various activities and initiatives that are presently beyond their scope without ad hoc permission from the Government. The new framework will grant the HEIs considerable latitude to design their own internal procedures. The few HEIs that are presently non-public are not covered by the proposal. The proposal can be summarised in ten points: 1.Public HEIs will cease to be government agencies and will instead be defined as autonomous organisations with a special public law status. The new model will be defined in a proposed Independent Seats of Learning Act which is to replace the present Higher Education Act. The reform should enter into effect on 1 January 2011. Though the proposed transformation is deemed to be compatible with the present (Instrument of Government), several constitutional changes are suggested to accompany the reform. These can be undertaken in the revision of the Constitution that is expected to be carried out as a result of decisions before and after the 2010 election. 2.The HEIs will determine their own strategic programmes and academic profiles. As legal persons they will be entitled to receive donations, own property, set up enterprises and foundations, engage in housing for students and guest scholars, and cooperate with other domestic or international HEIs as well as enterprises. 3.Public funding will continue as before, but the relationship between the state and the HEIs will gradually become more contractual and less regulatory. Multi-annual contracts are foreseen. for Higher Education, the Parliamentary Ombudsman, the Chancellor of and the will continue their supervision of HEIs. The principle of transparency and public access to docu- ments (offentlighetsprincipen) will apply to the transformed HEIs. 4.Conditions will be established for energetic leadership within each HEI, while guaranteeing collegial and student partici- pation in decision-making and individual autonomy. will have at least one collegial body with a majority of teachers and researchers. The students will be represented in decision-making bodies at all levels. 5.The staff will no longer be government employees, but tenure and pensions will remain unchanged. As employers the HEIs will continue to be members of the for Govern- ment Employers. 6.The Chair and most other members of will come from outside the institution. They will be appointed by the Government acting on nominations from a nominations committee appointed by the Collegial Body (or collegial bodies, if there are more than one). Other members of will be elected by the teaching staff and students respectively. 7.The Rector will be employed by the Board after consultation within the HEI. 8.Some provisions in the present Higher Education Ordinance will be retained in the new Act, but many others will be repealed. The design of degrees and certain access rules will continue to be regulated by government ordinance. Act will make it possible to retain several of the present regulations on higher education until 2015. 9.The primary responsibility for evaluation and quality will reside with the HEIs and be met both by internal routines and external examiners, e.g. evaluation teams and accreditation agencies. Oversight of this function will be exercised by the for Higher Education. The demands for accountability to students, the state and other stakeholders will be stepped up. 10.Ownership of the real estate company Akademiska Hus should be transferred from the state to a new holding company owned collectively by all HEIs. This would provide a capital base for the HEIs that could, among other things, facilitate borrowing for investments and guarantee the fulfilment of HEI obligations towards their staff and students in the unlikely event of insolvency. The operations of the real estate company would continue as before, but decisions on the use of its revenue for consolidation and dividends would lie in the hands of the new owners. lag om självständiga lärosäten Härigenom föreskrivs följande. Grundläggande förutsättningar och mål 1 § I denna lag ges bestämmelser om universitet och högskolor som av inrättats som självständiga lärosäten. Dessa framgår av bilaga 1 till denna lag. Vad som i fortsättningen sägs om lärosäten avser både universitet och högskolor, om inte något annat anges särskilt. 2 § Lärosätena bestämmer över sin verksamhet, om inte annat följer av denna lag eller annan författning. Lärosätena är juridiska personer. De får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndig- heter. 3 § Lärosätena utgörs av studenter, lärare och annan personal. 4 § Lärosätena ska bedriva 1.utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2.forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utveck- lingsarbete. Lärosätena ska samverka med det omgivande samhället och infor- mera om sin verksamhet. 5 § Verksamheten ska bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning. Vetenskapens trovärdighet och god forskningssed ska värnas. 6 § Verksamheten ska avpassas så att en hög kvalitet nås, såväl i utbildningen som i forskningen och det konstnärliga utvecklings- arbetet. De tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. Kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för lärosätenas personal och studenterna. 7 § För forskningen ska som allmänna principer gälla att 1.forskningsproblem får fritt väljas, 2.forskningsmetoder får fritt utvecklas och 3.forskningsresultat får fritt publiceras. 8 § I lärosätenas verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. 9 § Lärosätena ska säkerställa att verksamheten regelbundet ut- värderas och att resultaten offentliggörs. 10 § Statens uppdrag till lärosätena fastställs i avtal. I avtalen fast- ställs också hur uppdragen ska redovisas och de övriga villkor som behövs för verksamheten. De självständiga lärosätenas organisation Styrelse, rektor och kollegiala beslutsorgan 1 § Vid ett lärosäte ska finnas styrelse, rektor och minst ett kollegialt beslutsorgan. 2 § Styrelsen beslutar i strategiska frågor och ansvarar för att läro- sätet uppfyller sina förpliktelser. 3 § Styrelsen ska besluta 1. i viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning och lärosätets organisation, 2.om årsredovisningar, budgetunderlag och viktigare framställ- ningar i övrigt samt säkerställa att det vid lärosätet finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt, 3.om åtgärder med anledning av revisions- berättelser och revisionsrapporter, 4.om riktlinjer och plan för internrevision, 5.i viktigare frågor om den interna resursfördelningen och upp- följningen av denna, samt 6.om viktigare avtal och övriga frågor av principiell vikt. 4 § Styrelsen fastställer i en stadga för lärosätet de regler som behövs om lärosätets organisation, den närmare arbetsfördelningen mellan styrelse, rektor och övriga beslutsorgan, handläggningen av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten. Stadgan ska också innehålla lärosätets antagningsordning, anställningsordning och övriga viktigare interna bestämmelser. 5 § Styrelsen för ett lärosäte ska bestå av ordförande, rektor och högst tretton andra ledamöter. Lärare och studenter vid lärosätet har rätt att vara representerade med tre ledamöter vardera i styrelsen. Företrädare för de anställda har närvaro- och yttranderätt vid styrelsens sammanträden. 6 § Regeringen utser ordföranden i styrelsen. Lärarnas representanter utses genom val inom lärosätet. Styrelsen bestämmer om valförfarandet. Studenternas representanter utses på motsvarande sätt, om inte annat följer av lagen om införande av lagen om självständiga lärosäten. Regeringen utser övriga ledamöter i styrelsen. Styrelsen ska inom sig utse vice ordförande. De företrädare för de anställda som har närvaro- och yttrande- rätt vid styrelsens sammanträden utses i den ordning som lärosätet bestämmer, om inte annat följer av lagen om införande av lagen om självständiga lärosäten. 7 § Förslag till ordförande och de övriga ledamöterna som ska utses av regeringen ges av en valberedning som utses av det kollegiala beslutsorganet. Finns flera kollegiala beslutsorgan vid ett lärosäte utser de en gemensam valberedning. 8 § Andra styrelseledamöter än rektor ska utses för en bestämd tid, högst . 9 § Styrelsen är beslutför när fler än hälften av ledamöterna, bland dem ordföranden och rektor, är närvarande. 10 § Om ett styrelseärende är så brådskande att styrelsen inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom med- delanden mellan ordföranden, rektor och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden efter samråd med rektor själv avgöra ärendet. Beslut, som fattas enligt första stycket, ska anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen. 11 § Regeringen bestämmer den ersättning som ska utgå för uppdrag som ledamot i styrelsen. Lärosätet ska betala kostnaden för denna ersättning. 12 § För ledningen av verksamheten närmast under styrelsen ska varje lärosäte ha en rektor. Andra frågor än de som avses i 3 och 4 §§ ska avgöras av rektor, om inte annat är föreskrivet i lag eller annan författning. 13 § Styrelsen beslutar om anställning av rektor. ska styrelsen höra lärarna, övriga anställda och studenterna på det sätt som den har bestämt. 14 § Prorektor är rektors ställföreträdare. Styrelsen utser prorektor. ska styrelsen höra lärarna, övriga anställda och studenterna på det sätt som den har bestämt. Om flera prorektorer utses, ska en av dem utses till rektors ställ- företrädare. Kollegiala beslutsorgan för utbildning och forskning 15 § Kollegiala beslutsorgan ska ansvara för frågor om utbild- ningens och forskningens innehåll och kvalitet. Vad som i fortsätt- ningen sägs om forskning, gäller i tillämpliga delar även konstnärligt utvecklingsarbete. Styrelsen för lärosätet bestämmer vilka kollegiala beslutsorgan som ska finnas samt varje organs ansvarsområde och närmare arbets- uppgifter. 16 § Till ledamöter i kollegiala beslutsorgan får utses representanter för lärare vid lärosätet och andra personer som är lämpliga för upp- draget. Även studenterna har rätt att vara representerade i kollegiala beslutsorgan. Flertalet av ledamöterna ska dock vara vetenskapligt eller konstnärligt kompetenta lärare vid lärosätet. Ledamöterna utses genom val inom lärosätet. Styrelsen bestämmer om valförfarandet. 17 § Ett lärosäte får inrätta gemensamma beslutsorgan tillsammans med andra lärosäten och enskilda utbildningsanordnare samt över- lämna förvaltningsuppgifter till personer som verkar inom organet. Lärosätet ska genom avtal med de berörda lärosätena och de enskilda utbildningsanordnarna närmare reglera beslutsorganens sammansättning, befogenheter och arbete. Ett sådant avtal ska också innehålla de övriga villkor som behövs för samarbetet. 18 § Bestämmelser om bibliotek finns i bibliotekslagen (1996:1596). Ett lärosätes bibliotek ska avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna samlingarna till förfogande för bibliotek vid andra lärosäten. 1 § Med student avses i denna lag den som är antagen till och bedriver högskoleutbildning, och med doktorand en student som är antagen till och bedriver utbildning på forskarnivå, allt i den utsträckning inte annat anges särskilt. 2 § Utbildningen vid lärosätena ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i Europeiska unionen, länder inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller .