sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Renflyttningslederna går ofta över istäckta vattendrag. Mildare vintrar, med tunnare isar och kortare perioder då vattendragen är isbelagda, kan innebära att dessa leder är farbara. Skogsbruket är den näring vilken kanske mest påverkar förut- sättningarna för att bedriva renskötsel. ska dialog mellan skogsägare, främst skogsbolag, och renägare ske inom året-runt- markerna enligt 20 § Skogsvårdslagen. Vissa andra regler för hän- syn till rennäringen finns också i skogsvårdslagen. I ett framtida klimat kommer möjligheterna att bedriva skogsbruk antagligen att förskjutas norrut och högre upp i fjällen, kommer skogs- tillväxten att öka i hela renskötselområdet. Detta torde främja ett intensivare skogsbruk och en vilja att expandera skogsbruket till områden där inte är möjligt med skogsbruk. kan klimatförändringarna komma att verka mot en ökad koncentration av renar till vissa områden, särskilt nära kusten, under svåra betesår. Därmed ökar risken för intressekonflikter mellan skogsbruk och rennäring. Klimatförändringarna kommer tillsammans med den socioeko- nomiska utvecklingen, med en trolig framtida intensifiering av skogsbruket, utbyggnad av infrastruktur, ökande turism m.m., med stor sannolikhet att öka risken för intressekonflikter mellan rennäringen och andra intressen gällande nyttjandet av marken. Vissa former av turism hamnar i konflikt med rennäringen. T.ex. kan hundspann och skoteråkning störa ren- hjordarna. Med minskade kalfjällsområden kommer sannolikt turism såväl som rennäring att koncentreras till de fjällområden som finns kvar med potentiellt ökad risk för intressekonflikter. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Det finns även en risk för markanvändningskonflikter mellan rennäring infrastruktur, gruvdrift, vindkraft, rymdverksamhet och militärövningar. Ett varmare klimat som gynnar jordbruk i norra kan också bli en källa till ökade markanvändningskonflikter. Ny betes- konkurrens om sommarbetet kan också uppstå med t.ex. rådjur som sprider sig norrut. En ökning av rådjursstammen och andra bytesdjur kan i sin tur öka förekomsten av rovdjur. En sådan ökning kan också bli effekten av mer skogsklädda fjäll (, 2007). Rennäringen är nationalekonomisk inte av någon större vikt, men har desto större betydelse för den lokala ekonomin i glesbygd och för upprätthållandet av fjällmiljöerna. Samerna som urfolk och renskötseln tillför kultur och miljövärden vilka är svåra att över- sätta till ekonomiska termer. Rennäringspolitiken bör utformas så att den skapar förutsättningar för en hållbar och livskraftig ren- näring i ett förändrat klimat. Det finns allt att döma ett antal åtgärder som kan vidtas till låga kostnader eller som t.o.m. är lönsamma. Exempel på sådana åtgärder är ökad röjning, återplantering med tall (ej gran), skon- sammare markberedning samt utökade hänsyn vid avverkning av torra tallmarker med stor andel renlav i markvegetationen. Vidare skulle ökat uttag av biobränsle också gynna framkomligheten för renarna vid förflyttningar. bör få i uppdrag att tillsammans med identifiera essentiella vinterbetes- områden där t.ex. skonsammare markberedning skall användas. Utgångspunkt bör vara det material om olika områdens betes- kvalitet som länsstyrelserna har tagit fram. och bör även analysera och ge förslag på andra åtgärder vilka möjliggör ett undvikande av intressekonflikter mellan skogs- och rennäring. Dessutom bör kraven på samråd enligt 20 § i Skogs- vårdslagen utökas till samtliga renbetesmarker. Turistnäringen verkar i vissa fall störande på rennäringen. I ett framtida klimat kommer rennäring och turism konkurrera om krympande fjällområden. Det bör kunna finnas förutsättningar för rennäringen att verka sida vid sida med turism- industrin så länge man visar ömsesidig hänsyn. SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser till upprätthållande av öppna fjällvidder, det landskap som turismen i området i hög grad är baserad på. Viss reglering av turismverk- samhet i för rennäringen känsliga områden kan bli nödvändig och att samerna ges utökade möjligheter att påverka hur turismen utformas i dessa områden. Man bör även se över vilka områden som är av störst betydelse för respektive näring och var samverkan är möjlig. Utpekande av riksintressen är en möjlig väg att gå, se även avsnitt 4.4.5. Samrådsformer mellan rennäring och turism- branschen är också nödvändiga att utveckla och formalisera. Det bör också övervägas om samebyar ska ges möjligheten att bedriva andra verksamheter, vilka är förenliga med renskötsel och samisk kultur, än renskötsel. Exempel på sådana verksamheter (SOU 2001:101) föreslår att förbudet för samebyn att bedriva annan verksamhet än renskötsel ska tas bort. Förslaget bereds i . Utredningen stödjer förslaget att samebyar ska ges möjligheten att bedriva andra verksamheter, vilka är förenliga med renskötsel och samisk kultur, än renskötsel. Vid planeringen av infrastruktur och andra anläggningar bör hänsyn tas till att rennäringen kan komma att behöva finna alter- förflyttningsleder i ett förändrat klimat. I en del fall gäller det områden där man tidigare inte har behövt ta hänsyn till rennäringen. Framtida infrastrukturlösningar bör utformas så att renarnas framkomlighet garanteras. I samband med tillämpningen av Miljökonsekvensbeskrivning (MKB) samt Strategisk miljö- bedömning (SMB) vid infrastruktursatsningar bör ökad hänsyn tas till klimatförändringens effekter på rennäringen. Rennäringens förändrade förutsättningar i ett framtida klimat ställer ökade krav på flexibilitet. Tidsperioden, till , då mark belägen nedåt svenska kusten får begagnas för vinterbete kan behöva anpassas efter en kortare vintersäsong. En sådan anpassning skulle kunna tänkas göra markägare mer välvilligt inställda till andra föreslagna anpassnings- åtgärder. Nuvarande rennäringslags utformning leder till omfattande och kostnadskrävande domstolsprocesser vid markkonflikter. Lagstift- ningen framstår i många avseenden som föråldrad. Gränsdragnings- kommissionen ansåg utifrån detta att konflikter om samernas markrättigheter i första hand bör lösas avtalsvägen i samförstånd mellan sakägarna. I ett framtida klimat där man kan förvänta sig Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser svårare snöförhållanden, motsvarande de som rådde /2007, kommer sannolikt andra vinterbetesmarker än de som nyttjas att vara av intresse för rennäringen. År då det visar sig att de bäst lämpade vinterbetesmarkerna helt eller delvis är marker utan fastslagen renbetesrätt skulle renbetesavtal kunna tecknas, där den privata markägaren erhåller kompensation. Anslaget för stöd till främjande av rennäringen bör kunna användas till att finansiera sådana avtalslösningar med markägare. Genom att teckna avtals- lösningar ad hoc, där man finner lämpliga vinterbetesmark med hänsyn till det aktuella årets särskilda omständigheter, begränsar man behovet av kostsam stödutfodring samt antalet mycket kostsamma domstolsprocesser. Med anledning av att anslaget 45:1 Främjande av rennäring m.m. framöver även ska belastas av utgifter uppkomna till följd av ingångna avtal med markägare om vinterbete bör ifrågavarande anslag utökas. Anslaget bör utökas från nuvarande nivå på (2007) till . En utökning på för att täcka kostnader uppkomna till följd av ingångna avtal om vinterbete är motiverad då det kan begränsa kostnader för såväl stödutfodring som domstolsprocesser. Kostnader vilka samman- taget, såväl som enskilt, vida överstiger föreslagna . Resultatet och effekterna av anslaget 45:1 utökas till samt framgent även belastas av utgifter uppkomna till följd av ingångna avtal med markägare om vinterbete bör utvärderas . Det finns ett behov av att undersöka hur rennäringens och samernas villkor kommer att påverkas av klimatförändringarna. Ett utvecklande av analysmetoder och modellering av betes- biotoper för att man bättre ska kunna uppskatta den framtida betestillgången sommar- respektive är exempel på forsk- ning vilken skulle kunna underlätta för rennäringen i ett förändrat klimat. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser bör få i uppdrag att i samråd med föreslå ytterligare åtgärder inklusive ändringar i gällande regelverk för att skogsbruket ska visa förstärkt hänsyn i ren- skötselområdet, samt identifiera essentiella vinterbetesområden där t.ex. skonsam markberedning skall användas. Anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. bör framöver även kunna användas för utgifter uppkomna till följd av in- gångna avtal med markägare om vinterbete. Anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. bör utökas till med anledning av att anslaget framöver även ska kunna användas för utgifter uppkomna till följd av ingångna avtal med markägare om vinterbete. Skogsvårdslagens (1979:429) 20 § ändras så att skyldigheten till samråd inför avverkning utökas till hela renbetesområdet (se kap 1). Länsstyrelserna i , , , och bör i samråd med och få i uppdrag att utveckla former för dialog mellan rennäring och turism samt andra verksamheter inom renbetesområdet. , och bör få i uppdrag att, inom sina respektive ansvarsområden och i samråd med var- andra, peka ut områden i fjällvärlden av riksintresse för turism, friluftsliv och rennäring, se även avsnitt 4.5.1. , och bör få i uppdrag att föreslå hur klimatförändringars effekter på rennäringen kan beaktas vid Miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) och Stra- tegiska miljöbedömningar (SMB). Den snabbt växande turistnäringen kan få ytterligare ökade möjligheter i ett förändrat klimat med varmare somrar och högre badtemperaturer. Vattenresurser och kvalitet blir dock en nyckelfråga. Vinterturism och friluftsliv kommer att möta successivt snöfattigare vintrar, särskilt i de södra fjällen. Med framsynt anpassning kan Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser konkurrenskraften sannolikt bibehållas under åtminstone de närmaste decennierna. Turistnäringen en växande näring Turistnäringen är en för betydelsefull och växande näring. var den samlade omsättningen eller av BNP i total omsättning. Detta var mer än året innan och mer än 1995 mätt i löpande priser. Den starka tillväxten följer i stort den inter- nationella trenden av starkt expanderande turism. Intäkterna i turistnäringen uppkommer främst inom varuhandel, boende och restaurangbesök, se figur 4.44. Figur 4.44 Fördelning av turismnäringens totala omsättning 2005, tusental kronor Källa: /SCB. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Branschen är också viktig för sysselsättningen. var nästan 140 000 personer sysselsatta, räknat som årsverken. Regionalt är turismen särskilt betydelsefull i vissa glest befolkade delar av landet. , och intar toppositionerna om man ser till andelen logiintäkter per invånare (, 2007). Många svenskar ägnar en stor del av sin fritid till friluftsliv. kanaliserar en del av detta intresse med sina cirka 10 000 ledare och 100 000 medlemmar (, 2007). Såväl aktiviteterna turism och friluftsliv som turistnäringen är mycket komplexa företeelser och det finns knappast några enkla metoder att på ett entydigt sätt vare sig definiera eller beskriva dem. Genom att studera de primära anledningarna bakom valet av besöksort får man dock en god översikt. Reseanledningen är ofta att hälsa på vänner och bekanta, konferensdeltagande eller liknande och här spelar klimatfaktorer i regel en underordnad roll för valet av resmål. En vanlig reseanledning är också deltagande i någon aktivitet, t.ex. skidåkning. Om man ser till den regionala fördelningen av turism som har utövandet av en aktivitet som reseanledning ligger skidlänen i topp. hade över 3 miljoner besökare, följde på andra plats (Turistdelegationen, 2005). Antal dagar som spenderas av besökare vid liftanläggningar utgör av alla besöksdagar vid de cirka 2000 vanligaste besöksmålen i , se tabell 4.34. Totala omsättningen för den svenska alpina industrin var säsongen 2004 2005 (et al, 2007). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.34 Antal besökare som primärt valt ett resmål för en speciell aktivitet (statistik från de cirka 2 000 vanligaste besöksmålen i ) Totalt (även andra Källa: Turistdelegationen, 2005. Besök i fritidshus är en annan ofta förekommande reseanledning. Attraktionskraften och därmed förekomsten av fritidshus påverkas på av en orts klimatologiska förhållanden. Klimatförändringar en av många styrande omvärldsfaktorer Många omvärldsfaktorer påverkar våra val när det gäller turism och friluftsliv. Den generella socioekonomiska utvecklingen, såsom befolkningens åldersstruktur, ekonomisk tillväxt och kostnader för transporter är några av faktorerna som styr resandet. Klimat- faktorer är emellertid också viktiga och samspelar med de ovan nämnda socioekonomiska faktorerna. Turistnäringen och frilufts- livet är i varierande grad väder- och klimatberoende. Klimatförändringarna kommer att påverka turisters val av resmål och detta kan leda till förändrad lönsamhet och i förläng- ningen utslagning av företag knutna till vissa resmål medan andra kan gynnas och nya kan växa fram. Turism knuten till utomhusaktiviteter är särskilt väder- och klimatberoende. Bad- och skidturism har av andra utredningar (t.ex. Sievänen et al, 2005) identifierats som betydelsefulla och dessa står också för en betydande volym i . Vidare kan klimatförändringar direkt komma att påverka förutsättningarna för vissa former av friluftsliv, t.ex. längdåkning på skidor. Även indirekta effekter såsom ett förändrat skogslandskap, fler fästingar Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser eller andra obehagliga djur kan påverka friluftslivet. Det har redan visats att befolkningens preferenser för rekreation och friluftsliv förändras med klimatet. T.ex. minskar den andel av befolkningen som ägnar sig åt längdskidåkning när snötillgången minskar där folk bor (Sievänen et al, 2005). Klimatförändringarna påverkar också investeringsstrategier hos företag i turistnäringen. Det faktum att turistnäringen är för- hållandevis fragmenterad med många små aktörer gör att få av dessa kunnat bygga upp kunskap och agera strategiskt inför kommande klimatförändringar. Små och lokalt baserade företag har också begränsade möjligheter att styra sina investeringar till andra områden. har i regel andra möjligheter att ta hänsyn till ändringar i klimatet vid investeringsbeslut och kan allokera dessa till områden och aktiviteter som tros komma att gynnas av klimatförändringar. Sådana hänsyn har redan börjat tas. Ett exem- pel på detta är Holiday Club (, 2007). Klimatförändringarnas effekter på sommarturism Ett varmare klimat innebär en förlängning av sommarsäsongen. Villkoren för sommaraktiviteter som bad, camping, vandring och golf förbättras genom att säsongen förlängs. kan september ha ungefär samma månadsmedeltemperatur som augusti har och maj månads medeltemperatur kan börja närma sig den vi har . Badtemperaturerna kommer att bli behagligare längs våra kuster och i våra insjöar. kommer vattentemperaturen i () att vara 2 högre än , se avsnitt 3.5.4. kommer nederbörden liksom antalet dagar med nederbörd att minska i , som antalet soltimmar förväntas öka något. Detta bör gynna badturism och friluftsliv knutet till hav och sjöar. Ett orosmoment är den ökande risken för erosion längs främst kuster som kan leda till att stränder som är populära förstörs. Mycket tyder på att sommarturismen vid kommer att drabbas hårt som ett resultat av att temperaturerna där sommar- tid förväntas stiga betydligt mer än det globala genomsnittet som färskvattentillgången väntas minska (Viner, 2007). sker över en miljard övernattningar i de fyra Medelhavs- länderna , , och . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser ungefär hälften av alla övernattningar i EU25. , och står ensamma för mer än 1/3 av alla turistresor inom EU med minst 4 övernattningar (, 2007). Sannolikt kommer turistflödet till att minska under de varmaste sommarmånaderna till förmån för , bilaga B 28. Om så bara en liten andel av de som reser till länderna istället reser till kommer detta att innebära ett betydligt ökat besökstryck i . I ett räkneexempel där av Medelhavsturismen flyttar till ökar antalet övernattningar med 10 miljoner nätter vilket skulle innebära unge- fär en fördubbling jämfört med den totala mängden övernattningar i hela . Det skulle, räknat på dagens intäkter för boende, motsvara nära /år räknat i dagens penningvärde, allt annat än boendet oräknat. Vattenkvalitén i våra sjöar och hav samt förekomsten av algblomningar blir sannolikt en nyckelfråga för sommarturismens utveckling. En försämrad vattenkvalité på vissa turistorter kan drabba dessa medan andra mer lyckligt lottade destinationer kan komma att se överbeläggning, köbildning och trängsel (Sievänen et al., 2005). En intervjuundersökning som utredningen låtit genom- föra och som redovisas i bilaga B 29 visade att algblomningen spelar en begränsad roll för Ölandsturisters val av destination. Urvalet i intervjuundersökningen var dock relativt litet och bestod till största delen av personer med anknytning till . Med ökade turistströmmar till vårt land kan även andra effekter uppstå. En trend som rått är ökande inslag av aktiviteter i naturnära turism som forsränning, canyoning, mountainbike, skärmflygning m.m. Traditionell fjäll- och vand- ringsturism är fortfarande betydelsefull. kan kalfjällen komma att retirera betydligt uppåt och mot norr, se figur 4.45. Med en fortsatt expansion av olika former av aktivitets- baserad turism med anknytning till fjällmiljö, kan risken för markkonflikter, bl.a. med rennäringen komma att öka. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.45 Exempel på hur kalfjällsarealen skulle kunna minska i ett varmare klimat Källa: & , 2003. Klimatförändringarnas effekter på vinterturism Den betydande ökningen i vintertemperatur som förutses i klimatscenarierna kommer innebära stora förändringar i vinter- dynamik, även i fjällvärlden. höjs medeltemperaturen med ungefär 2 under i princip Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser (november mars). Ett normalår kommer således temperaturen närma sig i . Om man utgår från samma avvikelse som kommer medel- temperaturen ett mycket varmt år att överstiga även på flera håll och egentligen är det bara och de högst belägna delarna av södra fjälltrakter som undgår detta. ökar temperaturen med mellan 2,5 och 4 grader . Under högvintern (december februari) kommer man ett normalår fortfarande ha medeltemperaturer på några minusgrader. Ett varmt år kan dock medeltemperaturen gå över noll utom längst i norr. kommer medeltemperaturen ett varmt år att vara flera plusgrader utom längst i norr. I slutet av seklet kommer medeltemperaturen fortfarande att ligga något under högvintern (december feb- ruari) på de flesta håll i fjällkedjan. Långa perioder med plusgrader kommer dock sannolikt att förekomma även under normala år. Enskilda år kan medeltemperaturen hamna på flera plusgrader även i större delen av fjällkedjan. I B2- scenariot blir förändringarna, främst , något mindre men det kommer fortfarande vara fråga om ett radikalt mildare vinterklimat och en kortare snösäsong. Snötäckets varaktighet i fjällkedjan kommer under ett normalår att minska från dagens 6 8 månader till 3 6 månader . Det maximala snödjupet kommer att minska . För de i och södra belägna skidområdena utanför fjäll- trakterna kommer snödjupet vara mindre än under mer än hälften av det totala antalet dagar med snötäcke under ett normalår. Minimigränsen för längdskidåkning brukar uppskattas till och för alpin skidåkning till cirka Enligt en studie inom ramen för Fjällmistra (et al, 2007) minskar antalet skiddagar i i slutet av seklet i enligt scenario A2 och säsongen fram till nyår och efter mitten av mars raderas ut helt. Andra områden i , t.ex. , kan komma att drabbas ännu hårdare, se bilaga B 28. Med minskande skidområden i ändras villkoren för alpin vinterturism i hela . I en studie om förutsättningarna för alpin skidsport i Åre (, 2006) framhålls visserligen att skidsäsongen i Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Åre kan komma att minska med men detta bedöms inte medföra några större förändringar för Åre som turistdestination. Istället framhålls möjligheten att Åre i ett 30-års perspektiv kan vara en vinnare när andra destinationer i drabbas hårdare av klimatförändringen Klimatförändringarna drabbar sannolikt först längdåkning och skoteråkning, då anpassningsåtgärder i form av konstsnötillverkning och liknande inte i lika hög grad är möjligt för dessa aktiviteter som för alpin skidåkning. Utövare av t.ex. alpin skidåkning, har en högre betalningsvilja och därmed förmåga att betala ökade kostnader för konstsnö. Dessa är också vana att resa längre sträckor för att utöva sin aktivitet jämfört med flertalet längdskidåkare och skoteråkare (et al, 2005). Relativt sett mindre förändringar på de svenska alpina orterna än på många andra håll i kan sannolikt bidra till att upprätthålla konkurrenskraften hos de flesta svenska alpina skidorter. är det emellertid troligt att problemen ökar. Enligt studien för Fjällmistra (et al, 2007) kommer de för- kortade skidsäsongerna till slutet av seklet att innebära väsentligt minskade intäkter för den svenska skidindustrin. Med linjära trender för omsättning i skidindustrin skulle förlusten i slutet av seklet uppgå till mellan 0,9 och vilket är mer än dagens samlade omsättning i den alpina skidturismen i . Studien tar dock inte hänsyn till möjligheten att göra konstsnö. Sammantaget bedömer vi inte att klimatförändringarna på egen hand och på ett avgörande sätt kommer att förändra den rådande strukturen inom svensk alpin vinterturism, även om vissa orter i de södra fjällen och utanför fjällkedjan kan få problem. Sommarturismen i kan komma att gynnas kraftigt av klimatförändringarna under vissa förutsättningar. Ett scenario med ökande turistströmmar till på bekostnad av är inte osannolikt. Det innebär förstås stora möjligheter för expansion av turistnäringen och stora samhällsintäkter. riskerar trängseln att öka liksom belastningen på miljön. Mer ansträngda vattenresurser kan bli ett stort problem, särskilt som jordbruket kan behöva öka Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser bevattningen, se kapitel 4.4.2. Redan nu bör samhället i ökad utsträckning planera för ökad konkurrens om snåla vattenresurser m.m. särskilt i . En översyn av situationen och eventuellt nya utpekanden av områden för Riksintressen, inklusive för turismen, längs främst kuster bör därför göras. Mycket talar därför för att rent vatten fritt från algblomningar är en viktig konkurrensfördel i kampen om internationella turister. Detta utgör ytterligare ett skäl att intensifiera insatser för att minska näringsämnestillförseln till våra vattendrag och hav, se avsnitt 4.4.2. Vidare är det viktigt med fortsatt forskning för bättre förståelse av sambanden kring de biogeokemiska processer som tillsammans med klimatfaktorer påverkar vattenkvalitet och före- komst av algblomning. Större sammanhängande kalfjällsområden kommer sannolikt bara att återfinnas i de norra . Detta kan öka konkurrensen om markanvändningen i norra fjälltrakter och öka risken för förslitning av miljö och kulturvärden samt leda till konflikter mellan olika aktörer och branscher. Risken för sådana konflikter kan i många fall minskas med bättre planering och dialog. Samverkansformer och prio- riteringar kring turism, friluftsliv och rennäring bör därför ses över redan nu som underlag för framtida samhällsplanering. En nog- grann genomgång och kartläggning av vilka områden som bör kunna utnyttjas för olika turismändamål såväl som för andra ändamål bör ske. Även här skulle instrumentet kunna användas. För de svenska skidanläggningarna i fjällvärlden ska kunna leva vidare och utvecklas i ett förändrat klimat fordras sannolikt en hel del anpassningsåtgärder.