sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Av de dialoger utredningen fört med avnämarna framkommer en tämligen enhetlig syn från avnämarna att ersättning ska utgå och att dess storlek ska förhandlas lokalt mellan skolhuvudman och företag. På samtliga yrkesprogram ingår de gymnasiegemensamma ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, histo- ria, religionskunskap, samhällskunskap, naturkunskapTPF24FPT och idrott och hälsa i en omfattning av 600 poäng. Innehållet i dessa ämnen beskrivs i avsnitt 5.4. De ämnen som ger ett särskilt program dess karaktär benämns som sagts karaktärsämne. För vart och ett av programmen finns programgemensamma karaktärsämnen. De programgemen- samma karaktärsämnena omfattar minst 400 poäng på yrkespro- grammen. För vissa program föreslår jag en större omfattning av programgemensamma karaktärsämnen och det motiveras då i anslutning till aktuellt program. finns kursen Arbetsmiljö och säkerhet med som program- gemensamt karaktärsämne på alla yrkesförberedande program. Min uppfattning är att det kunskapsområde som denna kurs täcker på något sätt bör finnas med även i de framtida yrkesprogrammen. Dels bör vissa delar som handlar om ergonomi ingå i ämnet idrott och hälsa, dels bör andra delar hanteras som egna kurser för yrkes- programmen eller integreras i övriga ämnen och kurser. Hur detta hanteras överlämnar jag till fortsatta beredning. Samtliga yrkesprogram utom Programmet för Vård och Omsorg har nationella inriktningar, som omfattar minst 300 poäng. 24TP PT Naturkunskap ingår som gymnasiegemensamt ämne i alla program utom Programmet för Naturvetenskap och Programmet för Teknik. Dessa två program innehåller redan kunskapsområdet naturvetenskap genom de programgemensamma karaktärsämnena fysik och kemi samt biologi för Programmet för Naturvetenskap. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar och en av inriktningarna finns inriktningsgemensamma karaktärsämnen. På något program föreslår jag att inriktningarna ska omfatta fler poäng. Skälen för detta finns då motiverade i anslutning till aktuellt program. På samtliga nationella program finns ett utrymme som kallas programfördjupning (se vidare avsnitt 5.5). Programfördjupningen ska innehålla en fördjupning inom karaktärsämnena. Inom programfördjupningen erbjuds för de flesta yrkesprogram kurs- paket som leder till en viss yrkesutgång. Yrkesutgången motsvarar det yrke för vilket eleven är anställningsbar efter genomförd gym- nasieutbildning. För de flesta yrkesprogram ökar utrymmet för programdjupning jämfört med motsvarande utrymme i de nuva- rande yrkesförberedande programmen. Detta ger förbättrade möj- ligheter att nå en yrkesutgång som gör eleven anställningsbar. I mina programförslag har jag för yrkesprogrammen inte angett vilka ämnen och kurser jag bedömer ska fungera som program- gemensamma och inriktningsgemensamma karaktärsämnen. Detta arbete anser jag ska beredas av i samverkan med aktuella avnämare. Enligt min uppfattning ska , utöver att bereda innehållet i karaktärsämnena och hur det ska fördelas på olika kurser, för yrkesprogrammen även bereda den slutliga poäng- omfattningen av de programgemensamma karaktärsämnena, de inriktningsgemensamma karaktärsämnena och programfördjup- ningen. behöver också, efter samråd med avnämare från arbetslivet, ange vilka karaktärsämnen som ska få fungera som pro- gramfördjupning. Detta inkluderar de kurspaket som leder till olika yrkesutgångar. Det individuella valet omfattar, enligt mina förslag i avsnitt 5.5, 200 poäng på alla program. För elever på yrkesprogrammen ska det alltid vara möjligt att uppnå grundläggande högskolebehörighet inom ramen för det individuella valet och/eller som utökat pro- gram. Eftersom det individuella valet omfattar 200 poäng och de tre kurser (Svenska/Svenska som andraspråk 1 och 2 samt Engelska 6) som ger grundläggande högskolebehörighet omfattar 300 poäng, kommer det på många yrkesprogram att krävas att eleverna får ett utökat program. Detta behandlar jag i avsnitt 5.3.3. För elever som så önskar kan det individuella valet också användas för ytterligare fördjupning inom karaktärsämnena eller för att läsa andra kurser som huvudmannen erbjuder. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår att samma programstruktur ska gälla för fristående skolor som för kommunala, dvs. även fristående skolor ska enligt mina förslag erbjuda nationella program. När programstrukturerna för de nya yrkesprogrammen har arbetats fram har utredningen haft ett antal möten och mottagit synpunkter från intressenter med kopplingar till programmen. Bland dessa finns elever, lärare och skolledningar i utredningens fokuskommuner, organisationer, myndigheter samt avnämare som centrala yrkesnämnder eller motsvarande, branschorganisationer och andra representanter från arbetslivet. Utredningen har också haft kontakter med och tagit del av information om de nuvarande programmen samt den tilltänkta men sedermera åter- kallade gymnasiereformen Gy 07. I avsnitt 5.14 behandlar jag behörighet till de nya gymnasieprogram jag föreslår. Där framgår att jag vill skärpa behörighetskraven för samtliga program. För yrkesprogrammen kommer jag i korthet att föreslå att det ska krävas godkänt i minst åtta av ämnen. Bland dessa ska svenska/svenska som andraspråk, eng- elskaTPF25FPT och matematik alltid ingå. Urval till de olika programmen behandlas också i avsnitt 5.14. Som jag har föreslagit i avsnitt 5.6 anser jag att yrkesprogrammen ska leda till en yrkesexamen. Enligt min uppfattning bidrar en yrkesexamen till en ökad kvalitet i yrkesutbildningen. Med en yrkesexamen kommer de arbetsgivare som tar emot eleven efter slutförd gymnasieutbildning att få ett kvitto på att eleven har upp- nått de krav som ställs för att hon eller han ska vara väl förberedd för yrket. finns inget sådant kvalitetsbevis för yrkesutbild- ningen. För att få en yrkesexamen ska eleven ha genomfört en examens- uppgift som är tänkt att utvärdera gymnasieutbildningen som hel- het och visa om eleven är väl förberedd för yrket eller inte. Dess- utom ska eleven ha betyg på 2500 poäng (fullständigt program), 25TP PT Från behörighetskravet i engelska ska i vissa särskilda fall undantag få göras. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar varav godkända betyg på lägst 2250 poäng, samt godkända betyg i Svenska/Svenska som andraspråk 1, Engelska 5, Matematik 1 och vissa karaktärsämneskurser. Jag återkommer med mina förslag gäl- lande examen och examensuppgiften i avsnitt 5.12. Eftersom yrkesutbildningens kvalitet ska höjas och eleverna ska nå längre i karaktärsämnena än kommer en yrkesexamen inte automatiskt att ge grundläggande högskolebehörighet. ska alla nationella program leda till grundläggande högskolebehörighet. I praktiken är det dock endast cirka två tredjedelar av eleverna som påbörjar ett programTPF26FPT som verkligen lyckas uppnå behörigheten . Andelen för de yrkesförberedande programmen är ännu lägre. Enligt min uppfattning är det inte rimligt att en så hög andel av eleverna tvingas misslyckas med sin gymnasieutbildning. är det att värdera yrkesutbildningen utifrån att den ger en god gymnasial utbildning för arbetslivet. Som jag redogör för i avsnitt 5.7.9 är det dock för mig en själv- klarhet att alla elever som vill ska vara garanterade en möjlighet att uppnå grundläggande högskolebehörighet även på yrkesprogram- men. När det gäller särskild högskolebehörighet anser jag inte att alla elever ska vara garanterade en möjlighet att uppnå detta. Där- emot kommer vissa elever på vissa yrkesprogram troligen att kunna göra val så att de uppnår särskild högskolebehörighet för vissa utbildningar. 26TP PT Exklusive individuella program. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.7.12Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik 600 p + 400 p Idrott och hälsa 2, och/eller som utökat kurser som erbjuds. som andraspråk 2, Idrott och hälsa 1 Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår ett nytt program, Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik. Programmet är ett yrkesprogram som leder till en yrkesexamen. Jag föreslår fyra nationella inriktningar inom programmet: Husbyggnad, Anläggning, Måleri och Plåtslageri. Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik med dess fyra inriktningar ger en grundläggande yrkesutbildning för ungdomar som vill arbeta inom bygg- och anläggningsbranschen som till exempel målare, plåtslagare, murare eller maskinförare. Program- met utbildar för ett tjugotal olika bygg- och anläggningsyrken. Den av mindre och medelstora företag dominerade bygg- och anläggningsbranschen är konjunkturkänslig. Branschen bedömer dock att nuvarande mer långsiktiga bygg- och anläggningsbehov i kombination med en omfattande förnyelse av miljonprogrammets bostäder kommer att medföra en minskad konjunkturkänslighet. Cirka 195 000 personer arbetar inom olika bygg- och anlägg- ningsyrken på en gymnasial nivå inom branschen. råder det balans vad gäller nyutexaminerade och en stor brist på yrkeserfarna. På lång sikt beräknas ett visst underskott av yrkes- utbildade inom bygg- och anläggningssektorn. Det råder en obalans vad gäller tillgång och efterfrågan på olika yrkesgrupper inom sektorn. Det finns nu t.ex. ett överskott av träarbetare men ett underskott av väg- och anläggningsarbetare. Genom en ökad tydlighet och ett innehåll som bättre speglar avnämarnas krav, bedömer jag att Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik kommer att bli mer attraktivt och att eleverna kommer att nå längre i sin utbildning i gymnasieskolan än de gör . Det nuvarande Byggprogrammet syftar till att ge en bred oriente- ring om byggprocessen och att ge grundläggande kunskaper inom nybyggnad och renovering av hus och anläggningar. Bygg- programmet har cirka 13 500 elever. Unga män dominerar med Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar av de unga männen arbe- tade efter utbildningen inom programmets målyrkenTPF27FPT. För de unga kvinnorna finns ingen motsvarande uppgift. av eleverna gick vidare till högskolestudierTPF28FPT. Jag föreslår inte några större förändringar avseende inriktningen på utbildningen. I dagens Byggprogram finns dock ett antal problem som behöver hanteras i ett nytt program. Gymnasieutbildningen ses av branscherna som en viktig inled- ning på en yrkesutbildning som kan leda till olika former av yrkes- bevis. Kopplingen mellan gymnasieskolan och den efterföljande utbildningen är dock ofta bristfällig. De flesta branscher och yrken har fastställda riktlinjer om innehåll och omfattning i den utbild- ning som ska leda fram till ett yrkesbevis. Det är inte alltid så att dagens programstruktur och kursplaner stämmer överens med branschens krav, vilket gör att det kan ta onödigt för elever att få sitt yrkesbevis. Tydliga vägar till volymmässigt mindre yrken inom bygg- och anläggningssektorn saknas i dagens programstruktur. Branschen efterlyser större möjligheter till samverkan mellan olika utbildningar som berör varandra. Vidare har det varit problematiskt inom vilket program yrkes- utbildning för vissa yrkesområden bör ligga. Det gäller vilken gränsdragning som bör göras mellan olika ventilationsutbildningar. Det har också tvistats om var utbildningen för anläggningsmaskinförare bäst passar in, inom Fordonsprogrammet eller inom Byggprogrammet. 27TP PT (2002), Efter skolan, rapport 223. 28TP PT officiella statistik, finns som tabell 7 i utredningens tabellbilaga (bilaga 3). Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Mina överväganden bakom det nya Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik I mitt arbete med ett förslag till det nya Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik har följande överväganden varit vägledande. Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik ska ge en grundläggande yrkesutbildning som leder längre mot yrket än dagens utbildning Genom mer tid till karaktärsämnen och ett antal olika programför- djupningskurspaket kan elever nå längre i sin utbildning än och de olika yrkesutbildningarna inom bygg- och anläggnings- sektorn kan göras tydligare. Examensmål för programmet kommer att tas fram i samarbete med branschen där dess olika yrkes- certifieringar kan användas som en del i detta arbete. I och med att examen införs kommer kvaliteten på utbildningen att stärkas och bättre kunna anpassas till de krav som branschen ställer. Namnfrågan har även tagits upp i utredningen och tillsammans med branscherna. Efter olika överväganden har jag slutligen stannat för ovanstående namn. På detta sätt tydliggörs att även anlägg- ningsutbildning ingår i programmet. Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik ska vara tydligt och flexibelt Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik föreslås ha fyra inriktningar. Inriktningarna föreslås omfatta i princip samma utbildningsområden som . Fler yrkesutgångar kommer att tydliggöras i och med att olika programfördjupningspaket tas fram. Här kan de så kallade specialyrkena, exempelvis takmontör, ställ- ningsbyggare och håltagare, göras mer synliga. Det är önskvärt att utbildningsanordnare i en region samverkar kring vilka skolor som kan erbjuda vilka inriktningar och programfördjupningskurser. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Utbildningen till anläggningsmaskinförare bör ligga inom Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik Maskinförarutbildning genomfördes inom Fordonsprogrammet. För att tydliggöra anläggning som ett eget kompetensområde fördes inriktningen Anläggning till gymnasie- skolans Byggprogram . Därmed överfördes även kurserna inom området mobila maskiner, det vill säga utbildningen till anläggningsmaskinförare. Flera kommuner har dock fortsatt att erbjuda denna utbildning inom Fordonsprogrammet. För att få tillräckligt med utrymme inom Fordonsprogrammet krävs dock att eleven använder det individuella valet, får ett utökat program eller att utbildningen specialutformas. Det råder brist på anläggningsmaskinförare och det är en utbildning som kan ske på gymnasial nivå. De största arbetskraftsbehoven finns inom arbete med hjullastare och grävmaskiner. B-körkort räcker för de flesta anläggningsmaskiner. Mobilkranar och följebilar kräver C-körkort. Vid transporter måste föraren även ha ett yrkesförarkompetensbevis. Min bedömning är, efter att ha tagit upp frågan med de berörda branscherna, att anläggningsmaskinförarutbildningen bäst inordnas i Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik under inriktningen Anläggning. På så sätt kopplas maskinförarutbildningen till det inriktningsområde där eleverna rent praktiskt ska arbeta och där gemensamma kunskapsområden rimligen bör finnas. I min struktur finns utrymme för de kurser som krävs och det finns en ordning för hur branscherna kan vara med och påverka innehållet i utbildningen. Det finns dessutom inget hinder för att denna inriktning anordnas i samverkan med Programmet för Fordon och Transporter. Plåtslageriutbildning ska finnas på Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik Under utredningens möten med olika branscher har det framgått att det var oklart var ventilationsutbildningen bäst skulle inrymmas. Jag anser att de delar som handlar om ventilations- plåtslageri ska finnas kvar inom Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik. Övrig ventilationsutbildning inryms bäst i Programmet för VVS-, Klimat- och Fastighetsteknik. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar vilka kurser som passar bäst inom respektive program får avgöras genom arbete med de nya programmen. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.7.13Programmet för Djurhållning och Naturbruk 600 p + 400 p Idrott och hälsa 2, och/eller som utökat kurser som erbjuds. som andraspråk 2, Idrott och hälsa 1 Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår ett nytt program, Programmet för Djurhållning och Naturbruk. Programmet är ett yrkesprogram som leder till en yrkesexamen. Jag föreslår tre nationella inriktningar inom programmet: Djurhållning, Odling och gröna miljöer samt Skog och vatten. Programmet för Djurhållning och Naturbruk med de tre inrikt- ningar jag föreslår ger en grundläggande yrkesutbildning för ungdomar som vill arbeta med till exempel djur, odling eller skogs- bruk. Det nuvarande Naturbruksprogrammet har ökat i popularitet hos elever . Inom ovanstående sektorer finns en god arbetsmarknad för gymnasieutbildade personer. Insikten om att jordens resurser inte är oändliga har satt fokus på ekologiskt tänkande och miljöhänsyn när naturen brukas. styr beslut från EU verksamheten allt mer och det ställer krav på nya kunskaper. Medelåldern bland de yrkesverksamma inom branschen är hög och antalet nytillträdande räcker inte till för att kompensera de många pensionsavgångarna.TPF29FPT Jag föreslår därför en tydligare och moderniserad utbildning inom djurhållnings- och naturbruks- branscherna anpassad efter de krav som ställs i arbetslivet. Det nuvarande Naturbruksprogrammet syftar bland annat till att ge grundläggande kunskaper inom naturbrukets olika områden. Programmet har cirka 10 700 elever. Unga kvinnor dominerar med av eleverna. av de unga männen och av de unga kvinnorna arbetade efter utbildningen inom programmets målyrkenTPF30FPT. av eleverna gick vidare till högskolestudierTPF31FPT. Jag föreslår inte några större förändringar avseende inriktningen på utbildningen. Det finns dock ett antal problem i dagens utform- 29TP PT AMS (2007), Var finns jobben ?, URA 2007:1. 30TP PT (2002), Efter skolan, rapport 223. 31TP PT officiella statistik, finns som tabell 7 i utredningens tabellbilaga (bilaga 3). Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar ning som jag åtgärdar i det nya Programmet för Djurhållning och Naturbruk. Naturbruksprogrammet har inga nationellt fastställda inrikt- ningar men har tagit fram förslag på olika inriktningar som många skolor använder. Skogsbranschen anser att antalet elever inom skogsbruk är för litet med tanke på arbetskraftsbehovet och pensionsavgångarna. Det finns främst ett stort behov av skogsmaskinförare där den kommande generationsväxlingen är stor. Allt fler skolor erbjuder smådjurs- eller hästinriktningar som inte har förankring i branschens krav. Det innebär att utbild- ningarna kan ha bristande kvalitet och att eleverna kan ha svårt att få arbete efter utbildningen. Mina överväganden bakom det nya Programmet för I mitt arbete med ett förslag till det nya Programmet för Djur- hållning och Naturbruk har följande överväganden aktualiserats. Programmet ska leda till ett antal yrkesutgångar direkt efter gymnasieskolan De olika branscherna inom området har olika certifikat, till exempel så kallade gröna kort, för olika yrken. Certifieringarna har arbetats fram av branschen för att tydliggöra vilken kompetens personen har. Examensmål för programmet kommer att tas fram i samarbete med branschen där certifieringarna kan användas. I och med mitt nya förslag om examen kommer kvaliteten på program- met att stärkas. Programmet för Djurhållning och Naturbruk ska ha nationella inriktningar Programmet för Djurhållning och Naturbruk föreslås ha tre inrikt- ningar. Dessa inriktningar har tagits fram i samarbete med aktuella avnämare och branscher. Branscherna hade redan inför arbetet med den tilltänkta men sedermera återkallade gymnasieförändringen Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 2007 (Gy 07) tagit fram och utarbetat ett gemensamt förslag till inriktningar på programmet. Dagens Naturbruksprogram har inga nationella inriktningar vilket har gjort det otydligt. I praktiken har dock de flesta utbild- ningsanordnare erbjudit de olika inriktningspaket som har utarbe- tats av , varför mitt förslag i denna del inte borde inne- bära någon större skillnad för utbildningsanordnarna. I och med att programmet får inriktningar blir det tydligare vad utbildningen innehåller. Elever kan antas till program inklusive inriktning och frisökning blir möjlig på inriktningsnivå. Det innebär en större möjlighet för elever att komma in på den utbildning som de verkligen har intresse för. Det kommer att finnas en flexibilitet genom att det inom programfördjupningen är möjligt att erbjuda olika fördjupnings- kurser. Här kan till exempel utbildningen till skogsmaskinförare lyftas fram. Liksom för alla program kommer det även att finnas möjlighet att ansöka om att få erbjuda regionala inriktningar, se avsnitt 5.10. Regional samverkan kring utbudet hos de olika utbild- ningsanordnarna bör ligga till grund för dimensioneringsfrågor och vilken utbildning som bör erbjudas var. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.7.14Programmet för El- och Energiteknik 600 p + 400 p Idrott och hälsa 2, inom ramen för det och/eller som utökat kurser som erbjuds. som andraspråk 2, som får erbjudas. Idrott och hälsa 1 Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag föreslår ett nytt program, Programmet för El- och Energiteknik. Programmet är ett yrkesprogram som leder till en yrkesexamen. Jag föreslår tre nationella inriktningar inom programmet: Elteknik, Energiteknik samt Elektronik- och datorteknik. Till Programmet för El- och Energiteknik förs delar av inriktningen Drift- och underhållsteknik från det nuvarande Energiprogrammet. Programmet för El- och Energiteknik med dess tre inriktningar ger en grundläggande yrkesutbildning och en yrkesexamen för ungdomar som vill arbeta med installation, drift, underhåll och reparation inom de el-, elektronik-, dator- och energitekniska områdena. Programmet kommer även att ge grundläggande kun- skaper för drift och underhåll av tekniska system inom kraft- industrin. Cirka 117 000 personer arbetar inom området el- och data- teknik. En fjärdedel är verksamma inom byggbranschen och resten är spridda över ett stort antal branscher. De arbetar med utveck- ling, installation, reparation och underhåll av el- och teleanlägg- ningar samt datornät. Två tredjedelar arbetar inom yrken som kräver relevant gymnasiekompetens. råder brist eller stor brist på elektriker och styr- och reglertekniskt utbildade personer medan balans råder vad gäller tele- och elektronikutbildade. Elinstallations- eller elteknikbranschen och energibranschen genomgår en omfattande omvandling och utveckling. Det pågår en snabb teknikutveckling med nya tillkommande delbranscher inom bl.a. larm, säkerhet och data. Omfattande investeringar kommer att ske inom energiproduktionen, byggproduktionen, infrastrukturen och industrins anläggningar och produktionsutrustningar vilket leder till ökat behov av arbetskraft med el- och energiteknisk kompetens. Elprogrammet är det största yrkesförberedande programmet . Energiprogrammet är det näst minsta programmet och inom det är inriktningen Drift- och underhållsteknik minst. Jag bedömer att det finns ett väl belagt behov av energiteknisk utbildning på Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar gymnasial nivå och att det finns starka samband mellan el- och energiteknik. Jag föreslår därför att en energiteknisk inriktning inrättas inom det nya Programmet för El- och Energiteknik. Det nuvarande Elprogrammet och inriktningen Drift- och underhållsteknik på det nuvarande Energiprogrammet Det nuvarande Elprogrammet syftar till att ge grundläggande kunskaper för arbete med elinstallation samt till att ge tekniska och teoretiska kunskaper inom områdena automation, datorteknik och elektronik. Programmet har fyra nationella inriktningar, i storleks- ordning: Elteknik, Datorteknik, Automation och Elektronik. Inriktningarna Elteknik och Automation är i förhållande till yrkesstrukturen i arbetslivet tydliga och leder till olika yrken med yrkescertifikat som t.ex. installationselektriker, distributions- elektriker och industrielektriker. Inriktningarna Datorteknik och Elektronik har dels inte denna tydlighet i förhållande till arbets- livet, dels inte i förhållande till varandra. Elprogrammet är det största yrkesförberedande programmen med cirka 22 000 elever. Unga män dominerar med av eleverna. av de unga männen arbetade efter utbildningen inom programmets målyrkenTPF32FPT.