sou · GVB311 · 2008-01-01 00:00:00 — Dess huvudsakliga uppgift är att samordna och planera sådan till- syn som vänder sig mot ett och samma tillsynsobjekt. 10 Lag (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. också vara ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte. För att sam- ordningsambitionerna skall kunna förverkligas kommer det i vissa fall att krävas författningsändringar. Tillsynsdelegationen skall därför även ha till uppgift att rapportera till riksdag och regering om eventuella kollisioner mellan olika regler som styr tillsynen. Ett utvidgat tillsynsuppdrag skulle utgöra en viktig del i länssty- relsens nya uppdrag så som det har diskuterats i kommittén och öka förutsättningarna för samordning. Det stärker också länssty- relsens roll som statens företrädare på regional nivå. De erfarenhe- ter som ansvaret för att samla tillsynen inom länet ger, kommer dessutom att utgöra värdefulla bidrag till de tvärsektoriella kun- skapsunderlag som länsstyrelserna – enligt vad kommittén har dis- kuterat - skall redovisa till regeringen.F11F har uttalat att länsstyrelsernas roll skall stärkas när det gäller tillsyn, uppföljning och utvärdering.F12F Också i senare års regleringsbrev till länsstyrelser har tillsyn pekats ut som en priori- terad uppgift. Förslagen ovan är såtillvida i enlighet med utveck- lingen . 4.Kommunernas tillsyn – uppdrag och omfattning Primärkommunerna bedriver tillsynF13F inom ett tiotal samhällsområden. Uppgifterna beskrivs mer ingående i bilaga 5, men kan översiktligt sammanfattas enligt nedanstående tabell: Exempel på uppgifter och tillsynsobjekt Lantgårdar, kennlar, ridstallar Industrier, bensinmackar, värmepumpar, enskilda avlopp, brunnar, bullernivåer i offentliga miljöer. Brandskydd i publika byggnader, hantering av brandfarliga varor 11Länsstyrelserna skall till regeringen redovisa tvärsektoriella kunskapsunderlag gällande situationen i länet. Dessa kunskapsunderlag skall belysa för regeringen väsentliga frågeställningar utifrån flera sektorsperspektiv. 12Konstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning. 13Inom djurskydds- och livsmedelsområdet har begreppet tillsyn ersatts av offentlig kontroll genom lag (2006:809) om ändring i djurskyddslagen (1988:534) och den nya livsmedelslagen (2006:804). Den offentliga tillsynsorganisationen 2007:11 Enskilda förskolor, fritidshem och enskilda förskoleklasser Vård eller boende i enskild regi för t.ex. barn, äldre eller funktionshind- Tabellen redovisar de obligatoriska tillsynsuppgifter som varje kommun – genom bestämmelser i sektorslagar – ålagts att bedriva. Utöver dessa åligganden förekommer också asymmetrier i tillsy- nen, genom att avgränsade uppgifter på vissa områden kan överfö- ras mellan stat och enskild kommun enligt bestämmelser i vissa lagar (se bilaga 5). Av kommunernas cirka 650 000 anställda arbetar som tidi- gare redovisats mindre än en procent med direkta tillsynsfrågor.F14F Kommunernas uppgifter varierar emellertid avsevärt i fråga om omfattning. Antalet anställda i den kommunala tillsynen över mil- jöbalken kan uppskattas till omkring 2 000. Dessa ansvarar för till- syn över fler än en miljon objekt. De i storleksordning tre närmast följande områdena, tillsyn inom räddningstjänst, livsmedel och djurskydd sysselsätter vardera mellan 150 och 400 årsarbetskrafter. Dessa utövar inom respektive område tillsyn över mellan 50 000 och 100 000 objekt. En storleksmässig mellanställning har tillsynen inom folkhälsoområdet, även om det saknas exakta siffror över hur stora kommunala resurser som den tar i anspråk. Antalet tillsyns- objekt inom alkohol- och tobakstillsynen uppgår till drygt 10 000 inom respektive område. Minst omfattande är tillsynen inom lot- teri-, socialtjänst- och skolområdena där det dock saknas tillförlit- liga beräkningar av antalet årsarbetskrafter. Antalet tillsynsobjekt inom respektive område uppgår till något eller några få tusental. 4.1Kommunernas tillsynsuppdrag – bakgrund och utveckling Kommunernas tillsynsuppdrag inom respektive område är av mycket olika datum (bakgrunden beskrivs mer utförligt i bilaga 5). När det gäller tillsynen över hälsoskyddet så har kommunerna haft uppgifter ända . Ansvaret för djurskyddstillsynen tillkom 1945 och fick kommuner ansvar för tillsyn över den dåvarande renhållningslagen, som är en del av kommunernas tillsyn över . 14 SOU 2004:100 Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn, s. 117. – och fram till – har det gjorts ett fåtal stora överföringar av huvudmannaskap för tillsyn mellan staten och kommunerna. Kommunerna fick obligatoriskt ansvar för tillsyn över alla miljöfarliga verksamheter som inte fordrade tillstånd enligt dåvarande miljö- skyddslagen. fick kommunerna ytterligare en förhållandevis omfattande tillsynsuppgift när de övertog alkohol- tillsynen från länsstyrelserna. Även om rörelsen – i fråga om huvudmannaskap – i första hand har gått i decentraliserande riktning så finns det också exempel på motsatsen. Tillsynen av arbetsmiljön samlades 1987 till den statliga myndigheten , när den kommunala tillsynen av mindre arbetsställen upphörde. Motivet var att man kommit till insikt om att skaderiskerna i arbetsmiljön mer beror på verksam- hetens art än på arbetsställets storlek och att effektiviteten i den kommunala tillsynen var dålig.F15F har det endast skett smärre förändringar när det gäller det kommunala huvudmannaskapet för tillsyn. Kommunerna har t.ex. fråntagits ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn över s.k. förströelseautomater som övergick från kommunernas social- nämnder till Lotteriinspektionen . Orsaken till förändringen var att många kommuner ansågs sakna nödvändig kompetens för uppgiften och att de bedömningar som gjordes utifrån lagen var alltför olikformiga.F16F Den senaste förändringen av det kommunala tillsynsuppdraget är att solarietillsynen sannolikt kommer att bli en obligatorisk till- synsuppgift till följd av de förändringar i strålskyddslagen (1988:220) som träder i kraft . Argumenten för för- ändringen har i första hand varit att () inte mäktar med att bedriva en frekvent lokal tillsyn över lan- dets solarier. De solarier som upplåts till allmänheten är dessutom föremål för tillsyn inte bara utifrån strålskyddslagen, utan också utifrån bestämmelser om hygien (där tillsynen åligger kommunerna). Därigenom kan kommunerna samordna tillsynen enligt dessa båda lagstiftningar.F17F som större förändringar i huvudmannaskap varit rela- tivt ovanliga , har tendensen inom flera områden 15 En redogörelse för förändringarna beträffande uppgifter och inriktning har redovisats i Förvaltningspolitiska kommissionens . Byråkratin i backspegeln – av förändring på sex förvaltningsområden. 16Regeringens proposition (2004/05:3). Vissa ändringar på spel- och lotteriområdet. 17Regeringens proposition (2005/06:183) Finansieringen av kärnavfallets slutförvaring. varit att staten i ökad utsträckning styr kommunernas tillsyn. Sär- skilt tydligt syns detta inom livsmedels- och djurskyddskontrollen. ändrades livsmedelslagen för att göra det möjligt för som central myndighet att spela en större roll och i högre grad styra livsmedelskontrollen med före- skrifter för inspektionsverksamheten. EU-medlemskapet och de krav som har följt på en enhetlig nationell kontroll har också inne- burit att staten i ökad utsträckning styr viss tillsyn.F18F Det märks framför allt inom djurskydds- och livsmedelsområdet där lagstiftningarna ändrats med ökade befogenheter för centrala myndigheter att styra tillsynen, bl.a. genom föreskrifter och genom möjlighet till tvångsvis övertagande av sådan kontroll som kommunerna inte sköter tillfredsställande. 4.2Argument för och emot tillsyn Kommunernas ansvar för tillsyn har varit föremål för omfattande och återkommande diskussioner. prövade frå- gan om en förstatligad tillsyn och om länsstyrelserna borde ta över kommunernas tillsynsuppgifter, men avrådde från detta. Utred- ningen pekade bl.a. på betydelsen av tillsynens lokala förankring och synergieffekter mellan kommunala tillsynsuppgifter och andra kommunala åligganden, vilket skulle garantera ett effektivt resurs- utnyttjande. Ytterligare ett motiv var att länsstyrelsernas tillsyns- uppgifter – vid en avkommunalisering – skulle komma att domi- nera verksamhet i en utsträckning som inte skulle vara önskvärd ur ett förvaltningspolitiskt perspektiv. Mot det kan anföras att det i senare års regleringsbrev till läns- styrelserna uttalats att tillsyn skall vara en av länsstyrelsernas prio- riterade arbetsuppgifter. betonar också särskilt att frågan om tillsyn kan komma i ett nytt läge om skulle föreslå avsevärda förändringar i den stat- liga förvaltningsstrukturen.F19F I stället för att förorda en avkommunaliserad tillsyn valde Till- synsutredningen att lägga förslag om ett ökat ansvar för staten att styra kommunernas tillsyn och ökade möjligheter till mellankom- munal samverkan i tillsynen. Även den riktlinjeproposition om till- 18 Se t.ex. Statskontoret 2005:12A Ett EU-perspektiv på statlig styrning av kommunala verksamheter. 19 SOU 2004:100 Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn, s. 142. syn som regeringen har aviserat utgår från ett bibehållet kom- munalt ansvar för tillsyn, men med ett tydligare statligt ansvar för uppföljning och styrning.F20F Utöver generella prövning har frågan om det kommunala tillsynsansvaret framför allt behandlats inom ramen för respektive sakområde. I förarbeten till lagstiftning, i utred- ningar och utvärderingar är ett antal argument för och invänd- ningar emot den kommunala tillsynen särskilt vanligt förekom- mande. Dessa sammanfattas nedan. 4.2.1Motiv till och argument för tillsyn Lokalkännedom och närhet till tillsynsobjekt Förespråkare för tillsyn menar framför allt att närheten till tillsynsobjekten och kommunernas lokalkännedom gör kom- munerna mest lämpliga att bedöma var och i vilken omfattning som lokal tillsyn bör göras. Kommunerna skulle därmed också vara den mest effektiva utföraren av tillsyn. Det gäller inte minst inom områden med ett stort antal tillsynsobjekt av lokal karaktär. Det här motivet återkommer också i flera förarbeten till de tillsynsupp- gifter kommuner har , t.ex. inom livsmedelsområdet (där antalet tillsynsobjekt uppskattas till närmare 55 000 i hela landet). I förarbeten till den nya livsmedelslagen pekas bl.a. på behovet av den kunskap om lokala förhållanden som kommunerna besitter.F21F Koppling till andra kommunala uppdrag Ett annat skäl till kommunalt huvudmannaskap för en tillsynsupp- gift är de synergieffekter som kan uppnås genom kopplingen till andra kommunala verksamheter. Kopplingen (som beskrivs när- mare i bilaga 5) kan vara av åtminstone två olika sorters karaktär. Å ena sidan kan tillsynsuppgiften ha ett samband med sådana till- synsuppgifter som kommunen redan utför. Det här var t.ex. ett av motiven till att kommunerna fick ta över tillsyn över detaljhandel med tobak när åldersgräns för köp av tobaksvaror infördes . 20 Regeringens proposition (2006/07:1) Budgetpropositionen , utgiftsområde 2, bilaga 1, s. 8. 21 Regeringens proposition (2005/06:128) Anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. Det ansågs då att eftersom kommunerna redan hade ansvaret för livsmedelstillsyn – och i många fall säljs tobak på samma ställen som livsmedel – så skulle tillsyn över tobaksförsäljning hos detal- jister kunna integreras i den redan befintliga verksamheten.F22F I övrigt finns de tydligaste kopplingarna bland de kommunala tillsynsuppdragen mellan miljöbalks-, livsmedels- och djurskydds- tillsynen som brukar ingå i det breda begreppet miljö- och hälso- skyddstillsyn.F23F I regel är det samma nämnd som ansvarar för tillsy- nen. Eftersom de olika lagstiftningarna ofta berör samma tillsyns- objekt – en lantbrukare kontrolleras t.ex. utifrån såväl livsmedels- och djurskyddslagstiftningen som utifrån – är det inte sällan samma inspektör som kontrollerar efterlevnaden av de olika reglerna. Tillsynen kan å andra sidan också ha kopplingar till verksamhet av annat slag (alltså inte tillsyn) som kommunen svarar för. Att räddningstjänsten är har t.ex. inneburit att lagstiftaren ansett att kommuner även bör ansvara för den tillsyn som ska bedrivas enligt bland annat lagen om skydd mot olyckor (LSO). Det kunskapsunderlag om t.ex. brandskyddet i kommunen som tillsyn enligt LSO genererar, är dessutom ett viktigt bidrag till de handlingsplaner för skydd mot olyckor som kommuner är ålagda att upprätta. Kopplingen till ett annat kommunalt åliggande var också ett av motiven till att kommunerna fick huvudansvaret för den direkta restaurangkontrollen. Uppgiften ansågs naturligt knyta an till uppsökande och förebyggande verksamhet.F24F Liknande resonemang återkommer också i förarbeten till miljö- balken. Tillsynsansvaret medför att kommunen besitter lagteknisk kompetens inom balkens område och inspektionsverksamheten ger ett underlag som kan användas i det lokala miljöarbete som åligger kommuner. I förarbeten till sägs att det är rimligt att kommunens ansvar för miljön i den egna kommunen omfattar även rätten och skyldigheten att utöva tillsyn. En stor del av tillsynen enligt balken skall därför anförtros kommunerna.F25F Därutöver pekas ofta på kopplingar mellan tillsynen över miljöbal- ken och de uppgifter som åligger kommunen enligt (PBL). I planfrågor utnyttjas inte sällan det kommunala 22Regeringens proposition (1995/96: 228) Åldersgräns vid tobaksköp. 23Begreppet inkluderar i vissa sammanhang även alkohol- och tobakstillsyn. 24Socialutskottets betänkande 1994/95 SoU:9 Förslag till alkohollag. 25Regeringens proposition (1997/98:45) Miljöbalk, s. 490. miljökontorets kunskaper om infrastrukturen i kommunen. Vid bygglovshandläggning kommer den kommunala miljönämnden bl.a. in i frågor som kan handla om att meddela tillstånd för och senare tillse enskilda avlopp eller brunnar. Argumenten mot tillsyn kan sorteras i principiella och i pragmatiska argument. De principiella invändningarna kan i sin tur delas in i ett antal argument, nämligen att: Staten bör ta ansvar för kontroll över statligt meddelade före- skrifter. Tillsyn är rättstillämpande myndighetsutövning och lämnar bara ett mycket begränsat utrymme för lokalt politiskt beslutsfattande. Kommuner riskerar att hamna i jävsituationer, bl.a. när de till- ser egen eller konkurrerande verksamhet. Statlig tillsyn som princip Ett av de principiella argument som brukar anföras mot kom- munalt bedriven tillsyn går ut på att kontrollen över efterlevnaden av statligt beslutade regler – alltså lagar, förordningar och myndig- hetsföreskrifter – har ett så grundläggande likvärdighets- och rätts- säkerhetsperspektiv att den bör vara ett statligt ansvar. Det är ett nationellt intresse – för staten såväl som för medborgaren – att till- syn bedrivs på ett likartat sätt i hela landet, med samma bedöm- ningsgrunder och ambitionsnivå. har i flera rappor- ter pekat på problemen med oklara ansvarsförhållanden i fråga om offentlig tillsyn och skriver i en rapport: När likabehandling och rättssäkerhet är överordnade krav på den statliga förvaltningen bör regeringen noga överväga hur denna prioritering kan säkerställas, bland annat genom organise- ringen. Decentraliserade lösningar med flera steg i ansvarskedjan och flera inblandade huvudmän gör det svårt att säkerställa en likvärdig behandling av medborgarna.F26F 26 2006:18 årliga rapport, s.19. Att tillsynen bedrivs likartat är också viktigt ur den objektsansvari- ges perspektiv eftersom alltför varierande ambitionsnivåer i kontrollen riskerar att snedvrida konkurrensen i en verksamhet. Till det bidrar att de taxor som kommuner väljer att ta ut för viss tillsyn inte sällan varierar avsevärt mellan olika kommuner. Begränsat utrymme för lokala avvägningar Ytterligare ett principiellt argument mot kommunalt bedriven till- syn handlar om att den sortens rättstillämpande myndighetsutöv- ning som tillsynen representerar lämnar ett nästintill obefintligt utrymme för lokala politiska bedömningar. Tvärtom utgör lokala bedömningar i många fall en risk för en oförutsägbar rättstillämp- ning när nämnder – som i många fall saknar djupare juridisk kom- petens för att utöva lagstiftningens intentioner – lämnas att till- lämpa gällande rätt. Eftersom kravet på en likvärdig rättstillämp- ning inte lämnar något utrymme för lokala politiska bedömningar borde tillsyn inte vara en uppgift enligt den här argu- mentationslinjen. har t.ex. gjort följande bedöm- ning av livsmedelstillsynen: Den ständigt ökande detaljeringsgraden i livsmedelslagstiftningen och kravet på likvärdighet i livsmedelstillsynen som en följd av EU-med- lemskapet medför att utrymmet för lokala bedömningar minskar och att kommunerna därigenom i ökande grad intar rollen som entrepre- nörer åt staten.F27F Den jävsproblematik som kommuner riskerar att hamna i innehål- ler flera dimensioner. Dels finns risken att kommunen tillser egen verksamhet (oavsett om ansvaret för drift och tillsyn ligger på olika nämnder). Miljötillsynen kan t.ex. rikta sig mot en och livsmedelskontrollen kan avse den egna skol- bespisningen. Dels finns en risk – även när tillsynen avser objekt som inte är kommunala – att det kan uppstå konflikter mellan till- synen och näringspolitiska hänsyn i kommunen. Dessutom riskerar den närhet till tillsynsobjekt och verksamhetsansvariga – som i 27 9/2000 Effektivare livsmedelstillsyn - förslag till arbetssätt, organisation och finansiering, s. 126. andra avseenden är en fördel – också att medföra alltför nära rela- tioner mellan kontrollanten och föremålet för kontrollen. En annan potentiell intressekonflikt kan uppstå när kommunen är kund och mottagare av en verksamhet som kommunen sedan skall kontrollera. Det kan t.ex. vara fallet i tillsyn över enskilt bedrivna hem för vård eller boende (HVB), ett förhållande som fått kritik av Riksrevisionsverket.F28F Till detta kommer risken att kommunen i vissa fall tillser sådan verksamhet som i någon mening kan sägas konkurrera med kommunens egen. Det här gäller t.ex. tillsynen över enskilda förskolor. Pragmatiska argument mot tillsyn Invändningarna mot kommunalt bedriven tillsyn är emellertid lika ofta av pragmatisk som av principiell karaktär och riktar då in sig på brister i kvalitet, effektivitet och ambitionsnivå i tillsyn. Uppföljningar och utvärderingar av den kommunala tillsynen som gjorts inom en rad områden visar på stora variationer över landet, såväl i fråga om omfattning och resurser som kompetens (se bilaga 5). Den mest omfattande kritiken har riktats mot hur tillsynen bedrivs inom miljö- och hälsoskyddsområdet (alltså miljöbalks-, livsmedels- och djurskyddstillsyn), där det enligt bl.a. Riksrevisio- nen är svårt – speciellt för små kommuner – att utöva tillsyn och ha kompetens inom alla områden.F29F Att tillsynen skulle lämna ett värdefullt bidrag – t.ex. i fråga om kompetens – till kommunens övriga verksamheter är ett argument som ofta förs fram av förespråkare för tillsyn. I andra sammanhang pekas det dock ibland på risken för att tillsynen istäl- let stjäl uppmärksamhet från kommunernas övriga verksamhet. I en proposition skriver t.ex. regeringen att kommunernas arbete med miljökvalitetsmål riskerar att få stå tillbaka för tillsynen: Bristen på tid och resurser gör att många, särskilt mindre, kommuner prio- riterar den lagstadgade tillsynen.F30F Ytterligare en invändning mot tillsyn handlar om de krav som EU ställer på en enhetlig nationell tillsyn inom de områ- den som är EG-rättsligt reglerade. Den har vis- serligen bedömt att den svenska decentraliserade organisationen för 28Riksrevisionen 2002:6 Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar, s. 19 f. 29Riksrevisionen 2006:4 Mer kemikalier och bristande kontroll – tillsynen av tillverkare och importörer av kemiska produkter, s. 46. 30Regeringens proposition (2004/05:150) Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag, s. 344. tillsyn – med en centralt utpekad ansvarig myndighet och kommu- nala tillsynsmyndigheter – är förenlig med de krav som EG-rätten ställer.F31F framför företrädare för såväl , som i intervjuer upp- fattningen att rollen som central myndighet kompliceras av att antalet utförare är så många. Det här gäller inte minst det redovis- ningsansvar som åligger myndigheterna och som innebär att de måste hämta in omfattande statistiska uppgifter från samtliga kommuner i landet. EU har också inom såväl livsmedels- och djur- skydds- samt miljöområdet vid upprepade tillfällen kritiserat för bristande enhetlighet i tillsynen. 4.3Vem kan ta över kommunernas tillsynsuppgifter? En vanlig invändning mot en avkommunaliserad tillsyn är att det stora antalet tillsynsobjekt inom många områden och behovet av närhet till dessa gör det närmast omöjligt att bedriva tillsynen inom ramen för en regional geografi. Mot det kan anföras att Arbetsmil- jöverkets 440 inspektörer bedriver sin inspektionsverksamhet över omkring 300 000 objektF32F utifrån tio distrikt. Till det kommer lokalkontor på nio platser i landet. Den regionala organisationen är således representerad på 19 platser i landet. gör Arbets- miljöverket cirka 38 000 besök på svenska arbetsplatser. Ett annat exempel på att en stor mängd tillsynsobjekt kan kontrolleras av en regional organisation är tillsyn över hälso- och sjukvårdens cirka 30 000 objekt, som bedrivs utifrån sex regionala enheter. Inom samtliga områden där kommuner bedriver tillsyn ingår kommuner i vad som kan beskrivas som en tillsynshierarki. I denna ingår utöver kommunerna centrala myndigheter och vanligtvis en regional myndighet i form av . Med undantag för till- syn över enskilda förskolor m.m. så har utpekade uppgifter inom samtliga av de områden där kommuner bedriver tillsyn. En möjlighet vid en förstatligad tillsyn som – åtminstone inom vissa områden förefaller naturlig – vore därför att länsstyrelserna övertar kommunernas nuvarande tillsynsuppgifter. 31Se t.ex. Regeringens proposition (2005/06:128) Anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. s.128. 32Enligt SCB:s företagsregister fanns det 297 594 arbetsställen med minst en anställd. områden kan det dock vara mer fördelaktigt att överföra kommu- nernas ansvar till en centralt ansvarig myndighet med en egen regional organisation. Vad gäller behovet av en mer lokal närvaro så kan det lösas genom lokala kontor för tillsyn på det sätt som exemplet ovan med visar. Ett annat exempel är där tillsyn bedrivs från sju olika orter i länet. Möjlighet att överlåta statlig tillsyn till kommuner Inom vissa områden skulle det – i händelse av att tillsynen helt blir ett statligt ansvar – emellertid kunna finnas skäl för att staten även skall kunna använda kommuner i den offentliga tillsy- nen. förekommer det att staten till enskild kommun överlåter vissa avgränsade tillsynsuppgifter, t.ex. viss miljöfarlig verksamhet, solarier och enskilda livsmedelsanläggningar (se bilaga 5). Skillnaden mot de flesta obligatoriska tillsynsuppgifter som åligger alla kommuner är att staten vid överlåten tillsyn tar ett tydligare ansvar för hur tillsynen bedrivs, genom möjligheten att kunna återta tillsynsuppgiften från en enskild kommun om uppgiften inte fullgörs tillfredsställande.F33F 33 Även om det också inom vissa sektorslagar finns en möjlighet för staten att frånta enskilda kommuner obligatoriska tillsynsuppgifter. Riksdagstryck, propositioner och regeringens skrivelser betänkande 1993/94 FiU19 Den kommunala eko- nomin. betänkande 1988/89:JoU14 om ändring i livs- medelslagen m.m. betänkande 2001/02:KU7 Regional sam- verkan och statlig länsförvaltning. proposition (1944:43) med förslag till lag om djur- skydd m.m. proposition (1973:90) med förslag till ny regerings- form och ny riksdagsordning. Regeringens proposition (1987/88:93) Djurskyddslag m.m. Regeringens proposition (1987/88:141 om ändring i lotterilagen (1982:1011) m.m.