sou · GWB363 · 2008-06-11 00:00:00 — Förstärkt skydd för företagshemligheter Förstärkt skydd för företagshemligheter Utredningen om skyddet för företagshemligheter SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom regeringsbeslut bemyndigades chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor om skyddet för företagshemligheter (dir. 2007:54). förordnades regeringsrådet att vara särskild utredare (fr.o.m. ). Som sakkunniga att biträda utredningen förordnades fr.o.m. kansliråden , och . Att som experter biträda utredningen förordnades fr.o.m. advokaten , chefsjuristen , vice chefsåklagaren , för- bundsjuristen , nationalekonomen , rådmannen , jur.kand. , verksjuristen , chefsjuristen och vice ordföranden i . entledigades från uppdraget och förordnades förbundsjuristen . entledigades från upp- draget och förordnades verksjuristen . Hovrättsassessorn har fr.o.m. varit utredningens sekreterare. Utredningen, som antagit namnet Utredningen om skyddet för företagshemligheter, får härmed överlämna betänkandet Förstärkt skydd för företagshemligheter, SOU 2008:63. Arbetet har bedrivits i nära samråd med berörda sakkunniga och experter. Med hänsyn till detta har betänkandet avfattats med använ- dande av vi-form. Sakkunniga och experter har i stor utsträckning ställt sig bakom de redovisade förslagen och övervägandena. Sär- skilda yttranden har dock avgetts av , och samt av och . Förslag till lag om ändring i lagen om skydd för företagshemligheter (1990:409).............................................. Uppdraget och dess genomförande .............................. Myndigheters befattning med företagshemligheter m.m...... Skyddet för företagshemligheter – förr och ............... Lagen om skydd för företagshemligheter............................... 2.3 FHL och förhållandet till andra rättsområden 2.4Behovet av skydd för företagshemligheter och 3.2.2 Lagen gäller endast obehöriga angrepp........................ Skyddet för yttrandefriheten................................................... 3.3.2 Internationella bestämmelser som ger skydd för 3.4.1 Allmänt om arbetstagares lojalitetsplikt...................... Gränserna för kritikrätten ............................................ Synpunkter på lagen ................................................................. 3.6.1 Är definitionen av begreppet företagshemlighet Kravet på hemlighållande.............................................. 3.6.3 Har FHL inneburit ett hinder för anställda att avslöja allvarliga missförhållanden på Bakgrund och problemformulering ...................................... 4.1.3 Synpunkter på lagens avgränsning av 4.2 Straffansvaret enligt FHL ............................................. 4.2.2 Olovlig befattning med företagshemlighet ............... Företagsspioneri i praxis ............................................ 4.3Ansvarsbestämmelser i som kan vara tillämpliga när en arbetstagare missbrukar en företagshemlighet som han eller hon har fått del av i sitt arbete ................................................................... 4.3.2 Egenmäktigt förfarande, 8 kap. 8 § ..... 4.3.3 Olovligt förfogande, 10 kap. 4 § .......... 4.3.4 Trolöshet mot huvudman, 10 kap. 5 § 4.3.5 Olovligt brukande, 10 kap. 7 § ............ 4.3.6 Mutbrott, 20 kap. 2 § ............................ 4.3.7 Brott mot tystnadsplikt, 20 kap. 3 § .... 4.4 Särskilt om spioneri och andra brott mot rikets säkerhet... 4.4.1 Spioneri, 19 kap. 5 § ............................. 4.4.2 Grovt spioneri, 19 kap. 6 § ................... 4.4.3 Obehörig befattning med hemlig uppgift, 19 kap. 7 § ............................................. 4.4.4 Grov obehörig befattning med hemlig uppgift, 19 kap. 8 § ............................................. 4.4.5 Vårdslöshet med hemlig uppgift, 19 kap. 9 § 4.5 Civilrättsliga sanktioner ........................................................ Skadestånd enligt FHL............................................... Särskilt om offentliganställda..................................... 4.6Något om tvångsmedelsanvändning vid misstanke Häktning och anhållande ........................................... Reseförbud och anmälningsskyldighet...................... 4.6.4 Hemlig teleavlyssning och hemlig 4.7Skyddet för företagshemligheter i några andra 4.8I vilken utsträckning är straffbestämmelser tillämpliga när en arbetstagare missbrukar en företagshemlighet som han eller hon har fått del av i sitt arbete?..................................................... Stöld och egenmäktigt förfarande, 8 kap. 1 och 8 §§ ............................................... Olovligt förfogande, 10 kap. 4 § .......... Trolöshet mot huvudman, 10 kap. 5 § Olovligt brukande, 10 kap. 7 § ............. Mutbrott, 20 kap. 2 § ............................ Brott mot tystnadsplikt, 20 kap. 3 § .... En jämförelse mellan företagsspioneri (3 § FHL) och spioneri (19 kap. 5 § ) respektive obehörig befattning med hemlig uppgift (19 kap. 7 § ) ......................................................... Finns det skäl att utvidga straffansvaret?.............................. Den närmare utformningen av straffansvaret....................... 4.10.2 Vem ska omfattas av ett utvidgat straffansvar?......... 4.10.3 Det straffbara handlandet........................................... 4.10.4 Begränsningar i ansvaret ............................................. 4.10.7 Förutsättningar för åtal .............................................. Ändring i 4 § FHL ................................................................. 4.12.1 Straffskalan för företagsspioneri................................ 4.12.2 Straffet för olovligt röjande och olovligt utnyttjande av företagshemlighet .............................. Skadeståndsbestämmelserna i lagen om skydd för 5.2.1 Skadestånd på grund av brott..................................... 5.2.2 Missbruk av företagshemligheter som har anförtrotts någon i samband med en 5.2.3 Arbetstagares missbruk av företagshemligheter....... 5.2.4 Skadeståndsansvar i andra fall .................................... Något om konkurrens- och sekretessklausuler ................... 5.4På vilket sätt skiljer sig förutsättningarna för ansvar mellan affärspartners, anställda, före detta anställda och 5.4.1 Särskilt om gränsdragningen mellan arbetstagare 5.4.2 Skillnader i skadeståndsansvaret i övriga fall............. 5.5 Särskilt om styrelseledamöter och revisorer i aktiebolag .... Närmare om förutsättningarna för ansvar för 5.5.3 Särskilt om revisorers ansvar...................................... omfattning och bestämmelsernas struktur........................... 5.7.1 Nuvarande reglering ................................................... 5.7.2 Hur har skadeståndets storlek bestämts i praxis?.....219 5.7.3 Skadeståndsberäkning vid intrång i immateriella 5.7.4 Bör skadeståndet beräknas med utgångspunkt i en fiktiv licensavgift? 6.3Vilka bevissäkringsåtgärder kan tillämpas vid misstanke om angrepp på en företagshemlighet? Tillgängliga bevissäkringsåtgärder vid misstanke Tillgängliga bevissäkringsåtgärder vid misstanke om angrepp på en företagshemlighet......................... relation till svensk rätt ...................... Intrångsundersökning vid immaterialrättsintrång ............... Vad får eftersökas?...................................................... Var får undersökning ske?.......................................... Närmare om prövningen ............................................ Ställande av säkerhet ................................................... Beslutet om intrångsundersökning............................ Verkställighet av undersökningen.............................. 6.6.10 Särskilt om sekretessfrågor vid 6.7 Intrångsundersökning i praktiken ........................................ 6.8Finns det behov av en särskild bevissäkringsåtgärd vid angrepp på företagshemligheter? Vilka skyldigheter har med hänsyn till Finns det andra skäl till att införa ytterligare 6.9Införande av en ny skyddsåtgärd vid angrepp på 6.9.1 När ska bevissäkringsåtgärden få användas?............. Vad får eftersökas? 6.9.3 Var får undersökningen ske? 6.9.6 ska ansvara för verkställigheten av undersökningen .......................... 6.9.8 Domstol ska kunna besluta att en viss handling eller annan dokumentation inte ska lämnas ut till Myndigheters befattning med företagshemligheter I vilka fall hanterar myndigheter företagshemligheter?....... 7.3.1 Tryckfrihetsförordningen – allmänna handlingars 7.4.2 ingripande mot vissa varor ..................... Det civilrättsliga sanktionsdirektivet......................... Principiella utgångspunkter m.m. .............................. 7.5.2 Hemligheter lämnas ut trots att det inte borde ha 7.5.3 Skaderekvisiten i reglerna om sekretess för företagshemligheter bör inte ändras .......................... 7.5.7 FHL gäller bara obehöriga angrepp ........................... 7.5.8 En ny skadeståndsregel bör införas i 8 § FHL .......... 7.5.9 Även 8 § första stycket FHL bör ändras ................... Konsekvenser av förslagen ......................................... Konsekvenser för staten ............................................. Konsekvenser för företag ........................................... Förslaget till lag om ändring i lagen om skydd för företagshemligheter (1990:409) ............................................ Referat av omnämnda rättsfall............................................... aktiebolagslagen (2005:551) lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter lagen (1931:15) med vissa bestämmelser mot illojal lagen (1994:260) om offentlig anställning regeringsformen (kungjord genom KK 1974:152) tryckfrihetsförordningen (1949:105) Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, som är ett avtal inom ramen för yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469) Sedan lagen om skydd för företagshemligheter (FHL) trädde i kraft har förutsättningarna för företagande förändrats i flera avseenden. bygger alltfler företag sin verk- samhet på information och kunskap snarare än på traditionell indu- striell produktion. Kvalificerad forskning och utveckling bedrivs inom en mängd nya samhällsviktiga områden såsom informations- teknik och bioteknik. Teknikens utveckling har medfört att infor- mation kan lagras och överföras på helt andra sätt . Den internationella konkurrensen har hårdnat på många områden. Dessa faktorer har ökat risken för att svenska företag utsätts för inter- nationellt företagsspioneri. har också sedan lagen kom till gjort internationella åtaganden som gäller skyddet för företags- hemligheter. Mot denna bakgrund har utredningen fått i uppdrag att se över vissa frågor om skyddet för företagshemligheter och överväga om FHL i vissa delar borde ändras och anpassas till utvecklingen (dir. 2007:54, se bilaga 1). Vårt uppdrag har varit att överväga om tillämpningsområdet för FHL har fått en ändamålsenlig avgränsning, varvid de behov som dagens företag har ska beaktas särskilt. Dessutom har uppdraget innefattat att undersöka om lagen i denna del har inneburit ett hinder för anställda att påtala allvarliga missförhållanden på sina arbetsplatser. Definitionen av begreppet företagshemlighet Lagens definition av begreppet företagshemlighet är vid och flexibel. I fråga om företagshemligheter som har dokumenterats är den tek- nikneutral i förhållande till dokumentationssättet. Det har sagts att kunskapsföretag har särskilda svårigheter att skydda sina företagshemligheter eftersom deras idéer och koncept i betydande omfattning grundas på de anställdas kunskap. Även sådan information som nämnts omfattas emellertid av definitionen om även övriga förutsättningar är uppfyllda. Det som i stället torde orsaka särskilda problem för kunskapsorienterade företag är svårig- heterna i vissa fall att dra en gräns mellan vad som är företags- hemligheter och vad som i stället ska klassas som de anställdas personliga skicklighet, erfarenhet och kunskap. Vi bedömer att en ändring som underlättar en sådan gränsdragning skulle innebära en inskränkning av de enskilda individernas möjligheter att fritt ut- nyttja sina erfarenheter och sitt kunnande och därmed motverka det samhällsekonomiska intresset av att låta kunskap flöda fritt. Vi tycker inte att en sådan ändring är önskvärd. Vi bedömer vidare att det inte finns någon annan rimlig eller möjlig lösning än att näringsidkaren får avgöra vilken information som ska vara hemlig och att den faktiskt hålls hemlig. Övriga förut- sättningar för att FHL ska bli tillämplig är tillräckliga för att lagen ska skydda endast information som ur objektiv synvinkel är skydds- värd. Sammanfattningsvis tycker vi inte att det finns anledning att före- slå några ändringar i definitionen. Däremot anser vi att det finns ett behov av att komplettera definitionen med ett nytt tredje stycke. Vi redogör för detta förslag i nästa avsnitt. Har lagen inneburit ett hinder? Frågan om FHL har utgjort ett hinder för anställda att påtala och föra fram i ljuset allvarliga missförhållanden på den egna arbets- platsen är av flera skäl svår att besvara. Vi bedömer att lagen i sig inte innebär något sådant hinder. Den skyldighet anställda har att inte avslöja förhållanden på arbets- platsen hör i stället samman med den lojalitetsplikt som följer av ett anställningsförhållande. Reglerna i 2 § första och andra styckena FHL innebär ett undantag från den tystnadsplikt som anställda har till följd av särskilt avtal därom eller på grund av den allmänna lojalitetsplikten när det gäller sådan information som anges i bestämmelsen, dvs. om sådant som kan misstänkas utgöra brott på vilket fängelse kan följa eller som kan anses utgöra annat allvarligt missförhållande i näringsidkarens rörelse. På vissa håll finns en kritisk inställning till lagens effekt på anställdas möjligheter att yttra sig. Det är dock svårt att uttala sig om hur omfattande kritiken är eller i vilken utsträckning den baseras på kunskap om vad lagen innebär i detta avseende. En aspekt av detta kan vara att det inte alltid står klart för den enskilde vad som är en följd av FHL och vad som är en följd av avtalade sekretess- och konkurrensklausuler eller den allmänna lojalitetsplikten. gäller att begreppet företagshemlighet inte omfattar information om ett förhållande som utgör brott eller som annars är från allmän synpunkt oacceptabelt. I förtydligande syfte föreslår vi att det i 1 § FHL förs in ett nytt tredje stycke som innebär att information om ett förhållande som utgör brott eller annat allvarligt missförhållande aldrig är en företagshemlighet. Vi tycker dessutom att det finns ett behov av att i lagtexten klargöra att lagen inte tillämpas om detta skulle strida mot bestäm- melserna om tryck- eller yttrandefrihet i tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. En sådan erinran, som bör föras in i ett nytt stycke i 2 § FHL, är tänkt som en påminnelse till den som ska tillämpa lagen att överväga om det påstådda angreppet är sådant att det faller inom det grundlagsskyddade området. Utredningen har haft i uppdrag att analysera om straffbestämmel- serna i FHL har getts en ändamålsenlig utformning. I det samman- hanget har vi haft att särskilt uppmärksamma frågan om straffansvaret bör utvidgas till att omfatta även den som obehörigen utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller hon har fått tillgång till inom ramen för sina arbetsuppgifter. Uppdraget har även om- fattat att ta ställning till om straffskalan för brott mot lagen ligger på en lämplig nivå. Finns det skäl att utvidga straffansvaret? Den näringsidkare vars företagshemligheter angrips kan drabbas av stora skador. Angrepp på företagshemligheter innebär också en snedvridning av konkurrensen till nackdel även för samhället som helhet. De som arbetar i näringsidkarens verksamhet måste ofta ha tillgång till företagshemligheter för att kunna utföra sina arbets- uppgifter, vilket kan försätta näringsidkare i en sårbar situation. Domen i det s.k. Ericsson-målet visar på brister i dagens reglering. Den gällde bl.a. en anställd som hade tillgång till företagshemlig- heter i sitt arbete och som lämnade ut dem till en annan person som i sin tur lämnade dem till ryska underrättelseagenter. Åtalet mot den anställde för medverkan till grovt företagsspioneri ogillades medan den som lämnade uppgifterna till agenterna dömdes för grovt spioneri till fängelse. Det finns i och för sig bestämmelser i som innebär att anställdas angrepp på företagshemligheter som de har tillgång till i sitt arbete är straffbara i vissa situationer. Bestämmelserna är dock, med något undantag, inte utformade i direkt avsikt att krimi- nalisera sådana angrepp, utan de är inriktade på andra typer av gärningar. Detta innebär att det ofta kan vara svårt att bedöma om ett visst angrepp på en företagshemlighet är straffbart eller inte enligt . Av rättsäkerhetsskäl är detta givetvis otillfreds- ställande. Därtill innebär legalitetsprincipen att en extensiv tolkning av straffbestämmelser inte ska göras. Vi bedömer att det finns behov av att utvidga straffansvaret enligt FHL till att även omfatta vissa obehöriga röjanden och utnyttjanden av företagshemligheter som görs av personer med lovlig tillgång till hemligheten, bl.a. anställda. Vi föreslår att ett utvidgat straffansvar ska omfatta den som har fått del av en näringsidkares företagshemlighet med anledning av att han eller hon på grund av anställning, uppdrag eller liknande grund har deltagit i näringsidkarens verksamhet. Förutom anställda hos näringsidkaren kommer t.ex. anställda i bemannings- och konsult- företag, s.k. ensamkonsulter, styrelseledamöter och revisorer att omfattas av den föreslagna bestämmelsen. En sådan person som sagts ska alltså kunna straffas om han eller hon olovligen röjer eller i näringsverksamhet olovligen ut- nyttjar en företagshemlighet som han eller hon har fått del av med anledning av ett sådant deltagande i näringsidkarens verksamhet som angetts. Även försök respektive förberedelse till sådan gärning ska vara straffbart. I ringa fall ska inte dömas till ansvar för olovligt utnyttjande eller olovligt röjande av arbetsgivarens företagshemlighet. För gärningar som begås efter det att grunden för deltagandet i näringsidkarens verksamhet har upphört ska dömas till ansvar endast om gärnings- mannen har agerat särskilt illojalt eller om gärningen är att bedöma som grovt brott. Med särskilt illojalt agerande avses exempelvis att gärningsmannen har förberett angreppet redan under anställnings- tiden, att han eller hon har tagit anställningen eller uppdraget etc. i avsikt att angripa företagshemligheter eller att han eller hon har haft en särskild förtroendeställning. Har gärningen ägt rum förflutit från det att grunden för deltagandet i verksamheten upphörde ska ansvar aldrig kunna inträda enligt denna bestämmelse. Straffet för olovligt röjande och olovligt utnyttjande av företags- hemlighet bör vara böter eller fängelse i högst . För grovt brott bör straffet vara fängelse i lägst och högst . Övriga förslag till ändringar i straffbestämmelserna Vi föreslår att 4 § FHL ändras så att även den som anskaffar en företagshemlighet från någon som gör sig skyldig till brott enligt den föreslagna nya straffbestämmelsen ska kunna dömas för olovlig befattning med företagshemlighet. Vidare föreslår vi att det i straffskalan för grovt företagsspioneri ska införas ett minimistraff . Vi bedömer inte att några andra ändringar i straffskalan är påkallade. Utredningen har haft till uppgift att överväga lagens skadestånds- bestämmelser, bl.a. om bestämmelserna om anställdas skadestånds- ansvar ska utvidgas till att omfatta inhyrd personal. också omfattat frågan om grunderna för beräkning av skadestånd på grund av överträdelser av lagen, särskilt om det skulle vara bättre att beräkna skadeståndet med utgångspunkt i en fiktiv licensavgift, dvs. enligt den modell som används på immaterialrättens område. Skadeståndsansvarets utformning och omfattning Vi bedömer att det saknas tillräckliga skäl att ändra skadestånds- bestämmelsernas struktur så att de utgår från karaktären på an- greppet i stället för från angriparens förhållande till näringsidkaren. Vissa ändringar i skadeståndsbestämmelserna bör dock göras, främst på grund av den föreslagna utvidgningen av straffansvaret. Skadeståndsbestämmelsen i 5 § FHL ska enligt vårt förslag än- dras så att den utvidgas till att omfatta även den som gör sig skyldig till brott enligt den nya straffbestämmelsen (3 a §). Vi föreslår att en arbetstagare ska bära skadeståndsansvar enligt FHL för oakt- samt handlande endast om förfarandet har ägt rum under pågående anställning. Samma regler ska gälla även för de andra personer som omfattas av den föreslagna nya straffbestämmelsen. Vi vill framhålla att de personer som – utan att vara anställda hos den näringsidkare som har utsatts för angrepp – omfattas av för- slaget till 3 a § i jämkningshänseende bör jämställas med anställda, om de befinner sig i en jämförbar situation som anställda. Ett typ- exempel på detta är en person som är anställd i ett bemanningsföre- tag. Med det förslag till ändring i straffrättsligt och skadestånds- rättsligt hänseende som vi lämnat kommer även styrelseledamöters och revisorers röjanden av företagshemligheter att utgöra sådana angrepp enligt lagen som förutsätts i 8 § FHL. En mottagare som i ond tro utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som röjts av en styrelseledamot eller revisor i ett aktiebolag kommer sålunda med stöd av 8 § FHL att kunna förpliktas att ersätta den skada som uppkommit. Det är varken lämpligt eller möjligt att ersätta 9 § FHL med en regel som föreskriver att skadeståndet ska beräknas med ledning av en skälig ersättning för utnyttjandet av företagshemligheten. talar för att det redan med den lydelse detta lagrum har finns möjlighet att beräkna skadeståndet utifrån en fiktiv licensavgift för den företagshemlighet som utnyttjats. Med den utformning som 9 § FHL har och de uttalanden som gjorts i förarbetena till bestämmelsen finns det emellertid möjligheter att beakta även andra relevanta grunder vid beräkning av skadestånd. Att skilja ut endast en av dessa grunder och uttryckligen ange den i lagtext skulle ge ett intryck av att denna metod bör äga företräde framför andra alternativa beräkningssätt. Det skulle enligt utredningens bedömning inte heller innebära någon förbättring att, på sätt som föreslagits beträffande de immaterialrättsliga lagarna, ange vissa alternativa beräkningsgrunder i lagtexten. Med hänsyn till detta och till att 9 § FHL i huvudsak förefaller ha fungerat väl i praktiken anser vi att det inte finns skäl att göra någon ändring i den para- grafen. Utredningens uppdrag i denna del har varit att ta ställning till om bestämmelser om bevisundersökning bör införas i FHL, varvid vi haft att beakta internationella åtaganden. Behövs en bevissäkringsåtgärd vid angrepp på företagshemligheter? innebär att har en skyldighet att tillhanda- hålla snabba och effektiva interimistiska åtgärder för att bevara bevisning av betydelse för angrepp på företagshemligheter. Utred- ningen bedömer att det är tveksamt om denna skyldighet kan anses helt genomförd genom nuvarande svensk lagstiftning. Vi anser att det finns behov av att införa en bevissäkringsåtgärd i FHL. En reglering måste upprätthålla höga krav på rättssäkerheten, särskilt för den som blir föremål för en sådan undersökning. Regler om en ny bevissäkringsåtgärd bör införas i FHL