sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — Detta leder till ekonomiska förluster för den näringsverksamhet som är beroende av turister, t.ex. restauranger, hotell, camping etc. Områden med höga naturvärden samt värdefull jord- och skogsmark. Erosion kan leda till förlust av land, Bilaga B 14 SOU 2007:60 116 ekologiska skador och minskad biologisk mångfald. Ackumulation av material kan dock vara positivt genom att landområden växer till och utgör ny mark. Folkhälsa/rekreation. Konsekvenser kan vara att värdefulla rekreations- och strövområden försvinner genom erosion eller översvämning. 7.3.2 Omfattning av kusterosion Klimatscenarier Utgångspunkten för denna rapport är klimatförändringarna enligt regionala scenarier för för perioden 20712100. Dessa utgår från fyra scenarier från de globala klimatmodellerna HadAM3H och ECHAM4 respektive två scenarier för utsläpp av växthusgaser, A2 och B2. När det gäller kusterosion är det den påverkan som långsamt och kontinuerligt sker över året som generellt är dominerande. Denna erosion bestäms främst av havets medelvattennivå. Lokalt kan mycket kraftiga vågor i kombination med högt vattenstånd orsaka stor påverkan men det är inte möjligt att i förväg bestämma inom vilka områden och med vilken omfattning detta kommer att ske. I denna studie har därför använts värden enligt high case scenario för medelvattennivån i havet (global höjning med ) med hänsyn tagen till landhöjningen, se Figur 7.4. SOU 2007:60 Bilaga B 14 117 Figur 7.4 Förändring av havets medelvattennivå vid en global höjning av havsnivån med . (et al., 2004). Vid beräkning av erosionspåverkan har använts medelvattennivåer i havet för perioden 20712100. Kusten har indelats i tre regioner, en sydlig med nivåhöjning i havet, en mellansvensk med och en nordlig med havsnivåhöjning enligt scenarier. Den sydliga zonen omfattar kusten från till och med , den mellansvenska sträcker sig från till och med medan den nordliga omfattar resterande del av kusten till finska gränsen. Bilaga B 14 SOU 2007:60 118 Kustområden med erosion Omfattningen av erosionen vid kusterna beror till stor del av topografiska och geologiska förhållanden i kustområdet. Uppgifter om höjdförhållanden med tillräcklig noggrannhet saknas för huvuddelen av de svenska kuststräckorna. För bedömning av vilka strandnära områden som kan komma att påverkas av erosion har därför använts en modell som bygger på ett samband mellan havsnivåhöjning och påverkan på stränder (Bruun, 1988). Modellen utgår från att en höjd vattennivå i havet påverkar strandens övre del och dynerna, varvid material förflyttas från stranden ut i havet så att ett nytt jämviktsläge uppkommer. En generell uppskattning enligt denna modell är att en havsnivåhöjning påverkar en strandzons bredd med faktorn 100, dvs. höjning av havsnivån har påverkan 1m upp på stranden. Detta innebär att påverkan finns på en zon med bredden 80 m i den södra regionen, 50 m i den mellansvenska och i den norra regionen. Den erosion som pågår vid nuvarande klimat och som – utöver ökad erosion till följd av klimatförändringar kommer att pågå fram är svår att generellt bedöma. Det finns endast begränsade och lokala uppgifter om denna erosion. Det är inte heller möjligt att bedöma lokala effekter på erosionen till följd av stormar, översvämning och tillfälliga högvatten eller andra säsongsbetonade effekter. För att ta hänsyn till dessa förhållanden har gjorts ett schablontillägg med på utsträckningen av de områden som kan komma att beröras med utgångspunkt från havsnivåhöjningen. Detta innebär att den zon som påverkas har i denna utredning valts till bredden 100 m i södra, 65 m i mellersta och 30 m i norra för de tidigare angivna kustregionerna. I delar av nordligaste kompenserar landhöjningen i huvudsak havsnivåns höjning, vilket innebär att erosionen är ett mindre hot mot dessa kuststräckor. När det gäller den geografiska omfattningen och vilka kuststräckor som kan komma att hotas har använts den översiktliga inventering som SGI utfört över områden med förutsättningar för erosion utifrån geologiska förhållanden för Sveriges havskuster samt och (et al, 2005). De redovisade sträckorna avser områden där kusten utgörs främst av jordarterna sand och silt. Ett exempel för del av finns i Figur 7.5. Sammanställningen visar att för av landets totala kuststräckor finns förutsättningar för erosion. SOU 2007:60 Bilaga B 14 119 Figur 7.5 Förutsättningar för erosion (kuststräckor) (et al., 2006) Värden i kustzoner som berörs av erosion För de kustområden som kan komma att utsättas för erosion enligt ovan har areorna för de fastigheter och andra värden som är belägna inom dessa kustzoner beräknats utifrån Lantmäteriets terrängkartor och uppgifter om olika markklasser. Markanvändning och bebyggelseklasser är hämtade från den allmänna . Beskrivning och definitioner anges i Bilaga 2. Ett exempel på redovisning på omfattning framgår av Figur 7.6. 0 2 4 KOMMUN KOMMUN KOMMUN Ur GSD-Översiktskartan© . Medgivande M2005/4875 Gäller . Bilaga B 14 SOU 2007:60 120 Figur 7.6 Exempel på kustområden som kan beröras av erosion (prickade områden). (Lantmäteriet, 2006). 7.4 Ekonomiska värden som hotas av erosion Den byggda miljön (byggnader och tillhörande lokala infrastruktur), industrier, fritidsområden och badstränder kan komma att få skador till följd av erosion av kusten. I utredningen har det ekonomiska värdet av dessa tillgångar beräknats. Sådana värden kan komma att helt eller delvis förstöras vid den erosion som kan förväntas till följd av klimatförändringar. Det är uppenbart att alla dessa inte kommer att förstöras utan att en successiv anpassning för flera av dessa kommer att göras, t.ex. att kustskydd etableras eller att anläggningar flyttas längre från kusten. Detta utvecklas närmare i avsnitt 7.5. Kostnaderna för sådan anpassning kan vara avsevärda och i flera fall i nivå med värdet av det som är hotat. Beräkningarna nedan ska följaktligen inte tolkas som en prognos för vad erosionen kommer att kosta utan som en uppskattning av stock-at-risk, dvs. värdet av det hotade kapitalet. Analysen i detta kapitel omfattar områden vid havskusten och de ekonomiska värden som kan hotas. En beräkning av hotade värden till följd av ras och skred redovisas i kapitel 6, där också SOU 2007:60 Bilaga B 14 121 hotade värden i kustzoner ingår. Detta betyder att det finns en viss överlappning av hotade värden i kustområdena. Sålunda kan de hotade värdena i dessa områden inte adderas till en sammanlagd skadekostnad utan bedömningar bör göras med viss försiktighet. Fastigheter – småhus, hyreshus, industriområden och arealer som hotas av erosion har beräknats för respektive kustkommun (beräkningsförutsättningar enligt avsnitt 7.3). Genom att kombinera dessa arealer med Lantmäteriets terrängkarta över olika markslag kan beräknas vilka typer och arealer av bebyggelse (låg och hög bebyggelse, industriområde m.m.) och markanvändning (skog, åker m.m.) som finns på de erosionshotade ytorna. För att värdera har det genomsnittliga priset på jordbruksmark per hektar och län använts (, 2006). Markklasserna innefattar även skogsmark och annan öppen mark. Skogsmarken har inte värderats, då skog längs kusten sällan är avverkningsskog och således inte bedömts ha något marknadsvärde. Rekreationsvärdet av skogsmarken och övrig mark har inte beräknats. Tabell 7.1 Areal av olika markslag som hotas av erosion (km2) LÄN Hög bebyggelse Låg bebyggelse Fritids bebyggelse Industri område , fruktodling 0 22,1 6,1 2,9 21,9 0 33,1 5,3 0,2 33,8 0,3 80,3 24,2 6,5 576,4 0 5,2 6,6 1,9 49,2 0 15,4 8,8 0,3 46,2 0 0,9 1 0 5,3 0 1,6 0,2 4,6 0,5 0 0 0 0 9,3 0 55,6 12,8 2,3 11,9 0 0,9 0,4 1,3 2,1 0 0,3 2 12,6 0,5 0,1 2,1 14,6 15,7 2,1 0,1 1 1 0,3 1,3 0 1 0 13 1,7 Summa, 0,5 222 84 62 767 Bilaga B 14 SOU 2007:60 122 För småhus finns data över tomtarealer dessutom uppdelat på olika zoner efter avstånd från strand. Här har genomsnittstomterna för småhus 0150 m från strand använts. Låg bebyggelse har antagits motsvara småhus för permanentboende och Hög bebyggelse har antagits motsvara hyreshus och kontorslokaler i SCB:s statistik. För Fritidsbebyggelse och Industriområden har fritidshus och industrilokaler använts. Så kallade bebyggelsepunkter, dvs. enstaka byggnader eller liten grupp av byggnader utanför bebyggt område, anges också i Terrängkartan. Varje punkt har antagits bestå av ett hus och har värderats som småhus. Värdet, som alltså är en undre gräns, har i denna tabell lagts in i klassen Låg bebyggelse. Sluten bebyggelse (dvs. hus i slutna kvarter) hotas i ett fåtal kommuner, bl.a. , , och . Dessa värden ingår i gruppen Hög bebyggelse. I Tabell 7.2 anges antalet fastigheter för respektive användningsområde. Tabell 7.2 Antalet fastigheter som hotas av erosion. LÄN Hög bebyggelse Låg bebyggelse Fritids bebyggelse Industri område Summa 0 6 979 1 256 192 8 427 0 8 308 1 971 19 10 298 63 37 732 11 995 509 50 300 7 26 448 3 824 176 30 455 0 6 109 3 509 13 9 631 0 4 121 247 0 4 369 4 683 51 308 1 045 0 462 93 2 557 7 7 754 2 651 207 10 620 0 15 532 111 30 15 673 0 708 916 646 2 270 24 160 5 301 841 6 326 13 1 0 774 0 543 1 317 Summa, 117 116 841 32 395 3 513 152 866 Den bebyggda ytan har värderats med fastighetsvärden. Terrängkartan visar dock inte antalet byggnader inom de olika ytorna för markslag, utan bara vilken typ av bebyggelse som finns (Låg bebyggelse, Hög bebyggelse, Fritidshusområde, Industriområde). För att uppskatta antalet byggnader har de framtagna arealerna dividerats med genomsnittlig tomtareal per kommun och fastighetstyp (SCB, Statistikdatabasen). Fastigheterna har sedan värde SOU 2007:60 Bilaga B 14 123 rats med genomsnittligt pris för respektive fastighetsslag i varje kommun (SCB, Statistikdatabasen). De hotade värdena för de olika fastighetstyperna visas i Tabell 7.3. Den största posten är kategorin låg bebyggelse, dvs. småhus exklusive fritidshus. Den hotade småhusbebyggelsen motsvarar av det totala småhusbeståndet i och motsvarar av dess värde. Tabell 7.3 Totalt värde hotade fastigheter (MSEK). prisnivå LÄN Hög bebyggelse Låg bebyggelse Fritids bebyggelse Industriområde , fruktodling Summa 0 12 322 1 458 770 65 14 615 0 18 971 2 585 50 101 21 707 678 69 311 16 223 2 804 3 366 92 382 28 23 547 3 168 340 287 27 370 0 5 431 1 906 42 75 7 454 0 5 333 239 0 10 5 582 34 745 40 1 190 1 2 011 0 689 86 4 35 815 298 18 741 4 455 1 609 45 25 147 0 11 105 67 191 6 11 369 0 609 585 1 799 1 2 994 104 144 2 758 5 815 0 8 822 94 677 290 106 1 1 168 0 770 0 2 143 1 2 914 Summa, 1 236 168 396 33 860 16 863 3 994 224 350 Diskonterat nuvärde, Kalkylränta 303 41 265 8 297 4 132 979 54 977 Risken för att angivna värden hotas av erosion avser perioden 20702100. Med hänsyn till tillväxten av ekonomin och till de tidspreferenser som vanligen antas i kostnadsnyttoanalyser (dvs. att en inkomst nu värderas högre än inkomst ) har nuvärdet av summorna i Tabell 7.3 diskonterats. Nuvärdet påverkas i hög grad av den tidsperiod under vilken erosionen antas ske. Om de hotade arealerna eroderas successivt under så uppgår nuvärdet av de hotade värdena för hela riket till de belopp som anges i sista raden i Tabell 7.3. Uppgifterna baseras på kalkylräntan (den kalkylränta som används för infrastrukturplanering ). Bilaga B 14 SOU 2007:60 124 Det är emellertid sannolikt att större delen av fastighetsvärdena drabbas under den senare delen av seklet. Om så är fallet blir det diskonterade värdet mindre, eftersom konsekvenserna ligger längre bort i tiden. Om exempelvis av fastighetsvärdena eroderas , därefter först och sedan av det ursprungliga fastighetsvärdet, så blir det diskonterade nuvärdet istället för ca 55 miljarder som i exemplet ovan. Infrastruktur Den lokala infrastruktur som finns för bostads- och industriområden tillkommer till det förlorade fastighetsvärdet. Det kan gälla gator och vägar, VA-system och elledningar. I Tabell 7.4 anges länsvis uppskattade värden av VA-system för hotad bebyggelse. Beräkningarna baseras på en schablonkostnad för VA-nät för olika fastigheter. Schablonkostnaderna uppgår till 75 tkr för småhus, 60 tkr för fritidshus och 110 tkr för hög bebyggelse (muntlig kommunikation, Svenskt Vatten). Värdena avser anslutningen från stamnätet till fastigheten, inte VA-ledningarna inne i huset vilket ingår i fastighetsvärdet. Tabell 7.4 Totalt värde av VA-system för hotade fastigheter (MSEK). LÄN Hög bebyggelse Låg bebyggelse Fritids bebyggelse Summa 0 523 75 599 0 623 118 741 7 2 830 720 3 556 1 1 984 229 2 214 0 458 211 669 0 309 15 324 0 51 3 55 0 35 6 40 1 582 159 741 0 1 165 7 1 172 0 53 55 108 3 12 318 333 1 80 28 110 0 58 0 58 Summa, 13 8 763 1 944 10 719 SOU 2007:60 Bilaga B 14 125 Påverkan på turism Det finns ett flertal strandområden som hotas av erosion och som omfattar en avsevärd turistindustri. Det har inte varit möjligt att i denna studie beräkna omfattningen av denna verksamhet för hela landet. Nedan ges några exempel från olika delar av landet för att illustrera de ekonomiska värdena som är berörda. Om attraktiva strandområden eroderas innebär det en välfärdsförlust. Detta kan värderas med betalningsviljestudier. Några sådana studier av värdet av olika typer av strandområden finns dock inte för . Ett sätt att uppskatta värdet av ett strandområde är de utlägg som turister har för att resa till och vistas i ett rekreationsområde. De inkomster från turismen som ett område har kan därför ses som en nedre gräns för vad området är värt för besökarna. Värdet för de boende i området avspeglas snarare i t.ex. fastighetspriserna. Ystads kommun Ystads kommun har som en del i ett EU/Interreg-projekt gjort en uppskattning av de värden som kan gå förlorade på grund av stranderosion och höjd havsnivå för om inga åtgärder vidtas (och , 2005). Analysen är baserad på antagandet att havsnivån kommer öka med 0,5 m på grund av klimatförändringarna. Tillsammans med den pågående erosionen innebär detta att strandlinjen kommer att förflyttas tillbaka i genomsnitt och medföra en total förlust av strand. De värden som tas upp i analysen är framförallt de fastigheter som befinner sig i farozonen, ett hotell/konferensanläggning och ett fritidshusområde. De värderas med nybyggnadskostnaden liksom en fotbollsplan som ligger i området. Vidare antar man att av intäkterna från turismen i området förloras. Det är en försiktig uppskattning, som tar hänsyn till det faktum att ett nytt strandområde kommer bildas längre in. bör således inte turismen i området påverkas i alltför stor utsträckning. Den sammanlagda förlusten om inga åtgärder vidtas kan uppskattas till prisnivå. Viktat med sannolikheten för att det inträffar och diskonterat Bilaga B 14 SOU 2007:60 126 diskonteringsränta motsvarar detta ett nuvärde på . Stranden i är en av viktigaste tillgångar. Var fjärde turist väljer mellan flera resmål utöver och majoriteten av de konkurrerande resmålen finns i eller på . Turister från och utlandet kommer främst hit för att sola och bada, medan turister från har besök hos släkt och vänner som främsta anledning. av turisterna ser som resans huvudsakliga mål, medan är här på en 1dagsresa. Den största delen av turisterna kommer från angränsande län, framförallt och . Av det totala antalet resor till genomförs –augusti. Den fina badstranden ses som ett viktigt konkurrensmedel, även för konferensresor. Omsättning för den egentliga turismen (dvs. exkl. genomfartsturism och shoppingresor) är , och den genererar 1 060 årsarbeten. har gjort en undersökning av inkomsterna från turism i (, 2002). Den totala turismomsättningen i var , och antal årsarbeten som turismen ger upphov till uppskattades till 3 300. I den intervjuundersökning som gjordes uppgav av turisterna att det primära syftet med resan var sol och bad. Ökade skatteintäkter från turismen beräknades inte eftersom man ansåg att det kommunala utjämningssystemet gör sådana effekter ointressanta. Campingplatser På många av de utsatta kustavsnitten finns badstränder och campingplatser. I Tabell 7.5 visas en sammanställning av årsarbeten och omsättning på campingplatser vid några av de stränder som kan komma att hotas av erosion. I många fall handlar kostnaderna om förlorade tillgångar och kostnaderna för att bygga upp nytt. SOU 2007:60 Bilaga B 14 127 fall kan erosionen göra att stranden för blir oattraktiv med minskad tillströmningen av turister som följd. Tabell 7.5 Exempel på omsättning och årsarbeten för campingplatser vid kuster. (Källa: , Camping & Stugföretagares ). Ort Årsarbeten Omsättning MSEK Beskrivning 60 85 923 tomter, 200 stugor/lägenheter, hotell, restaurang, affär 20 18 610 tomter, 160 stugor/rum, affär och restaurang 6,5 7 525 tomter 15 stugor, affär och restaurang 7 5,5 400 tomter, 6 stugor, restaurang Hagön 8 8,5 550 tomter 21 stugor, affär och restaurang 8 9 230 tomter 112 stugor, affär Övriga värden Utöver dessa värden finns också naturmiljö och ekologiska värden, t.ex. områden med biologiska värden, Natura 2000-områden etc. En sådan typ av områden är de strandängar som finns nära kustlinjen. Dessa har ofta en begränsad bredd och gränsar till vägar och bebyggelse. I det fall strandängar eroderas finns risk för att bebyggd miljö kan utsättas för erosion och översvämning. Värdering av sådana områden ingår inte i denna utredning. I norra innebär landhöjningen att delvis ny mark uppkommer eftersom den höjda havsnivån kompenseras av landhöjningen. Vidare medför havsnivåhöjningen att behovet av att muddra minskar i hamnarna, vilket annars är nödvändigt med hänsyn till landhöjning. Några beräkningar av dessa förhållanden har inte gjorts i denna utredning. Bilaga B 14 SOU 2007:60 128 Internationella studier I ett europeiskt projekt om kustzoner citeras några studier av de samhällsekonomiska effekterna av kusterosion (, 2005). I en engelsk studie (Bateman et al., 2001) uppskattades rekreationsvärdet av en strand i södra genom en betalningsviljestudie. Värdet av att skydda stranden från erosion genom strandfodring var ca per hushåll och år för turister och per hushåll och år för permanentboende. Ett nordamerikanskt projekt (Kriesel och , 2002) visar på påverkan av fastighetsvärden av kusterosion. I studien fann man att även fastigheter som sannolikt inte påverkas av erosionen förlorar i värde. Vid en erosionstakt (3 fot) beräknades hus som ligger från stranden sjunka i värde, men även hus som ligger från stranden sjunker i värde. Man fann också att det är viktigt vilka åtgärder som vidtas; stabiliseringsåtgärder kan förfula stranden och göra att alla fastigheter tappar i värde, både strandnära och icke strandnära, medan strandfodring ökar värdet på fastigheterna. 7.5 Åtgärder för att förebygga och skydda mot kusterosion 7.5.1 Integrerad förvaltning av kustområden Inom EU har kustområdena en avgörande betydelse ur ett flertal perspektiv såsom sysselsättning, ekonomisk tillväxt och livskvalitet. och rådet har därför antagit en rekommendation för Integrerad förvaltning av kustområden (, ICZM) med avsikt att främja samarbete när det gäller planering och förvaltning inom sådana områden mellan lokala, regionala och nationella intressen (EG, 2002). Eftersom många av frågorna ofta är gränsöverskridande betonas också det internationella samarbetet. I används begreppet Integrerad förvaltning av kustområden med följande innebörd: En integrerad förvaltning av kustområden är en dynamisk, tvärvetenskaplig och ständigt pågående process som ska främja en hållbar förvaltning av kustområdena. Den omfattar hela cykeln av insamling av information, planering (i bred bemärkelse), beslutsfattande, för SOU 2007:60 Bilaga B 14 129 valtning och kontroll av genomförandet. I en sådan förvaltning utnyttjas alla intressenters kunniga deltagande och samarbete för att bedöma de samhälleliga målen i ett särskilt kustområde och vidta åtgärder för att uppnå dessa mål. Strävan är att genom integrerad förvaltning av kustområden på kunna finna en jämvikt mellan ekonomiska, sociala och kulturella mål samt miljö- och rekreationsintressen, inom de ramar som den naturliga dynamiken ger (EU, 2000). 7.5.2 Fysisk samhällsplanering Risken för kusterosion kan genom medvetna samhällsbeslut minskas, likaväl som mindre genomtänkta beslut kan öka riskerna. Den kommunala fysiska planeringen är ett av de viktigaste instrumenten för att undvika att ny bebyggelse lokaliseras till områden med risk för erosion. De olika planinstituten i , översiktsplan, detaljplan och områdesbestämmelser, kan synliggöra riskområden så att frågan uppmärksammas av andra aktörer som fastighetsägare, myndigheter, entreprenörer etc. Gemensamt för alla planer är att vissa allmänna intressen ska beaktas. Det är grundläggande krav som att marken ska vara lämplig för avsett ändamål och bidra till hållbara strukturer och resurseffektiva samhällen. Bebyggelse ska således lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet, bl.a. med hänsyn till de boendes hälsa och säkerhet, jord- och vattenförhållanden. Det hållbara samhället ställer krav på att markanvändningen utvärderas i ett långsiktigt perspektiv. När det gäller bebyggelse är det rimligen byggnaders och anläggningars livslängd som bör vara avgörande. Risker för erosion på de platser där bebyggelse finns och planeras behöver därför bedömas för mycket . 7.5.3 Strategier för skydd av kustområden Erosion är en naturlig, geologisk och morfologisk process där utgångspunkten bör vara att naturen kan tillåtas att ha sin gång i områden där det inte finns enskilda eller allmänna värden eller intressen som hotas. Kusterosion måste ses i ett helhetsperspektiv utifrån samhällets intressen. Utgångspunkten måste då vara att medverka till att förebygga skador till följd av stranderosion genom lämplig samhällsplanering och genom väl planerade erosions Bilaga B 14 SOU 2007:60 130 begränsande och återställande åtgärder vid hotad bebyggelse, infrastruktur och andra skyddsvärda områden. Med utgångspunkt från vilka värden som kan vara hotade kan olika strategier tillämpas för skydd av kustområden. Det finns i princip fem olika grundläggande strategier som kan tillämpas enligt Figur 7.7. Figur 7.7 Strategier för kustskydd (efter Eurosion, 2004) Ingen åtgärd Inga investeringar görs i kustskyddsanläggningar eller åtgärder för att skydda mot erosion. Planerad tillbakaflyttning/reträtt Byggnader och anläggningar flyttas in mot land och nya kustskydd anordnas längre från strandlinjen. Säkerställa strandlinjen Behålla och vid behov förstärka nuvarande strandlinje. Denna strategi täcker de situationer där åtgärder kan göras framför eller SOU 2007:60 Bilaga B 14 131 bakom de befintliga skydden för att förbättra eller bevara den skyddsnivå som ges av den existerande skyddslinjen. Utvidga strandområdet Nya kustskydd etableras längre ut mot havet. Den befintliga skyddslinjen flyttas fram genom att nya skydd byggs nedanför de befintliga. Begränsad påverkan Samverkan med naturliga processer genom att tillåta viss erosion under kontrollerade förhållanden och genom underhållsåtgärder säkerställa viktiga områden och intressen. För att identifiera de strategiska möjligheterna, som beskrivs i Figur 7.7 är det lämpligt att undersöka ett brett spektrum av tänkbara alternativ som täcker olika skyddsåtgärder, risker och tidsperspektiv. Detta ger en indikation om vilka områden som kan behöva skyddas och när de kommer att vara i riskzonen. När olika åtgärder studeras är det nödvändigt att identifiera vad som kommer att hända om inget görs. Alternativet Ingen åtgärd beskriver situationen där inga åtgärder för kustskydd kommer att vidtas. Detta alternativ tillämpas både när det saknas kunskap om erosionen och ingen plan för åtgärder finns eller i det fall man efter utvärdering av alternativen medvetet avstår från att bygga upp nya eller underhålla befintliga kustskydd. 7.5.4 Åtgärder för skydd mot erosion och översvämning Det är inte möjligt att ange kostnader för anpassning och åtgärder för att skydda mot erosion för alla hotade områden längs den svenska havskusten. Därför redovisas nedan olika möjligheter till kustskydd och kostnader för dessa.