sou · GVB360 · 2008-01-01 00:00:00 — Skötsel och stödformer för kombinationen biobränsleproduk- tion och naturvård bör utvecklas. Behoven av framtida bevattning inom jordbruket bör kartläggas. Ett utvecklat system för stöd till våtmarker bör tas fram. Djurskyddsregler och rekommendationer för djurstallar bör ses över. Rapporteringen av skogsskador och skördeskador i jordbruket bör förbättras. Informationsinsatser riktade mot skogsägare, jordbrukare och turistnäringen bör genomföras. Utvecklingen av smittsamma djursjukdomar bör följas och skyddsåtgärder och vidareutbildning av personal genomföras. Riksintressen för naturvård, turism, rennäring och friluftsliv bör pekas ut liksom områden där konkurrens om mark kan uppstå. En dialog bör också utvecklas mellan rennäring och turism. Hänsynen i renbetesområdet bör förstärkas och Skogsvårds- lagen ändras så att skyldigheten till samråd inför avverkning utökas till hela renbetesområdet. Miljömålsansvariga myndigheter bör bedöma hur de aktuella miljömålen ska nås, utvärdera dagens skyddssystems effektivitet samt föreslå förbättringar. Sötvatten, hav och fiske Enligt hydrologiska beräkningar ökar den årliga avrinningen över större delen av landet, framför allt i fjällkedja och i . Tillsammans med temperaturhöjningen och tidi- gare islossning påverkar detta vattenkvaliteten i både inlandsvatten och hav. Sötvattenmiljön – svårare nå miljömålen Klimatförändringarna ökar utlakningen av näringsämnen och humus. Högre humushalter ger mer brunfärgade vatten. Vatten- färgen påverkar det biologiska livet och försämrar råvatten- kvaliteten för vattenverken. Den ökade tillförseln av näringsämnen, som kväve och fosfor, leder till ökad övergödning och tillsammans med temperatur- höjningen sannolikt också till ökad algblomning i sötvatten. Sammantaget medför detta försämrad vattenkvalitet vilket gör det mycket svårt att nå miljömålen, Ingen övergödning och Levande sjöar och vattendrag. har goda tillgångar på vatten med god kvalitet. Även om konsekvenserna för dricksvattenförsörjningen blir avsevärda, så kommer att drabbas i mindre utsträckning än många andra länder. Kvaliteten på råvattnet i vattentäkterna kommer att försämras med ökade humushalter, ökad algblomning och ökad förorening av mikroorganismer. Dagens reningsteknik är inte tillräcklig utan ny teknik måste införas, vilket ökar kostnaderna för dricksvatten- reningen. Temperaturen i ökar med flera grader och istäckets utbredning minskar kraftigt. Med ökande västvindar och kraftigt ökad nederbörd kommer salthalten i stort sett att halveras. I så fall sker dramatiska förändringar där nästan alla arter för- svinner. Även om effekterna på salthalten blir mer måttliga leder dessa tillsammans med temperaturhöjningen och en ökad tillförsel av näringsämnen sannolikt till storskaliga konsekvenser och en ökad belastning på ett redan förorenat hav. Algblomningarna ökar enligt modellresultat i södra medan de kan minska på andra håll. Det finns stora osäkerheter om hur de samlade förändringarna påverkar biologin. Fiskerinäringen – en trängd näring Stora förändringar av ekosystemen och fisket väntar i ett varmare klimat. Torsken kan komma att slås ut helt i och ersättas av sötvattenarter. Torskfisket representerar av totala fångstvärdet för svenskt fiske. Likaså kommer plattfiskar att minska i . Varmvattenarter som abborre, gädda och gös kommer att öka och etablera sig mycket starkare mot norr. Klimat- förändringarna motiverar ytterligare insatser för att motverka överfiskningen i . Fisket på gynnas troligen av klimatförändringarna. Nya arter kommer successivt att kolonisera våra vatten och kan allvarligt störa ekosystemen. Ett exempel är den amerikanska kammaneten som är på väg att etablera sig i . Den har tidigare omvandlat ekosystemen och förstört fisket i . I sötvatten kommer varmvattenarter att ersätta kallvattenarter. Fångsterna av kräfta och gös i de bedöms kunna öka med ett värde motsvarande . I norrländska vattendrag och i kommer att minska ytterligare medan laxen hotas i vattendrag. Ökade sammanlagda intäkter och ökade skadekostnader för dricksvatten- försörjning och fiske i 2100 Vi föreslår åtgärder för att anpassa dricksvattenförsörjningen till ett förändrat klimat. Vi föreslår också EU-åtgärder för att minska sårbarhet och utredningar om det framtida fisket. bör få samordningsansvaret för dricksvatten- frågorna och se över skydd och kontrollrutiner för framställning av dricksvatten samt informera om risker och skyddsåtgärder för enskilda brunnar. bör vara pådrivande för åtgärder på EU-nivå som minskar sårbarhet i ett förändrat klimat. Ökat fokus bör läggas vid näringsämnesproblematiken och påverkan på vid kommande översyner av EU:s jordbrukspolitik. Effekterna för svensk fiskerinäring om torsken försvinner från bör utredas och prioriterade åtgärder för spridning av fisk i sötvatten identifieras. Hälsoeffekter samt uppvärmnings- och kylbehov Medeltemperaturen stiger med 2 . Antalet extremt varma dagar blir fler. Antalet tropiska nätter, dvs. dygn då temperaturen aldrig går , kommer att öka kraftigt i södra och mellersta delarna av landet och utmed . kan vi få lika många som i . De riktigt kalla dagarna kommer att bli färre. Mer extrema värmeböljor leder till ökad dödlighet Då drabbades av en svår värmebölja beräknas över 33 000 personer ha avlidit som en direkt följd av värmen. Framförallt löper äldre och sjuka personer stor risk vid extrem värme. Känsligheten för värme är olika i olika områden beroende på hur anpassad befolkningen är till höga temperaturer. I är dödligheten lägst vid 11 medan den optimala tempera- turen i är . En tydligt ökad dödlighet har iakttagits redan efter 2 dagars ihållande värme. Beräkningar för visar att en höjning av medeltemperaturen med ökar dödligheten med . Vi bedömer att antalet dödsfall i värmeböljor har ökat med drygt 1 000 fall mot slutet av detta sekel. Minskningen av antalet riktigt kalla dagar ger en minskad dödlighet, men denna effekt är mindre. Ett varmare klimat med ökad nederbörd ger ökad smittspridning Spridningen av smittämnen ökar med ökad nederbörd och tempe- ratur. Vid översvämningar, ras och skred kan smittämnen som förekommer i jord och mark förorena vattentäkter, betesmark, badvatten i utomhusbad och bevattningsvatten. Avloppsvatten kan läcka in i dricksvattentäkter och i ledningar. Badsårsfeber är ett exempel på ett för nytt allvarligt problem. Dessa smittämnen finns i svenska vatten men tillväxer inte förrän vid vattentemperaturer . Sjukdomen, som i media kallades kolera i samband med ett utbrott , gav upphov till tre dödsfall. Risken för utbrott av badsårsfeber kommer att öka i ända upp mot under detta sekel. Ett varmare klimat förväntas öka antalet matförgiftningar. Vi får ett klimat som ställer högre krav på livsmedelshygien än vi är vana vid. Förskjutning av årstider kan få effekter för ett flertal s.k. vektorburna sjukdomar där smittämnena i naturen överförs av olika djurarter, som gnagare, fåglar och rävar, hos insekter, mygg, knott m.m., eller av spindeldjur, framför allt fästingar. Det finns ett antal exempel på spridning norrut i takt med ett varmare klimat, t.ex. fästingspridningen och med den sjukdomar som borrelia och TBE. Risk för ökade mögelproblem i byggnader Klimatförändringarna kan allvarligt påverka befintliga och framtida byggnadskonstruktioner. Ökad luftfuktighet och ökade tempera- turer medför större risk för fukt och mögelskador som kan leda till ökade hälsoproblem. Överfulla avloppssystem och översvämningar av källare leder till stora skador. Byggnaders yttre underhållsbehov kommer också att öka markant på grund av ökad nederbörd och högre temperatur. Det framtida uppvärmningsbehovet minskar kraftigt medan kylbehovet ökar Klimatförändringarna kommer att starkt påverka värme- och kyl- behovet. Värmebehovet minskar kraftigt till följd av temperatur- höjningen medan kylbehovet ökar. Minskningen av värmebehovet innebär stora kostnadsbesparingar i form av mycket lägre energi- kostnader. Energianvändningen för uppvärmning minskar med eller . Kylbehovet väntas däremot öka cirka 5 gånger, vilket motsvarar en ökad elförbrukning med . Ökade sammanlagda intäkter och skadekostnader för hälsoeffekter, byggnads- konstruktioner, uppvärmnings- och kylbehov i 2100 Vi föreslår följande för att minska hälsoeffekterna och anpassa byggnader till ett förändrat klimat. Riktlinjerna för livsmedelshanteringen bör ses över och allmän- heten informeras. Kunskapsunderlag för kommuner och landstings beredskap för värmeböljor bör utarbetas. Utvecklingen av smittsamma sjukdomar bör följas och skydds- åtgärder genomföras. Allmänheten bör informeras och vidare- utbildning av personal genomföras. Byggreglerna bör ses över. har drabbats av ett antal kraftiga stormar. Stormen som drabbade den 8 har gett de svåraste konsekvenserna. De kraftigaste vindbyarna nådde . , och norra drabbades värst. Skogsskadorna blev omfattande. Fallande träd orsakade kraftiga störningar och skador på elförsörjningen, tele- näten, vägar och järnvägar. 17 människor omkom och de direkta kostnaderna uppgick till . Blåsigare eller inte? Huruvida det blir blåsigare eller inte är inte helt klarlagt. Olika modeller ger delvis olika resultat. De flesta modeller visar en något ökad medelvind. Förändringen av de allra kraftigaste vindbyarna har bara beräknats med den ena av de modeller vi använder. Resultaten visar på en viss ökning i större delen av landet. Det finns alltså en risk att stormar liknande blir värre. Oavsett om stormarna blir värre eller inte så ökar stormfällningen av skog på grund av mer snabbväxande träd, minskad tjäle och blötare mark . Om stormarna dessutom blir kraftigare kan skadorna bli mycket stora. De lokala el- och telenäten fortsatt stormkänsliga – men känsligheten minskar För att minska sårbarheten i de lokala elnäten pågår en omfattande markförläggning av kablar i landets södra delar som kommer att fortsätta . Luftledningar kommer dock att finnas kvar i lokalnäten i främst norra . Regionnäten kommer fortsatt att utgöras av luftledningar. I telenäten pågår en övergång till trådlös överföring. Vi bedömer att det även framöver blir störningar till följd av stormar som drabbar samhällsfunktioner och allmänhet, men att känsligheten i näten successivt minskar. Stamnätet för överföring av el och näten för radio- och tv- distributionen är dimensionerade för att klara höga vindhastigheter. Dessa bedöms inte i någon nämnvärd grad påverkas av vind- ökningarna. Järnvägsnätets luftledningar är känsliga för kraftiga vindar och stormfällning av skog. har aviserat åtgärder för att minska sårbarheten, bland annat att genom att se över lednings- gatorna längs järnvägen. Vindkraften kommer att gynnas om medelvinden ökar. Produktionen kan öka med 5 . Ökade sammanlagda intäkter och skadekostnader för vind och stormar i 2100 Stormfällning av skog* Stormskador i jordbruket* Kommunernas kostnader för stormar *Stormskador på skog och jordbruk tas även upp i tabellen om areella näringar. Konsekvenserna av en svår storm som är avsevärda. Förutom kostnaderna så störs viktiga samhällsfunktioner och sårbara grupper som äldre, sjuka och funktionshindrade riskerar att drabbas. För att sårbarheten ska minska är det viktigt att beredskapen höjs i kommuner, näringsliv och statliga myndigheter. Vi föreslår följande åtgärder. bör få ett förtydligat ansvar för att telenäten är robusta. Telekomsektorns sårbarhet för stormar m.m. bör analyseras. bör få ett förtydligat ansvar för att elnäten är robusta. Energisektorns sårbarhet för stormar m.m. bör analyseras. kontaktledningar bör ses över och åtgärder för att öka robustheten mot kraftig vind bör genomföras. Klimatförändringarna påverkar de grundläggande förutsättningarna inom ett stort antal verksamheter. Anpassningen till ett förändrat klimat bör därför genomsyra i stort sett hela samhället. Det prak- tiska arbetet kommer i stor omfattning att genomföras på lokal nivå, av enskilda, företag och kommuner. Vi behandlar här i huvudsak ansvarsförhållanden och organisation inom den statliga sfären. Förslag till ändrad ansvarsfördelning Ansvaret för anpassning till ett förändrat klimat är fördelat mellan enskilda, kommuner och staten. Vi föreslår att länsstyrelserna får en drivande roll och uppgiften att hålla ihop klimatanpassnings- arbetet i respektive län. får ansvaret för uppfölj- ning av anpassningsarbetet och rapportering. får ansvar för kunskapsförsörjningen om klimatförändringar. Vi föreslår också utökade ansvar för SGI, , Energimarknads- inspektionen och . Slutligen föreslår vi att ett stort antal sektorsmyndigheter får ett förtydligat ansvar för klimat- anpassningen inom respektive ansvarsområde. Länsstyrelserna bör få en central roll i klimatanpassningen till klimatförändringar och samordna arbetet gentemot kommuner, näringsliv och regionala sektorsmyndigheter. Regionala analyser bör utföras i länen som underlag för planering, bland annat bör den långsiktiga vattenförsörjningen analyseras tillsammans med vattenmyndigheterna. En särskild klimatanpassningsdelegation bör inrättas i varje län med uppgift att stödja kommunernas insatser, bidra till kunskapsförsörjningen, sammanfatta, till- handahålla, tolka och vidareförmedla information samt sam- ordna, driva på och följa upp arbetet. Bland annat ingår att initiera bildandet av och stödja arbetet i älvgrupper. bör få ansvaret för kunskapsförsörjningen om klimat- förändringar och bör därvid skapa en förstärkt informations- funktion gentemot olika grupper, särskilt kommuner, sektors- myndigheter och länsstyrelser. bör få ansvar för en samlad nationell och internationell uppföljning och rapportering av klimatanpass- ningsarbetet. Samtliga berörda sektorsmyndigheter bör få ett tydligt ansvar för anpassningen till ett ändrat klimat inom sitt eget ansvars- område. Ansvaret omfattar både risken för extremhändelser och kontinuerliga klimatförändringar. I instruktionen för respektive myndighet införs att myndigheten ska initiera, stödja och följa upp arbetet med anpassning till klimatförändringar inom sitt verksamhetsområde. , , Naturvårds- verket, SGI, SGU och bör dessutom få ett uttalat ansvar att bistå länsstyrelserna i deras arbete med klimatanpass- ning. Beskrivningarna av kommande klimatförändringar är relativt grova. Kunskapen om hur klimatförändringarna kommer att påverka olika delar av samhället och vilka anpassningsåtgärder som bör vidtas är fortfarande begränsad. De slutsatser vi drar om sårbarhet, anpass- ningsbehov och kostnader i olika delar av samhället vilar i många fall på en relativt osäker grund. Kunskapsuppbyggnad och forsk- ning är viktiga inom många av de områden utredningen studerat. Skapa ett nytt och anpassning För att få en kraftsamling kring forskningen för klimatanpassning föreslår vi att ett nytt institut med inriktning på klimatforskning och klimatanpassning skapas och tillförs nya resurser. Ansatsen för ett sådant institut bör vara tvärvetenskaplig och insatserna bör omfatta forskning om klimatet såväl som mer tillämpad forskning med inslag av utvecklingsinsatser. Bl.a. bör insatserna omfatta följande: vidareutveckling av klimatmodeller, anpassning av samhällets tekniska system med fokus på höga flöden, översvämningar, stormar, ras, skred och erosion, markekosystem, vattenresurser (sötvatten och dricksvatten), samt effekter på areella näringar och miljö, ekosystem i hav, särskilt , samt effekter på ekosystem- tjänster, turism och fiske, klimat- och ekosystemförändringars påverkan på smittsprid- ning. Stommen i ett institut skulle kunna utgöras av delar av befintliga forskningsresurser inom SGI, , , , SVA och SLU. Formerna för institutet bör utredas. En möjlighet är att skapa ett nätverksinstitut. En annan möjlighet är att helt lyfta ut existerande verksamheter från de berörda myndigheterna och insti- tutionerna för att skapa en fysiskt/geografiskt helt ny organisation. Klimatförändringar i och omvärlden, socioekonomiska effekter, anpassningsåtgärder och påverkan på samhälls- ekonomin Effekterna i av klimatförändringarna kan väntas bli betydande. På global skala ser emellertid situationen betydligt allvarligare ut med risker för utslagning av stora jordbruksområden, översvämningar av kustområden och folkomflyttningar. Klimat- förändringarna kommer att medföra direkta effekter och socio- ekonomiska effekter också i andra länder, regioner och sektorer. Dessa effekter kommer att återverka på utvecklingen i och på våra behov av anpassning. Vi anser dessa frågeställningar vara angelägna forsknings- områden. De gränsar till det forskningsinitiativ som tagits av Mistra, bl.a. i och med skapandet av Resilience Center och forskningsprogrammet . Ett nytt och anpassning bör in- rättas. Formerna för institutet bör utredas närmare. tillförs den forskning som samlas i det nya institutet. lag (2008:000) om vissa kommunala befogenheter beträffande förebyggande åtgärder mor naturolyckor Härigenom föreskrivs följande. Kommun får vidtaga åtgärder för att förebygga översvämning, erosion, ras och skred som omfattar enskilda fastigheter alternativt bidra till finansieringen av sådana åtgärder. Denna lag träder i kraft den xx lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att det i (1987:10) skall införas en ny paragraf, 8 kap. 28 a § av följande lydelse. Fastighetsägares fordran om ersättning enligt skadeståndslagen (1972:207), för skada till följd av att kommunen vid beslut enligt denna lag inte tillräckligt beaktat risker för översvämningar, ras, skred och erosion, preskriberas efter tillkomsten, om inte preskriptionen bryts . Denna lag träder i kraft den xx lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs att 20 § skogsvårdslagen (1979:429) skall ha följande lydelse. Innan avverkning sker inom Innan avverkning sker inom ett område där renskötsel får ett område i , Jämt- (1971:437) (ren- skötselns året-runt-marker) skall skötsel får bedrivas enligt rennä- ringslagen (1971:437) skall be- rörd sameby beredas tillfälle till eller den myndighet som rege- meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- uppenbart inte föreligger renbetes- rätt är dock undantagna från Denna lag träder i kraft den xx förordning om ändring i förordningen (2002:864) med länsstyrelseinstruktion Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2002:864) med länsstyrelseinstruktion dels att 3 § skall skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 28 a §, av följande lydelse. har bland annat uppgifter i fråga om: 1.naturvård och miljöskydd, 4.livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, 6.rennäring m.m. i förekommande fall, 8.jämställdhet mellan kvinnor och män, 11.hållbar samhällsplanering och boende, 12.civilt försvar, fredstida krishantering och räddningstjänst, 13. mottagande av skyddsbe- hövande som beviljats uppe- hållstillstånd m.m. 13.mottagande av skyddsbe- hövande som beviljats uppe- hållstillstånd m.m, 14.anpassning till ett föränd- rat klimat. Inom varje länsstyrelse ska det finnas en klimatanpassningsdele- gation till stöd för samordnande och pådrivande roll i klimatanpassningsarbetet. Klimatanpassningsdelegatio- nen har till uppgift att: 1.utföra regionala analyser av hur länet eller regionen kommer påverkas av klimatförändringar- na, 2.initiera, stödja och följa upp kommunernas klimatanpassningsarbete, 3.stödja och följa upp närings- liv och regionala sektorsmyndig- heters klimatanpassningsarbete, 4.bidra till kunskapsförsörj- ningen, sammanfatta, tillhanda- hålla, tolka och vidareförmedla information, och 5.initiera bildandet av och stödja arbetet i älvgrupper. förordning om ändring i förordningen (1998:1392) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 2 § förordningen (1998:1392) med instruktion för ska ha följande lydelse. 2 § skall särskilt verka för att 1.järnvägstransportsystemet är tillgängligt, trafiksäkert, fram- komligt, effektivt och miljöanpassat, 2.trafiksäkerhetsarbetet inom de svenska järnvägssystemen samordnas, 3.den spårbundna kollektivtrafikens konkurrenskraft stärks och att den lokala, regionala, interregionala och internationella järn- vägstrafiken samordnas, 4.hänsyn tas till funktionshindrade personers behov inom järn- vägstransportsystemet, 5.samhällsmotiverad tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom järnvägstransportsystemet plane- ras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt att resultatet av detta sprids. 6.trafikinformationen före, under och efter en järnvägs- transport förbättras, samt idet internationella arbetet som rör järnvägstransportsystemet. 6.trafikinformationen före, under och efter en järnvägs- transport förbättras, idet internationella arbetet som rör järnvägstransportsystemet, och 8.anpassa verksamheten till ändrade klimatförhållanden samt initiera, stödja och följa upp arbe- tet med anpassning till klimatför- ändringar inom sitt verksamhets- område. förordning om ändring i förordningen (2004:1258) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (2004:1258) med instruktion för skall ha följande lydelse. skall inom sitt verksamhetsområde 1.meddela föreskrifter, ha uppsikt och tillsyn samt handlägga förvaltningsärenden i enlighet med lag eller förordning, 2.informera om nya eller ändrade regler, 3.följa tillämpningen av lagar och förordningar, utvärdera effek- terna av tillämpningen och lämna förslag till regeringen om de åtgärder som behövs för att syftet med reglerna skall nås, 4.bygga upp och sprida kunskap om sektorns miljöpåverkan och dess utveckling, 5.verka för samordning av de statliga myndigheternas arbete med underlag för tillämpningen av 3 och 4 kap. och 6 kap. 19 21 §§ och (1987:10) samt tillhandahålla underlag för tillämpningen av 5 kap. , 6.biträda regeringen med yttranden och utredningar m.m., 7.bidra med underlag och expertkunskap för det arbete som regeringen bedriver nationellt och internationellt, 8.medverka i internationellt samarbete som syftar till att harmonisera regler för fysisk planering, hushållning med mark och vattenområden samt egenskapskrav på byggnader och byggpro- dukter, och 9. verka för en omställning till ett ekologiskt uthålligt ener- gisystem och särskilt främja ut- byggnaden av vindkraft i enlig- het med det av beslu- tade planeringsmålet. 9 verka för en omställning till ett ekologiskt uthålligt ener- gisystem och särskilt främja ut- byggnaden av vindkraft i enlig- het med det av beslu- tade planeringsmålet, 10. initiera, stödja och följa upp arbetet med anpassning till klimatförändringar samt bistå läns- styrelserna i deras uppgifter med anpassning till ett förändrat klimat. förordning om ändring i förordningen (2006:1022) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2006:1022) med instruktion för ska ha följande lydelse. har utöver vad som anges i 1 § till uppgift att 1.följa och analysera utvecklingen inom verksamhetsområdet samt rapportera till regeringen om inspektionen bedömer att instabilitet i finanssektorn riskerar att negativt påverka det svenska finansiella systemets funktionssätt, 2.biträda regeringen med yttranden och utredningar, 3.fullgöra sina uppgifter enligt förordnanden med stöd av 22 § första stycket atomansvarighetslagen (1968:45) och 10 kap. 12 § sjölagen (1994:1009), 4.fullgöra uppgifter enligt förordningen (2006:942) om krisb- eredskap och höjd beredskap, 5.fullgöra de uppgifter som ankommer på behörig myndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskydds- lagstiftningen, i fråga om efterlevnaden av sådana regler som inspektionen har tillsyn över, 6.medverka i internationellt samarbete som rör inspektionens verksamhetsområde, 7.ansvara för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella sta- tistiken, och 8.fullgöra kanslifunktionen åt . 7.ansvara för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella sta- tistiken, 8.fullgöra kanslifunktionen åt , och