sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Bedömarna för de fyra första ämnena konstaterar att lärosätet har goda förutsättningar att bedriva utbildning i dessa, medan bedömarna i matematik och fysik kon- staterar att förutsättningarna för dessa två ämnen brister. Om inte examensrätten kan villkoras, skulle lärosätet antingen beviljas examensrätt, och alltså få rätt att bedriva ämneslärarutbildning i matematik och fysik utan tillräckliga förutsättningar, eller nekas examensrätt, trots att förutsättningarna är goda i de övriga ämnena. Det ligger alltså såväl i lärosätenas som statens intresse att examensrätt för de båda lärarexamina kan villkoras på inriktnings- eller ämnesnivå. I motsats till universiteten har inte högskolorna någon generell rätt att utfärda masterexamenTPF7FPT, utan dessa får ansöka hos Hög- skoleverket om rätt att utfärda masterexamen inom specificerade huvudområden. Detta borde egentligen innebära att de högskolor som avser att anordna ämneslärarutbildning som leder till master- examen skulle prövas även för denna rätt. Denna prövning ska dock kunna samordnas med prövningen av yrkesexamen enligt ovan. Praxis vid beviljande av nya examensrätter är också att Hög- skoleverket gör en uppföljning av prövningen . Om brister i något eller några ämnen då inte åtgärdats, återkallar Hög- skoleverket examensrätten , vilket i exemplet ovan då gäller hela ämneslärarutbildningen, ett nog så starkt incitament att stärka kvaliteten. När de nya generella konstnärliga examina 7TP PT Detta gäller inte för masterexamen inom vetenskapsområde som beviljats en högskola. Nya utbildningar och examina infördes , gjordes granskning på precis detta sätt. -universitet och högskolor får ansöka om rätt att utfärda de nya examina -att prövar dessa ansökningar utifrån för- utsättningarna i varje inriktning eller ämneskombination -att examensrätten ska kunna begränsas på inriktnings- eller ämnesnivå. 4.3Den utbildningsvetenskapliga gemensamma kärnan Enligt utredningens förslag ersätts det s.k. Allmänna utbildnings- området av den Utbildningsvetenskapliga kärnan. Det är inte bara en fråga om en ändrad benämning utan grundas på teoretisk analys, empiriska resultat och internationell utblick som utmynnat i att för varje lärare helt centrala kunskapsområden lyfts fram och bildar lärarutbildningens kunskapskärna. Kärnans innehåll kan organise- ras i nedanstående åtta moment, som vardera ger 7,5 högskole- poäng, vilket innebär att kärnan ger 60 högskolepoäng eller studier på heltid. 1.Utbildningens historia, organisation och villkor, demokratins grunder 3.Vetenskapsteori, forskningsmetodik och statistik 6.Sociala relationer, konflikthantering och ledarskap Nya utbildningar och examina Även om det är möjligt att koncentrationsläsa momenten , rekommenderas att de sammanhållna lärarprogrammen för- lägger momenten som en röd tråd under hela utbildningen, liksom VFU:n. För de fyra sista momenten är det önskvärt att de studerande redan har varit ute på minst en VFU-period. Momenten är tänkta att studeras i den följd som anges ovan. Detta är dock inget som kan föreskrivas i en examensordning. Hela eller delar av den utbildningsvetenskapliga kärnan kan också ges som behörig- hetsgivande komplettering för anställda obehöriga lärare. VFU:n bör huvudsakligen förläggas till relevant skolform och ålders- kategori. Med ansatsen att den nya lärarutbildningen ska utmärkas av tydligare profilering, djupare samverkan och större koncentration än och med de tydligt specificerade inriktningar som de före- slagna två lärarexamina har blir följden att det utbildningsveten- skapliga stoffet kan behandlas i mer enhetliga studerandegrupper än vad som gäller för dagens AUO. Det gör också att ett identifie- rat kunskapsområde kan behandlas och ges tillämpningar som ligger nära eller inom kommande yrkesutövning för respektive studerandegrupp. Exempelvis kan olika innehållsligt fokus läggas på utbildning som rör bedömning och betygsättning eller som rör utveckling och lärande i en studerandegrupp inriktad på yrkesutövning i förskolan respektive i gymnasieskolan. Detta torde utan tvekan leda till att utbildningsinnehållet får större relevans för de studerande i fråga. den nya grundlärarexamen får fyra inriktningar: -förskoleklassen och årskurs 1–3 -årskurs 4–6 Nya utbildningar och examina fanns en barn- och ungdomspedagogisk examen som förberedde för arbete i förskola och fritidshem. Det kunde därför ses som ett erkännande av förskollärarnas yrkesroll som lärare att gruppen inordnades i den sammanhållna lärarexamen. Frågan kunde ses som betydelsefull också internt inom för- skolorna, eftersom läroplanen inte ger något särskilt uppdrag till just de utbildade lärarna i förhållande till barnskötarnaTPF8FPT. som förskollärarna inordnades i den gemensamma lärarutbildningen, och därigenom kunde sägas ha fått en status- höjning, suddades emellertid deras identitet ut. Det förskolepeda- gogiska kunskapsområdet kunde vid sjösättningen av lärarutbild- ningsreformen inte alltid hävda sig i kampen om utrymme i lärar- utbildningen. Många av de lärarutbildare som var engage- rade i lärarutbildning med inriktning på förskola, återfanns vid tiden för utvärdering inom det allmänna utbildningsområdet. Kunskapsinnehållet relaterat till förskolan var på flera lärosäten begränsat, eller i det närmaste obefintligt. Den generella lärarexamensrätten innebar också att lärarutbildning med inriktning på förskolan och även startats vid lärosäten med uppenbart begränsad lärarkompetens på för- skoleområdet. En annan följd av reformen 2001 blev att antalet sökande minskade kraftigt. Detta gällde i och för sig alla lärarkategorier utom lärarna i praktiska och estetiska ämnen, men har slagit särskilt hårt mot förskolan som har ett stort rekryteringsbehov. bedömer att cirka 18 000 förskollärare behöver utbildas, dvs. 4 500 per årTPF9FPT. /07 utexaminerades knappt 5 000 lärare totalt med inriktning på förskolan och . Om man förutsätter att hälften av dessa väljer att arbeta i förskolan, vilket inte är säkert med tanke på att tidi- gare år är den mest populära kategorin, utbildas alltså 2 000 för- skollärare för lite . Dessa vakanser kan visserligen täckas med personal utan högskoleutbildning, men om den politiska viljan att stärka förskolans pedagogiska uppdrag ska bli verklighet krävs att långt fler studenter väljer att inrikta sig på förskolan. 8TP PT Regeringen har aviserat sin vilja att genomföra förändringar i förskolans läroplan, som bland annat just skulle ge ett tydligt pedagogiskt uppdrag till lärarna. 9TP PT Lärare inom förskola, skola och vuxenutbildning. prognos 2008 över behov av och tillgång på lärare 2008–2022. Redovisning av regeringsuppdrag. För en mer utförlig analys av dimensioneringen, se avsnitt 8.1. Nya utbildningar och examina Efter analys av kompetensbehovet föreslår utredningen att grundlärarutbildningen med inriktning på förskolan blir treårig, med möjlighet till påbyggnadsutbildning för fördjupning till undervisning i förskoleklassen. Som framgår av kompetensanalysen i kapitel 3.3.2 ställer förskoleklassen lärarna inför särskilda utmaningar som inte täcks av innehållet i den treåriga förskollärar- utbildningen. Påbyggnadsåret kan läsas direkt efter den treåriga utbildningen eller efter en tids yrkesverksamhet. Nedan ges en illustration av hur grundlärarutbildningen med inriktning på förskola skulle kunna läggas upp. VFU-perioder och kurserna i den utbildningsvetenskapliga kärnan har fördelats över hela utbildningstiden. En modul motsvarar 7,5 högskolepoäng (hp). Omsorg, omvårdnad och fostran Omsorg, omvårdnad och fostran Det huvudsakliga området för utbildningen blir utbildningsveten- skap med inriktning på förskolan, i vilket alla utbildningens moment ingår. Utbildningen är treårig och leder till grundlärar- Nya utbildningar och examina examen samt kandidatexamen. Poängen kan fördelas mellan moment enligt följande: -Utbildningsvetenskaplig kärna 60 hp -VFU 30 hp -Examensarbete 15 hp -Barns utveckling (kommunikativ, kognitiv, motorisk, social och emotionell) 15 hp -Omsorg, fostran och lärande 15 hp -Grundläggande läs- och skrivinlärning 7,5 hp -Grundläggande matematikinlärning 7,5 hp -Grundläggande naturvetenskap och teknik 7,5 hp -Estetiska läroprocesser och uttryckssätt 7,5 hp -Barndom i historisk och nutida kontext 7,5 hp -Förskolan i samverkan (hem, förskoleklass, fritidshem och skola) 7,5 hp Huvudområdet ska ge gedigna kunskaper om barns utveckling och förskolans dubbla uppdrag, liksom grundläggande ämnesdidaktiska kunskaper på ett antal områden. Det dubbla uppdraget motiverar att omsorg, fostran och lärande ges en relativt sett stor vikt. För- skollärare ska kunna utföra alla förekommande uppgifter på en för- skola, inte bara de pedagogiska. De behöver också kunna samverka med andra personalgrupper i förskolan, i första hand barnskötarna, och få insikter i och förståelse för deras arbete. I enlighet med för- skolans läroplan markeras betydelsen av samverkan mellan hemmet och förskolan, liksom mellan förskolan och förskoleklassen, fri- tidshemmet och skolan. Även betydelsen av leken som pedagogiskt verktyg ska genomgående betonas i enlighet med läroplanen. Examensarbetet förutsätts innebära en fördjupning inom något av de områden som kurserna introducerat. Kurserna inom den utbild- ningsvetenskapliga kärnan är desamma som för övriga lärarkatego- rier, men bör anpassas till de krav och förutsättningar som gäller i förskolan. Det stora utbildningsbehovet framöver garanterar att hela grupper med lärarstuderande inriktade på förskolan kan skapas och den nödvändiga profileringen av kärnkurserna säkerställas. Nya utbildningar och examina För undervisning i förskoleklassen tillkommer påbygg- nadsutbildning som leder till magisterexamen. Påbyggnadsutbild- ningen bör ge utrymme för en viss individuellt vald breddning och kan förslagsvis omfatta följande moment: -Examensarbete (15 hp) -VFU i förskoleklass (7,5 hp) -Svenska (15 hp) -Matematik (15 hp) Valfri fördjupningskurs (7,5 hp): -Estetiska läroprocesser och uttryckssätt -Grundläggande samhällsorientering (SO) -Grundläggande naturorientering (NO) Påbyggnadsutbildningar på avancerad nivå bör också finnas för att ge möjligheter till exempelvis ämnesdidaktisk fördjupning inom förskolans område. Forskningen kring förskolans ämnesdidaktik bör utvecklas i samband med de ämnesdidaktiska centra som utredningen föreslår (se avsnitt 4.7). 4.4.2Inriktning på förskoleklassen och årskurs 1–3 Nedan ges en illustration av hur grundlärarutbildningen med inriktning på förskoleklassen och årskurs 1–3 skulle kunna läggas upp. VFU-perioder och kurserna i den utbildnings- vetenskapliga kärnan har fördelats över hela utbildningstiden. En modul motsvarar 7,5 hp. Nya utbildningar och examina Det huvudsakliga området för utbildningen föreslås vara utbild- ningsvetenskap med inriktning på förskoleklassen och grund- skolans årskurs 1–3, i vilket alla utbildningens moment ingår. Utbildningen är fyraårig och leder till grundlärarexamen och magisterexamen. För de studenter som önskar kan kandidatexamen tas ut . Poängen fördelas mellan moment enligt följande: -Utbildningsvetenskaplig kärna 60 hp -VFU 30 hp -Examensarbeten 30 hp (15 hp kandidat, 15 hp magister) Nya utbildningar och examina -Svenska 45 hp -Matematik 30 hp -Engelska 15 hp -Samhällsorientering 15 hp -Naturorientering 15 hp Poängen i ämnena kan i realiteten bli fler, om examensarbetena skrivs inom ämnena, vilket bör uppmuntras. Ämnesdidaktiken för yngre barn är ett område som behöver utvecklas. Detta gäller särskilt engelska och naturvetenskap, som varit reducerade till valbara inom lärarutbildningen för denna kategori . Matematiken är ett område som behöver bli föremål för särskilda satsningar för att bryta den negativa spiral som även visar sig på högskolenivåTPF10FPT. 4.4.3Inriktning på årskurs 4–6 Nedan ges en illustration av hur grundlärarutbildningen med inriktning på årskurs 4–6 skulle kunna läggas upp. VFU-perioder och kurserna i den utbildningsvetenskapliga kärnan har fördelats över hela utbildningstiden. En modul motsvarar 7,5 hp. 10TP PT Se uppföljande utvärdering av lärarutbildningen . Nya utbildningar och examina Det huvudsakliga området för utbildningen föreslås vara utbild- ningsvetenskap med inriktning på årskurs 4–6, i vilket alla utbildningens moment ingår. Utbildningen är fyraårig och leder till grundlärarexamen och magisterexamen. För de studenter som önskar kan kandidatexamen tas ut . Poängen fördelas mellan moment enligt följande: -Utbildningsvetenskaplig kärna 60 hp -VFU 30 hp -Examensarbeten 30 hp (15 hp kandidat, 15 hp magister) Nya utbildningar och examina -Svenska 30 hp -Matematik 30 hp -Engelska 15 hp -Samhällsorienterande ämnen 15/30 hp -Naturorienterande ämnen 15/30 hp Poängen i ämnena kan i realiteten bli fler, om examensarbetena skrivs inom ämnena, vilket bör uppmuntras. De studerande väljer mellan specialiseringarna samhällsorienterande ämnen (SO) och naturorienterande ämnen (NO). Specialiseringen innebär 30 hp fördjupningskurs på det valda specialiseringsområdet och 15 hp orienteringskurs på det andra området. Fördjupningen möjliggör att minst 7,5 hp kan ägnas åt varje enskilt ämne på området. På SO- området ingår geografi, historia, samhällskunskap och religions- kunskap. På NO-området ingår biologi, fysik och kemi. Detta innebär att orienteringskursen på 15 hp inte kan utgöra första hälften av fördjupningskursen. Den är endast en översikt för att ge en grundkompetens för de lärare som undervisar i alla ämnen i en klass. Det nya området utbildningsvetenskap för årskurs 4–6 måste bli föremål för särskild uppmärksamhet. För det gamla mellanstadiets del finns knappast någon särskild specifik kompetens kvar vid läro- sätena eftersom det inte utbildats lärare för denna kategori. Detta kommer att skapa en besvärlig situation vid en framtida examensrättsprövning från sida. Sannolikt kommer mycket få lärosäten att uppfylla kvalitetskraven för denna grupp. Det krävs alltså en satsning på att bygga upp forskning och ämnesdidaktisk kompetens för årskurs 4–6, i synnerhet när det gäller engelska, naturvetenskap och matematik. arbetar lärare med inriktning med barns språk- och matematikinlärning och läs- och skrivutveckling inom fritids- hemmet och i den obligatoriska skolan. Det innebär att det är lika viktigt för denna lärarkategori som för andra kategorier lärare att ha förvärvat innehållet i den utbildningsvetenskapliga kärnan. Inom huvudområdet fritidspedagogik och lärande fördjupas kunskaperna Nya utbildningar och examina inom något av fritidspedagogikens områden. Det breda innehållet bör kunna leda till profileringar av olika slag. Utredningen föreslår att lärare med inriktning på fritidshem förs till kategorin grundlärare med en omfattning på 240 hp och med fritidspedagogik och lärande som huvudsakligt område. För att bli behöriga att undervisa i förskoleklassen och upp till och med årskurs 6 läses även två sidoämnen som kan vara exempel- vis svenska, matematik, teknik, bild, musik, dans, dramatik, hem- och konsumentkunskap eller idrott och hälsa. Innan utredningen beslutade sig för förslaget att föra denna kategori lärare till grundlärarna prövades några andra varianter. En sådan var grundlärare med inriktning på förskoleklassen och årskurs 1–3 eller inriktning på årskurs 4–6 plus en påbyggnad med fritidspedagogik. Denna variant uteslöts då det skulle ha inneburit en betydligt förlängd utbildning och förmodligen stora rekryte- ringsproblem. En annan variant var att föra fritidshemslärarna till kategorin ämneslärare i likhet med lärarna i praktiska och estetiska ämnen. De är dock inte riktigt jämförbara då lärarna i praktiska och este- tiska ämnen förutsätts undervisa i både och gymna- siet. Det alternativ som framstod som mest rimligt var att föra lärarna med inriktning på fritidshem till grundlärarna. Tillsammans med övriga grundlärare ska de bidra och samverka med andra grundlärare för att lägga den viktiga grunden för barns och elevers fortsatta utveckling och lärande. Den föreslagna fyraåriga utbildningen blir längre än för- skollärarutbildningen, vilket utredningen menar är nödvändigt eftersom dessa grundlärare behöver utvidgad kompetens för att verka inom ett vidare åldersspann än förskollärarna. Den föreslagna strukturen på utbildningen ger både lärarexamen och magister- examen och går att bygga på upp till forskarutbildningsnivå. Nedan ges en illustration av hur grundlärarutbildning med inriktning på fritidshem och årskurs 1–6 skulle kunna läggas upp. VFU-perioder och kurserna i den utbildningsveten- skapliga kärnan har fördelats över hela utbildningstiden. En modul motsvarar 7,5 hp. Nya utbildningar och examina Poängen fördelas mellan moment enligt följande: -Utbildningsvetenskaplig kärna 60 hp -VFU 30 hp -Examensarbeten 30 hp (15 hp kandidat, 15 hp magister) -Fritidspedagogik och lärande 60 hp -Ett sidoämne 30 hp -Ett andra sidoämne 30 hp Nya utbildningar och examina För att skapa en grundlärarutbildning av hög kvalitet med fritids- pedagogisk inriktning behöver ämnesdidaktiken utvecklas och forskningen om fritidshem och skola förstärkas. Särskilt forsk- ningen om det lärande som sker i fritidshem är mycket sparsamt förekommande, medan professionens förändringar i samverkan med skolan har uppmärksammats i betydligt större utsträckning.TPF11FPT En konsekvens av att ansvariga för den pedagogiska verksam- heten i fritidshemmen föreslås bli grundlärare är att löner och arbetsvillkor jämställs med andra likvärdiga lärargrupper. Ett annat arbetstidsavtal innebär att mer personal behöver anställas i fritids- hemmen. Även om det pedagogiska ansvaret för fritidshemmen är grundlärarens, kan personal med annan kompetens också arbeta inom fritidshemmen, t.ex. barnskötare och fritidsledare. Även lärare med praktisk och estetisk inriktning kan ha del av sin tjänst förlagd till fritidshemmen. Denna grupp bör kunna studera fritids- pedagogik/lärande inom ramen för sitt andraämne respektive för- djupning (se avsnitt 4.5.3.1–3 nedan). den nya ämneslärarexamen får fyra inriktningar: -allmänna ämnen, årskurs 7–9 -allmänna ämnen, gymnasieskolan och vuxenutbildningen -yrkesämnen, gymnasieskolan och vuxenutbildningen -praktiska och estetiska ämnen. 4.5.1Inriktning på allmänna ämnen, årskurs 7–9, gymnasieskolan och vuxenutbildningen Liksom för grundlärarnas olika inriktningar ges nedan ett förslag på uppläggning av den sammanhållna ämneslärarutbildningen, i detta fall exemplifierad med ämneskombinationen matematik och fysik. En grundtanke med ämneslärarutbildningen i allmänna ämnen är 11TP PT , S. (2008). Forskning om villkor för yngre barns lärande i förskola, förskoleklass och fritidshem. Nya utbildningar och examina att hålla samman utbildningen så långt som möjligt och ge inne- hållet en ämnesdidaktisk prägel. Därför är utbildningen gemensam under hela grundnivån (termin 1–6). Inför termin 7 väljer studen- terna mellan de två inriktningarna årskurs 7–9 och gymnasieskolan. Årskurs 7–9 Nya utbildningar och examina Två ämnen, fyraårig utbildning (undervisning i årskurs 7–9) Poängfördelning mellan moment: -Utbildningsvetenskaplig kärna 60 hp -VFU 30 hp -Första undervisningsämne 90 hp (inklusive ett examensarbete om 15 hp på grundnivå och ett om 15 hp på avancerad nivå) -Andra undervisningsämne 60 hp Utbildningen är fyraårig och leder till ämneslärarexamen och magisterexamen. För undervisning i ett tredje ämne i årskurs 7–9 alternativt komplettering med 30 hp vardera i de två ämnena för undervisning i gymnasieskolan tillkommer påbyggnads- utbildning som ger 60 hp och masterexamen. Två ämnen, femårig utbildning (undervisning i gymnasieskolan och vuxenutbildningen med behörighet även för åk 7–9) Poängfördelning mellan moment: -Utbildningsvetenskaplig kärna 60 hp -VFU 30 hp (ska fullgöras i både gymnasieskolan och årskurs 7– 9. Möjlighet bör finnas även till VFU inom vuxenutbildningen) -Första undervisningsämne 120 hp (inklusive ett examensarbete på grundnivå om 15 hp och ett på avancerad nivå om 30 hp) -Andra undervisningsämne 90 hp Utbildningen är femårig och leder till ämneslärarexamen och masterexamen. Det huvudsakliga området för utbildningen föreslås vara det första undervisningsämnet med utbildningsvetenskaplig inriktning. I de avslutande examensarbetena kan kunskaper från såväl studi- erna i undervisningsämnena som från utbildningsvetenskapliga kärnkurser användas och med fördel kopplas till erfarenheter från VFU-perioderna. Efter det självständiga arbetet på grundnivån kan de studenter som vill ta ut en kandidatexamen, vilket skulle kunna vara ett sätt för studerande som väljer att lämna utbildningen i för- Nya utbildningar och examina tid att ändå få en examen. Strukturen underlättar också för de studerande att förlägga en termins studier utomlands. Förutom att förslaget innebär såväl fördjupade ämneskunskaper som ett tydligare professionsperspektiv finns andra uppenbara för- delar: -Strukturen är direkt anpassad till den så kallade Bologna- modellen och jämförbar med studier på fristående kurser. -Lärosätenas arbete med planering och dimensionering under- lättas. -Sammanhållna studerandegrupper inom olika ämnesområden (upp till ), varvid ett tydligt ämnesdidaktiskt perspektiv kan anläggas. -Flexibiliteten för de lärarstuderande blir större (de kan avvakta val mellan grund- och gymnasieskola i nära ). -Attraktionskraften ökar i och med att dubbla examina utfärdas. -Utbildningsidentiteten förstärks internt och yrkesidentiteten blir tydligare externt. -Överskådligheten ökar i fråga om vägar för fortsatta studier, från magister- och master- till forskarnivå. Utredningen ska enligt direktiven lämna förslag på ämneskombi- nationer med utgångspunkt i skolans organisation och behov. Den nuvarande lärarutbildningen gav i början mycket stor – alltför stor – valfrihet för de lärarstuderande att kombinera undervisnings- ämnen, och i vissa fall kombinerades undervisningsämnen med ämnen som inte fanns i skolan. Efter stark kritik har denna val- frihet begränsats på de flesta lärarutbildningar, men en tydligare styrning av kombinationsmöjligheterna har efterlysts från i syn- nerhet skolhuvudmännen. Att föreskriva ämneskombinationer i detalj från centralt håll, i exempelvis en examensordning, låter sig knappast göras. Det finns inte heller någon entydig utgångspunkt i skolans organisation och behov, dels eftersom skolans organisation varierar avsevärt mellan olika huvudmän, dels eftersom statistiken, i synnerhet för grund- skolan, är alltför trubbig för att konstatera behoven. Nya utbildningar och examina ning har ändå kommit fram till att rekommendera ett antal ämnes- kombinationer, som är tillräckligt vanligt förekommande för att kunna sägas motsvara ett rekryteringsbehov . Genomgången av kompetensbehovet i ämnen (kapitlen 3.3.5 och 3.3.6) visade också att vissa större ämnen endast kan förekomma som huvud- ämnen i utbildningen för att ett tillräckligt djup ska kunna nås. årskurs 7–9 Svenska + Svenska som andraspråk Svenska med utbildningsvetenskaplig inriktning Svenska med utbildningsvetenskaplig inriktning Svenska med utbildningsvetenskaplig inriktning Svenska med utbildningsvetenskaplig inriktning Moderna språk med utbildningsvetenskaplig inriktning Moderna språk med utbildningsvetenskaplig inriktning Moderna språk med utbildningsvetenskaplig inriktning Historia med utbildningsvetenskaplig inriktning Samhällsvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning Samhällsvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning Samhällsvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning Matematik med utbildningsvetenskaplig inriktning Matematik med utbildningsvetenskaplig inriktning Matematik med utbildningsvetenskaplig inriktning Matematik med utbildningsvetenskaplig inriktning Naturvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning Naturvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning Naturvetenskap med utbildningsvetenskaplig inriktning