sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Vidare uppmärksammades behovet av en förbättrad samordning och mer utvecklad samverkan mellan de Sverigefrämjande aktörerna inom främjande i utlandet (NSU). De aktörer som ingår i denna är , (fortsättningsvis ), (), Invest in () och V.S. (fortsättningsvis VisitSweden). beslut innebar vidare att Turistdelegationen skulle avvecklas, vilket genomfördes . I samband därmed överflyttades Turistdelegationens analysfunktion på utlands- marknaderna till (numera Visit- ) och ansvaret för utvecklingen av näringspolitiska insatser inom turistnäringen överflyttades till Verket för näringslivs- utveckling (). Vidare föreslogs ytterligare ett antal åtgärder. En av dessa var en uppbyggnad av ett nätverk för turismforskning där företrädare för flera universitet och högskolor förklarat sin vilja att tillsammans organisera en nationell turismforskarskola. Denna åtgärd har inte genomförts. En annan åtgärd som föreslogs var att en utredning borde till- sättas med uppdrag att analysera och föreslå alternativa modeller för ytterligare marknadsföringsinsatser för och olika desti- nationer i som resmål. Detta var bakgrunden till att den dåvarande regeringen tillsatte aktuell utred- ning med uppdraget att kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism samt föreslå alternativa modeller för att öka de gemensamma marknadsföringsresurserna (dir. 2005:133). Utredningen fick där- efter tilläggsuppdraget (dir. 2006:99) att utreda förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrotts- sektorerna. Vidare föreslogs en utvärdering av Framtidsprogrammet. Stats- kontoret fick detta uppdrag av den dåvarande reger- ingen. Vidare fick i regleringsbrevet ansvaret för att vidareutveckla Framtidsprogrammet. Statskontorets och Nuteks förslag angående överlämnade Statskontoret rapporten och turistnäringen i samverkan – En utvärdering av Framtidsprogram- met (2006:14). Statskontoret kom fram till bl.a. att Framtidspro- grammets betydelse varit begränsad, att samordningen och ansvars- tagandet har brustit, att målen varit otydliga och svåra att följa upp samt att programmets aktualitet och status avtagit . Statskontoret lämnade följande förslag till regeringen. 1.Att arbetet med att genomföra Framtidsprogrammet bör avslu- tas. 2.Att regeringen bör överväga att bjuda in företrädare för rese- och turistindustrin till överläggningar om utvecklingen av den svenska turistnäringen. I detta sammanhang bör möjligheten att upprätta ett branschprogram prövas. 3.Att regeringen bör skapa förutsättningar för att insikter om turismens behov kan nås ut till departement och myndigheter som primärt inte arbetar med turism, men vars verksamhet har betydelse för turistnäringens utveckling. 4.Att regeringen bör överväga att ge i uppdrag att arbeta med regionerna och länen i syfte att utveckla deras turism. Uppdraget bör omfatta mål och återrapporteringskrav i myn- digheternas regleringsbrev. Målen bör ligga i linje med andra program och strategier inom den regionala utvecklingspoliti- ken. 5.Att företrädare för bland annat staten och rese- och turistindu- strin bör överväga att bilda en gemensam intressentgrupp. överlämnade till regeringen rapporten system för utveckling av turistnäringen. I denna framgår att i allt väsentligt delar Statskontorets bedömningar och förslag. lämnade för egen del följande förslag till regeringen. 1.Arbetet med att genomföra Framtidsprogrammet avslutas och ersätts med ett strategiskt system för utveckling av turistnäringen samt ett långsiktigt utvecklingsprogram. 2.Regeringen bygger tillsammans med turistnäringen och andra intressenter upp ett strategiskt system för utveckling av turist- näringen. Fokus ligger på en ny arkitektur för genomförandet av insatser och åtgärder för turistnäringens utveckling. Syste- met baseras på tre samordnande Forum för aktörssamverkan med var sin agenda för insatser, genomförande och ansvar. , och IntressentForum. 3.Regeringen uppdrar åt att formulera och ha det över- gripande ansvaret för att driva ett långsiktigt program för turistnäringens utveckling –2013. Fokus i pro- grammet ligger på att stödja operativa insatser för turistnäring- ens utveckling. Programmet medför en stark och snabb utväx- ling av arbetet i systemet med tre Forum och skapar legitimitet och engagemang hos andra aktörer och finansiärer, såväl privata som offentliga. 4.Regeringen avsätter medel för drift av systemet med tre Forum och för drift och programanknutna kostnader för det långsiktiga programmet. Medlen är utöver de budgeterade medel för turistfrämjande som angivits i den senaste budgetpropositionen. Utredningens direktiv fastställdes genom beslut vid regeringssam- manträde (dir. 2005:133). Regeringens direk- tiv återges i dess helhet i bifogade bilaga 1. Enligt direktiven skall utredaren föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för och olika destinationer i som resmål. Utredaren skall kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, varvid en analys skall göras av förutsättningarna att införa de olika modellerna i . Vidare skall utredaren ana- lysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsat- ser för svensk turism och föreslå alternativa modeller för att skapa ökade gemensamma marknadsföringsresurser. Förslagen skall vara statsfinansiellt neutrala. Utredaren skall vidare i sina förslag ta hän- syn till de nationella målen för integration, jämställdhet, miljö och regional utveckling. Utredningens tilläggsdirektiv fastställdes genom beslut vid reger- ingssammanträde (dir. 2006:99). Regering- ens direktiv återges i dess helhet i bifogade bilaga 2. Enligt direkti- ven skall utredaren, utöver sitt nuvarande uppdrag, kartlägga och analysera förutsättningarna att ställa ut statliga ekonomiska garan- tier och andra former av stöd för stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna. Utredaren skall analysera för- utsättningarna för finansiering av olika, såväl förberedande som genomförande, insatser bl.a. för marknadsföring. Utredaren skall vidare grundligt analysera och redogöra för de förutsättningar som finns enligt gällande lagstiftning och granska vilka hinder och möj- ligheter den inrymmer samt granska för- och nackdelar med stat- liga garanti- och andra stödsystem. Vidare skall tillämpning av gäl- lande lagstiftning för stora evenemang redovisas samt gjorda erfa- renheter. Utredaren skall även analysera andra regleringar avseende garantier eller motsvarande som kan vara av vikt, exempelvis export och investeringar utomlands. Vidare skall utredaren kartlägga före- komsten av garantisystem eller motsvarande i ett urval jämförbara länder samt analysera dessa länders erfarenheter och användning av sådana system och stöd. Utredaren skall också analysera hur garan- tier eller annat stöd kan väntas påverka omfattningen av evenemang i och de samhällsekonomiska konsekvenserna härav. Om utredaren finner det lämpligt skall han lämna förslag, med en kon- sekvensanalys, till när statliga garantier bör ställas ut och när andra stödformer bör användas. Utredaren skall, utöver en bedömning av hur förslaget påverkar möjligheterna till stora evenemang, redovisa utformningen av förslaget, i vilka delar nuvarande lagstiftning kan tillämpas och i vilka delar förslaget medför krav på förändringar av lagstiftningen samt i så fall lämna förslag till sådana. Härvid skall för statligt stöd beaktas. Utredaren skall även redovisa vilka roller och vilket ansvar olika aktörer har enligt de olika försla- gen. Vid arbetets genomförande skall utredaren bl.a. ta del av rele- vant forskning på området. har en diskussion förts inom svensk turistnäring om bristande resurser för marknadsföring av , primärt på de utländska marknaderna. Jämförelser har gjorts med näraliggande länder, bl.a. de nordiska, där den statliga insatsen för marknadsfö- ring har varit och är större än i . Det förekommer även dis- kussioner om otillräcklig samverkan, och därmed bristande sam- ordning av resurser, i mellan de offentliga aktörerna och turistnäringen. Detta har möjligen som effekt att de resurser som finns på nationell, regional och lokal nivå från såväl offentliga som privata aktörer inte används tillräckligt effektivt. En annan fråga som uppmärksammats är bristen på långsiktighet i de satsningar som görs. Kortsiktiga årsvisa insatser eller ännu kortare anses ha hämmat kontinuiteten och därmed möjlighet till genomslag på marknaden. I Framtidsprogrammet, insatsområde 19, pekas på be- hov av ökad marknadsföring internationellt för att bli mer känt och därmed uppnå en starkare position som resmål. I Framtidspro- grammet talas det om såväl en ökad insats från offentliga aktörer som om stimulering av de affärsdrivande aktörerna att investera mer i internationell marknadsföring. Det finns alltså en utbredd och väl förankrad bedömning att skulle nå större framgång internationellt genom en förstärkt marknadsföring och att en utökad satsning bör göras från såväl offentligt som privat håll. har en välutbyggd infrastruktur och bra idrotts-, kultur- samt mötesanläggningar, ren och vacker natur, bra service, hög säkerhet och många språkkunniga invånare. har ett gott anseende som organisatör och genomförare av stora evenemang. Det finns en kapacitet att arrangera fler stora evenemang inom idrotts- och kultursektorerna och även beträffande kongresser och andra sammankomster inom den s.k. mötesindustrin. Stora evene- mang, mässor och kongresser kan innebära många utländska besö- kareTPF1FPT och intäkter för såväl arrangör som för lokala servicenäringar samt för kommun och stat samt generera image, prestige och goodwill. Sådana evenemang kan dock även medföra risker i flera avseenden. Stora evenemang förutsätter som regel ett ekonomiskt engagemang från kommuner och regioner samt även från exempel- vis ett idrottsförbund, innan evenemanget äger rum, en framförhållning är inte ovanlig. Det kan ibland vara så att skattemedel avsätts till marknadsföring och projektering m.m., men eventuella vinster tillfaller i första hand andra än den berörda kommunen eller regionen. Det kan därför i vissa fall för exempelvis en kommun eller ett idrottsförbund uppfattas som en belastning att satsa för att få arrangera stora evenemang. I såväl anbudsskedet som vid själva genomförandet kan en tänkbar lösning vara att staten ökar sitt engagemang på detta område. Redan i Framtidsprogrammet beskrevs behovet av en modell för nationellt engagemang beträffande ekonomiska garantier, säkerhet, skattefrågor och anläggningsutveckling för genomförande av större evenemang samt behovet av att öka kunskapen om evenemangens förutsättningar, ekonomi, marknadsföring och organisation samt att skapa nationella fora där branschens olika aktörer och före- ningar kan mötas och bygga nätverk. När det gäller stora interna- möten och evenemang som kräver resurser i form av garantier och startbidrag måste, enligt Framtidsgruppen, staten ikläda sig en aktiv roll och ansvar. 1TP PT Med utländska besökare till evenemang m.m. avses samtliga tillresande, dvs. åskådare, del- tagare, ledare m.fl. I denna del av utredningen är syftet att utreda möjligheterna och lämpligheten av att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna innebärande att staten därigenom medverkar till att fler stora evenemang placeras och arrangeras i . 1.4Så har utredningen arbetat Utredningens beskrivningar samt analyser grundar sig på informa- tion från bl.a. deltagarna i referensgruppen, nämligen från , från (SHR), från Kom- muner och Landsting (SKL), från VisitSweden, från , från , från , från , från samt från . Vidare har utredningen haft kontakt med representanter från , Invest in , , , , Congress , , , , tidningen , , , , , , samt . Information har även inhämtats från vissa beskrivna myndigheters och organisationers hemsidor på Internet. Därutöver har ordföranden och sekreteraren för ursprungsuppdraget deltagit i resemässan samt rese- och turistmässan , båda , mötesindustri- mässan samt Turistriksdagen i . Ordföranden har vidare deltagit i SHR:s dialog- samtal samt i Svensk Turism . Utredningen har frågat de olika regionala och de större lokala tu- ristorganisationerna om vilka operativa marknadsföringsmedel som avsatts . Svaren har använts som arbetsmaterial för att göra 2TP PT ITB – International Tourismus Börse, 3TP PT IMEX – The Worldwide Exhibition for , Meetings and Events, uppskattningar om omfattningen av operativa marknadsföringsme- del. En del av arbetet har ägnats åt omvärldsanalys. Utredningen har genomfört studieresor till () och (). Vidare har utredningen i denna del anlitat en kon- sult, , för arbete med kartläggning av finansiering av de nationella turistfrämjandeorganisationerna i , , , , och ÖsterrikeTPF4FPT. Information har vidare inhämtats från de nationella turistfrämjandeorganisationer- nas hemsidor. På utredningens uppdrag har vidare , , gett in en beskrivning av mötesindustrin.TPF5FPT Utredningens experter såvitt avser ursprungsuppdraget har varit kallade till sju sammanträden, varav tre sammanträden tillsammans med experterna i tilläggsuppdraget. Deltagarna i referensgruppen har varit kallade till sju samman- träden varav tre omfattat även tilläggsuppdraget. I denna del bygger utredningens beskrivningar och analyser bl.a. på samtal med samt information från , , , , Con- vention , Congress , och samt från representanterna i referensgruppen. I samband med tilläggsuppdraget utsågs från som deltagare i utredningens referensgrupp. Även här har information inhämtats från olika organisationers hemsidor. Utredningen har anordnat ett rundabordssamtal angående frågor om stora kulturevenemang med representanter från kulturlivet. Deltagarlista återfinns i bilaga 3. Beträffande arbetet med kartläggning av jämförbara länder har utredningen gjort studiebesök i () och Fin- land (). En av utredningen anlitad konsult, , har vidare besökt och kartlagt systemen i , 4TP PT , Finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorganisationer. 5TP PT , Mötesindustrin turismens starkaste motor. och samt varit utredningen behjälplig med analysarbete beträffande framför allt tilläggsuppdragets frågeställningar.TPF6FPT Utredningen har när det gäller för utredningen relevant forsk- ning om turism samt evenemang anlitat professor för en forskningsöversikt av denna.TPF7FPT Huvudrapporten återfinns i bilaga 4. Utredningens experter avseende tilläggsuppdraget har varit kal- lade till tre sammanträden som även behandlat ursprungsuppdraget. Angående referensgruppen se ovan under ursprungsuppdraget. Beträffande valutor så har utredningen i huvuddelen av texterna använt svenska kronor genom att konvertera Pund, Euro, danska kronor och norska kronor till genomsnittskursen för hela 2006. När någon annan kurs använts anges detta särskilt. Följande medelvärden enligt har använts. Euro , GBP , DKK och NOK . Inom turismen finns en mängd begrepp och uttryck som används synonymt. För att skapa bra kommunikation och undvika missför- stånd är det av stor vikt att konsekvent tillämpa den terminologi som finns. ()TPF8FPT har sammanställt en begreppssamling som gäller som definitionsbas för internationell turiststatistik. Rekommendationerna har antagits av FN:s statistikkommission och skall enligt direktiv /57/EG av om insamling av statistisk information rörande turism, beaktas för att säkerställa bättre jäm- förbarhet av turiststatistik på världsnivå. Turistdelegationen har översatt begreppssamlingen till svenska förhållanden och gav 1995 ut Turismens begreppsnyckel. Turistdelegationen har vidare 2004 gett ut Satelliträkenskaper – En metod att mäta turistnäringens effekt 6TP PT , Skrivelse angående evenemangsarbete i , och samt Idrottsfonden i . 7TP PT , och , Delrapport 1, delrapport 2 och huvudrapport om svensk och internationell forskning avseende evenemangsturism m.m. vid , 2007 8TP () är ett organ inom FN som fungerar som ett globalt forum rörande turistiska frågor. på ekonomi och sysselsättning i . Med dessa som grund defini- eras i denna utredning ett antal begrepp enligt följande. Turism omfattar människors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning än för fritid, affärer eller andra syften. Syftet med begreppet är att ge möjlighet att skilja ut resenärer som skall ingå i turiststatistiken från övriga resenärer. Den aktuella pro- blemställningen bestämmer hur begreppet vanlig omgivning skall avgränsas efter någon av tre faktorer: Avstånd, bortovarotid samt plats eller administrativt område. I satelliträkenskapernas redovisade siffror avses resor över . När det talas om resor som passerar landsgränser, delas turismen upp i tre bestämda grundformer. Land i denna definition kan bytas ut mot region, kommun eller annat administrativt område. För att kunna särskilja vem som konsumerar turism, samt för att få en koppling till import- och exportbegreppen i nationalräken- skaperna delas besökarna in i tre olika kategorier: Innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i det landet. Innefattar de som reser i ett givet land och har sin hemvist i ett annat land. Innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i något annat land. De tre grundformerna för turism ger i kombinerade par tre katego- rier av turism. 1.Turism inom landet. Utgörs av kombinationen inhemsk turism och inkommande turism. Utgörs av kombinationen inhemsk turism och utgående turism. Utgörs av kombinationen inkommande turism och utgående turism. Begreppet besökare är grundläggande i hela systemet för turiststa- tistik och ansluter till begreppet turism. Tre krav ställs för att en resenär skall kunna räknas som en besökare: 1.Resan skall gå till en plats utanför resenärens vanliga omgiv- ning. Exkluderar regelbundna pendlingsresor, dvs. resor till och från hemmet för arbete eller studier. 2.Den sammanhängande vistelsetiden på platsen för besöket skall vara högst . Längre vistelsetid är bosättning. 3.Huvudsyftet med resan skall vara annat än att utöva lönearbete som betalas av någon på platsen. Turist är en besökare som övernattar på platsen för besöket. Metoden, Account (TSA), har tagits fram av UNWTO i nära samarbete med och turistnäringens orga- nisationer. Den är godkänd av FN och är snabbt på väg att bli en etablerad standard i hela världen för att mäta turistnäringens eko- nomi. Turistnäringen finns inte med som en egen bransch i nationalrä- kenskaperna, utan ingår som delar i ett stort antal branscher. Enkelt uttryckt handlar satellitberäkningarna om att lyfta ut den del av konsumtionen som härrör från turism i de olika branscherna och samla dem på ett separat konto, ett så kallat satellitkonto. Satellitkontot blir ett samlingskonto för de ekonomiska aktiviteter som är turistrelaterade och uttrycker värdet av fritidsresenärers och affärsresenärers totala konsumtion av varor och tjänster. Beräk- ningsunderlaget inhämtas genom intervjuer med turister och kar- läggning av berörda sektorer. Genom satelliträkenskaperna skapas ett verktyg som gör det möjligt att studera turismens utveckling över tiden, göra beräk- ningar av turistinvesteringar, få en god uppfattning om turismens betydelse för olika branscher samt skapa kunskap om turistnäring- ens betydelse för samhällsekonomin. Övriga för utredningen relevanta termer är följande. De företag och organisationer som levererar varor och tjänster avsedda för människor som utövar turism. Som synonyma benäm- ningar används turistindustri, rese- och turistindustri eller besöksnäring. Denna utredning har valt att använda begreppet turistnäring, eftersom denna benämning är den mest frekvent använda och används i turistpropositionen och även numera kon- sekvent av . Utredningen har också valt att i begreppet turistnäring innefatta de företag och organisationer som helt eller delvis är ägda av företag i turistnäringen, men där inte turistom- sättning uppstår. Detta gäller exempelvis VisitSweden, och Rese- och turistnäringen i (RTS). Allt resande som bekostas av företag/organisationer Individuella möten i syfte att till exempel göra en affär. Mötesindustrins aktörer i (producentperspektiv) Svenska aktörer som producerar mötesrelaterade varor och tjänster i samt till utlandet. Mötesmarknaden (kundperspektiv) Mötesrelaterat resande till och inom samt de varor och tjänster som konsumeras i av inhemska och inkommande kunder. En återkommande sammankomst för en stor grupp av individer som samlas kring ett specifikt ämne med individuell anmälning och betalning. En kongress varar ofta i . Tiden mellan kon- gressen är vanligtvis bestämd i förväg. Det kan röra sig om en årlig kongress eller en kongress med mellanrum, dock i fasta cykler. De flesta internationella eller globala kongresser har mellanrum medan många nationella genomförs . Överläggning, rådplägning eller sammanträde vilket vanligtvis sker mellan utsedda partner för någon gemensam angelägenhet, med en beställare och en faktureringsadress för hela mötet. Men även som en sammankomst som kan användas av vilken organisation som helst för att träffas och utbyta åsikter, föra ut ett budskap eller information, öppna en debatt eller ge publicitet åt något område eller skapa en opinion för en specifik sak. Används i bemärkelse belöning, till exempel för duktiga och framgångsrika säljare. En belöning i anslutning till ett incentive- program kan innebära en utlandsresa eller någon annan form av uppmuntran. Dessa sker allt mer som en kombination av arbete och nöje. Ett evenemang är ett tillfälle för att samordna kommunikationen kring ett eget eller sponsrat evenemang. Ett evenemang är en akti- vitet som samlar målgruppen och rum, ett möte i vilken en upplevelse skapas och ett budskap kommuniceras. Varierar i karaktär men utgörs av stora evenemang som får bety- delse för hela eller delar av samhällsekonomier, som har potential att attrahera internationella medier och besökare. Kostnaderna för evenemangen relateras till turism- och imagevinster på lång sikt. 2Sverige som resmål – lägesrapport 2.1 Sverigefrämjande och Sverigebilden i utlandet 2.1.1 i utlandet, NSU För att stärka position inom ett antal områden och sekto- rer finns ett organiserat samarbete i i utlandet (NSU). Nämnden består av (ordf.), , Invest in (), () och VisitSweden. NSU inrättades 1995 och är ett forum för dialog, samråd och samarbete kring ett effektivt och långsiktigt Sverigefrämjande. NSU har till uppgift att ge råd till regeringen om inriktning och omfattning av Sverigefrämjande insatser. NSU får ett anslag via . Utöver NSU-organisationernas verksamhet bidrar såväl det svenska näringslivet som kulturlivet till att påverka Sverigebilden. Ett antal svenska företag anknyter starkt till i sin interna- marknadsföring, exempelvis . I andra fall lyfts Varu- märket fram i samarbetet mellan näringsliv, kulturliv och berörda NSU-organisationer. I de flesta fall avseende rent projekt- samarbete är en svensk utlandsmyndighet inblandad (ambassad eller generalkonsulat). Målet för Sverigefrämjandet/Sverigeprofilering genom NSU är att medverka till bilden av som: en pålitlig handels- och samarbetspartner en attraktiv marknad för utländska direktinvesteringar ett attraktivt resmål med berikande upplevelser som resmål – lägesrapport en ledande nation inom högteknologi, forskning och utveckling ett uppskattat land att arbeta, studera och forska i en framstående aktör inom arkitektur, formgivning och design en kreativ kulturnation med ett brett och folkligt kulturliv samt i övrigt bidra till intresse, förtroende och goodwill för Följande gemensamma strategi för NSU antogs . driva arbetet med att ta fram gemensamma Sverigebudskap