sou · GVB3103 · 2008-01-01 00:00:00 — Bo för att leva – seniorbostäder och trygghetsbostäder Vi lever inte för att bo. Vi bor för att leva. Det viktiga med hur vi bor är hur det låter oss leva, hur det påverkar raden av vardagar som lagrar sig till våra liv. (, Bo för att leva) SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Regeringen beslutade att tillkalla en delegation för utveckling av bostäder och boende för äldre personer med uppgift att följa och analysera behoven av och utvecklingen av boende för äldre (dir. 2006:63). Delegationen ska lämna förslag till åtgärder som kan påverka och stimulera utvecklingen av bostäder och boende anpassade för äldres behov både inom den ordinarie bostads- marknaden och inom särskilda boendeformer. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2006:137) som innebär att delegationen ska redovisa alternativa bedömningar och förslag till hur fler äldre personer ska få tillgång till bostad i s.k. mellanboendeformer eller trygghetsboende. Dele- gationen ska också följa och granska effekterna av det investerings- stöd som regeringen har infört . Delegationen har under arbetet med detta delbetänkande haft följande sammansättning: Riksdagsledamoten , särskild utredare/ordförande, riksdagsledamoten och f.d. kommunal- rådet i , kommunstyrelseledamoten och f.d. kommunalrådet , kommun, kommunalrådet , kommun, kommunfull- mäktigeledamoten , kommun, äldreborgarrådet , fr.o.m. , handläggaren , Kommuner och Landsting, ordföranden i Pensionärernas Riksor- ganisation , tf ordföranden i fr.o.m. , avdelnings- ordföranden i , ordföranden i () t.o.m. , enhetschef , fr.o.m. , ordföran- den i HSB , verkställande direktören , , professorn , arkitekten samt departementssekreterarna t.o.m. samt , fr.o.m. . förordnades som sekreterare och . för- ordnades för tiden fram t.o.m. för att tillsammans med Tom Nilstierna, kommittéservice, ansvara för samhällsekonomiska beräkningar. Ämnessakkunniga har varit juridisk konsult och har gjort de rättsutredningar som redovisas. En expertgrupp bestående av arkitekten , , docenten , , enhets- chefen , i , avdelnings- chefen , och handläggaren , har bistått delegationen i dess arbete. Delegationen har antagit namnet Äldreboendedelegationen. Utredningen överlämnar härmed sitt delbetänkande Bo för att leva – seniorbostäder och trygghetsbostäder (SOU 2007:103). Förkortningar och definitioner av använda begrepp Betänkandets utgångspunkter och inriktning................. Om utredningsuppdraget och delbetänkandet ...................... Underlag för delbetänkandet .................................................. Äldres boende – en tillbakablick ............................................. Ansvaret för bostadsförsörjningen................................. Målen för bostadspolitiken...................................................... Ansvaret för vård och omsorg....................................... Från institution till eget boende ............................................. Kommunernas ansvar för särskilda boendeformer Finansiella aspekter på äldreomsorgen.................................... Hemlöshet bland seniorer........................................................ Att bedöma och tillgodose behov ........................................... Termer och begrepp.................................................... Olika definitioner förekommer............................................... Begreppen äldre och behov...................................................... Begrepp inom vård och omsorg .............................................. Tillkomst och utformning ....................................................... Möjligheter till och hinder för kvarboende ............................ Bostadsbyggandets omfattning och inriktning ...................... Boendeplanering en strategisk viktig fråga............................. Faktorer av betydelse för bostäder och boende............... Preferenser och flyttmönster .................................................. Migration och livsstilsflyttningar.......................................... En enhetlig terminologi............................................. Begrepp och definitioner som övervägs ............................... Bostäder för äldre – faktorer av betydelse.................... Att bedöma och möta behov................................................. Den tekniska utvecklingen .................................................... Skapa trygghet tillsammans - överväganden om Bostäder med god tillgänglighet - seniorbostäder ............... Trygghetsbostäder – alternativa lösningar ........................... Alternativen A, B och C i förhållande till särskilt Stöd- och stimulansåtgärder.................................................. Kostnads- och konsekvensanalyser ............................. Äldreomsorgens kostnader på lång sikt................................ Om ändrade regler för BTP och högkostnadsskyddet Kostnadsberäkningar vid ett eventuellt införande av Prövning av det offentliga åtagandet..................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv .................................................................. Bilaga 3 Älderomsorgens kostnader på lång sikt........................... Bilaga 4 Flyttning till särskilt boende med heldygnsomsorg från s.k. serviceboende jämfört med ordinärt boende .... Bilaga 5 Utvärdering av omstruktureringen från service- lägenhet till seniorlägenhet på Nålmakaren och Bilaga 6 Tio undersökningar om människors förväntningar på sitt boende på äldre da´r................................................ Förkortningar och definitioner av använda begrepp Aktiviteter i det Dagliga Livet (Activities of ), används för att bedöma en persons funktionsförmåga och behov av hjälp med olika aktiviteter. Instrumentella Aktiviteter i det Dagliga Livet, behov av hjälp med aktiviteter såsom städning, tvätt, inköp, matlagning, trans- porter m.m. Se även ADL och PADL. Personliga aktiviteter i det Dagliga Livet, behov av hjälp med grundläggande aktivite- ter såsom personlig hygien, på- och avkläd- ning, intag av mat och dryck, förflyttning m.m. Se även ADL och IADL. Särskilt bostadstillägg för pensionärer Förkortningar och definitioner av använda begrepp SOU 2007:103 Definitioner av använda begrepp Om begreppen finns definierade i Officiella Statistik eller termbank redovisas och används dessa definitioner. Bistånd som avser insats/åtgärd under dag- tid utanför den egna bostaden. Kommentar: Kommunen har hälso- och Däremot avses inte s.k. öppna verk- samheter såsom kaféverksamhet och andra former av träffpunkter. Den sista delen av livet, som karaktäriseras av sjuklighet och nedsatt fysisk och/eller inte längre helt själv utan blir på olika sätt beroende av andras vård och omsorg. innebär för en person i relation till omgiv- Nedsättning av fysisk, psykisk eller Vård och omsorg när den ges i den enskildes bostad eller motsvarande. Kommentar: Avser hemsjukvård, hem- tjänst, dagverksamhet och korttidsplats. Hälso- och sjukvård när den ges i patients bostad eller motsvarande och där ansvaret för de medicinska åtgärderna är samman- hängande över tiden. SOU 2007:103 Förkortningar och definitioner av använda begrepp Bistånd i form av service och personlig omvårdnad i den enskildes bostad. Stöd enligt socialtjänstlagen i form av tillfälligt boende i särskilda boendeformer förenat omvårdnad för bl.a. avlösning, växelvård och Korttidsvård kan ges både till personer som bor i ordinärt boende med behov av t.ex. växelvård eller eftervård och till personer som permanent bor i särskilda boendeformer där exempelvis rehabiliter- hälso- och sjukvårdslagen för person som inte själv kan tillgodose sina fysiska, psykiska och sociala behov. Boende i vanliga flerbostadshus, egna hem eller liknande till skillnad från särskilda Personer i åldrarna och däröver. Samlingsbegrepp för de former av ordinärt boende som utmärks av god fysisk tillgäng- lighet och tillgång till gemensamhetslokaler. De boende måste ha uppnått en viss angiven ålder för att få flytta in. Enligt socialtjänstlagen ska kommunerna inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor med behov av särskilt stöd. omfattande service och vård förekomma Kommunerna har ansvaret för såväl sociala som medicinska insatser, förutom sådana som ges av läkare. Permanent boende i särskilda boendeformer Förkortningar och definitioner av använda begrepp SOU 2007:103 boendeformer i motsats till tillfälligt boende (korttidsvård/korttidsboende). Avser den fysiska miljön (bostäder, offent- liga lokaler, offentlig utemiljö, allmänna mötet mellan individens funktionella kapa- krav/utformning. Den period efter pensioneringen som karakteriseras av frånvaron av allvarliga sjukdomar och funktionsnedsättningar. En form av bostäder avsedda för äldre som känner sig oroliga och otrygga. uppfyller höga krav på tillgänglighet, till- gång till gemensamhetslokaler, tillgång till servicevärd/-värdinna eller motsvarande och Åtgärd som innefattar utredning, behand- ling, rådgivning eller omvårdnad. Åtgärder och insatser till enskilda personer gällande socialtjänst, stöd och service till personer med funktionsnedsättningar samt hälso- och sjukvård enligt gällande lagar. vård- och omsorgs- En boendeform för äldre som omfattas av rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen. boendet erbjuds service, personlig omvård- nad och hemsjukvård dygnet runt (hel- Vård- och omsorgsboendet upplåts med hyresrätt för dem permanent bor i denna anser att begreppet vård- och omsorgs- boende bör föras in i socialtjänstlagen och ersätta begreppet särskilt boende. SOU 2007:103 Förkortningar och definitioner av använda begrepp Uttrycket undviks p.g.a. dess otydlighet. Alla de olika former av bostäder inom sär- skilda boendeformer och inom det ordinära bostadsbeståndet där det bor äldre personer, oberoende av hur bostaden förmedlas och vilken upplåtelseform den har. äldre/äldre personer Avser personer i åldrarna och däröver. Kommentar: När en avgränsad ålders- grupp inom detta spann avses anges ålders- intervallet, t.ex. . Sammanfattande bedömning: Befolkningsutvecklingen fram mot 2050 med en kraftigt ökad andel äldre i befolkningen medför att det behövs fler bostäder och boendemiljöer anpassade till äldre personer. Många äldre vill bo kvar i den bostad och/eller det bostads- område där de redan bor. I dessa fall har insatser för att öka den fysiska tillgängligheten i det ordinarie bostadsbeståndet stor betydelse. En del äldre önskar bo i närheten av andra som befinner sig i samma livssituation som de själva för att ta del av bl.a. den gemenskap som ett sådant boende kan erbjuda. Seniorbostäder med olika upplåtelseformer är för dem, framför allt i tredje åldern, ett sådant alternativ. Andra äldre personer, som upplever att de inte längre känner sig trygga i sina hem, har i vissa fall sökt särskilt boende men nekats sådant eftersom deras behov ansetts kunna tillgodoses på annat sätt. Överväganden om hur dessa äldres behov av bostäder och stöd i vardagslivet ska kunna tillgodoses, när den egna bostaden inte räcker till, redovisas i detta delbetänkande. Seniorbostäder och trygghetsbostäder kan stärka den enskil- des sociala nätverk. Det stöd ett sådant nätverk erbjuder kan underlätta för den enskilde att leva ett aktivt och självständigt liv och även skjuta upp behov av vård och omsorg. Det är också nödvändigt att de som så behöver får tillgång till personal dygnet runt. Men behovet av särskilt boende är på vissa håll i landet inte täckt. Det är alltså angelä- get att olika former av bostäder, det ordinarie bostadsutbudet inklusive seniorbostäder, trygghetsbostäder och det särskilda boendet utvecklas för att tillgodose behoven hos de äldre. Seni- orbostäder och trygghetsbostäder ger äldre människor möjlig- heter att utveckla sina sociala nätverk. Starka sociala nätverk och bostäder med god tillgänglighet ger den enskilde bättre förut- sättningar att leva ett aktivt och självständigt liv och kan bidra till att skjuta upp behov av vård och omsorg i institutionslik- nande former. I samband med slutbetänkandet återkommer delegationen med sina förslag om hur en sådan utveckling kan stimuleras. I detta delbetänkande överväger Äldreboendedelegationen åtgärder som kan stimulera utvecklingen av bostäder och boendemiljöer anpassade till äldres behov i form av s.k. mellanboendeformer eller trygghetsboende. Detta görs i enlighet med tilläggsdirektiven (dir. 2006:137). Delegationen förordar inte, i detta skede, något av de alternativ som den övervägt och analyserat. Syftet med betänkandet är att det ska ligga till grund för ytterligare diskussioner på regional och lokal nivå. Delegationen återkommer med ställningstaganden och förslag i sitt slutbetänkande när en närmare analys gjorts även av det särskilda boendet. Äldres bostäder och boende kan då bedömas ur ett hel- hetsperspektiv. Däremot redovisas de bedömningar delegationen gör mot bakgrund av en mängd studier och rapporter från myndig- heter, universitet och högskolor, centrumbildningar för forskning och utvecklingsarbete för vård och omsorg om äldre m.fl. Dessa belyser faktorer som har betydelse för äldres boende. I detta sammanhang bör det också framhållas att Äldreboende- delegationens överväganden i delbetänkandet helt sker utifrån inriktningen av och målen för äldrepolitiken och inte utifrån bostadspolitiken och de olika politiska uppfattningar som finns om mål och inriktning inom detta politikområde. Faktorer av betydelse för delegationens överväganden ökar andelen 80-åringar och äldre i befolk- ningen. Särskilt kraftig är ökningen bland dem . Men det saknas bostäder och boendemiljöer väl anpassade till den åld- rande människans behov. Det finns brister i tillgänglighet inom det ordinarie bostadsbeståndet och i ett antal kommuner saknas platser i särskilt boende. Det behövs alltså fler bostäder och boendemiljöer med god till- gänglighet, bland annat hiss. Men det behövs också boendeformer som kompletterar och erbjuder komplement såväl till det ordinarie bostadsutbudet som till särskilt boende. Sådana bostäder bör erbjuda viss service, möjligheter till gemenskap och medge teknik- stöd. Mångfalden i människors levnadssätt, levnadsvillkor och behov samt kommunernas skilda planeringsförutsättningar innebär att det kommer att behövas bostäder med olika utformning och service. Boendealternativ behöver utvecklas med utgångspunkt i lokala för- hållanden och äldre människors medverkan. Men gemensamt för dem alla och deras närmaste omgivning är vikten av att de är till- gängliga för personer som behöver gångstöd såsom käpp och rol- lator eller är rullstolsburna. En sådan tillgänglighet är bra för alla, t.ex. yngre med fysiska funktionsnedsättningar och barnfamiljer. Ökningen av antalet äldre i befolkningen kommer i sig att medföra ökade behov av vård och omsorg. Under vårt åldrande kommer de flesta av oss att få erfara att funktionsförmågan avtar och att vi behöver en omgivning som ger stöd och skapar samband i våra vardagsliv. Vi kommer också med stor sannolikhet att behöva vård- och omsorgsinsatser för längre eller . Att bedöma och möta behov Tröskeln för när människor bedöms vara i behov av särskilt boende är oftast hög. I vissa fall anses den för hög och medför att människor är tvungna att bo kvar i sin ursprungliga bostad fast de egentligen inte önskar det. De kan känna sig osäkra och otrygga och önska ett annat boende, som utöver god tillgänglighet också erbjuder viss service och möjligheter till gemenskap. De flesta äldre kan själva bäst avgöra när någon form av anpassat boende är att föredra framför den bostad de redan har. Människor behöver kunna välja ett sådant boende varför det behövs en mång- fald av bostadsalternativ i kommunerna som inte kräver behovs- bedömning. Analyser som gjorts ger också stöd för att bostäder anpassade för äldre med god tillgänglighet och service bidrar till att senarelägga behov av särskilt boende. Plats eller lägenhet i särskilt boende bör även fortsättningsvis erbjudas efter individuell behovsbedömning och omfattas av rätten till bistånd. Det finns två avgörande skäl för en sådan bedömning. Det ena handlar om den enskildes rättstrygghet. För människor med omfattande behov av vård och omsorg är det viktigt att sär- skilt boende är en utkrävbar rättighet som kan överklagas genom förvaltningsbesvär. Det andra handlar om kommunernas möjlig- heter att som sjukvårdshuvudmän följa det beslut fattade 1997 om prioriteringar inom hälso- och sjukvården och leva upp till kraven i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, 2 § 2 stycket): Den som har största behovet av hälso- och sjukvård skall ges företräde till vården. Den stora gruppen 40-talister som gör sitt inträde i pensions- åldern antalet 65–79-åringar fram mot 2015 ökar med ca 450 000 personer. Detta motsvarar mer än hälften av den beräk- nade totala befolkningsökningen. Närmare två tredjedelar av dem bor i småhus. Relativt andra åldersgrupper är de en resursstark grupp. Många av dem, men långt ifrån alla, torde ha bättre ekono- miska förutsättningar än såväl dagens ålderspensionärer som de som går i pension efter 2040 och framåt att efterfråga och välja ett boende anpassat till deras behov. Deras önskemål och agerande på bostadsmarknaden torde komma att påverka denna i stor utsträck- ning. Framväxten av s.k. seniorbostäder är ett tecken på det. Bilden av vad som gäller för ett pensionärskollektiv vid tvär- snittsstudier är emellertid inte densamma som bilden av hur enskilda pensionärers inkomstsituation utvecklas vid longitudinell analys. Även fortsättningsvis kommer det att finnas pensionärer som är mindre resursstarka än sina generationskamrater. Också dessa pensionärer ska ha möjlighet att efterfråga olika former av mellanboendeformer eller trygghetsboende. Möjligheterna till teknikstöd i boendet utvecklas i snabb takt. Tjänster som leder till ökad trygghet och säkerhet och som under- lättar och stödjer kommunikation och komma ihåg är viktiga för äldre personers möjligheter att leva ett självständigt liv i gemenskap med andra. Nybyggda bostäder borde utformas på ett sådant sätt att de medger teknikstöd. Det skulle t.ex. behövas exempel på både hur bostäder generellt och i synnerhet bostäder anpassade till äldres behov borde planeras och utrustas för att möta framtidens krav på tillgänglighet och hjälpmedel/teknikstöd. Men för att ta fram sådana behövs ytterligare kunskap, bland annat om vilka teknikstöd som kan vara aktuella, om metoder och installationer, vilka kostna- der teknikstöden är förknippade med och hur de ska finansieras samt deras individ- och samhällsnytta. De termer och begrepp som används för olika slag av bostäder avsedda för äldre skapar mer förvirring än klarhet. Det behövs begrepp som bidrar till att göra det offentliga åtagandet tydligare. Kriterier för detta är att begreppen är definierade och används i officiell statistik och att de finns preciserade i lagar och förord- ningar. Begreppen ordinärt boende respektive särskilt boende är också definierade på detta sätt men särskilt boende har inte fått riktigt genomslag och tidigare begrepp används fortfarande. Äldreboendedelegationen anser att det är önskvärt att delvis nya begrepp införs när det gäller äldres boende. Men för att sådana begrepp ska få genomslag måste de upplevas som relevanta, både av dem som är verksamma inom vård och omsorg och av de äldre och deras anhöriga. Mot denna bakgrund och de exempel på olika ord och beteckningar för äldres bostäder som delegationen fångat upp framträder följande begrepp: Seniorbostäder är ett vanligt förekommande begrepp. Av delega- tion används det som samlingsbegrepp för alla former av ordinärt boende som utmärks av god tillgänglighet, tillgång till gemensam- hetslokaler och krav på att de boende måste ha uppnått en viss ålder för att få flytta in. Seniorbostäder kommer med stor sanno- likhet att förekomma under många olika namn även fortsättningsvis. För dem som driver utvecklingen och ansvarar för produktionen är det viktigt att profilera sig mot andra boendeformer, önskvärda kvaliteter och målgrupper. Trygghetsbostäder är det begrepp Äldreboendedelegationen för- ordar som beteckning för bostäder enligt något av alternativen B eller C, som redovisas i detta betänkande. Bostäder av detta slag ska vara utformade på sådant sätt att de undanröjer hinder och bör ha den högre nivå av tillgänglighet som finns beskriven i svensk stan- dard för bostadsutformning1. finns inget krav på att en sådan höjd nivå ska finnas i vissa bostäder utan det är den s.k. normal- nivån enligt nämnda standard, som gäller för alla bostäder såväl i det ordinarie bostadsbeståndet som i särskilt boende. Inslag av gemensamhet är tydligt i trygghetsbostäder, vilket kommer till uttryck genom krav på gemensamhetslokal och möjlighet till gemensamma måltider. En trygghetsbostad utmärks alltså av till- gänglighet och tillgång till gemensamhetslokaler samt att det är den enskilde som avgör när hon eller han bör söka en trygghetsbostad. Någon behovsbedömning på motsvarande sätt som till nuvarande särskilt boende ska inte göras. Vård- och omsorgsboende istället för särskilt boende. Vad begrep- pet särskilt boende står för är otydligt. Utvecklingen inom äldre- omsorgen , med en större betoning på kvarboende och en minskning och i vissa fall förändring av platserna i särskilt boende har bidragit till att detta boende fått en annan karaktär jämfört med tidigare. Äldreboendedelegationen anser att begreppet särskilda boendeformer i socialtjänstlagens 5 kap. 5 § borde ersättas med begreppet vård- och omsorgsboende, som bättre speglar den inriktning som verksamheten vid särskilt boende numera har. Det är också ett begrepp som flera kommuner redan använder.2 Äldreboendedelegationen föreslår dock inte i detta delbetänkande någon ändring av begreppen utan återkommer även i denna fråga i slutbetänkandet. 1SS 91 42 21 (svensk standard för bostadsutformning) 2Kommentar: Socialtjänstlagens 5 kap, 5 § skulle t.ex. kunna formuleras på följande sätt: ska verka för att äldre personer kan erbjudas goda bostäder i det ordinarie bostadsbeståndet genom tillgänglighets- och trygghetsskapande åtgärder och lättåtkomlig service. ska ge dem som behöver det hemtjänst och/eller hemsjukvård. Kommunen ska inrätta bostäder för vård och omsorg (alternativt: service, personlig omvårdnad och hemsjukvård)för dem som behöver stöd dygnet runt. Överväganden om alternativa lösningar Den pågående utvecklingen visar att det finns ett utrymme för och en efterfrågan på bostäder och boendeformer som kan komplettera ordinärt boende av traditionellt slag och dagens särskilda boende. Bostäder av detta slag erbjuder viss service och möjligheter till gemenskap utöver att de utmärks av god tillgänglighet. De bidrar till att äldre kan behålla sitt självbestämmande och sin integritet. Den kraft och det engagemang som finns hos dem kan också komma till uttryck i stöd för varandra. Gemenskap uppstår genom ömsesidighet och trygghet skapar man tillsammans. Två huvudspår har övervägts för hur fler bostäder anpassade till äldre människors behov ska kunna tillskapas. Det ena utgår från att alla s.k. seniorbostäder utformas inom ramen för det ordinarie bostadsutbudet, dvs. regleras i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (alternativ A) på motsvarande sätt som . Det andra huvudspåret handlar om s.k. trygghetsbostäder. Två olika inriktningar av och lösningar för trygghetsbostäder redovi- sas. I det ena fallet är det ett frivilligt åtagande från kommunerna att tillskapa trygghetsbostäder (alternativ B).