sou · GVB396 · 2008-01-01 00:00:00 — har underrättat kommissionen att direktivet är genomfört genom befintliga bestämmelser. I direktivet, vars syfte är att säkerställa att samma grundvillkor gäller för alla aktörer på den europeiska informationsmarknaden, finns en princip för prissättning av informationstjänster. Av denna framgår att avgifter för informationstjänster inte får överstiga kostnaden för insamling, framställning, reproduktion och spridning av infor- mationen, inklusive en rimlig avkastning på investeringar, och att de avgifter och villkor som tillämpas skall vara offentliga och fast- ställda i förväg. För att förbättra tillgängligheten till svenska myndigheters in- formation i elektronisk form har beslutat att en enhetlig princip för myndigheternas uttag av avgifter skall gälla (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). Prin- cipen innebär att avgiften endast skall grundas på kostnaden för att ta fram och distribuera själva informationsuttaget och inte tidigare led i insamlandet av informationen. Principen för prissättning av myndigheters tillhandahållande av varor och tjänster är full kostnadstäckning enligt beslut av riksda- gen (prop. 1989/90:138, bet. 1989/90:FiU38, rskr. 1989/90:289). Bestämmelser om detta finns i avgiftsförordningen (1992:191). Från dessa principer finns, som redogjorts för ovan, ett stort antal undantag som regeringen och har beslutat för vissa myndigheter. Det är oklart om dessa undantag är förenliga med och Europeiska unionens råds direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Översyn av statliga avgifter Uppdraget syftar främst till att klargöra vissa frågor som gäller gränsdragningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgif- ter av liknande karaktär som staten tar ut. Oklarheterna gäller bland annat var gränsen skall dras mellan s.k. tvingande avgifter och frivilliga sådana samt om avgiftsinkomsterna skall redovisas på statsbudgeten eller om de skall disponeras av myndigheterna. Uppdraget skall inledas med en kartläggning av de offentlig- rättsliga avgifterna och andra avgifter av motsvarande karaktär. Kartläggningen bör omfatta uppgifter om ändamålet med avgiften, vem som har fattat beslut om att avgiften skall tas ut, vilken form beslutet har, i förekommande fall vilka bemyndiganden som givits av respektive av regeringen att meddela föreskrifter, vem som beslutat om avgiftens storlek samt om avgiften redovisas brutto, netto eller utanför statsbudgeten. Därutöver skall en be- dömning göras av om avgiften tas ut i en verksamhet som är kon- kurrensutsatt. Utredaren skall överväga behovet av, och om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå former för upprättande av ett register för offentligrättsliga avgifter och hur ett sådant register skall förvaltas och finansieras. I uppdraget ingår att överväga behovet och lämpligheten av att i en särskild lag bemyndigar regeringen att meddela före- skrifter om vissa sådana avgifter som faller under det s.k. lagområ- det i 8 kap. 3 § RF, och avgifter av liknande karaktär. Utredaren skall även överväga vilka principer som skall gälla när en avgift skall redovisas mot inkomsttitel respektive netto mot an- slag eller utanför statsbudgeten. Utredaren skall väga in å ena sidan vad uttalat om redovisning mot inkomsttitel som huvud- princip och å andra sidan de behov av en effektiv styrning av myn- digheter som har gjort sig alltmer gällande och som kan motivera specialdestination av avgiftsinkomsterna. Utredaren skall i sam- manhanget bedöma om det finns ett behov av ändringar i budget- lagen eller i någon annan särskild lag. Utredaren skall även beskriva vilka konsekvenser de åtgärder som föreslås får för statsbudgeten. Utredaren skall bedöma behovet av ändringar i avgiftsförord- ningen och även lämna de övriga förslag till åtgärder som över- synen ger anledning till. Det ingår dock inte i uppdraget att lämna förslag till ändring av grundlag eller andra författningar som rör konstitutionella ämnen. Översyn av principer för prissättning av informationstjänster Utredaren skall kartlägga om det finns beslut om finansiering av myndigheters verksamhet rörande informationstjänster som står i konflikt med och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Uppdraget skall redovisas . (Fi 2005:11) Beslut vid regeringssammanträde den 7december 2006 Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:141) tillkallade finansministern en särskild utredare med uppdrag att klargöra vissa frågor om offentliga avgifter och andra avgifter som staten tar ut. Utredningen har antagit namnet Avgifts- utredningen. Utredningen skulle enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningen skall i stället redovisa sitt uppdrag . Kartläggning av offentligrättsliga avgifter – sammanställning till (Fi 2005:11) Uppdrag att kartlägga offentligrättsliga avgifter () har på uppdrag av Avgiftsutred- ningen (Fi 2005:11) genomfört en kartläggning av offentligrättsliga avgifter som tas ut av statliga myndigheter. En första kartläggning avrapporterades . gav därefter ESV i uppdrag att komplettera den tidigare kartläggningen. Uppdraget avrapporteras med denna rapport av offentligrättsliga avgifter (ESV 2007:36). Denna rapport ersätter den tidigare rapporten med samma namn (ESV 2006:23). I rapporten har sammanställts de offentligrättsliga avgifter som framgår av rapporten 2005 (ESV 2006:14) och myndighe- ternas regleringsbrev för . Även vissa andra ersättningar m.m. som statliga myndigheter tar ut redovisas. Därutöver redovi- sas exempel på statligt reglerade avgifter och avgifter som tas ut av aktiebolag. Arbetet har huvudsakligen bedrivits inom Avdelningen för statsmakternas styrning. Avsnitt om offentligrättsliga avgifter under anslag har utarbetats av och på Avdelningen statsredovisning. I detta ärende har avdelningschef beslutat. Utredare har varit föredragande. I handläggningen har också utredarna samt experten deltagit. Enligt (Fi 2005:11) direktiv (dir. 2005:141) ska en kartläggning göras av offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av motsvarande karaktär. Uppdraget till ESV är att göra en kartläggning enligt följande redovisning för att bistå utredningen. Kartläggningen ska genomföras i nära samarbete med utredningen och redovisas i en rapport/sammanställning i pappers- och elektro- niskt format. Redovisningen ska inte omfatta någon analys eller problembeskrivning utan utgörs huvudsakligen av en förteckning över olika avgifter och vissa andra avgiftsliknande statliga ersätt- ningar. En första kartläggning överlämnades till Avgiftsutred- ningen . Rapporten har kompletterats på uppdrag av . Denna utökade rapport ska över- lämnas till . planerar att lämna sitt betänkande . Kartläggningen omfattar följande variabler. Namnet på den myndighet som tar ut avgifterna. Här anges den verksamhet som är avgiftsbelagd. Här anges om avgifterna är fasta, dvs. alla betalar samma avgiftsbelopp betalas beroende på tidsåtgång, tid anges i sammanställningen är baserade på storlek, exempelvis omsättningsbaserade avgifter Om ingen uppgift redovisas i sammanställningen innebär det att avgiftsgruppen omfattar flera olika konstruktioner, uppgiften är inte känd eller att uppgiften inte tagits fram. I några fall lämnas en annan, ofta mer detaljerad, beskrivning av avgiftskonstruktionen. Här anges om bemyndigande för avgiftsuttag finns i lag, förord- ning eller i annan form. Här anges lag och paragraf enligt vilken regeringen/myndighet be- myndigas att ta ut avgifter. I de fall ESV känner till att annan form av bemyndigande tillämpats av , t.ex. att god- känt en proposition om avgifter utan att bemyndigande införts i lag, har det angetts. Om uppgift saknas kan det bero på att bemyndigande finns, men inte har hittats i undersökningen, eller att bemyndigande från saknas. Eftersom kartläggningen inte omfattar under- sökning av propositioner som godkänts av torde en del bemyndiganden finnas inom denna kategori. Här anges den/de paragrafer i förordningen eller annat regerings- beslut som bemyndigar en myndighet att ta ut avgifter. Alternativt anges den/de paragrafer där avgiften framgår. Beslut om avgiftens storlek Här anges vem som beslutar om avgiftens storlek: , regeringen eller myndigheten. Uppgiften avser om myndigheten disponerar avgiftsintäkterna och var den rätten framgår eller om redovisning av avgiftsintäkterna sker mot inkomsttitel. Numret på inkomsttiteln anges. När det i sammanställningen anges disponeras menas att det är myndighe- ten som disponerar avgiftsintäkterna. En undersökning av redovis- ning av avgifter under anslag framgår av avsnitt 6. Här redovisas ett X om det i en översiktlig bedömning kan anses vara värt att utreda om verksamheten där avgiften tas ut är konkur- rensutsatt. 2 Omfattning och kvalitet samt genomförande Kartläggningen kan karaktäriseras som en översiktlig inventering av statliga offentligrättsliga avgifter. Kartläggningen bygger i huvud- sak på en genomgång av lagar, förordningar och i vissa fall reg- leringsbrev och årsredovisningar. Utgångspunkten för kartläggningen har varit de avgifter som klassificeras som offentligrättsliga i rapporten 2005 (ESV 2006:14). Dessutom har vissa avgifter inkluderats trots att de inte ingår, eller i vart fall inte särredovisats i rapporten. Det kan exem- pelvis gälla avgifter som framgår av en myndighets regleringsbrev. Även andra avgifter som påträffats i t.ex. författningar har inklude- rats. Kartläggningen avser i huvudsak de förhållanden som råder . Kartläggningen gör inte anspråk på att vara en total inventering av samtliga offentligrättsliga avgifter som tas ut, eller kan tas ut, i landet. ESV:s ambition har emellertid varit att samtliga statliga avgifter ska ingå i kartläggningen, antingen som enskild avgift eller i en redovisad grupp av avgifter. Något krav på fullständighet finns heller inte i uppdraget. Bortfall kan förekomma både av avgifter och av data som kunde ha ingått i kartläggningen. För övertygelse om att samtliga offentligrättsliga avgifter inkluderas samt att data- insamlingen är fullständig för varje avgift/avgiftsgrupp som kart- lagts krävs ytterligare utredning. Detta ligger dock utanför ramen för detta uppdrag. En fortsatt utredning skulle t.ex. kunna bestå i att via kontakt med myndigheterna kartlägga vilka avgifter de tar ut samt undersöka de bemyndiganden om avgifter medgivit genom att propositioner godkänts. Med offentligrättsliga avgifter avses i princip avgifter som inne- bär ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Avgifter som innebär att den enskilde befinner sig i något slags beroendeställning gentemot myndigheten och kan anses vara faktiskt eller formellt tvingad att betala avgiften. ESV har i princip inte gjort någon egen bedömning av avgifternas klassificering i kartläggningen utan utgått från vad myndigheterna uppgett i Avgifter och vad som framgår av regleringsbreven. Detta kan innebära att även avgifter som uppenbart inte borde ha klassificerats som offentligrättsliga avgifter har redovisats i avsnitt om offentligrättsliga avgifter. Arbetet har huvudsakligen bedrivits inom Avdelningen stats- makternas styrning. Rapporten har utarbetats av utredarna . , , , , , och samt experten . Inom Avdelningen statsredovisning har och utarbetat avsnitt 6 om offentligrättsliga avgifter under anslag. var projektledare för den första kartlägg- ningen. har varit projektledare för den komplette- rande kartläggningen. 3 Statligt reglerade avgifter Statligt reglerade avgifter regleras av statsmakterna men tas ut av annan än statlig myndighet. De betraktas inte som avgifter som omfattas av avgiftsförordningens (1992:191) bestämmelser om t.ex. avgiftssamråd. De tas ut av t.ex. kommuner och företag som debi- terar enskilda personer, företag m.fl. Några exempel på statligt reglerade avgifter redovisas i sammanställningen i avsnitt 7 under rubriken avgifter och Avgifter i bolag. 4 Avgifter i bolag De avgifter som redovisas i detta avsnitt kan karaktäriseras som statligt reglerade avgifter. Avgifternas storlek bestäms av stats- makterna eller av statlig myndighet. De avser bl.a. de avgifter som tas ut av Aktiebolaget för bilbesiktning. 5 Avgifter/ersättningar för överväganden Enligt önskemål från beställaren har kartläggningen av offentlig- rättsliga avgifter kompletterats med några exempel på avgifter/ ersättningar som skulle kunna karaktäriseras som offentligrättsliga De utgör ett underlag för eventuella överväganden, t.ex. om regleringen är lämplig eller om hur dessa ersättningar fort- sättningsvis ska klassificeras. Dessa ersättningar kan hänföras till avgifter till statliga fonder, skade- och kompensationsavgifter, sanktionsavgifter, försenings- avgifter och dispensavgifter. Därutöver redovisas ytterligare ett antal avgifter/ersättningar som har ifrågasatts eller diskuterats. Vissa avgifter/ersättningar beskrivs närmare i rapporten avgränsa avgifter (ESV 2004:17). Dispensavgifter erläggs när tillstånd medgivits att överträda en viss bestämmelse. Syftet med avgiften är att göra en överträdelse ekonomiskt olönsam. Avgiften ska således vara ekonomiskt neutraliserande. När det gäller dispensavgifter kan det finnas ett bemyndigande som innebär att myndigheten har rätt att ta ut en avgift som ska täcka kostnaderna för prövning av ansökan om undantag från någon bestämmelse. Dessa kallas också ofta för dis- pensavgifter. ESV känner inte till någon dispensavgift av det förstnämnda sla- get. Det avgifter som redovisas under rubriken ? avser ersättningar som regleras som sedvanliga offentligrättsliga avgifter. Det innebär att avgifternas storlek bestäms utifrån myn- digheternas kostnader för att pröva om undantag från någon viss bestämmelse kan medges. 6Offentligrättsliga avgifter som redovisats under anslag ESV har avläst inrapporteringen i koncerninformations- systemet av offentligrättsliga avgifter som disponeras av myndigheten och som rapporterats som inkomst under anslag. ESV konstaterar att rapporteringen av inkomster under anslag har varierande kvalitet och att uppgifterna för åtminstone någon av myndigheterna nedan är osäkra, vilket framgår av myndighets- kommentarerna. Det kan hänga samman med att det inte har någon praktisk betydelse för myndigheten om redovisningen sker under anslaget eller ej, under förutsättning att kostnaderna för den be- drivna verksamheten i huvudsak överensstämmer med intäkterna. Under den förutsättningen påverkas inte det utgående anslags- sparandet av att inkomsterna förs dit, och det uppstår motsatt Bilaga 3 SOU 2007:96 ingen kapitalförändring om inkomsterna redovisas utanför anslaget. En annan omständighet som leder till att rapporteringen av inkomster under anslag är osäker, är att den endast kan utläsas från den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall som delvis görs eller kan göras manuellt och skild från utfall på anslaget som sådant och S-koderna som sådana. Eftersom den realekonomiska fördel- ningen av anslagsutfall är svår att förstå för myndigheterna, riskerar man begränsad kvalitet. I några fall anges nedan att det inte framgår av årsredovisningens anslagsredovisning att inkomsterna (brutto-) redovisats under anslag. Det får ses som ett kvalitetsproblem i den här typen av utredning, men det bör noteras att det inte finns några tydliga reg- ler om vilka inkomster som ska redovisas realekonomiskt under anslag i relation till hur de redovisas i anslagsredovisningen. Rapporterade inkomster under anslag i avseende offentligrättsliga avgifter uppgår till . De viktigaste delbeloppen kommenteras nedan. Av de som rapporterats under anslag i finns eller hos Riks- polisstyrelsen (avser hela polisväsendet) och tillförs anslaget Polis- organisationen. Enligt myndighetens årsredovisning utgörs av avgifter för pass och id-kort. Det återstående beloppet avser förmodligen avgifter för stämningsmannadelgivning som sannolikt är inomstatliga, och kanske på marginalen avgifter för kopior enligt 15 § avgiftsförordningen. Anledningen till att medlen förs till anslaget framgår inte av årsredovisningen, och de bruttoredovisas inte som inkomst under anslag i årsredovisningens anslagsredovisning. står för eller av de offentligrättsliga avgifter som rapporterats under anslag i . i anslagsredovisningen i myndighetens årsredovis- ning bruttoredovisas dock mot anslaget Enligt kommentar i årsredovis- ningen redovisar myndigheten samtliga avgifter mot sitt förvalt- ningsanslag enligt regleringsbrevet. De totalt redovisade offentlig- rättsliga avgifterna som disponeras är dock . Uppgifterna överensstämmer alltså inte inbördes. De offentlig- rättsliga avgifter som redovisas är expeditionsavgifter, påminnelse- avgifter och uppläggningsavgifter samt övriga avgifter. Om man utifrån uppgifter i årsredovisningen ska tolka vad som redovisas under anslaget, redovisas allt utom övriga under anslaget, men endast uppläggningsavgifterna har rapporterats under anslaget i . rapporterar som offentlig- rättsliga avgifter under anslag i . Av myndighetens årsredo- visning framgår inte vilka offentligrättsliga avgifter som förekom- mer. har rapporterat nära som offentligrättsliga avgifter under anslag. Av årsredovisningen fram- går att det avser avgifter enligt 11 § förordningen om livsmedelstill- syn. Det inrapporterade beloppet överensstämmer i princip med det belopp som angivits som inkomst under anslaget i årsredovis- ningens anslagsredovisning. rapporterar som offentlig- rättsliga avgifter under anslag i , varav 7 miljoner från andra statliga myndigheter. Det framgår inte av årsredovisningens anslagsredovisning att avgifterna redovisats som inkomster under anslag, och det framgår inte heller vilka avgifter myndigheten rap- porterat som offentligrättsliga. Troligen är det avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen som rapporterats som offentligrättsliga avgif- ter. rapporterar nära som offentligrätts- liga avgifter under anslag i . Av myndighetens årsredovis- ning framgår dock inte att inkomsterna redovisats under anslaget. Avgifterna avser tullförrättningsavgifter, tullräkningsavgifter samt expeditions- och ansökningsavgifter. rapporterar som offentlig- rättsliga avgifter under anslag i och beloppet överens- stämmer med vad som anges som inkomst under anslag i årsredo- visningens anslagsredovisning. Avgifterna avser intäkter för hög- skoleprovet. rapporterar som offent- ligrättsliga avgifter under anslag i . Av årsredovisningen framgår inte att de redovisas som inkomst under anslag. Avgifterna avser faderskapsanalyser som betalats av andra än statliga myndig- heter. Övriga myndigheter har rapporterat mindre än fem miljoner kro- nor vardera som offentligrättsliga avgifter under anslag. Mer än har rapporterats av , Statens energi- myndighet och . De flesta länsstyrelser rapporterar belopp upp till drygt 700 tkr vardera under anslag. Sammantaget har drygt 60 myndigheter rapporterat offentlig- rättsliga avgifter under anslag i . 7 Sammanställning av avgifter eller avgiftsområden 7.1 Avgifter per departement och övriga avgifter lagen (1973:1173) ut med stöd av 3 – 4 §§ (1967:531) om (1967:531) om 3 – 4 §§ FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1972:262) om FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ gen (1982:713) avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1989:508) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1989:854) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1990:1114) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1991:980) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1991:981) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 11 kap. 9 § lagen 3 – 4 §§ (1992:543) om (1992:543) om 7 kap. 4 § lagen 3 – 4 §§ (1993:931) om (1993:931) om 3 – 4 §§ (rskr 289) 7 kap. 14 § lag 3 – 4 §§ (1994: 2004) om (1994:2004) om 3 – 4 §§ (1995:1559) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1995:1560) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1995:1570) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1996:1006) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1998:293) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 9 kap. 1 § lag 3 – 4 §§ (1998:1479) om (1998:1479) om 3 – 4 §§ avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (1999:1309) om (1999:1309) om 3 – 4 §§ (2000:35) om byte avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (2000:1087) om et för vissa innehav avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (2002:149) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (2003:1223) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (2004:46) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (2004:297) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (2004:299) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) 3 – 4 §§ (2005:405) om avgifter (prop. FiU38, rskr 289) (2006:451) om (rskr 289) 7 kap. 13 § lagen 3 – 9 §§ enligt 7 kap. 13 § (2006:451) om lagen (2006:451) 3 – 4 §§ (rskr 289) 3 –9 §§ (1980:1097) om (1980:1097) om 31 § enligt lag 3 – 9 §§ (1967:531) om (1967:531) om 3 – 9 §§ (1972:262) om (1972:262) om 19 kap 15 § 3 – 9 §§ gen (1982:713) 3 – 9 §§ (1990:1114) om lagen (1990:1114) 6 kap 4 § lag 3 – 9 §§ (1991:980) om (1991:980) om 6 kap. 11 § enligt 3 – 9 §§ lag (1991:981) (1991:981) om 11 kap 9 § lagen 3 – 9 §§ (1992:543) om (1992:543) om 3 – 9 §§ (1994:759) om (1994:759) om 7 kap 14 § lag 3 – 9 §§ (1994:2004) om (1994:2004) om 3 – 9 §§ (1996:1006) om (1996:1006) om 10 kap 9 § lag 3 – 9 §§ (1998:293) om (1998:293) om 3 – 9 §§ (1998:710) med (1998:710) med 9 kap. 1 § lag 3 – 9 §§ (1998:1479) om (1998:1479) om 5 kap. 8 § lag 3 – 9 §§ (2000:192) om (2000:192) om 3 – 9 §§ (2000:1087) om (2000:1087) om et för vissa innehav 6 kap. 19 § lag 3 – 9 §§ (2002:149) om (2002:149) om 5 kap. 7 § lag 3 – 9 §§ (2003:1223) om (2003:1223) om 10 kap. 1 § lag 3 – 9 §§ enligt lag (2004:46) (2004:46) om 3 – 9 §§ (2004:299) om (2004:299) om 3 – 9 §§ (2005:377) om (2005:377) om 7 kap. 7 § lag 3 – 9 §§ (2005:405) om (2005:405) om 20 – 24 §§ lagen (2000: 1087) om (2000:1087) om et för vissa innehav 13 kap. 16 § lag 3 – 9 §§ (2004:297) om (2004:297) om en (1982:790) FiU38, rskr 289) (1992:160) om (1995:1571) om 10 a § förord- (1999:158) om FiU38, rskr 289) FiU38, rskr 289) (1998:1593) om (1998:1591) om lag (1975:588) (2001:845) om 4 d § lotteri- 5 -7 §§ lotteri- (1982:636) om (1982:636) om (a) Osäkert a 25 c § b särskild avgift om a 67 § 1 st getts rätt att ta (b) rätten att (1995:1189). 1TP PT Listan på länsstyrelsers avgifter har hämtats från budgeten för avgiftsbelagd verksamhet i regleringsbrevet för länsstyrelser för (exkl. bidrag från EG-fonder) 21 kap 10 § Ansökan om att få (1998:489) om kallelse (alkolås) (2006:806) om 3 kap. 3 § n (1998:980) (1983: 737) lån för stöd till FiU38, rskr 289) FiU38, rskr 289) FiU38, rskr 289) FiU38, rskr 289) FiU38, rskr 289) lagen (1979:230) FiU38, rskr 289) Prövning enligt 6, 7 eller 9 §§ lagen (1998:814) med (1998:814) med 2 kap 3-4 §§, 3 kap1 §§, 4 kap 2-3 §§ FiU38, rskr 289) 30 och 52 §§ 3 b § jaktför- 41 § 1 st 1 p. 41 § 1 st. 2 p. och 41 § 1 st. 3 p. älg som fälls utöver 5 och 8 §§ 27 kap 1 § 27 kap 1 § a 8 kap. 5 § (1972:435) om c 16 kap 6a§ (b) lag (c) och (d ) d 10 kap. plan- 9 kap 2 § och 10 (1995:1280). 27 kap 1 § (trädgårdslån), ningar av lån. avseende frågor i 2 och 4 §§ lagen (1974:191) om FiU38, rskr 289) (1998:150) om (1998:150) om 5 och 18 §§ lagen (1985:620) om (1998:489) om (2006:1006) om 11 kap. 1 § lag (1998:674) om 11 kap. 1 § lag (1998:674) om (1996:1059) om internbank (in- och (1994:759) om enligt 27 § lagen (1970:65) om (1970:65) som Dock finns i 6 att ta ut avgift (1970:65). avgifter (prop. (kan finnas i FiU38, rskr 289) 17 kap. 1 § 2 - 16 §§ (1998:189) om 2 kap. 14 § lag (2001:181) om 2 kap. 12 § lag (2001:182) om 2 kap. 30 § lag (2001:184) om (1971:171) om Avgift för utdrag ur (af 20-24, FiU38, rskr 289) FiU38, rskr 289) (af 20-24, Avgift för bevis av 6 kap. 5 § (af 20-24, avgifter (prop. FiU38, rskr 289) Avgift för bevis om intyg om skatt eller n (1997:750) FiU38, rskr 289) verket (af 20- 24, KA) 11 kap. 5 § tullag 11 kap. 4 § tullag avgifter (prop. FiU38, rskr 289) (bevis och tillstånd) avgifter (prop. FiU38, rskr 289)