sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — Höstgrödornas effektivitet som fånggrödor är emellertid osäker och beror både på gödslingsstrategi och övervintringsförhållanden. Endast ett fåtal begränsade studier har genomförts med avseende på effekter av en klimatförändring på kväveläckage från jordbruksmark i . Eckersten et al. (2001) studerade effekten av förändrat klimat på kväveläckage från höstvete på två jordbrukslokaler (och ) baserat på tidigare klimatscenarier från (HadCM2). Denna studie indikerar att kväveutlakningen skulle öka med i på såväl sandjord som lerjord. Grödans ovanjordiska produktion beräknades öka . Ökningen i kväveläckage på sandjorden orsakades främst av ökad mineralisering, medan ökningen på Bilaga B 24 SOU 2007:60 228 lerjorden berodde på en kombination av ökad kvävemineralisering och ökad avrinning. Studien indikerade däremot att kväveläckaget från en lerjord i södra skulle förbli oförändrat i det framtida klimatet. Detta berodde främst på att avrinningen inte ökade, pga ökningen i avdunstning kompenserade för ökningen i nederbörd. För en sandjord på samma lokal skulle sannolikt kväveläckaget öka väsentligt, men studien omfattade inte en sådan kombination. Studien visade också att minskat snötäcke medförde av frusen mark i , vilket fick olika effekt på förhållandet mellan ytavrinning och infiltration på respektive sand och lerjord. Eckerstens studie visar på betydelsen av att förstå samspelet mellan olika faktorer som styr utlakningen av kväve och behovet av att göra kvalificerade beräkningar som beaktar den sammanlagda effekten av flera faktorer. Studien demonstrerar också att effekten på samma lokal kan variera beroende på jordart samt att skillnader i klimat mellan olika lokaler kan leda till stora skillnader i utlakning på samma typ av jord. Arheimer et al. (2005) uppskattade den potentiella effekten av en klimatförändring i ett jordbruksdominerat avrinningsområde i sydvästra baserat på sex olika klimatscenarier för år 20712100. Resultaten indikerar att kväveutlakningen skulle öka mellan , beroende på scenario och gröda. Ökningen av kväveläckage berodde främst på ökningen i nederbörd och temperatur och därtill kopplad ökning i kvävemineralisering och avrinning. Ökningen i växtsäsongens längd kunde ej kompensera ökningen av kväveutlakning. Kvävekoncentrationen i rotzonen ökade (årliga genomsnittsvärden) medan kvävekoncentrationen i vattendragen ökade med . Kväveretentionen i vattendragen ökade till följd av ett varmare klimat, men trots detta ökade den årliga transporten av kväve till havet , bl.a. pga ökad avrinning. Resultaten visade på små skillnader mellan scenario A2 och B2, men betydande skillnader mellan beräkningar baserade på ECHAM4 respektive HadAM3H. ECHAM4 gav betydligt större ökning i kväveutlakningen. Detta beror främst på att ECHAM4 predikterar både större temperaturökning och högre nederbörd (och därmed högre avrinning). Beräkningar baserade på HadAM3H gav högre kvävekoncentrationer i vattnet men lägre total transport pga den lägre avrinningen. Arheimers studie demonstrerar särskilt betydelsen av att beakta den rumsliga skalan vid uppskattning av klimateffekter på SOU 2007:60 Bilaga B 24 229 växtnäringsläckage, samt den stora variationen i resultat beroende på vilken GCM-modell som ligger till grund för de klimatscenarier som används som indata. Inom ramen för en pågående studie beräknas effekten av en klimatförändring på kväveutlakningen från nuvarande grödor i Mälar-Hjälmar regionen (H. och K. , SLU; pers. komm.). Preliminära siffror visar på en genomsnittlig ökning av kvävekoncentrationen i vattnet som avrinner från rotzonen på (scenario A2, HadAM3H, 20722091). Koncentrationsökningen är större med avseende på stråsäd och mindre för . Motsvarande beräkningar för ett avrinningsområde i mellersta (Rickleån) indikerar en mindre ökning av kväveläckaget (<10%) främst pga den stora vallarealen i området. Eventuella förändringar i markanvändning ( t.ex. vallareal) och gödslingsnivåer har ej beaktats i dessa beräkningar. Fosforläckage Ökad nederbörd kommer att öka risken för partikelerosion och därmed partikelbunden förlust av fosfor från jordbruksmark. En eventuell ökning i frekvensen av intensiva nederbördstillfällen kommer att verka i samma riktning. Minskat snötäcke leder till en minskning av ytavrinningen i samband med snösmältning, vilket i sin tur kan minska fosforförlusterna kopplat till snösmältning. Ökad frekvens av perioder med oväxlande frysning/tining kan bidra till ökad utlakning av fosfor från höstsådda grödor och . Minskad vallareal kan bidra till minskning av fosforutlakningen från fryst växtmaterial, som ökning av arealen höstoljeväxter leder i motsatt riktning. Högre produktionsnivåer leder till ökat behov av fosforgödsling, med ökad risk för fosforläckage som följd. Ökad areal fodermajs på bekostnad av vallarealen resulterar i kraftigare gödsling av foderarealen och större andel obevuxen mark , vilket ökar fosforläckaget. För att uppskatta relativa effekter av ovanstående faktorer i olika regioner och vid olika klimatscenarier, krävs kvalificerade Bilaga B 24 SOU 2007:60 230 beräkningar där dessa faktorer sammanvägs med avseende på grödor, produktions- och gödslingsnivåer och potentiella markanvändningsförändringar. Beräkningar av klimatförändringens effekter på fosforläckaget för ett par avrinningsområden i pågår (M. och A. , SLU; pers. ), men har ännu inte publicerats. Preliminära siffror pekar på en nettoökning av fosforläckaget med avseende på befintliga grödor i Mälar-Hjälmar regionen och Emåns avrinningsområde (Scenario A2, 20722091, HADAM3H) för både scenario A2 och B2. Ökningen härleds främst till ökad totalavrinning och därtill kopplad transport av partikelbunden fosfor. Beräkningar med avseende på avrinningsområde i indikerar däremot en minskning av fosforläckaget. Minskningen beror främst på minskat snötäcke och därmed reducerad avrinning och minskad yterosion vid snösmältning. Området domineras av vallproduktion och eventuella förändringar i markanvändning eller gödsling har ej beaktats i dessa beräkningar. 6.6 Möjliga åtgärder Resultat från forskningsprogrammet (Vattenstrategiska forskningsprogrammet) har visat att det kan bli svårt att uppnå det nationella miljömålet Ingen övergödning (minskning av kvävetillförseln och minskning av fosfortillförseln till havet) i ett jordbruksdominerat avrinningsområde i , genom enbart åtgärder inom jordbruket (et al, 2006). De mest effektiva jordbruksåtgärderna för minskning av kväveläckaget var: sen brytning av vall och träda, insådd fånggröda i vårsådd spannmål och oljeväxter, samt vårspridning (istället för höstspridning) av stallgödsel. Om dessa åtgärder kombinerades uppnåddes en total reduktion av kväveläckaget från rotzonen . Eftersom vårsådda grödor ofta följs av vall eller höstsådda grödor blev arealen för odling av fånggrödor med bibehållen växtföljd begränsad. Om arealen fånggrödor ökades genom att höstgrödor ersattes med vårsådd gröda + insådd fånggröda, ökade reduktionen av kväveläckaget till (et al., 2005). En tioprocentig sänkning av handelsgödselgivan till spannmål minskade läckaget från rotzonen , men medför även en SOU 2007:60 Bilaga B 24 231 skördesänkning (uppskattad till ). Studien är baserad på rådande klimat år 19802000. En klimatförändring kommer därför sannolikt att medföra att ytterligare åtgärder krävs för att uppnå och bibehålla de nationella miljömålen med avseende på minskning av fosfor och kväveläckage från jordbruksmark. Den förmodade ökningen av arealen höstsådd mark kommer enligt ovan att minska möjligheterna att uppnå miljömålen. I ett framtida klimat blir det därför angeläget att utveckla odlingssystem och växtföljder som ger utrymme för olika typer av insådda fånggrödor eller andra grödor med effektivt rotsystem och vinter, liksom att utveckla system där höstbearbetning av marken sker i så liten omfattning som möjligt. För att uppnå miljömålet Ingen övergödning i en framtida klimatsituation kommer jordbruksåtgärder, i ännu högre utsträckning , att behöva kompletteras med andra åtgärder t.ex. anläggning av våtmarker och kantzoner längs vattendragen, förbättad rening av industriavlopp och enskilda avlopp och förbättring av reningstekniken i reningsverk (et al., 2006; et al., 2005). 6.7 Slutsatser De få kvalificerade studier som genomförts med avseende på kväveläckage från svensk jordbruksmark i ett förändrat klimat indikerar att kväveläckaget med stor sannolikhet kommer att öka väsentligt. De bekräftar därmed de mer generella resonemang och slutsatser som här presenterats och som baserats på befintlig kunskap om de processer som styr kväveutlakningen och på information från aktuella klimatscenarier. De demonstrerar också behovet av att genomföra kvalificerade studier och beräkningar som beaktar det komplexa samspelet mellan olika faktorer som påverkar kväveutlakningen. genomförda studier omfattar emellertid endast ett fåtal geografiska platser/områden och har av naturliga skäl flera begränsningar. Av praktiskt/tekniska skäl beaktades t.ex. inte den direkta återkopplingen mellan grödornas tillväxt och klimat i studien av Arheimer et al. (2005). Effekterna av den ökade variabiliteten i klimatet och ökad frekvens av extrema Bilaga B 24 SOU 2007:60 232 vädersituationer har inte heller beaktats. Den ökade variabilitet i klimatet som indikerats i de aktuella klimatscenarierna har stor betydelse för de processer som styr risken för utlakning av växtnäring under olika delar av året och på olika typer av jordar. Potentiella effekter av ändrad markanvändning och förändringar i gödslings- och produktionsnivåer har inte heller studerats. Även fosforförlusterna från jordbruksmark kan förväntas öka pga klimatförändringen, vilket bekräftas av preliminära siffror från en pågående studie. I vissa områden i norra kan emellertid fosforförlusterna eventuellt minska pga effekterna av minskat snötäcke. För en mer heltäckande bild av riskerna för växtnäringsläckage i ett framtida klimat och den potentiella effekten av olika anpassningsåtgärder i olika regioner, krävs flera studier som beaktar den sammanvägda effekten av olika faktorer som påverkar såväl kväve som fosforläckage. Det krävs därför dels kvalificerade studier som omfattar beräkningar av kväve- och fosforläckage i varje region med avseende på klimat, grödor, jordar och klimatrelaterade förändringar i tidpunkter för olika gödslings- och bearbetningsåtgärder. Dessutom behövs studier som beaktar den relativa betydelsen av ökad variabilitet i klimatet samt potentiella effekter av ändringar i produktion och markanvändning. 6.8 Referenser , L, Arheimer B, S, , Kyllmar K, , , , Ståhl-Delbanco A, Tonderski K. VASTRA-modeller i vattenplaneringscykeln. I: På tal om vatten. (Ed:Jöborn A, , , H), VASTRA rapport 6:14972. Arheimer B, , , , and . Climate Change Impact on Water Quality: Model Results from . Ambio, Vol 34, No 7: 559566. Eckersten H, , Kätterer T, . Modelling C, N, water and heat dynamics in wheat under climate change in . Agriculture, Ecosystems and Environm. 86: 221235. , , , . Beräkning av kväveutlakning vid förändrad gödsling för SOU 2007:60 Bilaga B 24 233 höstvete och vårkorn. Teknisk Rapport 106. Avd , Inst Markvetenskap, SLU. , Kyllmar K, , . Estimating Reduction of Nitrogen Leaching from Arable Land and the Related Costs. Ambio, Vol 34, No 7: 538543. Muntlig kommunikation H. , Inst Markevetenskap, SLU G. , Inst för Växtproduktionsekologi, SLU H.Johnsson, Inst Markvetenskap, SLU M. , Inst Markvetenskap, SLU A. , Inst Markvetenskap, SLU Bilaga B 24 SOU 2007:60 234 7 Appendix 7.1 Markanvändning Bakgrund Tabell A1.1 Åkerarealens användning och vegetabilieproduktion, genomsnitt åren 19941999 Areal (1000 ha) Produktion () Prisnivå (kr/kg) Värde (milj kr) Höstvete 277 1589 0,98 1557 Vårvete 46 226 1,06 240 Höstråg 32 160 0,97 155 Brödsäd 355 1975 1952 Höstkorn 18 76 0,91 69 Vårkorn 448 1786 0,91 1625 Havre 299 1093 0,92 1006 Rågvete 54 255 0,89 227 Blandsäd 29 92 0,75 69 Fodersäd 848 3306 2996 Baljväxter 38 75 1,05 79 1010 (7360) 0,81 5961 Matpotatis 26 792 1,50 1188 Fabrikspotatis 8 330 0,52 172 Potatis 34 1062 1360 Sockerbetor 59 2752 0,39 1073 Höstoljeväxter 33 78 1,32 103 Våroljeväxter 49 78 1,32 103 Oljelin 12 9 1,10 10 Oljeväxter 94 165 226 Köksväxter 6 600 Övrigt 38 Träda 243 Ej utnyttjad 63 Summa 2788 14247 SOU 2007:60 Bilaga B 24 235 Jordbrukets ekonomiska förutsättningar Tabell A1.2 ACCELERATES-modellens parametrar för relativa prisutvecklingar i markanvändningsmodellen för EU15. Notera att bedömningen är gjord och att 2050 och 2080 utgör linjära extrapoleringar 2020 2050 2080 Parameters A1 A2 B1 B2 A1 A2 B1 B2 A1 A2 B1 B2 Divergens/konvergens 100 172 101 148 91 279 103 220 78 386 105 Kostnader för gödselmedel 100 94 107 136 164 85 118 189 259 76 129 243 355 Kostnader för utsäde 100 120 108 104 94 149 121 111 85 179 133 118 77 Kostnader för pesticider 100 88 102 141 147 69 104 203 218 51 106 266 289 Kostnader för maskiner 100 88 106 121 132 70 116 153 179 52 125 185 227 Kostnader för drivmedel 100 90 110 143 157 76 125 209 241 62 140 274 326 Kostnad för arbetskraft 100 151 114 133 110 228 135 184 125 305 157 234 140 Kostnad för kontraktsarbete = arb. 100 105 112 123 133 112 131 156 183 119 149 190 234 Arealbidrag 100 0 0 91 107 0 0 77 117 0 0 63 127 Spannmålspriser 100 83 92 102 112 59 80 106 131 34 67 109 149 Spannmål, arealbidrag 100 0 99 60 101 0 99 0 103 0 98 0 104 Majspris 100 91 99 105 106 78 99 112 116 65 98 119 125 Majs, arealbidrag 100 0 94 60 89 0 85 0 72 0 76 0 56 Sockerbetspris 100 82 95 90 102 54 88 74 104 27 81 58 107 Oljeväxtfrö, pris 100 82 90 94 106 54 74 86 114 27 58 78 123 Oljeväxt, arealbidrag 100 0 101 60 115 0 104 0 138 0 106 0 160 Olivoljepris 100 82 94 90 106 54 85 74 114 27 76 59 123 Olivodling, arealbidrag 100 0 92 60 107 0 79 0 116 0 67 0 126 Roots and tubers price (s/t) 100 88 98 113 124 69 94 134 160 51 91 154 196 Pris, proteingröda 100 81 93 93 108 54 82 83 121 26 70 73 133 Proteingröda, arealbidrag 100 0 89 60 85 0 74 0 62 0 58 0 39 Bomullspris 100 86 91 93 112 65 78 82 129 44 65 72 146 Bomull, arealbidrag 100 0 89 83 106 0 73 58 116 0 57 32 126 Tobak, pris 100 90 93 92 111 75 83 80 128 60 73 68 144 Trädesbidrag 100 79 99 104 112 47 98 110 130 15 97 116 148 Trädeskvoter (%) 100 0 100 95 105 0 100 88 113 0 100 81 121 Köttpris 100 96 98 101 110 89 95 103 124 83 92 104 139 Mjölkpris 100 88 96 104 119 70 90 109 147 52 84 114 175 Bidrag LFA 100 81 105 92 121 52 112 79 153 24 119 67 184 Skörd som f(teknologiförändring) 100 167 131 130 104 268 177 176 109 368 223 221 115 Bevattningsanläggningar 100 133 138 124 116 183 195 161 139 232 252 198 162 Vattenpris 100 134 118 159 149 184 145 246 222 234 172 334 296 Bevattningseffektivitet 100 135 136 153 142 188 190 232 205 241 244 311 268 Restriktion, kemiska bekämpningsmedel 100 92 94 132 132 79 84 180 181 67 74 228 230 Gårdsstorlek 100 164 126 132 105 260 165 179 112 356 205 227 120 Negativa växtföljdseffekter 100 80 87 94 101 51 67 84 102 22 47 75 103 Bilaga B 24 SOU 2007:60 236 Markanvändning för som en region för som en region . ATEAM: Sammanfattning av använda parametervärden samt av estimerad framtida markanvändning , , som procent av dagens . Relativ markanvändning beräknas enligt ekvation 7 . Beräkningarna av L t /L t0 är gjorda utifrån grundmodellen , d . v.s. utan hänsyn till restriktioner på arealförändringar eller eventuell bioenergiproduktion . Relativ framtida markanvändning A1FI A2 B1 B2 2020 2050 2080 2020 2050 2080 2020 2050 2080 2020 2050 2080 Relativ efterfrågan , D t /D t0 1,25 1 , 51 1,46 1,14 1,31 1 , 38 1 , 18 1,39 1 , 29 1 , 06 1,09 1,07 Relativ prod . , klimat , P t,Cl /P t0 0,99 0 , 92 0,93 1,01 0,97 0 , 95 1 , 01 0,98 0 , 97 1 , 01 0,98 0,97 Relativ produktivitet, CO2 , P t,CO /P t0 1,04 1 , 16 1,32 1,04 1,13 1 , 27 1 , 04 1,09 1 , 11 1 , 04 1,11 1,15 Relativ produktivitet, tekn . , P t,T /P t0 1,37 1 , 87 2,34 1,36 1,81 2 , 16 1 , 29 1,62 1 , 86 1 , 19 1,27 1,27 Relativ överproduktion , O r,t /O r,t0 0 , 9 0,9 0 , 9 0 , 9 0,9 0,9 1 1 1 1 1 1 Relativ markanvändning , L t /L t0 Tabell A1 . ATEAM : Sammanfattning av använda parametervärden samt av estimerad framtida markanvändning , , som procent av dagens . Relativ markanvändning beräknas enligt ekvation 7 . Beräkningarna av L t /L t0 är gjorda utifrån grundmodellen , d . v.s . utan hänsyn till restriktioner på arealförändringar eller eventuell bioenergiproduktion . Restriktionen på minskning i B1-scenariet leder till att annan relativ m arkanvändning , än modellresultatet, redovisas. Relativ framtida markanvändning A1FI A2 B1 B2 2020 2050 2080 2020 2050 2080 2020 2050 2080 2020 2050 2080 Relativ efterfrågan , D t /D t0 0 , 85 0 , 87 0 , 85 0 , 91 0 , 67 0 , 64 0 , 91 0 , 67 0 , 64 0 , 91 0 , 67 0 , 64 Relativ prod . , klimat , P t,Cl /P t0 0 , 95 0 , 91 1 , 09 1 , 01 1 1 , 06 1 , 03 1 , 05 1 , 11 1 , 03 1 , 03 1 , 08 Relativ produktivitet, CO2 , P t,CO /P t0 1 , 04 1 , 16 1 , 32 1 , 04 1 , 13 1 , 27 1 , 04 1 , 09 1 , 11 1 , 04 1 , 11 1 , 15 Relativ produktivitet, tekn . , P t,T /P t0 1,14 1 , 32 1,5 1 , 14 1,3 1,43 1 , 11 1,23 1 , 32 1,07 1,2 1 , 1 Relativ överproduktion , O r,t /O r,t0 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Relativ markanvändning , L t /L t0 B1+R Rel . med restriktion SOU 2007:60 Bilaga B 24 237 Markanvändning i enskilda länder Tabell A1.5 ACCELERATES arealfördelning inom . Modellerade förändringen av andel (%-enheter) åker (arable) av jordbruksmark till 2050 (HadCM3 A2). Värdena är avlästa från kartor Observerad (databas) Modellerad baseline Modellerad 2050 2050baseline Modellobservation PCM (2050) klimatförändring 50-60 40-50 40-50 0 -10 60-70 20-30 60-70 60-70 0 +40 80-90 VästraGötaland 40-50 50-60 50-60 0 +10 60-70 Ss 50-60 30-40 40-50 +10 -20 60-70 Nedre 20-40 10-30 50-60 +30 -10 0-80 10-20 0-10 0-10 0 -10 0-10 7.2 Vattentillgång Bakgrund Tabell A2.1 Grovt uppskattade värden på marktextur () från m.fl. (1999), grupperade efter Andel (%) av åkermarkareal i regionen innehållande lera Mellan, styv och mycket styv lera 1: Gss 50 35 15 10 2: Gmb 30 10 5 45 15 5 0 10 3: Gns 80 40-50 , 70 60 30 , 40 4: Ss 95 70 , 35 85 60 45 35 , 7: Nn 55-60 25 , 10 8: Nö 15 2 Bilaga B 24 SOU 2007:60 238 Figur A2.1 Andel (%) av åkermarkareal i regionen innehållande lera Vårsådda grödor Tabell A2.2 Vegetationsperiodens start (>5) (, ) Redan inträffad förändring day Veg Start5 (DN från 1 .) 1975 (ERA40) Diff 2085-1975 (+5) 2085 Diff 1998-1975 (+5) (ERA40) Diff 2025-1975 (+5) Echam4, RCA3, A2 1: Gss 68-98 tsv -35 till -5 tn 63 -25 till -15 snv -15 till -5 tn 2: Gmb 83-98 tsv -65 till -35 ti 33-48 ti -5 till +5 si -55 till -45 ti 3: Gns 98-113 si -65 till -45 ti 43-48 si -5 -55 till -45 ti 4: Ss 98-113 tö -65 till -45 tö 33-68 tö -5 -25 7: Nn 113 -65 till -25 ts 48-88 ts -5 -15 8: Nö 128 -15 113 -5 till +5 ss -15 till -5 ts snv = senast i nordväst, ti = tidigast i inlandet ERA40 = Modellberäkningar kalibrerade till observerade värden 0 20 40 60 80 100 1.Gss 3.Gns 2.Gmb 4.Ss 7.Nn 8.Nö Ngn lera Mellan- o styv lera SOU 2007:60 Bilaga B 24 239 Tabell A2.3 Sista vårfrosten (, ) Redan inträffad förändring Sista vårfrost, dagnummer 1975 (+7.5) (ERA40) Diff 20851975 (+5) 2085 Diff 1998-1975 (+5) (ERA40) Diff 20251975 (+5) Echam4, A2 1: Gss 98 (83 vid sk) -75 till –55 tso 23-43 tso (8 vid sk) -5 -35 till -25 (-45 so) 2: Gmb 98-113 tk -45 (-55 vid k) 43-68 tk -5till +5 (sent vk) -25 till -15 3: Gns 98-113 tk -55 till –45 tv 43-68 tv -5 -25 till -15 4: Ss 113 (23/4) -45 68 (9/3) -5 -25 till -15 7: Nn 113-128 ts -45 till –35 ts 68-98 ts -5 -25 till -15 ts 8: Nö 128 -35 98 -5 -15 tv= torrt i väster, s=söder, n=norr, ö=öster, no=nordost, i=inlandet, M=mälardalen, k= kust, sk=sydkust Höstsådda grödor Tabell A2.4 Vegetationsperiodens slut (<5) (, ) Redan inträffad förändring Sista dag på vegetationsperioden >5 dagnummer 1975 (+7.5) ERA40 Diff 20851975 (+5) 2085 Diff 1998-1975 (+5) (ERA40) Diff 20251975 (+5) Echam4, A2 1: Gss 322-337 ss +5 till +15 mn 337342 ss -5 +5 2: Gmb 308-323 svk +15 till +30 mo 338 -5 +5 till +20 sö 3: Gns 308-323 sv +20 till +30 mo 338343 sv -5 +5 till +15 tv 4: Ss 308 +40 348 -5 till +5 +15 7: Nn 293 +30 till +40 ms 323333 ss -5 +5 till +15 tso 8: Nö 278-293 sso +20 till +30 ms 298323 ss. -5 till +5 +5 s.v.=senare i väst, m.n.=mest ökning i norr Bilaga B 24 SOU 2007:60 240 Tabell A2.5 Period med snötäcke (, ) Redan inträffad förändring Snötäcke Dagar/(+15) (ERA40) Diff20851975 (+5) 2085 Diff 19981975 (+5) (ERA40) Diff 20251975 (+5) Echam4, RCA3, A2 1: Gss 45 -15 30 -15 -15 till -5 mno 2: Gmb 45-75 kvk -45 till -15 mö 30 -25 -25 till -5 mö 3: Gns 45-75 kvk -45 till -15 mö 30 -25 -25 till -15 mn 4: Ss 75-105 ks -75 till -45 mn 30 -25 till -15 mn -25 till -45 mn 7: Nn 105-135 ks -95 till -85 20-40 ks -5 till -15 mn -55 till -45 ms 8: Nö 135-165 ks -95 till -65 ms 45100 ks -5 till +5 -45 till -35 ms Kvk=kortast vid , mö= störst minskning i öster Tabell A2.6 Förändring av medeltemperatur för slättbygder (, ) Redan inträffad förändring (Ss) 20851975 ändring (oC) 19981975 Ändring observ. (interpolerad) [modellerad ERA40] 20851998 Ändring +5.8 +1.7 [+1.5] +4.1 Feb +6.3 +1.7 (1.5) [+1.0] +4.8 Mars +6.3 +1.0 (1.3) [+0.5] +5.0 April +4.3 +1.0 [+0.5] +3.3 Maj +2.8 +1.0 (0.9) [+0] +1.9 Juni +2.8 +0.7 (0.8) [-0.5] +2.0 +3.3 +0.7 +2.6 Augusti +3.8 +0.7 (0.6) +3.2 SOU 2007:60 Bilaga B 24 241 tillväxt samt vatten- och kvävebehov Tabell A2.7a Förändringen av medeltemperatur till 2085 för specifika lokaler (, ) DeltaT Diff ~2085-~1975 (+5) (oC) januari Mars April Maj Juni Echam4, A2 1: 4.3 4.8 5.3 4.3 2.3 2.8 2: 4.8 5.3 5.3 4.3 2.3 2.8 3: 4.3 5.3 5.3 4.3 2.3 2.8 4: 5.3 5.8 5.8 4.8 2.3 2.8 5: 5.3 5.8 5.8 4.8 2.8 2.8 Tabell A2.7b Förändringen av medeltemperatur till 2085 för specifika lokaler (, ) DeltaT Diff ~2085-~1975 (+5) Echam4, A2 1: 3.3 3.3 3.3 3.8 3.3 3.8 2: 2.8 3.3 3.3 3.8 3.3 3.8 3: 2.8 3.3 3.3 3.8 3.3 3.8 4: 2.8 3.3 3.3 3.8 3.3 4.3 5: 2.8 3.3 3.3 3.8 3.3 3.8 Tabell A2.8a Förändringen av nederbörd till 2085 för specifika lokaler (, ) DeltaNbd Diff ~2085-~1975 (+7.5) (mm) januari Mars April Maj Juni Echam4, A2 1: 48 38 23 23 3 -8 2: 38 28 18 23 -3 -18 3: 38 33 18 23 3 -3 4: 33 23 18 18 3 -8 5: 28 13 18 13 -3 -3 Bilaga B 24 SOU 2007:60 242 Tabell A2.8b Förändringen av nederbörd till 2085 för specifika lokaler (, ) DeltaNbd Diff ~2085-~1975 (+7.5) (mm) Echam4, A2 1: - 3 -23 -3 48 38 33 2: - 23 -23 -13 38 28 18 3: -23 -23 -8 38 28 23 4: -23 -23 -3 33 23 18 5: -13 -23 -3 28 23 13 7.6 Näringsläckage Nederbörd Figur NederbördDiff Diff Nedebörd (mm/månad) Bas CC-karta 1975 (april) för (, ) SOU 2007:60 Bilaga B 24 243 Tabell A.6.1 Nederbörd . DIFF_Precip_sum, Medelnederbörd, Echam4, A2 (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 (införd 20070320) (i Hela +48) (Min i +23) (i +43 mindre utbred) (Min i +13 större utbred) 1: Gss 50-100 vnv 35-40 tö 2: Gmb 50-100 tö 25-50 tö 3: Gns 50-100 vsv 20-45 tö 4: Ss 50-75 20-35 tö 7: Nn 50-75 20-30 ts 8: Nö 25-75 tn 15-30 tn Tabell A6.1 Nederbörd . (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 (införd 20070320) (i +43) (Min i +18) (i +43 liten utbred.) (Min i +13) 1: Gss 50-75 20-30 tso 2: Gmb 50-100 vi 15-45 tö 3: Gns 50-75 15-25 tö 4: Ss 25-75 tö 10-20 tö (25 i ) 7: Nn 25-75 tö 10-20 ts 8: Nö 25-50 20-25 Bilaga B 24 SOU 2007:60 244 Tabell A6.1 Nederbörd Mars. (, ) DIFF_Precip_sum medel (mm) (+12.5) 2085 ändring (mm) (+7.5) 2025 (införd 20070320) (i +28) (Min i +13) (i +18) (Min i +3) 1: Gss 50-75 5-15 ts 2: Gmb 50-75 10-30 tö 3: Gns 25-50 15-25 vv 4: Ss 25-50 10-25 tö 7: Nn 25-50 10-30 ts 8: Nö 25-50 15-30 tn Tabell A6.1 Nederbörd April.