sou · GWB388 · 2008-10-14 00:00:00 — En myndighet som avses i första stycket 1–3 ska lämna den 5TP PT Ändringen innebär bl.a. att första stycket upphävs. utgivaren de uppgifter som enligt andra stycket skall intagas i SFS. ansvariga rättschefen de uppgifter som ska framgå av informationen på webbplatsen. Statliga myndigheter skall se till att de har tillgång till SFS i den utsträckning som behövs. Till varje kommun, landsting och kommunbibliotek skall det kostnadsfritt sändas ett exemplar av författningssamlingen. Statliga myndigheter ska se till att de har tillgång till SFS i den utsträckning som behövs. Det åligger central myndighet som låter utge författnings- låter ge ut en författnings- samling enligt denna förordning samling enligt denna förordning ska utse en utgivare för Tillstånd till tryckning av en författning som ska föras in i av utgivaren eller den som han sådant tillstånd meddelas ska den som är behörig godkänna att central myndighet låter ge ut ska skall ha samma format som SFS ha samma format som SFS hade när den gavs ut i tryckt form och likartad typografisk utformning. Om det finns särskilda skäl för Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten besluta om det, får myndigheten besluta om avvikelser från första stycket. avvikelser från första stycket. lämnas till regeringen. lämnas till regeringen. 6TP PT Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. utgivare för länets författnings- Tillstånd till tryckning av en författning som ska föras in i av utgivaren eller den som han tillstånd får lämnas efter att den som är behörig har godkänt att skall ha samma format som SFS ska ha samma format som SFS hade när den gavs ut i tryckt form Om det finns särskilda skäl Om det finns särskilda skäl för det, får besluta för det, får besluta I SFS ska varje författning endast en författning tryckas på kungöras för sig. Det ska för varje Detta gäller dock ej författning framgå vilken dag den när författningarna föres samman har kungjorts i SFS. I fråga om andra författnings- anges på bladets första sida dagen då den har utkommit från Detta gäller dock inte när anges på bladets första sida dagen då den har kommit ut från nummer, som består av årtal och ett nummer som är löpande för ett löpnummer, som består av årtal och ett nummer som är åtskiljs från årtalet genom kolon. en sakbeteckning som visar dess ges en sakbeteckning som visar beträffande notis som avses i 5 beträffande en sådan notis som och 12 §. avses i 12 §. skall utgöra en serie för sig. ska utgöra en serie för sig. När en författning i en intagen författning kan bli svår- författningssamling kan bli svår- ändringar, bör den införas i sin ändringar, bör den föras in i sin Detta kan ske antingen i Ett sådant införande kan ske samband med ändring eller vid 1. i samband med en ändring annat lämpligt tillfälle. av författningen, och 2. i fråga om författningar i SFS även vid något annat En författning som kungörs i en tryckt författningssamling ska möjligt utges så att den är om möjligt ges ut så att den är innan den träder i kraft. innan den träder i kraft. förordningen (1999:175). (1999:175). Författningar som ingår i författningssamling skall kunna köpas såväl årgångsvis som var och en för sig. Årsabonnemang bör om möjligt kunna begränsas till viss ämnesgrupp av författningar. Författningar som ingår i en tryckt författningssamling ska kunna köpas såväl årgångsvis som var och en för sig. Årsabonnemang bör om möjligt kunna begränsas till en viss ämnesgrupp av författningar. I fråga om författningar som I fråga om författningar som med stöd av 4, 7 eller 9 § lagen med stöd av 7 eller 9 § lagen kungöres i annan publikation än kungörs i någon annan publika- författningssamling som avses i denna förordning äger 7, 17, 18, som avses i denna förordning 19, 21, 22 samt, i den mån ej 22 §§ samt, om det inte finns något hinder mot det, 25 § ha eller på annat sätt mångfaldigas eller på annat sätt mångfaldigas och tillhandahållas allmänheten. och tillhandahållas allmänheten. Vare sig de är sammanförda med Vare sig de är sammanförda med fristående kan de intagas i fristående kan de tas in i en regler som är författnings- märkas ut vilka regler som är föreskrifter och vilka regler som är allmänna råd. vilka regler som är allmänna råd. I fråga om allmänna råd som I fråga om allmänna råd som har intagits i författningssamling äger vad som sägs om samling ska vad som sägs om författning i 13 §, 19 § första och författning i 10 § andra stycket, tredje styckena, 20 § första och andra styckena samt 21, 24 och första och andra styckena samt 25 §§ motsvarande tillämpning. 21, 24 och 25 §§ ha motsvarande Allmänna råd som ej intages i Allmänna råd som inte tas in numreras löpande för kalenderår numreras löpande för kalenderår i en serie som är gemensam för i en serie som är gemensam för bör förses med register. bör förses med register. I fråga om allmänna råd som I fråga om allmänna råd som avses i första stycket äger 19 § avses i första stycket ska 10 § första och tredje styckena samt 21 § och, i den mån ej hinder stycket samt 21 § och, om det inte finns något hinder mot det, inte införas något annat än det inte föras in något annat än 1. sådana författningar skall kungöras i författnings- ska kungöras i författnings- 2. sådana notiser som avses i 2. sådana notiser som avses i 5 § första stycket och 12 § första 12 § första stycket, 3. sådana bekantgöranden i andra hand som avses i 12 § tredje om kungörande av lagar och om kungörande av lagar och 5. sådana omtryck som avses i 5. sådant införande av en författning i sin helhet som avses 6. allmänna råd, i 21 §, 7. sådant som ska införas i 7. sådant som skall införas i Utan hinder av första stycket Utan hinder av första stycket får det i en författningssamling som bör bringas till allmän som bör komma till allmän lämpligen kan lämnas i annan lämpligen kan lämnas i någon form, förutsatt att författnings- som har utfärdat en sådan En myndighet som har utfärdat en sådan författning som avses i lagar och andra författningar får lagar och andra författningar får också införa författningen i den också införa författningen i den Rättsfallsreferat får inte tas in i en författningssamling. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.När en ändring av en förordning enligt en övergångs- bestämmelse till lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar kungörs i samma författningssamling eller publikation som den ursprungliga förordningen kungjordes, ska en upplysning om detta föras in på webbplatsen för SFS, så snart det lämpligen kan ske. Av upplysningen ska det framgå vilken rubrik förordningen har, när den har utfärdats, i vilken författnings- samling eller annan publikation den har kungjorts och, för en förordning som har kungjorts i en författningssamling, vilket löpnummer och vilken eventuell sakbeteckning den har tilldelats. För författningar som har kungjorts före gäller äldre bestämmelser, om inte författningen i sin helhet har förts in i SFS enligt 3 a § tredje stycket lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar. Enligt direktiven (dir. 2007:107, se bilaga 1) ska utredningen ta ställning till frågan om det är möjligt och lämpligt att elektroniskt kungöra de författningar som utfärdas och kungörs av regeringen i publikationen (). Utredningen har även till uppdrag att, om man anser att ett sådant kungörelseförfarande bör införas, lämna ett förslag på författnings- lösning samt föreslå organisatoriska, säkerhetsmässiga och praktiska lösningar som gör förändringen möjlig. Utredningen ska vidare undersöka om det, vid sidan av den elektroniska kungörelsen, bör ges ut en pappersversion av kungörelsen och vilken rättslig status den elektroniska versionen respektive pappersversionen i så fall ska ha. Dessutom ska utredningen ta ställning till om en särskild databas bör skapas eller om det är lämpligt att utnyttja befintliga databaser samt lämna förslag till vilken webbplats en eventuell elektronisk version ska finnas på. Ett eventuellt förslag bör enligt direktiven utformas så att det inte hindrar att andra författningssamlingar än SFS senare kan anslutas till systemet. Arbetet har bedrivits i samråd med förordnade sakkunniga och experter. Utredningen höll sitt första sammanträde . Därefter har ytterligare åtta sammanträden hållits. Dessutom har utredaren och sekreteraren träffat de sakkunniga och flera av experterna vid andra tillfällen för att diskutera enskilda frågor inom särskilda sakområden. För att inhämta kunskap om de elektroniska system för kungörande av författningar som tillämpas i andra länder har utredaren och sekreteraren gjort studiebesök hos Civilstyrelsen i samt på Bundeskansleramt och parlamentet i . Med anledning av den förestående reformen gällande elektroniskt kungörande av trafikföreskrifter har utredaren och sekreteraren besökt i . Sekreteraren har även besökt i för att ta del av myndighetens erfarenheter av elektronisk dokumenthantering i allmänhet och särskilt avseende Post- och som publiceras i elektronisk form på webbplats. Sekreteraren har även haft kontakter med företrädare för , som enligt ett avtal med staten ombesörjer tryckning, försäljning och distribution av SFS, samt med det tryckeri som anlitas av förlaget. Utredningen har medverkat vid ett seminarium om elektronisk publicering av författningstexter anordnat av () samt närvarat vid en konferens angående säkerhetskrav vid rättslig informations- försörjning anordnad bl.a. av . Utredningen har samrått med (Ju 2004:11). Enligt 1 kap. 4 § regeringsformen stiftas lag av . Även om en lag alltid ska antas av är det ofta regeringen som utarbetar och lägger fram ett lagförslag. Av bestämmelserna i 8 kap. regeringsformen framgår att regeringen även innehar viss egen normgivningskompetens och kan besluta förordningar. Även kommuner och förvaltningsmyndigheter har behörighet att efter bemyndigande av och regeringen meddela föreskrifter inom särskilda områden. När regeringen tar initiativ till en ny lag sker det genom att ett lagförslag – en proposition – arbetas fram och presenteras för . Därefter ska förslaget behandlas i ett riksdagsutskott, vars arbete utmynnar i ett skriftligt betänkande där utskottet antingen till- eller avstyrker lagförslaget. Utskottet kan också föreslå ändringar i ett lagförslag som i övrigt tillstyrks. Utskottet lämnar sitt förslag till kammaren för ställningstagande och beslut. skickar därefter en riksdagsskrivelse till regeringen med meddelande om vilket beslut som fattats. Regeringen har sedan att verkställa beslut och tillse att författningen utfärdas och kungörs. 2.2Regeringsformens bestämmelser om utfärdande och kungörande m.m. Regeringsformen skiljer mellan utfärdande och kungörande av en författning. Med utfärdandeTP (promulgation)PT avses att författningen får sin slutliga form genom att regeringen vid ett sammanträde beslutar att ta in den i gällande författningssamling. Det är alltså det regeringsbeslut genom vilket författningen får sin slutliga utformning som åsyftas.TPF1FPT Med kungörande avses att den beslutade författningen publiceras eller på annat sätt görs känd och allmänt tillgänglig. Utfärdandet kan ses som normgivningsförfarandets slutpunkt, medan kungörande är mer en praktisk process.TPF2FPT Enligt 8 kap. 19 § regeringsformen ska en av beslutad lag utfärdas av regeringen utan dröjsmål. Både lagar och förordningar ska enligt bestämmelsen kungöras . I fråga om förordningar kan dock undantag från kungörelseskyldigheten föreskrivas i lag.TPF3FPT Regeringsformen anger inte formen för kungörandet. Närmare bestämmelser om kungörande finns i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar (kungörandelagen), se nedan avsnitt 2.4. Författningar ska enligt 7 kap. 7 § regeringsformen skrivas under av statsministern eller något annat statsråd på regeringens vägnar för att gälla. Regler om underskrift av bl.a. författningar finns i förordningen (2007:725) om beslut och protokoll hos regeringen. I förarbetena till bestämmelsen i regeringsformen anges att den bl.a. har till syfte att trygga identiteten mellan utgående expeditioner och fattade regeringsbeslut. Enligt motivuttalanden ska originalexpeditionen, i förhållande till protokollet, anses vara en självständig bärare av beslutet. Vid bristande överensstämmelse mellan protokoll och expedition skulle därmed expeditionen ha företräde.TPF4FPT 1TP PT Se i (SvJT) 1999, Tryckt ? Om kungörelse, ikraftträdande och rättssäkerhet, s. 956 och Gröna Boken (Ds 1998:66), Riktlinjer för författningsskrivning, s. 113. Det förhållande att regeringen utfärdar sina egna förordningar är enligt ett uttalande i förarbetena till regeringsformen en självklarhet och behöver därför inte särskild nämnas i grundlag (prop. 1973:90 s. 327). I dagligt tal används ordet utfärdande oftast i samband med lagar. Till exempel anges i ett protokoll vid regeringssammanträde endast att regeringen beslutar en viss förordning; i detta ligger också att förordningens innehåll bestäms, medan innehållet i lagen ju fastställs av . Beträffande lagar anges det i protokollet att regeringen beslutar utfärda den, se Gula boken (Ds 1998:39), s. 77 f. och exempel 2.38 och 2.43. I SFS anges dagen för utfärdande – dagen för regeringens beslut – både för lagar och förordningar. PT , a.a., s. 956, not 13. PT Se 2 § lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar. 1973:90 s. 296. Regeringen har en absolut skyldighet att utfärda en lag som har beslutats i behörig ordning. Om en lag däremot har tillkommit på ett uppenbart lagstridigt sätt eller till sitt innehåll uppenbart strider mot någon grundlag har regeringen både rätt och skyldighet att vägra att utfärda lagen.TPF5FPT Av regeringsformen framgår det att i princip alla regerings- ärenden ska avgöras av regeringen som ett kollektiv. I enlighet med principen om kollektiv beslutanderätt ska det departement som bereder ett ärende om utfärdande av en lag eller förordning ge övriga departement tillfälle att lämna synpunkter på det utkast som har upprättats. Rent praktiskt brukar det gå till så att författnings- texten först arbetas in i den s.k. i word av det ansvariga departementet. Därefter tillställs dokumentet – normalt i pappers- form – andra departement för granskning och synpunkter. Samrådsformen kallas delning och sker enligt en särskild delningslista. Enligt Statsrådsberedningens riktlinjer ska delning som huvudregel ske i sådan tid att de mottagande departementen disponerar minst fem hela arbetsdagar för sitt arbete.TPF6FPT Därefter fattar regeringen beslut om att utfärda författningen. Beträffande lagar sker detta vanligtvis vid det regerings- sammanträde som hålls efter beslut. I samband därmed skrivs lagen under. Om det är en ny lag eller en lag om införande av en ny lag skrivs den i regel under av ordföranden vid regeringssammanträdet (normalt statsministern) och kontrasigneras av föredragande statsråd. Om det är en lag om ändring av en lag skrivs den under av föredragande statsråd och kontrasigneras av ansvarig huvudman.TPF7FPT Förordningar undertecknas av det statstråd som varit föredragande vid regeringssammanträdet och av en huvudman eller annan tjänsteman som berett ärendet.TPF8FPT Det underskrivna exemplaret av författningen arkiveras tillsammans med regeringsprotokollet. Det andra exemplaret – trycklovsexemplaret – utgör arbetsexemplaret (se närmare under avsnitt 2.5.2). Gröna boken, s. 113 och , Grundlagarna: regeringsformen, successions- ordningen och riksdagsordningen (2006), s. 397. Statsrådsberedningens PM 1997:4, Samrådsformer i , s. 4 och s. 18. Se 4 § förordningen (2007:725) om beslut och protokoll hos regeringen. Se 5 § förordningen (2007:725) om beslut och protokoll hos regeringen. Enligt motiven till kungörandelagen kan kungörandet definieras som en åtgärd som vidtas dels för att sprida kännedom om författningar och därigenom rent faktiskt möjliggöra för medborgarna att tillämpa och följa dem (kungörandets praktiska sida), dels för att göra författningen offentlig (kungörandets rättsliga sida).TPF9FPT Det är en självklar utgångspunkt att en författning av rättssäkerhetsskäl inte kan ha en förbindande effekt förrän den blivit offentliggjord. Författningen kan sägas bli en del av gällande lagstiftning först när kungörandet har skett. I linje med det sagda ska datum, då en författning träder i kraft bestämmas så att hinner förflyta från kungörandet. Allt för att det ska vara möjligt att inrätta sig efter ändringar i rättsreglerna.TPF10FPT Det finns en grundläggande presumtion att alla känner till innehållet i gällande författningar. Presumtionen uppstår i och med att författningen kommer ut från trycketTPF11FPT och motiveras främst med att det annars skulle bli mycket svårt att bevisa enskildas subjektiva insikt om att en bestämmelse överträds. Det ställs vanligen höga krav på den enskilde att informera sig om gällande bestämmelser och bristande kännedom om rättsreglerna drabbar den okunnige.TPF12FPT Ett uteblivet eller felaktigt kungörande kan å andra sidan leda till att en författning inte ska tillämpas (se nedan under avsnitt 2.8). I detta sammanhang blir den formella, juridiska sidan av kungörandet tydlig. kungörs alla författningar som utfärdas av regeringen i den tryckta publikationen () som ges ut genom regeringens försorg, se 4 § kungörandelagen. 9TP PT Prop. 1975/76:112 s. 32 f. Se även SOU 1973:23, Bättre överblick över lagar och andra bestämmelser, s. 101 f. 10TP PT , a.a., s. 957 f. Se även avsnitt 2.6. 11TP PT SOU 1973:23 s. 43. Jfr NJA 1936 s. 210. 12TP PT SOU 1973:23 s. 42 f. och förordningar intas även s.k. tillkännagivanden i SFS.TPF13FPT Det förfarande som anges i kungörandelagen ska inte tillämpas på förordningar som på grund av sekretesslagen inte får lämnas ut till envar, till exempel en förordning som gäller en viss myndighets krigsorganisation. Enligt 4 § kungörandelagen kan en lag eller förordning i vissa undantagsfall kungöras på annat sätt än genom ett införande i SFS. Om utomordentliga förhållanden kräver det, kan en författning kungöras på det sätt som regeringen bestämmer i det särskilda fallet, t.ex. via radio eller TV. Exempel på sådana förhållanden är om det på grund av krig eller arbetskonflikt är omöjligt att få en författning utgiven i SFS. En del förordningar kan beröra en starkt begränsad krets av intressenter. Det kan då finnas särskilda skäl enligt 4 § kungörande- lagen för att låta kungörandet ske i annan författningssamling än SFS. Även när det är fråga om förordningar som bara gäller för ett begränsat lokalt område kan det vara motiverat att låta kungöra dem på det sättet.TPF14FPT kan ett kungörande av en förordning i SFS innebära att författningssamlingen belastas med omfattande material av hand- boksliknande karaktär. Det kan leda till att författningssamlingen förlorar sin överskådlighet och medföra onödigt höga tryck- kostnader. Ofta har en sådan förordning en mer naturlig plats i någon annan publikation än en författningssamling. Regeringen kan då besluta om undantag från kravet på kungörande i SFS och i stället låta tillkännage förordningen på annat sätt. Eftersom det är viktigt att systemet med författningssamlingar inte luckras upp krävs det enligt 4 § kungörandelagen att synnerliga skäl talar för ett sådant kungörande.TPF15FPT Av motiven till kungörandelagen framgår att det nuvarande förfarandet – att föra in författningar i en officiell publikation – var det system som , dvs. mitten , bäst ansågs uppfylla kraven på bevarande och tillgänglighet. I förarbetena anges att bara en officiell författningspublikation fyller uppgiften att på en gång sprida kännedom om en författning 13TP PT Se 29 § författningssamlingsförordningen (1976:725). Enligt paragrafen kan korta meddelanden som bör bringas till allmän kännedom och som inte lämpligen kan lämnas i annan form tas in i en författningssamling. Se också Gröna boken, s. 15, där det anges att tillkännagivanden kan användas när det finns behov av att upplysa en större krets om faktiska förhållanden. 14TP PT Prop. 1975/76:112 s. 70 f. 15TP PT Prop. 1979/80:120 s. 5. när den kommer ut och att tjäna som uppslagsbok för den som senare vill få exakt kännedom om författningen.TPF16FPT I författningssamlingsförordningen (1976:725) finns närmare bestämmelser om formerna för utgivningen av en författnings- samling. Häri anges bl.a. att en av rättscheferna i Justitiedeparte- mentet är utgivare av SFS (3 §) och att utgivaren, eller den utgivaren bestämmer, ska ge tillstånd till tryckning av en författning som ska intas i SFS (19 §).TPF17FPT Sådant tillstånd får meddelas sedan en chefstjänsteman inom det departement, där ärendet har handlagts, eller den som han eller hon bestämmer har godkänt att författningen trycks. Av 5 § framgår att om en författning har kungjorts i någon annan författningssamling än SFS eller i någon annan publikation så ska en notis om detta införas i SFS så snart det lämpligen kan ske. Enligt 4 § ska SFS utkomma med ett häfte . Alla de författningar som har getts ut i häften under ett kalenderår ska samlas i en inbunden utgåva. I denna ska även notiser och vissa andra uppgifter tas med. Statliga myndigheter ska enligt 7 § se till att de har tillgång till SFS i den utsträckning som behövs. Ett exemplar sänds kostnadsfritt till varje kommun, landsting och kommunbibliotek. Tanken är att allmänheten genom kommunbiblioteken gratis och utan stort besvär ska kunna ta del av SFS. Därigenom uppnås en viss garanti för att syftet med kungörandet förverkligas. Var och en får tillgång till författningarna på som är öppna för alla och detta oavsett vilka ekonomiska villkor som han eller hon lever under.TPF18FPT Av lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar följer att också vissa andra bibliotek ska få SFS gratis. 16TP PT Prop. 1975/76:112 s. 35. 17TP PT Se också 26 § förordning (1996:1515) med instruktion för , där det sägs att den chefstjänsteman som är utgivare av SFS i samverkan med rättschefen i Statsråds- beredningen ska vaka över lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet i författningsförslag, förslag till och kommittédirektiv samt främja en enhetlig handläggning av ärenden inom . De ska båda medverka till att språket i författningar och andra beslut blir så enkelt och klart som möjligt. 18TP PT Effektivare distribution av författningssamlingar (Ds 1993:21), s. 9. Lagen (1998:281) om skydd för beteckningen SFS Lagen om skydd för beteckningen SFS innehåller bestämmelser om att termen inte får användas som beteckning på någon annan samling av författningar. Även förkortningen SFS, liksom böjningsformer av beteckningen och förkortningen, skyddas genom lagen. Lagen tillkom i syfte att upprätthålla tilltron till som förmedlare av den officiella versionen av författningar efter att det förekommit att författningar som kungjorts i SFS spritts vidare av andra än de som har statens uppdrag för utgivandet och då ofta tillsammans med beteckningen 2.5Tryckning och publicering av författningar SFS ska enligt 4 § författningssamlingsförordningen utkomma , om inte särskilda skäl föranleder annat. Vanligtvis ges ett häfte ut varje helgfri tisdag. För att en författning ska komma med i den ordinarie utsändningen måste trycklov meddelas senast (se nedan avsnitt 2.5.2). När en författning kungörs i SFS publiceras naturligt nog hela grundförfattningen med ingress och eventuella nothänvisningar. När en författning ändras publiceras oftast endast ändringen med motsvarande ingress och hänvisningar. Det förekommer dock att en ändring i en författning publiceras tillsammans med hela den övriga författningen som den ser ut efter ändringen, s.k. omtryck. En författning bör enligt 21 § författningssamlingsförordningen tryckas om när den på grund av ändringar blir svåröverskådlig. Omtrycket kan göras antingen i samband med att författningen ändras eller vid något annat lämpligt tillfälle. Omtryck i samband med ändringar beslutas av regeringen. Fristående omtryck beslutas av utgivaren av SFS.TPF20FPT