sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — beviljade 1 412 företagslån till ett belopp om . SamInvest investerar i ägarkapital till övervägande del i företag i tidiga skeden, i expansion eller i förändringsprocess i en bred palett av branscher men följer EU:s branschbegränsningar. Företagen ska bedriva stödberättigad verksamhet enligt förordningen om regionalt investeringsstöd (2007:61). SamInvest investerar tillsammans med en kommersiell samarbetspart på samma villkor som denna och blir genom sina investeringar delägare i de utvalda portföljbolagen. Samarbetspartner ansvarar för utvärdering av portföljbolaget och för förhandling om villkoren för investeringen. SamInvest går in med som högst av en investering och kan äga i ett portföljbolag. Investeringarna ligger inom intervallet . SamInvest investerar i företag lokaliserade till , , i , i , , , , Kommuner samt och församlingar i Kommun i . Partnerinvest investerar i ägarkapital i företag på samma villkor och enligt samma principer som SamInvest. De företag som Partner- invest investerar i ska ha sin huvudsakliga verksamhet inom Mål 2 Västra, dvs. inom , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , eller kommun. RegionInvest investerar i ägarkapital i företag på på samma villkor och enligt samma principer som Saminvest och Vestra Partnerinvest. startade det första affärsängel- nätverket i . Genom detta byggdes ett omfattande nätverk av investerare upp. Verksamheten medförde ökad kunskap om investeringar i tidiga skeden. Änglarnas investeringsverksamhet var dock begränsad i förhållande till behoven. Ett stort investeringsgap fanns kvar som förstärktes av IT-krisens efterverkningar. ASI bildades för att överbrygga detta gap. ASI är marknadskompletterande och investerar i företag i tidiga skeden genom att tillföra ägarkapital. ASI är som princip första investerare och oftast ensam i detta skede. I samtliga befintliga investeringar finns numera privata medinvesterare, med ett undantag där dock utvecklingsarbetet samfinansieras med och . Gemensamt för portföljbolagen är att de huvudsakligen varit rådgivningskunder eller lånekunder hos . investerar direkt i små och medelstora företag utan branschbegränsning såväl i tidig kommersiell fas som i andra avgörande utvecklingsfaser. har sin verksamhet i Västra Totalinvesteringen i respektive bolag överstiger, som regel, inte . ägande uppgår till maximalt . kvarstår, i regel, som delägare i 4–. Stiftelsen Industrifonden har enligt sina stadgar som ändamål att med stöd av förordningen (1996:880) om finansiering genom stiftelsen finansiera industriellt utvecklingsarbete och marknadsföring. Industrifondens får delta i finansiering av företag för att främja den industriella tillväxten i . Stiftelsen får tillhandahålla lån, utvecklingskapital, kreditgarantier eller projektgarantier till små och medelstora företag för utveckling av nya produkter, processer och system samt för marknadssatsningar. Finansiering får också ske genom medelstillskott till små och medelstora företag genom teckning av aktier och andra andelar för att stärka företagets kapitalbas. Industrifonden investerar i små och medelstora bolag med högst 250 anställda och maximalt i omsättning vilka bedriver verksamhet inom IT, kommunikationsteknologi, elektro- nik, läkemedel- och medicinteknik samt industri, energi- och miljöteknik (cleantech). Fonden kapitaliserar dels unga forsknings- och utvecklingsbolag i startfasen med utvecklingskapital, dels etablerade bolag i expansionsskedet med expansionskapital. Investeringar sker till övervägande delen genom antingen direkt tillförande av ägarkapital vid nyemissioner eller genom kon- vertibler. Fonden siktar på en ägarandel i intervallet 15–. Investeringsbeloppet per företag ligger i regel på 5–. Ingen enskild investering får överstiga av förvaltat kapital. Industrifonden kan också ge olika typer av lån till industriella utvecklingsprojekt och marknadssatsningar. Lånet från Industri- fonden får inte överstiga av projektets kostnader. Industrifonden är därutöver delägare i tolv riskkapitalbolag i olika delar av . På balansdagen var Industrifonden direkt engagerad i 136 bolag exklusive de delägda riskkapitalbolagens portföljer. verksamhet innefattar enligt bolagsordningen förmedling av utvecklingskapital av olika slag (t.ex. sådd- finansiering) för att öka affärsskapandet av forsknings- och kunskapsrelaterade affärsidéer med stor marknadspotential. Till detta kommer utveckling av effektiva innovationssystem inklusive inkubatorverksamhet, samt insatser som stärker samverkan mellan högskola, näringsliv, små och medelstora företag, investerare och samhälle. Enligt regeringens ägardirektiv ska inriktningen av verksamheten till största delen ligga inom området utvecklings- kapital. huvudsakliga verktyg är den nationella satsningen på inkubatorer och såddkapital där sådd- kapital erbjuds som bidrag, villkorslån och ägarkapital. Fokus verifiering är ett bidrag som lämnas för kommersiell och teknisk verifiering samt för prövning av frågor kring immaterial- rättsskydd. Forskningsresultaten ska komma från, eller ha en tydlig koppling till, universitet, högskolor eller industriforskningsinstitut. Stödet uppgår till max per projekt. Fokus paketering – villkorslån erbjuder olika typer av lån. Villkoren för dessa har sett olika ut över landet. Detta är en följd av att de nu avslutade teknikbrostiftelserna, var och en för sig, hade utformat lånevillkor utifrån de förutsättningar och behov som fanns i respektive region. ska lånen ha inriktning mot konvertibler och optioner. avser att tillhandahålla samma produkter över hela landet. Projektlån och villkorslån kommer att erbjudas med belopp . Fokus investering – ägarkapital har arbetat med direkt ägarkapital genom egna investeringsbeslut och genom investeringar i andra finansierande fonder. Styrelsen har tagit ett inriktningsbeslut innebärande att verksamheten ska fokuseras på investeringar direkt i ägarkapital i nära samarbete med regionala aktörer. I det nationella inkubatorprogrammet finansierar, utvecklar och driver ett rikstäckande nätverk omfattande sjutton inkubatorer. Utöver det nationella inkubatorprogrammet stödjer och driver även regionala inkubatorverk- samheter. satsas –2010 på det nationella inkubatorprogrammet. Till detta kommer som är avsatt för att utveckla den regionala inkubatorverksamheten. Stiftelsen har, enligt sina stadgar, till huvud- sakligt ändamål att, genom att delta i finansieringen, främja främst små och medelstora företags utveckling i , , , och . Stiftelsen har som ändamål att finansiera etablering, utveckling och expansion av näringslivet inom stiftelsens verksamhetsområde. Norrlandsfonden erbjuder i första hand topplån, men kan även tillhandahålla konvertibla skuldebrev samt garantier och borgensåtaganden. Norrlandsfonden erbjuder topplån för nyetableringar eller investeringar i nya produkter, produktionsmetoder, nya marknader och marknadsföring samt maskiner, byggnader och rörelsekapital. Lånet anpassas till varje kunds skiftande finansieringsbehov. Konvertibla skuldebrev erbjuds företag med spritt ägande. Produkten kan erbjudas i samband med att t.ex. riskkapitalbolag investerar parallellt med Norrlandsfonden. Norrlandsfonden kan, avseende enskilda affärsuppgörelser, garantera förskott och andra åtaganden som företag tagit. Av bolagsordningen för universitetens holdingbolag framgår att föremålet för varje holdingbolags verksamhet ska vara att förvärva, förvalta och sälja aktier och andelar i hel- eller delägda projekt- och tjänstebolag som har till syfte att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete för kommersiell exploatering av projekt och kunskaper framtagna eller uppkomna inom ramen för verk- samheten vid . Vidare bedrivs annan därmed förenlig verksamhet och förmedling av sådan uppdragsutbildning som avses i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Av riktlinjebeslutet framgår att forskningsprojekt som nått en sådan konkretionsgrad att kommersiell tillämpning kan förutses, kan överföras från universitetens och högskolornas reguljära organisation för forskning till holdingbolag och kan därigenom mer direkt inriktas mot kommersialisering. En kartläggning av holdingbolagens verksamhet genomfördes inom ramen för . Kartlägg- ningen visar på en stor bredd i holdingbolagens verksamhet som, enligt , kan sammanfattas i två stora huvudområden: allmänna entreprenörsaktiviteter och olika åtgärder för kommersialisering av spetsforskning. Därutöver förekommer andra aktiviteter som kommersiell fort- och vidareutbildning, uppdragsforskning och förlagsverksamhet. Utredningen betonar dock skiljaktigheten vad gäller både aktivitetsnivån och omfånget på de enskilda holdingbolagens verksamhet. Det finns stora regionala skillnader mellan holdingbolagens verksamhet dels beroende på berört lärosätes inriktning, storlek och det omgivande Bilaga 4 SOU 2008:121 näringslivets struktur, dels beroende på tillgången till extern finansiering. har en bred kompetens inom energiområdet avseende bl.a. FoU, näringsliv och marknad. kan, givet att projekt uppfyller en rad kriterier och innehåller en intressant affärsidé, bevilja villkorslån till teknikutvecklingsfaser som ofta löper parallellt med den tidiga marknadsutvecklingsfasen. Syftet med villkorslånen är att föra verksamheter ytterligare ett steg närmare marknaden s.k. såddfinansiering. debiterar en ränta som är högre än genomsnittet och finansierar av ett projekts totala kostnad. Verket för innovationssystem () De medel som fördelar kombineras med finansiering från näringslivet eller från andra aktörer. Genom samfinansieringen ökar förutsättningarna för relevans i den FoU som utförs liksom möjligheterna till ömsesidig kunskapsöverföring. erbjuder, inom ramen för de tre programmen Forska och Väx, Vinn och Vinn Verifiering, finansiering för att främja innovationer och små- och medelstora företag. Programmet forska och väx fokuserar på FoU och innovation i små och medelstora företag. Programmet riktar sig till små- och medelstora företag som vill få tillgång till och/eller utveckla egen FoU. finansiering syftar till att stärka företagets konkurrenskraft genom ökat kunskapsinnehåll i tjänster, produkter och processer. Företaget kan genomföra FoU-insatsen genom eget arbete eller genom samarbete med andra företag, forskningsinstitut eller högskola/universitet. erbjuder inom ramen för Forska och Väx finansiering i tre olika segment. För behovsanalys och mindre förstudie kan ett företag erhålla som mest i bidrag. skedet förstudie och verifiering kan företaget erhålla som mest i bidrag. Slutligen kan företaget för genomförandet av erhålla som mest . Programmet Vinn vänder sig till nystartade företag (aktiebolag) som baserar sin verksamhet på forsknings- och utvecklingsresultat. Syftet med programmet är att bidra till affärsutvecklande aktiviteter för att underlätta för nystartade att förbereda och tydliggöra tidiga och kommersiellt intressanta utvecklingsprojekt. Programmet drivs tillsammans med . Inom ramen för programmet utses upp till 20 företag som finansieras med var. Programmet Vinn verifiering syftar till att finansiera omfattande affärsmässig och teknisk verifiering och validering av ett forskningsresultat med kommersiell potential för att reducera teknisk och kommersiell risk och för att fastställa den lämpligaste kommersialiseringsstrategin. Programmet vänder sig till forskare och övriga anställda vid universitet, högskola, (), IRECO-ägda och . Stödet per projekt uppgår till som mest . Verket för näringslivsutveckling () verkar inom näringspolitiken och den regionala tillväxt- politiken. har enligt sin instruktion till uppgift att stärka näringslivets förutsättningar och främja hållbar regional tillväxt. Myndigheten ska dels verka för förbättrade förutsättningar för nyetablering av företag samt ökad tillväxt och livskraft i befintliga företag, dels särskilt främja näringslivets utveckling i de stöd- områden som anges i förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd och i övrigt verka för stärkt lokal och regional utvecklingskraft i alla delar av landet. De insatser som gör ska utgå från företagens och företagarnas behov. Insatserna ska utformas utifrån olika målgruppers behov, varvid särskild hänsyn ska tas till behoven hos kvinnor och utrikes födda. Vad gäller företagsutveckling och entreprenörskap kan särskilt nämnas att ska utforma och stödja insatser för företagsutveckling och entreprenörskap i alla delar av landet och ta initiativ till och samordna nätverk och mötesplatser där kunskapsutbyte för företag och hållbar regional tillväxt kan ske. Myndigheten ska erbjuda information och vägledning för blivande och redan etablerade företag och företagare och svara för information till företag när det gäller de regionala företagsstöden samt i övrigt ge vägledning och lämna upplysningar om förutsättningarna för näringslivet i olika delar av landet. Mer detaljerade mål avseende entreprenörskap och företagande anges i Nuteks regleringsbrev. ska bidra till att ny- företagandet bland kvinnor och män ska öka. Andelen kvinnor av samtliga nyföretagare ska utgöra . av kvinnor respektive män mellan ska kunna tänka sig att starta företag. av kvinnor respektive män mellan ska helst vilja bli företagare. Processen att starta och driva företag ska bli enklare genom de insatser som initierar och genomför på egen hand eller i samverkan med andra. Verket för näringslivsutveckling, , och ska avvecklas . Verksamheten ska övergå till två nya myndigheter med ansvar för frågor om hållbar tillväxt i alla delar av landet. Den ena myndigheten ska ha sin tyngdpunkt i genomförandet av åtgärder som främjar utvecklingen av företag och regional konkurrenskraft, bl.a. genom stöd till nationella och regionala aktörer. Den andra myndigheten ska vara regeringens stöd för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Båda myndigheterna ska inrättas . I samarbetet med erbjuder en mot- garanti som minskar bankens risk och underlättar för det exporterande företaget att erhålla bankens kontraktsgaranti. I många exportaffärer kräver köparen att exportören lämnar en kontraktsgaranti för sitt fullgörande. Kontraktsgarantier kan ställas ut av till exempel banken som då går i god för exportörens åtaganden. Motgaranti ges till banker och andra utställare av kontrakts- garantier i samband med export. Motgarantin täcker förluster för utställaren när förmånstagaren tar kontraktsgarantin i anspråk . Detta gäller oavsett om ianspråktagandet sker otillbörligt eller om det beror på att exportören inte har fullgjort sina skyldigheter enligt avtalet. Motgarantin kan användas för de flesta exportaffärer och med stor flexibilitet för löptider. Alla typer av kontraktsgarantier kan garanteras, vanligast förekommer förskottsgarantier och full- görandegarantier. Både villkorade och ovillkorade garantier, så kallade on demand-garantier, kan täckas. Exportlånet – ett samarbete mellan flera aktörer Genom ett samarbete mellan EKN, AB (), , och introducerades det nya s.k. exportlånet. Exportlånet syftar till att underlätta för svenska företag att verka på nya marknader. Lånet är speciellt utvecklat för små och medelstora företag som har ett kapitalbehov i samband med en exportsatsning. Låneformen vänder sig till svenska företag med verksamhet i . Om företaget gör en exportaffär i utländsk valuta kan valutarisken minskas genom att lånen tas i utländsk valuta. Lånet kan därför lämnas både i svenska kronor och i utländsk valuta. Exportlånet ingår i produktsortiment och finns tillgängligt för marknaden via kontor. Risk och intäkter fördelas mellan EKN och SEK. Beslut om lån fattas av . Beslut om lån som överstiger fattas i en större grupp med representanter för EKN, SEK och . SEK avsatte inledningsvis till exportlånet. Med lånet kan av det totala kapitalbehovet finansieras och det finns ingen övre beloppsgräns. Exportlånet är marknadskompletterande med en högre ränta än motsvarande lån på den privata marknaden för att inte snedvrida konkurrens- förhållandena. Det enskilda lånet måste överstiga och det finns ingen övre beloppsgräns. För lånet tas ut en säkerhet i form av en företagsinteckning, oftast i kombination med borgen. Finansiering inom startprogrammen lämnas som ett lån som avskrivs fullt ut vid genomfört och godkänt projekt. För att vara berättigat till finansiering måste det svenska företaget samarbeta med ett lokalt företag i något av Sidas samarbetsländer. Lånet får inte överstiga för kunskapsöverföring och för investering i utrustning förknippat med kunskaps- överföringen i samarbetslandet. Stödet får motsvara högst av den totala kostnaden för kunskapsöverföring respektive utrustning. och ansvarar gemensamt för förmedlingen av finansieringsformen. har på uppdrag av redovisat en undersökning om effekten och betydelsen av startprogrammen. 109 företag av 169 som beviljats stöd –2005 besvarade enkäten i studien. Effekterna var positiva. Stödet har enligt utvärderingen skapat nya marknader, ökade marknadsandelar, nya produkter och tjänster, ökad export, ökad sysselsättning, ökad omsättning och förbättrat rörelse- resultat.TPF2FPT Demo Miljö finansierar demonstrationsprojekt och förstudier. Bidrag kan lämnas i intervallet till . Utrustning kan finansieras med högst och tjänster med högst av kostnaden. Resterande del ska finansieras av kontraktspart i partnerland. Demo Miljö kan finansiera utrustning eller systemkunnande som för partnerlandet tillför ny kunskap eller ny teknik och där möjlighet finns till ytterligare spridning. Ansökan görs av mottagande kontraktspart, dvs. utländska myndigheter, institutioner eller företag i aktuella länder. 2TP PT , Effektvärdering av SIDA-programmen StartSYD och StartÖst, Infonr 016-2007. Demo Miljö kan också bevilja stöd för att genomföra förstudier för projektutveckling och projektidentifiering, som i sin tur kan leda till en ansökan om demonstrationsprojekt. Stödet uppgår till högst och erbjuds SME-företag för projekt- förberedande insatser. Kostnader som kan täckas är i första hand kostnader för resor och uppehälle i partnerland, partnersökning, begränsade konsultinsatser för exempelvis undersökning av marknadspotential. Kostnader för egen tid ersätts inte. Bidraget kan uppgå till högst av den totala kostnaden för förstudier. Kostnaden för konsultinsatser får uppgå till max av det totala bidraget dvs. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 101.Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + . 103.Hur ska skogspolitiken genomföras på . 106.Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. 107.Etiken, miljön och pensionerna. Scenarier på lång sikt. 109.En hållbar lärarutbildning. 110.Vägen till ett energieffektivare . 111.Barn som misstänks för brott. 112.Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. 113.Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor. 114.Försörjningskrav vid anhöriginvandring. Rapport från en referens- grupp. 116.En ny radio- och TV-lag. Vad har gjorts? Vad behöver göras? 118.Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. 119.Underlagsrapporter till för- valtningskommittén. 120.Bättre kontroll av missbruksmedel. En effektivare narkotika- och dopnings- lagstiftning m.m. S. 121.Innovationer och företagande – framtid. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt.