sou · GVB378 · 2008-01-01 00:00:00 — De har ökat aktiviteterna, söker aktivt efter uppköpsobjekt och planerar att vara minst 600 medarbetare i infrastruktursektorn i . ÅF (f.d. ), är börsnoterat i och med en ägarstiftelse som kontrollerar ägarstrukturen. ÅF är en tra- ditionell industrikonsult som under ett fåtal år byggt upp en infra- strukturverksamhet med tyngdpunkt på järnvägsteknik , VVS, el och telekom. Verksamheten har expanderat till 700 medarbetare och man arbetar aktivt för att bredda verksamheten mot väg- /gatuprojektering och samhällsplanering. är största teknikkonsultföretag och har en stor bredd och mycket stark samhällsbyggnadsverksamhet. Företaget har en ägarstruktur med en dominerande ägarfamilj, med starkt intresse för konsultbranschen. har man gjort om organisationsstrukturen för att skapa en internationell koncern med ca 4500 anställda. Det svenska dotterbolaget är dock fortfa- rande störst med hälften av de anställda. Tyréns ägs av en stiftelse vilket innebär att det är skyddat från upp- köp. Företaget har totalt ca 600 medarbetare varav drygt 300 inom infrastruktursektorn. De agerar enbart inom . Förutom ovanstående bolag finns det internationella bolag som gör inbrytningar på den svenska marknaden samt en rad mellan- stora och små aktörer, som till exempel Rejlers. Flera av de senare är presumtiva uppköpskandidater i de stora internationella bola- gens jakt på marknadsandelar och dominans. Med anledning av den ökade närvaron av internationella teknik- konsultbolag kan man förvänta en ökat konkurrenstryck. Tabell 2 redovisar försäljning och marknadsandelar för Vägver- ket Konsults marknad. Försäljning och marknadsandelar avseende marknad Omsättning (mnkr) Marknadsandel (%) har haft en relativt svag omsättningsutveckling . Omsättningen har endast ökat marginellt . Omsättningstillväxten för enheten har varit väsentligt lägre än för huvudkonkurrenterna. Debiteringsgraden har legat 6–under branschgenomsnittet. har dock debite- ringsgraden markant förbättrats. Såväl resultat som rörelsemarginal för har legat i underkant av konkurrenternas. Resultatet efter finansiella poster per anställd har –2006 legat ca 20000–längre än genomsnittet för övriga teknikkonsultföretag. har dock en betydande lönsamhetsförbättring kunnat skönjas. bedöms ha goda möjligheter att förbättra sina affärskritiska färdigheter och lönsamheten i verksamheten genom att utveckla kompetensen inom tidiga projektskeden; utveckla förmågan att leda stora komplexa projekt; utveckla närvaron i till- växtregionerna samt fokusera på projekt med högre lönsamhets- potential. Det ligger också en potential att öka marknadsandelarna utanför den statliga sektorn. De primära hot som finns mot en positiv utveckling ligger i den sårbarhet som härrör från att vara så beroende av en enda kund, . Ett ändrat upphandlingsbeteende från kan innebära problem för . Enheten är också som de flesta andra kunskapsorganisationer sårbara för förlust av nyckel- personer med hög kompetens. 5Banverket och dess bolagiseringskandidater I det här kapitlet beskrivs översiktligt och dess båda bolagiseringskandidater och Pro- jektering. är en central förvaltningsmyndighet med ett sektorsan- svar för det svenska järnvägstransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar både vanlig järnväg och tunnelbana/spårväg. I likhet med ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. har en styrelse som ansvarar för myndighetens verksamhet. Styrelsen utses av regeringen. leds av en generaldirektör, som också utses av regeringen. verksamheter delas in i sektorsuppgifter, banhållning samt produktion. I egenskap av sektorsmyndighet har ett övergripande ansvar för att utvecklingen inom järnvägssektorn går mot ett upp- fyllande av de transportpolitiska målen. axlar detta ansvar genom att kontinuerligt följa vad som händer inom sektorn och vara en samlande, stödjande och pådrivande kraft i förhållande till övriga aktörer inom sektorn. Banhållningsansvaret innebär förvaltning av järnväg i form av drift, underhåll, trafikledning och investeringar. vägssystemet omfattar spår inklusive det kapil- lära nätet som innehåller industri- och hamnspår. Det statliga nätet som förvaltar utgör av det totala järnvägs- nätet. De resterande delarna av nätet sköts av företag, kommuner eller föreningar. Målet för banhållningsarbetet är att järnvägstrafi- ken ska kunna framföras säkert, punktligt och med det antal tåg som operatörerna önskar. tredje verksamhetsgren är Produktion. Produktio- nen sker inom ramen för sju resultatenheter som arbetar på upp- drag av förvaltardelar. Resultatenheternas verksamhet omfattar utredningar, projektering, projekt- och byggledning, järn- vägsentreprenader samt bygg-, drift- och underhållsproduktion inom järnvägsspecifika områden. är uppdelat i förvaltande enheter och produ- cerade enheter där de förra beställer tjänster från de . Myn- dighetens förvaltningsdel har en ny organisa- tion: Generaldirektörens stab, Leverans- och industridivisionen samt två stödenheter – Expertstöd och Verksamhetsstöd. Verkets producerande enheter är Projektering, Pro- duktion, Järnvägskolan, Materialservice samt IT.TPF1FPT uppgick antalet anställda till ca 6500. Av dessa arbetade i någon av de producerande enheterna. verksamhet finansieras i huvudsak med anslag och där- utöver med lån, avgifter och bidrag samt balanserade överskott från uppdragsverksamhet . Innevarande år uppgår Ban- verkets totala anslag till . Avgifter och övriga intäkter beräknas uppgå till ca . 1TP består av gamla och industridivisionen. affärsenheter finansierar sin verksamhet via intäkter som de erhåller från att utföra uppdrag åt verkets förvaltande enheter eller åt externa beställare. Merparten av resultatenheternas verksamhet är konkurrensutsatt, vilket innebär att , i lik- het med , upphandlar produktionsverksamhet enligt bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling. All ny- och ombyggnadsverksamhet samt projektering upp- handlas i konkurrens. Drift- och underhållsverksamheten är delvis konkurrensutsatt, av allt drift och underhåll av det statliga järnvägssystemet är upphandlad. Den resterande delen utförs direkt på uppdrag av de förvaltande enheterna. Resultatenheterna drivs under bolagsliknande former, vilket bl.a. innebär att ställer krav på nyckeltal och avkastning som är i paritet med branschen, man belastar resultatenheterna med en intern skatt och ställer krav på utdelning. På motsvarande sätt som i fallet med sker för Pro- duktion en intern anpassning av de sociala avgifterna till en nivå i paritet med de privata företagens i syfte att uppnå samma konkur- rensvillkor och förutsättningar. bildades och drivs som en resultatenhet inom myndigheten . bygger och underhåller spåranläggningar på uppdrag av , industrier, kommuner, hamnar och andra uppdragsgivare. Verk- samheten bedrivs under bolagsliknande former och delvis konkur- rensutsatt. Affärsidén är att levererar kompletta järn- vägstekniska tjänster och entreprenader. drivs med en med målsättning att mark- nadsmässig avkastning erhålls på insatt kapital. Målet är att resul- tatenheten ska ha en rörelsemarginal i linje med branschen i övrigt. organisation är indelad i fem affärs- områden, Service, Entreprenad, Maskin, Tele och Verkstad. I bör- jan av 2007 genomfördes en sammanslagning mellan , och sjösätts en ny organisation. Verksamheten bedrivs över hela samt till viss del i Dan- mark och . Huvudkontoret är beläget i och det finns fem distriktskontor belägna i , , , och . leds av en internstyrelse på sammanlagt 5 personer. Ordföranden i internstyrelsen har fått beslutanderätt delegerad från generaldirektör. Övriga ledamöter är enbart rådgivande i förhållande till internstyrelsen. Utdelning beslutas av internstyrelsen. Antalet anställda efter sammanslagningen med stridivisionen var vid utgången av 3300. Fram till sammanslagningen med var verksamheten inriktad på drift, underhåll och nybyggnation av spåranläggningar. I och med införlivandet av Industridivisionen har verksamheten breddats i riktning mot järn- vägstekniska entreprenader och kompletterande tillverkning. bedrivs verksamheten i följande fyra affärsområden: Affärsområdet svarar för drift och underhåll av järnvägs- anläggningar och är det största av fyra affärsområden. Närmare två tredjedelar av verksamheten är kon- kurrensutsatt. Affärsområdet finns representerad över hela . De främsta kunderna är , AB lokaltrafik (SL), industriföretag och hamnar. Affärsområdet (inklusive större delen av före detta Industridivisionen) utför större och mindre järnvägsentreprenader på en marknad som är helt konkurrensutsatt. Entreprenaderna görs inom bana, el, signal och tele (så kallade BEST) och innefattar bl.a. bangårdsombyggnad, ställverksbyten, växelbyten och slipersbyten. Främsta kunden är men uppdragen utanför har ökat , främst på grund av att har agerat som underentreprenör. Omsättningen uppgick till . Till detta ska läggas Industridivisionens omsättning som uppgick till . Affärsområdet säljer maskintjänster och hyr ut maski- ner. Främsta kunden är . Affärsområdet finns, utöver , även representerade i och . Affärsområdet erbjuder installations- och underhållstjäns- ter för tele- och datakommunikation som framför allt är anpassade till järnvägssektorn, och var tidigare en integrerad del i Service och Entreprenad. Främsta kunden är . Tele är verksamma över hela landet. har 3 205 personer anställda, och antalet anställda har sjunkit något . Åldersstrukturen är relativt jämt fördelad, med som är eller äldre. Marknaden som agerar på är i huvudsak järnvägsrelaterad. Vid byggnation av nya banor är det först när spå- ret och kontaktledningen ska byggas som kommer in bilden. Enheten utför då hela arbetet med byggnation, kanalisation, installation och driftsättning av el-, signal- och tele- anläggningar förutom själva byggandet av spåret. Plankorsningar för vägtrafik är också en del i järnvägsanläggningen. Den stora marknaden för är de reinve- sterings- samt drift- och underhållsuppdrag som ska göras. De omfattar allt från byten av spår och signalställverk till besiktning, mätning och justering av anläggningarna för att upprätthålla en för- väntad standard utan hastighetsnedsättningar och driftstörningar. Reinvesteringsarbeten inom signal-/teleteknik innebär ofta att anläggningar ska uppgraderas med ny modernare teknik med krav på ökad kapacitet och funktion. Vanligtvis byts hela eller delar av anläggningen ut. Inom drift- och underhåll utförs ett förebyggande underhåll som ska minska antalet insatser för felavhjälpning vid Övriga arbeten som är relaterade till järnvägs- driften är ogräsbekämpning, dräneringsarbeten och snöröjning. Den sammanslagna resultatenheten, , omsatte ca . Av Pro- duktions omsättning kom från . Den helt dominerande kunden är som sagt . Kundkate- gorier utanför , dvs. externa kunder, utgörs av kommu- ner, hamnar, industrispårägare, bygg- och järnvägsentreprenörer samt övriga spårägare. De enskilt största kunderna utanför Banver- ket var SL och . Enstaka uppdrag utförs åt järnvägsförvaltningarna i och . Vidare har agerat som underentreprenörer till sina konkurrenter. har två huvudsakliga konkurrenter: Svensk Ban- produktion och . Svensk Banproduktion, bildades . Företaget ägs till av holländska Strukton Railinfra, som i sin tur ägs av det holländska företaget med säte i . Strukton Groep omsätter ca (2005) och har ca 3 500 anställda. Svensk Banproduktion har sin huvudsakliga verksamhet i inom framför allt tunnelbanan, där man utför uppdrag åt SL. omsatte verksamheten 572 miljoner kro- nor. Företaget är specialiserat på att bygga, förnya och underhålla 2TP PT köpte Carrillions nordiska verksamhet. Carillion Sverige AB:s verksamhet bedrevs fram under namnet då det köptes upp av den brittiska järnvägskoncernen . har sitt säte i Stor- , och omsätter och har ca 40 000 anställda. Carillion:s svenska verksamhet omsatte . Den svenska verksamheten har säte i och regionkontor i , och och har 252 anställda. Verksamheten utgörs av nybyggnad och underhåll av spåranläggningar med en inriktningen inom ban, el och kontaktledning, signal och tele (BEST). fick en kapital- täckningsgaranti från moderbolaget . spåranläggningar för järnväg, tunnelbana och spårväg. Bolaget utför underhåll, drift, förvaltning och upprustningsarbeten för tunnelba- nan samt järnvägar och spårvägar i . Största kunderna är SL och . Verksamheten delas in i fyra teknikgrenar Bana, El, Tele och Signal. Antalet anställda är ca 300. bedriver i främst verksamhet inom elektrifieringsområdet och omsatte . är ett helägt dotterbolag till den brittiska koncernen med säte i . Koncernen omsätter ca och har ca 30 000 anställda. Koncernens verksamhet är indelad i följande områ- den: Byggnation, Anläggning, Järnvägsinfrastruktur samt Inve- stering. Den svenska verksamheten har huvudkontor i och har 78 anställda. Verksamheten består av tre affärsområden Kraft- försörjning, Järnvägsentreprenad samt Signal och Telekommunika- tion. är främst specialiserade på järnvägsentreprena- der innehållande spårbyggnation och kontaktledningsmontage samt anläggningar för järnvägselektrifiering med kompetens inom kraftförsörjning. köpte som sagt kon- kurrenten , vilket breddat verksamheten och närmast fördubblat omsättningen till . Det nya bolaget har ca 380 anställda. Tabell 3 redovisar marknadsandelar för marknad avseende (avser drift och underhåll), Marknadsandel (%) (konkurrensutsatta uppdrag) (ej konkurrensutsatta uppdrag) Belfour Beatty/Carillion har omsättning varierat. , som var ett starkt år, uppgick omsättningen till . Året efter sjönk omsättningen med . innebär omsättningsmässigt en ökning, med , till . Det var det gamla som stod för ökad försäljning. Industridivisionen minskade försäljningen, i mångt och mycket till följd av ökad konkurrens, både internt och externt. resultat har varierat . har rörelseresultatet efter finansiella poster varit, , , samt . Det relativt goda resultatet förklaras till del med en ökad faktu- rering till följd av stormen , och till en del av att i början av det året beslutade att kompensera och Industridivisionen för de högre lönekostnader som dessa enheter har jämfört med konkurrenterna. Subventionen upp- gick till och till . Rörelsemarginalen har varit 1,, samt . Det finns helt klart en potential för att utveckla verksamheten och öka lönsamheten. Den nordiska järn- vägsentreprenadmarknaden håller successivt på att öppnas upp, vil- ket innebär större möjligheter till samarbeten över gränserna och fler affärsmöjligheter. En expansion över gränserna förutsätter san- nolikt en bolagisering. Det pågår en utveckling mot funktionsent- reprenader, vilket gynnar som har ett hel- täckande produktutbud och kompetens. Sist men minst står av allt 3TP PT Omsättnings- och resultatutveckling baseras på den historiska utvecklingen som justerats . att döma hela järnvägssektorn i början på en mycket positiv utveckling med ökad efterfrågan som hänger samman med de lång- siktiga miljöfrågorna och högre bränslepriser generellt för konkur- rerande trafikslag. Detta kommer att gynna alla aktörer i bran- schen, inklusive . kommer troligen konkurrensen att öka framöver om bolagiseras. De företag som är etable- rade på marknaden kommer sannolikt att vädra morgonluft vid en bolagisering, investera mer och flytta fram positionerna. Ett annat hot ligger i resursbrist och ökad konkurrens om kompetent perso- nal – en utveckling som kan leda till en lönespiral med ökade kost- nader som följd. projektering är en resultatenhet inom och har varit konkurrensutsatt och drivits enligt affärsmässiga principer. BV Projektering har som mål att vara ledande konsult inom järnvägssektorn på utredningar, projektering samt projekt- och byggledning. Projekterings affärsidé utgår från vär- degrunden och lyder: Med unik järnvägskompetens och långsik- tiga relationer, skapar vi resultat och utveckling för våra kunder. Projektering har en rikstäckande organisation med sex regionala kontor och 10 satellitkontor. Vart och ett av de sex kon- toren erbjuder tjänster inom samtliga affärsområden. Projekterings har en internstyrelse där alla ledamöter enbart är rådgivande i förhållande till internstyrelsens ordförande. Ordförande har dock beslutsrätt enligt delegation från generaldirektör. Affärsenheten bedriver konsulterande verksamhet inom det järn- vägstekniska området med inriktning på utredningar och projekte- ring av järnvägstekniska infrastrukturanläggningar, byggstyrning samt tekniska tjänster. Verksamheten spänner över alla steg i byg- gandet av järnväg, från tidiga skeden till förvaltning. Det geogra- fiska området för verksamheten är hela , och även . Verksamheten är indelad i tre affärsområden: Utredning, Pro- jektering och . Affärsområdet ring står för av omsättningen. Bygg- och projektled- ning respektive utredningstjänster står för 25–30 respektive 10 pro- cent av omsättningen, BV projektering erbjuder utredningar inom alla områden som har med teknikslagen/kompetenserna bana, el signal och tele, mark, geoteknik, miljö och landskap. Tonvikten ligger på BEST (Bana, El, Signal, Tele). Organisationen genomför även samhällsekonomiska utredningar, men upphandlar dessa till stor del. Den svenska marknaden för teknikkonsulter vid investeringar i järnvägsinfrastruktur beräknas uppgå till ca . Marknaden för konsulttjänster inom drift och underhåll är väsent- ligt mindre. Antalet anställda var 443. Projektering har en relativt jämn åldersfördelning bland personalen. Den helt dominerande kunden är , som svarade för av omsättningen. De två enskilt största kunderna förutom var och SL som stod för fyra res- pektive av omsättningen. Försäljningen till andra teknik- konsulter och entreprenörer utgjorde av den De senare kundgrupperna växer i betydelse. beräknas vara färdigbyggd –2011, vilket får effekter på Projekterings kundstruktur. Projekterings främsta konkurrenter är de privata kon- sultföretagen WSP, Ramböll, , , och Grontmij. Banver- ket Projektering fakturerar dock nära nog så mycket till som de närmaste konkurrenterna, WSP och . Tabell 4 visar försäljning och marknadsandelar för de företag som är verksamma på Projekterings marknad. Marknadsandelar och omsättning avseende Omsättning (mnkr) Marknadsandel (%) Projekterings omsättning har minskat år . Nedgången förklaras dock att arbetet med upphört. Ren- sar man för det projektet har istället omsättningen ökat och varit bättre eller i nivå med branschen i övrigt. Debiteringsgraden har legat runt 73–, vilket är något under branschgenomsnittet. Projektering har visat upp positiva rörelsemarginaler på mellan , vilket är över branschgenom- snittet. Projektering kan utvecklas ytterligare i positiv riktning genom att expandera verksamheten till andra geografiska områden eller teknikområden. Det minskar sårbarheten som ligger i att en så stor del av intäkterna kommer från . Minskade beställ- ningsvolymer hos slår mindre hårt med en bredare kundbas. En bolagisering av Projektering skulle vara po- sitivt genom att möjliggöra förbättrade anställningsvillkor och utvecklingsmöjligheter för medarbetare. Detta är av stor betydelse i en så kunskapsintensiv verksamhet. Ett hot mot en fortsatt positiv utveckling ligger i om bygger upp egna resurser inom samma områden eller om ändrar upphandlingsstrategi på ett sätt som gynnar konkurren- terna. Hot finns också i risk för dränering av nyckelpersoner, antingen från eller konkurrenter. Det är också viktigt att inte fokusera för ensidigt på järnvägssidan. Risken är då att chanser till nya växande affärsgrenar missas. 6 Marknad och konkurrens I uppdraget ingår att genomföra en omvärldsanalys av den marknad som bolaget eller bolagen kommer att verka på, vilket innefattar att definiera marknaden, identifiera konkurrenter och marknadsande- lar samt efterfrågans nutida och framtida utseende och storlek. Detta gjordes delvis i de två föregående kapitlen. Men i uppdraget ingår också att med utgångspunkt från omvärldsanalysen analysera marknadens funktionssätt, bl.a. för att fastställa eventuellt behov av fortsatt statligt åtagande av vissa funktioner. Detta görs i det här kapitlet. I kapitlet görs också en utblick över de nordiska anlägg- ningsmarknaderna avseende byggnation och drift och underhåll av vägar och järnvägar. Diskussionen av marknadernas funktionssätt tar sin utgångspunkt i följande punkter. och måste ha tillgång till väl fungerande leverantörsmarknader Både och är organiserande enligt bestäl- lar-utförarmodeller där de egna utförarenheterna via upphandling konkurrerar med externa utförare om uppdrag. Det innebär att verken för att kunna fullgöra sina respektive uppgifter är beroende av väl fungerande leverantörsmarknader. Det måste finnas ett utbud av kompetenta och seriösa företag till vilka och kan vända sig och upphandla de väg- och banhållnings- relaterade tjänster de behöver. Trafikverken har både behov av tra- ditionella anläggningsentreprenörer och entreprenörer med mer järnvägsspecifik kompetens. Stort behov av olika typer av konsult- tjänster finns också. Detta tjänsteutbud måste dessutom finnas överallt där och bedriver verksamhet, dvs. i princip över hela det statliga väg- respektive järnvägsnätet. En central dimension av en väl fungerande leverantörsmarknad är fungerande konkurrens Det räcker emellertid inte med att det överallt finns företag till vilka verken kan vända sig för att upphandla tjänster. Det måste också finnas möjligheter till konkurrens, dvs. att det finns mer än en leverantör som vill och kan tillhandahålla de efterfrågade tjäns- terna. Betydelsen av konkurrens för effektivitet, kreativitet och dynamik kan inte överskattas. Såväl teori som empiri visar nämligen att fungerande konkurrens mellan säljare på en marknad i allmänhet leder till en kostnadseffektiv produktion och hög kvalitet på de produkter som levereras. Därtill tenderar konkurrens att fram- bringa innovationer i form av nya och bättre produktionsprocesser och produkter. Att ha tillgång till leverantörsmarknader som präg- las av konkurrens är således centralt för både och Väg- verket. Konkurrensen på en marknad bestäms av en mängd olika faktorer Det är många olika faktorer som bestämmer hur en marknad fun- gerar konkurrensmässigt: Antalet producenter fler producenter som är aktiva på mark- naden desto hårdare brukar i allmänhet konkurrensen bli. Därmed inte sagt att det nödvändigtvis krävs många producenter för god konkurrens. Under vissa förutsättningar kan konkurrensen bli knivskarp med bara två producenter. Erfarenhetsmässigt brukar dock 4–6 producenter vara en tumregel för det antal säljare som behövs för att konkurrensen ska bli tillräckligt hård för att skapa de drivkrafter som främjar effektivitet i resursanvändningen. Fördelningen av marknadsandelar Konkurrensen gynnas i all- mänhet av om åtminstone de två–tre största företagen på markna- den är ungefär lika stora. Det är inte bra för konkurrensen om en producent har en alltför dominerade ställning. Frånvaron av inträdesbarriärer Om det är lätt för nya företag att komma in på en marknad kan blotta hotet om inträde påverka kon- kurrensen positivt. Relationsspecifika investeringar Investeringar i maskiner, tekno- logi, kunskap m.m. som förlorar mycket av sitt värde utanför den aktuella branschen tenderar att fungera som utträdesbarriärer och skärper därigenom konkurrensen. Variationer i efterfrågan Konkurrensen på en marknad där efter- frågan varierar mycket tenderar att vara hårdare än konkurrensen på en marknad där efterfrågan är mer stabil. Branschhistoriken En marknad med en historia av kartellbild- ningar, samarbete i någon form mellan de dominerande producen- terna tenderar att fungera sämre konkurrensmässigt än marknader utan sådana negativa inslag. Bristande konkurrens kan hanteras på olika sätt Om konkurrensen på en marknad är bristfällig kan olika åtgärder i syfte att stärka konkurrensen vidtas. Den mest naturliga och bästa åtgärden är att få in fler aktörer på marknaden. Att riva inträdesbar- riärerna är därvid viktigt.