sou · GVB34 · 2008-01-01 00:00:00 — För väghållning och drift av väg är regioner väghållare för de allmänna vägarna och kommunerna väghållare för de vägar som är gator och inte allmänna vägar. Över den statliga väghållningen finns det ingen reglerad tillsynsverksamhet. För enskilda vägar är t.ex. samfällighets- föreningar väghållare. Tillträdet till systemet är inte reglerat annat än genom krav på behörighetshandlingar, t.ex. körkort, för vissa fordon och krav på trafiktillstånd för yrkesmässig trafik. Systemet är inte avgränsat för enbart yrkesmässig användning utan privat och yrkesmässig användning är blandad. Teknisk kontroll av fordon utförs av AB m.fl. besiktningsorgan. Förarutbildning sker av bl.a. trafikskolor över vilka har tillsyn och förarprövningen sker av bl.a. som också har tillsyn över denna. Dessutom finns en fri sektor med privat förarutbildning. Länsstyrelserna är regionala körkortsmyndigheter, tillstånds- och tillsynsmyndigheter avseende yrkesmässig trafik och biluthyrning samt för säkerhet i vägtunnlar. Polismyndigheterna utför kontroller av att olika regler följs ute på fältet, t.ex. när det gäller trafikregler och kör- och vilotider inom den yrkesmässiga trafiken. Trafikregler finns i trafikförordningen och kan meddelas lokalt genom lokala trafikföreskrifter av en kommun, en länsstyrelse eller en polismyndighet bl.a. Trafiksäkerhet är ett begrepp som ingår på ett eller annat sätt i många av de regelverk som styr byggande av väg, förar- utbildning etc. Trafiksäkerhet är ett av flera delmål som skall tillgodoses av sektorsmyndigheten. , , har till uppgift att inom transport- och kommunikationsområdet ta fram utredningar, analyser och annat beslutsunderlag åt regeringen, utveckla prognos- och analysmetoder samt att ansvara för den officiella statistiken. I arbetet ingår att förse aktörerna inom sektorn med statistik, nulägesbeskrivningar, prognoser och konsekvensanalyser. Verksamheten styrs av förordningen (1995:810) med instruktion för och regleringsbreven. skall omlokaliseras från till . Antalet anställda motsvarade 26 årsarbetskrafter . VTI, , är ett oberoende forskningsinstitut som arbetar med samtliga trafikslag, särskilt inom områdena säkerhet, ekonomi, miljö, trafik- och transportanalys, kollektivtrafik och samspel mellan människa– fordon–transportsystem samt inom vägkonstruktion, drift och underhåll. VTI utför forskningsuppdrag på uppdragsbasis i en tvärvetenskaplig organisation. Den största uppdragsgivaren är . Andra uppdragsgivare är Verket för innovationssystem, , , , Fortifikations- verket, , vägentreprenörer och bilindustrin. VTI har huvudkontor i och har 180 anställda. Filialer finns i , och . Myndighetsutövning kan allmänt sägas vara uttryck för det allmännas maktbefogenheter i förhållande till medborgarna, t.ex. att en myndighet fattar beslut som får bestämda rättsverkningar mot en enskild. Som exempel på myndighetsutövning kan nämnas beslutsfattande som rör vägen vid byggande och projektering av de allmänna vägarna i form av ett beslut om att fastställa en arbetsplan, vilket är det rättsliga medel som används för att ta mark i anspråk för vägbygge och vilket styr vägens utformning. Frågor om arbetsplan och därmed förknippade frågor regleras i väglagen (1971:948). Som exempel på myndighetsutövning inom området väg kan också nämnas beslut enligt trafikförordningen (1998:1276) att tillåta en viss högsta hastighet på en väg. Exempel på myndighetsutövning som rör föraren är beslut om godkännande av en förare vid ett förarprov enligt körkortslagen (1998:488) och beslut om att registrera en viss förarbehörighet i vägtrafikregistret. Beslut avseende fordon kan meddelas av enligt fordonslagen (2002:574) och tillhörande förordning och t.ex. gälla typgodkännande av ett fordonsslag enligt ett EG-direktiv, undantag från krav på avgasrening enligt lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och tillhörande förordning etc. Tabell 6.1 Översikt av myndighetsutövning Handläggning av ärenden kopplade till väghållning/ trafik. Regionerna bereder också ett antal ärendetyper som beslutas av andra myndigheter eller () centralt. Registerhållningsverksamhet för vägtrafik. VV/TR är också uppbördsmyndighet för fordonsskatt, vägavgift m.m. Hälften av de anställda arbetar med systemutveckling Förarprovsverksamhet och tillsyn av trafikskolor Handläggning av bl.a. typgodkännanden, dispenser och överklagningsärenden inom områdena fordon, yrkestrafik, vägtrafik, trafikmedicin och körkort. och tillsyn inom samma områden. Arbetsplaneärenden, indragnings- och förändringsärenden, förvaltningsrättsligt expertstöd till övriga enheter i fråga om I instruktionen för finns endast en tillsynsuppgift angiven och det är tillsyn över utdelade statsbidrag. Övriga tillsynsuppdrag finns i olika författningar inom vägtrafikområdet. ansvarar för tillsyn på ett flertal områden. På vissa av dessa områden sker tillsyn enbart av , på andra tillsammans med andra myndigheter t.ex. länsstyrelser. På vissa områden utövar kommunen tillsyn lokalt och centralt. Tillsyn i form av marknadskontroll förekommer. Som exempel på tillsynsområden kan nämnas tillsyn över förarprövning, trafik- övningsplatser, motorfordons avgasrening och motorbränslen. Som exempel på beslut om godkännanden som fattar kan nämnas godkännande att bedriva trafikskola och beslut om godkänt förarprov. har en omfattande föreskriftsrätt. Nedan ges några exempel på vad meddelar föreskrifter om och som har anknytning till utredningens arbete. meddelar före- skrifter som har samband med vägbygge enligt väglagen (1971:948) såsom föreskrifter om genomförande av förstudie och väg- utredning enligt 23 a § vägkungörelsen (1971:954), föreskrifter om upprättande av arbetsplaner och om tillägg till arbetsplaner samt om miljökonsekvensbeskrivningar i samband med arbetsplaner, vilka meddelas i samråd med . Med stöd av körkortslagen (1998:488), KKL, och körkortsförordningen (1998:980), KKF, meddelar föreskrifter om medicinska krav för olika körkortsbehörigheter, villkor som från trafik- säkerhetssynpunkt skall vara uppfyllda för körkortsinnehav, samt föreskrifter om bl.a. synprövning och läkarundersökning efter samråd med Socialstyrelsen.TPF3FPT får vidare meddela föreskrifter om introduktionsutbildning, om tillstånd att bedriva utbildningen och om tillsyn över sådan utbildning samt högsta pris för utbildningen.TPF4FPT meddelar också föreskrifter om förarutbildning i andra fall än när det gäller utbildning i gymnasieskolan, komvux och skola med motsvarande utbildning, vilket ansvarar för efter samråd med samt föreskrifter om förarutbildning inom Försvarsmakten vilket Försvarsmakten ansvarar för efter samråd med Vägverket.TPF5FPT meddelar föreskrifter om förarprov och om förordnande att förrätta förarprov med stöd av 8 kap. 5 § KKF samt föreskrifter för verkställighet av KKL och KKF och föreskrifter om körkort, traktorkort och deras utseende enligt 8 kap. 6 § KKF. meddelar också föreskrifter om riskutbildning, om utbildning och godkännande av utbildnings- personal, om godkännande av trafikövningsplats samt tillsyn över verksamhet vid trafikövningsplats. Med stöd av 6 § lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter samt förordningen (1999:991) om förar- bevis för moped klass I och för terrängskoter meddelar bl.a. föreskrifter om verkställighet av lagen och förordningen. PT Se 10 kap. 1 § KKL och 8 kap. 1 § KKF. PT Se 4 kap. 7 § KKL och 8 kap. 3 a § KKF. PT Se 8 kap. 4 § KKF och 12 § förordningen (1998:978) om trafikskolor. stöd av 11 kap. 1 § yrkestrafikförordningen (1998:779) meddelar föreskrifter om taxitrafik, om prov för yrkeskunnande m.m. Tillstånd krävs för att utöva viss verksamhet i vägtransport- systemet. Exempelvis krävs det olika behörighetshandlingar i form av körkort och förarbevis för att få köra olika fordon. Länsstyrelserna handlägger och beslutar i frågor om körkorts- tillstånd, körkort, återkallelser av körkort m.m. För att få utbilda fordonsförare i trafikskola krävs det tillstånd. Tillstånd till trafikskoleverksamhet och annan utbildning handläggs och beslutas av . ansvarar för verksamhet rörande förarprov och för godkännandet av elever. För yrkesmässig trafik krävs trafiktillstånd enligt yrkestrafiklagen. Länsstyrelserna är prövningsmyndigheter och tillsynsmyndigheter och har föreskriftsrätt. Inom fordonsområdet krävs exempelvis typgodkännanden av fordon, dispenser m.m. vilket ansvarar för. När det gäller vägar är hastighetsregleringen en fråga som i viss mån bestäms av , se vidare i avsnitt 6.10.1. utövar tillsyn på ett tjugotal områden. För utredningens arbete är det av intresse att notera följande tillsynsområden: utbildning och prov för behörighet för moped klass I och terrängskoter. utövar viss tillsyn på det område för vilket har föreskriftsrätt bl.a. enligt yrkestrafiklagen (1998:490), YTL, och yrkestrafikförordningen (1998:779), YTF och enligt lagen (1998:492) om biluthyrning och förordningen (1998:780) om biluthyrning. är inte tillsynsmyndighet enligt lagen (2006:263) om transport av farligt gods och tillhörande förordning. Det är polismyndigheterna som har tillsyn över landtransporter på väg av farligt gods och är föreskrivande myndighet på området för vägtransporter. 6.3.5Finansiering av normering och tillsyn Den normgivning, tillståndsgivning och tillsyn som förekommer inom vägtrafikområdet finansieras genom dels anslag, dels avgifter. Avgifter används bl.a. för tillstånd av olika slag såsom för körkortstillstånd och tillstånd att bedriva trafikskola. För förarprovsverksamhet tas också ut en avgift av den som avlägger prov. Tillsyn över tillståndspliktig verksamhet och generell normgivning finansieras av anslag. Hela Vägtrafikinspektionens verksamhet finansieras av anslag. Utredningen har försökt kartlägga i vilken utsträckning kan sägas ha dubbla roller på så sätt att verket både utövar verksamhet och har tillsyn över densamma. Motivet för att utreda detta är att tillsyn bör ske av ett från tillsynsobjektet fristående organ i enlighet med allmänna principer för tillsyn. Utredningen har inte gjort någon ingående analys av den materiella lagstiftning som styr tillsynen utan har översiktligt gått igenom lagar och förordningar för att se i vilken utsträckning dubbla roller kan sägas föreligga. Det kan konstateras att begreppet tillsyn i olika författningar har olika innebörd. Det kan avse tillsyn av föreskrifters efterlevnad, tillsyn över en viss verksamhet, tillsyn över om kriterier för ett meddelat tillstånd uppfylls, översiktsuppdrag osv. Tillsyn kan också avse produkter såsom maskiner, motorbränslen samt över buller. Tabellen nedan ger en överblick av de tillsynsuppdrag som utredningen funnit och i vilken författning de regleras. Kartläggningen ger vid handen att dubbla roller förekommer inom förarprövningen. Utredningen återkommer till denna fråga i avsnitt 6.4.2. Körkortsförordningen (1998:980) Förarprövning 8 kap. 12 § Ja och Nej* Trafikövningsplatser 8 kap. 12 § Körkortslagen (1998:488) Introduktionsutbildning 4 kap. 11 § Lagen (1999:877) om förarbevis för Utbildning och kunskapsprov 5 § moped klass I och för terrängskoter Förordningen (1998:978) om trafik- Trafikskolor, 1 § Förordningen (2001:1985) om motor- Tillsyn över efterlevnad av lagen, 16 § Förordningen (2001:1084) om buller Central tillsyn över efterlevnaden av förordningen och föreskrifter med- delade med stöd av förordningen, 9 § Produktsäkerhetsförordningen (2004:469) och förordningen (2005:893) om marknadskontroll av varor (bilaga), fordonsförordningen (2002:925) marknadskontroll av varor, 3 kap. 5 § fordonsF, 3 § säkerhetsförordningen*** Lagen (2005:1248) om förnybara Central tillsyn över efterlevnad av lagen, 5 § Förordningen (1989:891) om stats- Att bidrag används för avsett bidrag till enskild väghållning ändamål, 26 § *) Dubbla roller uppstår när utövar tillsyn över den egna förarprövningen. **) Om förslag genomförs i enlighet med SOU 2005:45 övertar förarprövningen och då uppstår dubbla roller. ***) Produkttillsyn m.m. EG-direktiv styr. Av bestämmelserna i yrkestrafiklagen (1998:490), YTL och yrkes- trafikförordningen (1998:779), YTF, framgår sammanfattningsvis följande. Det krävs trafiktillstånd för att få driva yrkesmässig trafik. är och i vissa fall, avseende tillstånd till linjetrafik, (2 kap. 2 § YTL). Prövnings- myndigheten är också tillsynsmyndighet (5 kap. 17 § YTL). Tillsynen avser att tillståndshavaren bedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser. skall också i övrigt verka för att kraven på trafiksäkerhet, trafikmiljö och arbetsmiljö uppfylls samt för att yrkesmässig trafik bedrivs under konkurrens- villkor som är lika för alla yrkesutövare. utövar också tillsyn över att innehavare av taxiförarlegitimation uppfyller de krav som gäller för legitimationen. Av 11 kap. 1 § YTF framgår bl.a. att får meddela föreskrifter för verkställighet av yrkestrafiklagen och yrkestrafik- förordningen. I VVFS 2000:196 har meddelat sådana föreskrifter. I dem behandlas länsstyrelsernas tillsyn och det uttalas bl.a. att den skall utövas regelbundet och minst var femte år skall kontrolleras att den som innehar trafikstillstånd uppfyller kraven härför. Ett område som utredningen finner bör belysas särskilt är förarprövningen. Anledningen härtill är att till en del har dubbla roller på detta område. För förarprövning gäller samman- fattningsvis följande. ansvarar för förarprövningen avseende körkort och traktorkort (enbart skriftligt prov) enligt KKL och för trafiktillstånd enligt YTL. utfärdar också föreskrifter om förarprövningen med stöd av KKF och YTF. I föreskrifterna anges bl.a. kraven för olika behörigheter för körkort och olika krav för trafiktillstånd. Förarprov anordnas också inom olika utbildningar inom Försvarsmakten och skolväsendet. Inom utbildning i skolväsendet avläggs delprov under utbildningens gång. Ett annat system gäller för förarprövning för mopeder klass I och terrängskoter enligt lagen (1998:877) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter och tillhörande förordning. I detta system anordnar inte förarprovet utan det görs av den som godkänns för ändamålet av . I SOU 2005:45 Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling föreslås emellertid att skall ansvara för förarprövningen även på detta område. förordnar förarprövare, både de egna inom verket som förrättar de prov som ansvarar för och de som förrättar prov inom Försvarsmakten och skolväsendet. Förordnandena kan återkallas av verket. Föreskrifter om förarprov meddelas av liksom föreskrifter om förordnande att förrätta förarprov. Föreskrifter om förarutbildning meddelas av i enlighet med förordningen (1998:978) om trafikskolor. Föreskrifter om förarutbildning inom skolväsendet meddelas av efter samråd med och föreskrifter om utbildning inom Försvarsmakten meddelas av Försvarsmakten efter samråd med . I annat fall meddelas föreskrifter om förarutbildning av . utövar också tillsyn över förarprövningen, däri inbegripet den förarprövning som sker inom Försvarsmakten och skolväsendet men i den tillsynsverksamheten skall samråd ske med Försvarsmakten respektive . Dubbla roller kan sägas föreligga på så sätt att ansvarar för den praktiska myndighetsutövningen genom att pröva eleverna genom av verket konstruerade prov m.m. och har tillsyn över prövningen, inklusive förarprövarna. är alltså utförare av en verksamhet som verket också har tillsyn över. Inom de övriga tillsynsområdena föreligger inte dubbla roller i denna bemärkelse. Det kan tilläggas att frågan om hur förarprövningen skulle ordnas har utretts tidigare, i samband med att TSV, som ansvarade för förarprövningen, ingick i organisation. I betänkandet Förarprövare? (SOU 1993:34) behandlas frågan om vilket organ som skulle handha förarprövningen. Av direktiven för utredningen framgår att bakgrunden till utredningen bl.a. var att uppgifter av både föreskrivande och utövande karaktär fanns hos efter att TSV hade upphört. Dessa uppgifter borde skiljas åt, vilket talade för att förarprövningen borde flyttas från . Utredningen kom fram till att en ny myndighet borde tillskapas för förarprövningsförfarandet. Så blev det inte utan förarprövningen fick vara kvar inom organisation. sektorsansvar inom vägtransportsystemet framgår sammanfattningsvis följande (s. 28–29). Utöver SOU 1993:34 utarbetade en arbetsgrupp inom en promemoria om att gymnasieskolan skulle överta utbildning och examination för körkort. Detta förslag ledde inte till lagstiftning på grund av att det offentliga skolväsendet reformerats och att möjligheterna att kontrollera förarprövningens kvalitet därigenom blivit mindre. För att åstadkomma en enhetlig praxis på området och med beaktande av att ett EG-direktiv då hade införts avseende körkort ansågs det att kvalitetssäkring av förarproven bättre skulle uppnås om den föreskrivande och den tillämpande myndigheten fanns på central nivå och det mest lämpliga var att behöll uppgiften. Det finns olika behörighetsbevis: körkort (A1, A, B, C, D och E), traktorkort och förarbevis för moped klass I och förarbevis för terrängskoter.TPF6FPT Det finns också ett s.k. särskilt förarbevis som gäller under höjd beredskap.TPF7FPT De grundläggande bestämmelserna om hur man förvärvar ett behörighetsbevis finns i KKL och KKF. Särskilda bestämmelser finns i lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter och tillhörande förordning rörande de fordonen. För körkortsbehörigheterna är inte utbildning ett obligatoriskt moment, utöver riskutbildning och introduktionsutbildning. Det som krävs för att kunna erhålla behörigheterna är genomfört godkänt kunskapsprov och körprov.TPF8FPT För förarbevis för moped klass I och för terrängskoter är däremot utbildning ett obliga- toriskt moment utöver godkänt kunskapsprov.TPF9FPT Utbildning av förare sker bl.a. i trafikskola, inom Försvars- makten och inom skolväsendet. För att få övningsköra privat i trafik krävs genomgången introduktionsutbildning av eleven och av handledaren.TPF10FPT Introduktionsutbildning får bedrivas efter tillstånd av Vägverket.TPF11FPT får återkalla tillståndet om 6TP PT Se 2 kap. 5 § KKL och 3 kap. 1 § KKL. 7TP PT Se 2 kap. 13 § KKL. 8TP PT Se 3 kap. 1,4 och 5 §§ KKL. 9TP PT Se SOU 1995:45, Säkra förare på moped, terrängskoter och terränghjuling I betänkandet föreslås flera förändringar av systemet för utbildning och prov. 10TP PT Se 4 kap. 7 § KKL. 11TP PT Se 4 kap. 9 § KKL. förutsättningarna inte längre finns samt har tillsyn över introduktionsutbildningen.TPF12FPT Introduktionsutbildning får ske av fysisk eller juridisk person som uppfyller ekonomiska krav samt i övrigt bedöms ha förutsättningar att bedriva en god utbildning. Utbildning av förare av moped klass I och terrängskoter får ske av fysisk eller juridisk person som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden samt omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att bedriva en god utbildning. meddelar tillstånd att bedriva utbildningen. kan också återkalla tillståndet om förutsättningarna inte längre finns.TPF13FPT får överlämna åt fysiska eller juridiska personer att anordna kunskapsprov för förarbevis. Tillsyn över utbildning och förarprov utövas av Vägverket.TP F14FPT Utbildning i trafikskola regleras genom lagen (1998:493) om trafikskolor, TskL, och förordningen (1998:978) om trafikskolor, TskF. Med trafikskola menas yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet. Det finns trafikskolor som efter tillstånd av utbildar även för förarbevis för moped klass I och terrängskoter. Den utbildning som sker för de fordonen regleras av den särskilda lagen om sådana förarbevis. För att driva trafikskola krävs det tillstånd av (2 § TskL). För att arbeta i en trafikskola krävs det också godkännande av . De kategorier befattningshavare som finns är trafikskolechef, utbildningsledare och trafiklärare (3 § TskL). Av 5 § TskL framgår att kan återkalla ett tillstånd att driva trafikskola om 1.tillståndshavaren visar sig vara olämplig att driva trafikskola, 2.utbildningen i trafikskola bedrivs i strid mot gällande föreskrifter eller i övrigt på ett otillfredsställande sätt eller 3.undervisning inte har bedrivits vid skolan . Även befattningshavarens tillstånd kan återkallas av till följd av olämplighet (6 § TskL). Möjlighet att meddela varning finns också, för det fall det kan antas att felet eller bristen kommer att rättas till även utan återkallelse (7 § TskL). Varningsbeslutet får inte överklagas. Övriga beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (8 § TskL) och prövningstillstånd PT Se 4 kap. 10 och 11 §§ KKL. PT Se 3 och 4 §§ lagen (1999:788) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. PT Se 5 § lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter samt 10 § förordningen (1999.991) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. gäller vid överklagande till kammarrätten. Bestämmelserna innebär att ett beslut att återkalla ett tillstånd gäller först när det har vunnit laga kraft. Att bedriva trafikskola utan tillstånd är straffbart (böter) enligt 9 § TskL. Av TskF framgår bl.a. följande. utövar tillsyn över trafikskolor (1 § TskF). Det finns reglerade krav på utbildning och lämplighet hos dem som skall tjänstgöra i en trafikskola (3 och 5 §§ TskF). Undervisningen skall bedrivas enligt kursplaner som fastställer (7 § TskF). Om en polismyndighet finner att ett tillstånd bör återkallas för en trafikskola eller en trafikskolechef skall det anmälas till (9 § TskF). Ytterligare föreskrifter om trafikskolor, om utbildning vid sådana och om kompetenskrav enligt 3 § TskF får meddela av . Av föreskrifter om trafikskolor, VVFS 2006:65, framgår bl.a. följande om tillsyn över trafikskola. Tillsynen skall ge trafikskolan råd och stöd så att samhällets krav på god förarutbildning tillgodoses. Tillsynen skall också säkerställa att trafikskolechef, utbildningsledare och trafiklärare vid trafikskolan fullgör sina föreskrivna åligganden, samt att förarutbildningen i övrigt bedrivs enligt gällande föreskrifter och enligt trafikskolans undervisningsplan. Syftet med tillsynen skall i första hand uppnås genom samverkan mellan och trafikskolan. Tillsynen skall ske genom förarprov, särskilt tillsynssamtal och besök. Tillsyn genom förarprov skall ske kontinuerligt och avse iakttagelser av hur skolans undervisningsplan följs, hur och i vilken omfattning kursplanens mål uppnås och att undervisningskort förs på föreskrivet sätt. Särskilt tillsynssamtal skall ske minst en gång och omfatta skolans undervisningsplaner, utbildnings- resultat samt iakttagelser från provverksamheten. Om brister kommer fram vid tillsynen skall ålägga trafikskolechefen eller utbildningsledaren att inkomma med ett åtgärdsprogram som anger hur och när bristerna skall avhjälpas. Tillsyn i form av besök skall ske om inte särskilt tillsynssamtal har gett resultat. Tillsynen skall fortlöpande dokumenteras. uppmärksammade det förhållandet att vägtrafiken saknade motsvarighet till de mera oberoende inspektionsverksamheter som då fanns inom den spårbundna trafiken, sjöfarten och luftfarten. föreslog därvid inrättande av en fristående vägtrafikinspektionen, vilket anslöt sig till.TPF15FPT I betänkandet Ett gemensamt ansvar för trafiksäkerheten (SOU 2000:43) föreslog bl.a. att de s.k. systemutformarnas ansvar för vägtransportsystemet skulle regleras i en ramlag. Utredningen föreslog också att en särskild myndighet, Vägtrafikinspektionen, skulle inrättas med uppgift att förtydliga och följa upp genomförandet av lagens intentioner. Med system- utformare avsåg utredningen den som yrkesmässigt ansvarar för eller genom väghållning eller sådan trafik- och samhällsplanering, transportförsörjning, produktion, försäljning, övervakning, information, undervisning, vård och rehabilitering eller annan verksamhet som i övrigt påverkar vägtransportsystemet eller säkerheten för de personer som vistas i systemet. Med yrkesmässigt avsågs även den offentliga verksamheten.