sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Utform- ningen av fjärrvärmefakturor har också varit föremål för diskus- sion, om än inte i lika stor utsträckning som utformningen av elfakturor. Ett flertal studier som belyser hur slutanvändarna upplever sina energifakturor har genomförts. Bl.a. konstateras i en svensk studie att slutanvändarna har svårt att sätta sina fakturor från energi- företagen i relation till sina egna beteenden och konsumtions- nivåer.TPF1FPT Samma studie pekar på att energiföretagen och slut- användarna tenderar att uppfatta produkten energi utifrån olika referensramar. Skillnader föreligger både avseende syfte med 1TP PT , A-L., Allmänhetens miljöpåverkan. Energi, mat, resor och socialt liv, , , 2001. fakturorna och språkbruk.TPF2FPT Energileverantörens primära intresse ligger i storleken på kundens energianvändning och effektuttag, och hur betalning av leveransen ska ske. Kunden däremot är intresserad av att veta hur den egna energianvändningen fördelas på olika ändamål (som uppvärmning, varmvatten, matlagning etc.). Kunderna är alltså intresserade av en funktionsuppdelad använd- ning, som gör det möjligt att kritiskt granska de brukarvanor som lett till en viss energianvändning.TPF3FPT Det system för fakturering av el, och delvis även fjärrvärme, som länge har använts i är baserat på preliminär debitering av energianvändning med årlig slutjustering. Detta system är ur kundens synvinkel illa avpassat för en kritisk granskning av det egna beteendet. För slutanvändare av el kommer en förbättring att ske genom den nya lagen om avläsning av el som träder i kraft . Lagen ställer krav på att elnätföretag, för kunder med avtal med en säkringsstorlek på högst 63 A, läser av och rapporterar elanvändningen månadsvis.TPF4FPT Dock ställs inga krav i lag eller för- ordning på att faktureringen ska vara baserad på den månadsvisa avläsningen. Elnätföretagens förberedelser för att uppfylla de nya lagkraven pågår. Successivt får allt fler slutanvändare, tack vare de pågående förändringarna, elfakturor baserade på sin verkliga användning. Motsvarande lagkrav finns inte för fjärrvärme- eller fjärrkylaleverantörer. Flera fjärrvärmeleverantörer har ändå över- gått från preliminärdebitering till debitering av verklig energi- användning, och merparten av fjärrkylaleveranserna sker redan från början baserat på verklig energianvändning. För att slutanvändarna ska kunna tolka energifakturornas infor- mation om faktisk energianvändning och energikostnader behövs kunskap om de grundläggande fakta som informationen förmedlar. har forskningsprojekt med syfte att undersöka hur 2TP PT Energimyndigheten 2007:41, Hushållens energianvändning och styrmedel, , 2007. 3TP PT , A-L., Ändrade rutiner. Hushåll, samhälle och avfallsproblem. (ur , P. et al Miljö och hållbar utveckling, Samhällsvetenskapliga perspektiv från lundahorisont), Student- litteratur, , 2004. 4TP PT För elabonnemang med större säkringsstorlek än 63 A kräver lagen timvis mätning (ellagen 1997:857, 3 kap. 10 § 2). kunderna uppfattar visuell information om energianvändningen på fakturor bedrivits i en rad länder. Forskningsprojekten, där vissa omfattar studier av enskilda länder och andra gör jämförelser mellan två eller flera länder, redovisar resultat från bl.a. , , , , , , , och . Elforsk har, inom ramen för sitt forskningsprogram , belyst hur visualisering av energianvändning och återkoppling av information om användningen i samband med fakturering av el uppfattas av slutanvändare.TPF5FPT Rapporten från detta projekt samman- fattar den samlade kunskapen inom området väl. De flesta av de studier projektrapporten refererar till bygger sina slutsatser på intervjuer med enskilda slutanvändare av energi, medan några av studierna baseras på resultat från fokusgrupper. Elforsks visuali- seringsprojekt ger också förslag till hur förbättringar av visuell presentation på elfakturor kan ske. 14.3.1Olika typer av återkoppling Det finns två typer av återkoppling som baseras på den information som erhålls direkt från elmätarna. Dessa två typer är: Historisk återkoppling, som visar kundens nuvarande energi- användning och jämför den med tidigare energianvändning. Jämförande återkoppling, som visar kundens nuvarande energi- användning och jämför den med energianvändningen hos andra slutanvändare av relevant kategori. Det kan exempelvis vara grannar eller andra företag med samma typ av verksamhet. Utöver dessa typer av återkoppling finns följande två varianter som är av intresse i samband med fakturering av energi: Uppdelningsåterkoppling, som tydligt visar kundens användning uppdelad på olika ändamål (belysning, vitvaror m.m.). Råd om energi och effektiviseringsmöjligheter, som visar hur slut- användaren kan påverka sin energianvändning. 5TP PT , , , I., , T.: Att presentera förbrukning grafiskt – den samlade kun- skapen, Elforsk rapport 07:44, . En av fördelarna med historisk återkoppling är att konsumenterna tycks väl kunna tolka och förstå historisk jämförelseinformation. Vidare går det att skapa robusta jämförelser baserade på sådana data som redan finns tillgängliga för energileverantören. Flera forsk- ningsprojekt baserade på fältstudier visar att kunder uppskattar att få information på fakturan i form av enkla jämförelser baserade på historiska data. De svenska studier som genomförts indikerar att svenska kunder föredrar denna typ av återkoppling.TPF6FPT Vissa studier pekar dock på att kunderna visserligen förstår den historiska jämförelseinformationen, men att det kan vara svårt att fastställa om informationen leder till förändrade brukarvanor. En annan nackdel med historisk jämförelseinformation kan vara att den främst motiverar kunder med ökande energianvändning. Detta bedöms bero på att kunder vars användning inte ökar finner mindre anledning att reflektera över sina brukarvanor. Vidare fungerar inte historisk återkoppling vid byte av energileverantör, eftersom det då inte finns några historiska data att tillgå. Slutligen kan prisföränd- ringar, väder- och temperaturskillnader göra historisk återkopp- lingsinformation mindre tillförlitlig. Genomförda fältstudier indikerar att jämförande återkoppling kan inspirera kunder till förändrade brukarvanor. Flera genomförda studier pekar på att slutanvändare, om de ligger över genomsnittet i en jämförelsegrupp som de anser vara relevant, med denna typ av återkoppling känner sig manade att förändra sina brukarvanor. Jämförande återkoppling har i flera genomförda fältstudier resulte- rat i lägre energianvändning. En nackdel med jämförande återkoppling är att det kan vara svårt att bestämma vilken typ av kategoriindelning som ska använ- das för jämförelserna. Det kan också vara svårt och kostsamt att samla in alla data som erfordras för att skapa korrekta och funge- rande jämförelsegrupper. Vidare skapar jämförande återkoppling ingen eller endast svag stimulans till minskad energianvändning för de slutanvändare som ligger under genomsnittlig energianvändning. 6TP PT Se t.ex. , C., Influencing electricity consumption via consumer feedback: a review of experience, , , eceee 2007 Summer Study, Just Do IT!, 2007. Uppdelningsåterkoppling ökar slutanvändarens kunskap om hur mycket energi som används för olika ändamål. Den ger därmed slutanvändaren kontroll över sin energianvändning. Detta är den typ av återkoppling som enligt sannolikt ger störst bidrag till effektivare energianvändning. En annan fördel med uppdelningsåterkoppling är att den ger möjlighet att skapa och använda tydliga och enkla diagram, något som slutanvändare enligt flera genomförda fältstudier förstår och uppskattar. Vidare finns lösningar, t.ex. internetbaserade beräkningsprogram, där slutanvän- daren själv kan lämna sådan information som erfordras för att energileverantören ska kunna skapa uppdelningsåterkoppling. Den främsta nackdelen med uppdelningsåterkoppling är att den inte är möjlig att skapa med befintlig elmätning som grund. Det saknas också praktiska erfarenheter om uppdelnings- återkoppling, eftersom metoden ännu inte har använts. Råd om energi och effektiviseringsmöjligheter Flera genomförda fältstudier visar att råd om energieffektivisering signifikant förstärker effekten av andra typer av återkoppling. Erfarenheterna visar att slutanvändarna upplever det positivt om råd om energieffektivisering kombineras med någon av de ovan- nämnda metoderna för återkoppling. Råd om energi och effektivi- seringsmöjligheter kan dessutom utformas på ett kostnadseffektivt sätt genom samordnade insatser. En nackdel med råd om energi och effektiviseringsmöjligheter är att många slutanvändare uppfattar informationen som användbar endast om den känns individuellt utformad. 14.3.2Grundläggande förutsättningar för bra återkoppling De studier som genomförts visar att vissa grundläggande kriterier måste uppfyllas för att återkopplingen ska fungera på ett bra sätt. Informationen måste vara både enkel att förstå och trovärdig. Det är viktigt för slutanvändarna att återkopplingen kompletteras med klara beteckningar och förklaringar av använda förkortningar och tekniska termer. Vidare visar ett flertal fältstudier att en kombination av flera olika sätt att presentera informationen ger väsentligt bättre resultat än om informationen presenteras med endast ett uttryckssätt. En kombination av grafer, tabeller och text uppfattas av slutanvändar- na som mer tilltalande än t.ex. enbart text. Studierna visar att slutanvändare uppskattar en graf i kombina- tion med en kortfattad förklaring hur grafen ska tolkas. Det upp- fattas också positivt om grafen kan relateras till effektiviserings- åtgärder som slutanvändaren kan genomföra. Vidare pekar flera av studierna på att kunderna uppfattar det som viktigt att fakturan tydligt redovisar vilka kostnader som är kopplade till den faktiska energianvändningen, och vilka kostnader som är kopplade till andra delar av fakturan som t.ex. fasta avgifter, administrations- eller fakturaavgifter. Många av fältstudierna visar att energispartips och andra kun- skapsförmedlingsaktiviteter får större genomslag om de relateras till grafer över den egna energianvändningen. Studierna visar också att det är viktigt för slutanvändarna att informationen i återkopp- lingen känns personlig och specifik för den egna situationen. 14.4Dagens fakturering av fjärrvärme, fjärrkyla och el Utformningen av fakturor för fjärrvärme varierar relativt mycket mellan landets fjärrvärmeleverantörer. baserades fjärrvärmefakturorna nästan uteslutande på beräknad energianvändning. Men som tidigare nämnts sker fakturering av fjärrvärmeleveranser allt oftare baserat på verklig energianvändning. uppskattar Svensk Fjärrvärme att av all levererad fjärrvärme faktureras baserat på uppmätt verklig användning.TPF7FPT Fjärrvärmebolagens fakturor innehåller uppgifter om: Fast avgift, som vanligen baseras på abonnemangets storlek i effekt. Energiavgift, kostnad per kWh. Denna avgift kan variera t.ex. mellan perioderna sommar och vinter, s.k. säsongsprissättning. (Vissa fjärrvärmeleverantörer har dock för mindre kunder en 7TP PT Svensk Fjärrvärmes bedömning grundas på levererad energimängd (kWh). Andelen kunder som faktureras med verklig energianvändning som grund är sannolikt lägre. taxa som endast består av en fast avgift, oavsett storleken på energianvändningen). Effektavgift, kostnad som utgår från behovet av maximal effekt under de kallaste timmarna alternativt det kallaste dygnen. Allt oftare mäts denna som verklig utnyttjad effekt. Dock har många fjärrvärmeleverantörer fortfarande schabloner för denna avgift, s.k. kategorital. I vissa typer av priskonstruktioner ingår en särskild flödesavgift, ibland kallas denna avgift hetvattenavgift (kronor/m3P )P . Det förekommer också att fjärrvärmeleverantörer debiterar andra typer av avgifter som t.ex. administrativa avgifter eller faktureringsavgift. Information om t.ex. avtalsvillkor och kontaktuppgifter för leverantören. Vissa fjärrvärmeleverantörer lämnar också uppgift om föregående års energianvändning på fakturan. Samfakturering med el före- kommer i de fall energileverantören säljer både el och fjärrvärme. Några kommunala bolag samfakturerar även med vatten, renhåll- ning och bredband. Sammanfattningsvis uppfyller fakturorna från många fjärr- värmeleverantörer direktivets krav på tydlighet, redovisning av faktisk energianvändning och fullständig redovisning av aktuella energikostnader. Dock kan kraven inte generellt sägas vara upp- fyllda, och signifikanta förbättringar kan ske. Vid uppskattningsvis av fjärrvärmeleveranserna används fortfarande beräknad energianvändning som debiteringsgrund. Många fjärrvärmeleveran- törer utvecklar nya tjänster för att tillgodose sina kunders behov av bättre information om sin förbrukning, förbrukningsmönster m.m. Men endast ett fåtal fjärrvärmeleverantörer lämnar någon form av historisk eller jämförande återkoppling till slut- användarna. Det är inte heller på fjärrvärmefakturor vanligt med grafisk presentation av energianvändningen. Marknaden för fjärrkyla är relativt ny. Fjärrkylaleverantörerna är betydligt färre till antalet än t.ex. fjärrvärmeleverantörer, elnät- företag eller elhandelsbolag. Även kunderna är väsentligt färre inom fjärrkylaområdet än inom marknaderna för andra energi- bärare. Många fjärrkylaavtal är, då kundbehoven varierar mycket, av individuell karaktär utan egentlig enhetlig prislista. Utvecklingen går dock mot en alltmer enhetlig prissättning. Svensk Fjärrvärme bedömer att merparten av fjärrkylafakture- ringen bygger på verklig energianvändning. Det finns flera skillnader mellan debitering av fjärrvärme och fjärrkyla. Merparten av fjärrkylakunderna är stora kunder, medan fjärrvärmekunderna är mer varierande i storlek. De stora fjärrkylakunderna ställer högre krav på leverantörerna än den genomsnittliga fjärrvärmekunden. Fjärrkylasystemen är också generellt nyare, och därmed också utrustade med mer modern mätteknik, än fjärrvärmesystemen. Avtalen består ofta av de tre delarna grundavgift vid anslutning, energi- eller flödesavgift samt effektavgift. Effektavgiften baseras ofta på tidigare års uppmätta högsta effekt, och mätningen görs vanligen på timbasis. Till följd av önskemål från befintliga och nya potentiella kunder tenderar prissättning av fjärrkyla att alltmer gå mot en större rörlig kostnadsandel för såväl energi- och effektpris. Införandet av fjärrkyla leder ofta i sig själv till att slut- användaren får en förbättrad information om sin energianvändning. Den levererade mängden fjärrkyla som en slutanvändare använder mäts, medan konventionell komfortkyla vanligen ingår som en del av slutanvändarens totala verksamhetsel. Den mängd energi som går åt för att driva konventionella komfortkylanläggningar mäts sällan separat. Sammanfattningsvis bedöms merparten av fjärrkylaföretagens fakturor uppfylla direktivets krav på tydlighet, redovisning av faktisk energianvändning och fullständig redovisning av aktuella energi- kostnader. Dock kan direktivets krav inte sägas vara generellt uppfyllda, och förbättringar kan ske. Återkoppling till slutanvänd- arna är ovanlig. Vidare saknar fjärrkylafakturor vanligen grafisk presentation över användningen. De elkunder som anlitar samma företag för både elnät och elhandel, dvs. själva elanvändningen, erhåller regelbundet endast en faktura för el. För de kunder som anlitar olika leverantörer för elnät och elhandel är betalningen för elanvändningen i stället uppdelad på två fakturor. Den ena fakturan avser då elnättjänster och den andra fakturan avser elhandeln. Precis som i fallet med fjärrvärme, varierar den fysiska utformningen av fakturorna för el mellan olika leverantörer relativt mycket. Elhandelsfakturorna kan delas in i följande delar: Årsavgift, som bl.a. baseras på abonnemangets storlek i effekt eller säkringsstorlek. I vissa typer av tariffer ingår en särskild effektavgift. Energiavgift, kostnad per kWh. Denna kan vid avtal med rörligt elpris innefatta flera komponenter, t.ex. spotavgift. Skatter, som innefattar energiskatter och moms. Elcertifikatsavgift, en avgift som tas ut för förnybara energi- källor. Denna avgift är inbakad i elpriset. Information om t.ex. avtalsvillkor, elens ursprung och kontakt- uppgifter för leverantören. En del elhandelsföretag lämnar också annan information på fakturan, som t.ex. tips och råd för effektivare elanvändning. Nätavtal innebär ett abonnemang på kapacitet, och avgiften är beroende på kundens säkringsstorlek eller storlek på effektuttag. För kunder med högspänningsabonnemang och de största kunder- na med lågspänning delas nätavgiften alltid in i tre delar: en rent fast avgift, en effektberoende avgift och en rörlig, energi- beroende, del. För kunder med liten elanvändning, t.ex. hushålls- kunder, kan nätavgiften vara helt fast, innehålla både fasta och rörliga delar eller vara helt rörlig. Elnätfakturor innehåller också information om avtalsvillkor och kontaktuppgifter för leveran- tören. lämnar också annan information på fakturorna. Enligt en kartläggning av fasta och rörliga nätavgifter som har gjort på uppdrag av utredningen varierar nätpris- sättningen starkt mellan nätföretagen. Spridningen är stor i mellan olika kundkategorier och olika nätområden. Skillnaderna kan vara stora även för olika kunder som anlitar ett och samma elnätsföretag. Det är vanligt förekommande att nätavgiften har en högre fast del på landsbygden än i tätbebyggda områden. Det beror bl.a. på att det på landsbygden är vanligt med fritidshus med låg energianvändning men relativt högt effektbehov. Den fasta andelen av elnätavgiften är högre i , och än i t.ex. och . Det beror på den stora andelen elvärme, dvs. temperaturberoende elanvändning som kräver nätkapacitet, i , och . I och är det rela- tivt ovanligt med elvärme. Många slutanvändare uppfattar sina elfakturor som svårlästa.TPF8FPT Ett stort antal såväl svenska som utländska forsknings- och fält- studier pekar på de svårigheter som slutanvändarna upplever förknippat med sina elfakturor. Många elnätföretag och elhandels- företag har arbetat med att förbättra sina fakturor med avseende på bland annat tydlighet. Trots dessa ansträngningar kan, som framgår av beskrivningen i det följande, direktivets krav avseende tydlighet, faktisk energianvändning och fullständig redovisning av de aktuella energikostnaderna generellt sett inte sägas vara uppfyllda. Stor förbättringspotential för elfakturor som informationsbärare kvar- står fortfarande. T.ex. är informationen i fakturan ofta komplex och svårläst. Vidare saknas ofta grafisk presentation och erfaren- hetsåterkoppling till slutanvändarna. 14.5Nya mätare skapar nya möjligheter för information och fakturering av el införs i krav på att elanvänd- ningen för slutanvändare med abonnemang om högst 63 A säkring ska kunna avläsas och rapporteras . Lagen innebär i praktiken helt nya förutsättningar för kunskapsöverföring och information i samband med fakturering. 8TP PT Se t.ex. 2007:41, Hushållens energianvändning och styrmedel, , A-L., 2007, , A-L., Ändrade rutiner. Hushåll, samhälle och avfallsproblem. (ur , P. et al Miljö och hållbar utveckling, Samhällsvetenskapliga perspektiv från lundahorisont), , , 2004, och , , , I,. , T.: Att presentera förbrukning grafiskt – den samlade kunskapen, Elforsk rapport 07:44, . Kravet på månadsmätning har lett till att elföretagen genomför omfattande investeringar i ny modern mätutrustning hos kunder- na.TPF9FPT Lagen ställer två minimikrav på de nya mätarna. Det ena är att det ska vara möjligt att registrera slutanvändarnas månadsvisa elanvändning. Det andra är att värdena ska samlas in så snabbt att de kan ligga till grund för en faktura baserad på månadens verkliga elanvändning. Dock ställer den nya lagen inte krav på att faktu- rering ska ske baserat på de avlästa värdena. I praktiken kommer flertalet av de nya mätsystemen att klara väsentligt mer än att läsa av elanvändningen. T.ex. kommer de flesta system att kunna registrera timvärden. Många system kommer också att vara utrustade med effektiv tvåvägskom- munikation som bl.a. möjliggör direkt styrning av slutanvändarnas elanvändning och ett flertal andra tjänster. Enligt en enkätundersökning som genomfördes inom ramen för Elforsks forskningsprogram och arbete, kommer av de nya mätar- na att kunna registrera och lagra timvärden av elanvändningen.TPF10FPT Om en generell timvis mätning och avräkning skulle införas, dvs. även för abonnemang av storleken 10 till 63 A, måste de nya mätar- na också fullt ut klara av de krav på timavräkning som ställs för abonnemang större än 63 A. Alla de nya mätarna som installeras bedöms komma att kunna samla in och leverera kvali- tetssäkrade mätvärden från elnätföretaget . Men endast cirka hälften av mätarna som installeras till följd av den nya lagen kommer, enligt studien, att fullt ut klara de krav som skulle ställas vid timavräkning att samla in och rapportera timvis värden dygnet efter mätdygnet. Fördelar med timvis mätning De nya mätarna ger fördelar för både slutanvändare av el och för elhandelsföretag och elnätföretag. De nya mätarna möjliggör fram- tagande av helt ny information och statistik över energianvänd- ningen. T.ex. kan elleverantören erbjuda kunderna: 9TP PT S.k. Automated Meter Reading, AMR-system. 10TP PT Badano, A., , P., , A. och , M.: Timmätning för alla Nytta, regelverk och ekonomi, Elforsk rapport 07:62, . Jämförelser av egen förbrukning mellan olika perioder (historisk återkoppling). Jämförelser med andra kunder i samma kategori (jämförande återkoppling). Energianalyser som grund för förslag till effektiviserings- åtgärder. Snabb respons på oväntad ändring i elanvändningen. De nya mätarna skapar också förutsättningar att utforma bättre tariffer och styrmöjligheter på ett samhällsekonomiskt lämpligt sätt. Detta kan leda till ett mer kostnadseffektivt elsystem. Detta kan i sin tur ge lägre priser och högre leveranssäkerhet för slutanvändarna. Som den främsta fördelen för elhandelsföretagen pekar Elforsk- projektet på den möjlighet att utforma och erbjuda kunderna nya, attraktivare tariffer som timavräkning skulle ge. De nya tarifferna bedöms både kunna ge besparingsmöjligheter för kunderna och minska elhandelsföretagets riskexponering. Elhandelsföretagen bedöms också kunna utveckla nya tjänster tack vare timavräkning. För elnätföretagen är den främsta fördelen med timavräkning, enligt samma rapport, att de slipper schablonavräkningen på till- förselsidan. Genom bättre utformade nättariffer kan nätets kapa- citet utnyttjas effektivare. Dessutom kan kunderna erbjudas styrning och övervakning för att optimera sin energianvändning. De försök som genomförts i timmätningsprojektet visar, liksom många av de visualiseringsstudier som nämndes i föregående avsnitt, att det är betydelsefullt hur information paketeras och presenteras för kunderna. Enligt projekterfarenheterna är effekt- begreppet svårt för kunderna. Vidare drar också timmätnings- projektet slutsatsen att kundinformationen ska vara individuellt avpassad och koncentrerad som den ska vara så rätt- visande som möjligt. Förbättrade möjligheter att prissätta effekt Den tjänst som elnätföretagen levererar är att tillhandahålla en viss kapacitet för överföring, effekt i kW, av elenergi. Kapacitetskost- naderna representerar trängselkostnaderna på nätet. Om denna förmåga överskrids slås nätet ut med höga kostnader för abonnenterna. Priset på nättjänster har därför som primär uppgift att ständigt hålla efterfrågan inom ramarna för transportkapaciteten. Denna prisets primära uppgift är viktigare på elmarknaden än på andra marknader. Att så är fallet beror på att elenergi inte kan lagras, utan måste produktionen anpassas till efterfrågan. Professor , som på utredningens uppdrag analyserat prissättningen på ledningsbunden energi, uttrycker detta som att elnäten är en form av självbetjäningssystem.TPF11FPT Om efter- frågan överstiger nätkapaciteten uppstår överbelastning i elsyste- met.