sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — Sammanställ, bl.a. med hjälp av NOBANIS, potentiella problematiska arter enligt kategorierna ovan, bedöm deras relation till klimatförändring arna samt föreslå motverkande åtgärder eller anpassningsåtgärder. Sammanställningen bör inkludera att utvärdera olika arters påverkan på sin miljö i andra klimatregioner, detta för att exempelvis bedöma eventuellt ändrad potens hos skadeorganismer och konkurrensstarka vegetations bildare, samt lista potentiella invasionsarter från andra klimat zoner. Samtliga ekosystem; forskning. Bearbetning av befintlig kunskap. Bilaga B 30 SOU 2007:60 104 Tidsomfattning Förslag Ekosystem/Sektor Typ av åtgärd <1 år 1 3 >10 år Forts. Huvudsakligen baserade på befintlig kunskap Utred särskilt tänkbara effekter på nyckelarter (dvs. arter av särskild betydelse för andra arter), med avseende på befintlig kunskap och kunskapsluckor. Initiera forsknings projekt där kunskapsluckor redan är kända, särskilt i fall där miljöövervakningsdata och andra fältdata redan finns. Samtliga ekosystem; forskning. Bearbetning av befintlig kunskap. Utpeka, på basis av expertkunskap om arter (exempelvis genom ArtData bankens expertkommittéer), starkt klimatberoende arter, exempelvis arter beroende av is, ange hur de kan antas påverkas av klimatförändringar samt föreslå åtgärder. Samtliga ekosystem; forskning. Bearbetning av befintlig kunskap. Utpeka, på basis av expertkunskap om arter, arter med krav på livs miljö som inte kan flytta sig, exem pelvis kalkberoende arter, ange hur de kan antas påverkas av klimatföränd ringar samt föreslå åtgärder. Samtliga ekosystem; forskning. Bearbetning av befintlig kunskap Sammanställ kunskap om värme krävande arters krav med avseende på medeltemperatur, vintertempera tur och solbetingad lokaltemperatur. Samtliga ekosystem; forskning. Bearbetning av befintlig kunskap, ev. kompletterad av fältstudier. Sätt samman listor över Hotade arter regionalt i , i syfte att stödja 16:e miljömålet (arter skall förekomma livskraftigt i sina naturliga utrednings områden i ) och att fånga in arter som hotas av ändrade utredningsområden till följd av klimatförändringar. Samtliga ekosystem; forskning Bearbetning av befintlig kunskap Ansvarsarter för (arter som är eller kan förväntas bli starkt hotade i andra länder) och för regioner (arter som är eller kan förväntas bli hotade i andra regioner). Utvärdera rennäringens resp. klimat relaterade processers påverkan på biologisk mångfald, i syfte att hitta eventuella möjligheter att kompen sera oönskade klimateffekter med ändrad markanvändning. Fjällen; rennäring; naturvård; forskning. Utredning/kunskaps sammanställning i sam verkan med forskning. SOU 2007:60 Bilaga B 30 105 Tidsomfattning Förslag Ekosystem/Sektor Typ av åtgärd <1 år 1 3 >10 år Forts. Huvudsakligen baserade på befintlig kunskap Utvärdera, tillsammans med , vilka effekter glaciärernas för svinnande/minskade utbredning skulle få på biologisk mångfald knuten till exempelvis jökelälvar, sippervatten och glaciärernas närområde. Fjällen; naturvård; forskning. Utredning/kunskaps sammanställning i sam verkan med forskning. Undersök, genom kunskapssamman ställning och fältundersökningar, positiva och negativa effekter av olika slags turismrelaterad markanvänd ning i fjällen, för att skapa underlag för prediktion och planering inför en eventuellt intensifierad vinterturism och mot bakgrund av ökad igen växning i fjällbiotoper. Fjällen; turismnäring; rennäring; naturvård; forskning. Utredning/kunskaps sammanställning i sam verkan med forskning. Sammanställ, utifrån bästa till gängliga kunskap, vilka organism grupper (taxonomiska och ekologiska) som kan tänkas ha naturliga sprid ningsvägar längs förväntade klimat gradienter, exempelvis syd-nord och mot högre altitud. Samtliga ekosystem men fr.a. fjällen; natur vård ; forskning. Utredning/kunskaps sammanställning i sam verkan med forskning. Sammanställ troliga effekter på biologisk mångfald av olika slags tänkbara anpassningar av skogs bruket till klimatförändringar, exempelvis kortare omloppstider, byte av trädslag etc. Väg effekterna mot andra värderingskriterier, som lön samhet i biobränsleproduktion och jordbruk och eventuella andra alter nyttjandeformer. Skog; skogsbruk; naturvård; energi; forskning. Utredning baserad på befintlig kunskap i kombination med tänkbara produktionsförändringar. Utred förutsättningslöst möjligheter na att nå uppsatta miljömål i skogen genom nuvarande skogsbruksmodell (stor andel produktionsskog och hänsyn vid skogsbruk) och en modell med större andel icke-brukad skog men högre intensitet i produktions skogen. Skog; skogsbruk; naturvård; forskning. Utredning baserad på befintlig kunskap i kombination med tänkbara produktionsförändringar Sammanställ kunskap om de detaljerade kraven hos vedlevande organismer, i första hand rödlistade arter, i syfte att förutsäga effekter av exempelvis ändrad fuktighet och temperatur. Skog; skogsbruk; naturvård; forskning. Kunskapssammanställning; bearbetning av befintlig kunskap. Kartlägg i vilka områden kusteko system kan förväntas trängas mellan ett stigande hav och brukad eller bebyggd mark. Stränder/våtmarker /kust; naturvård. Fjärranalys, bearbetning. Bilaga B 30 SOU 2007:60 106 Tidsomfattning Förslag Ekosystem/Sektor Typ av åtgärd <1 år 1 3 >10 år Forts. Huvudsakligen baserade på befintlig kunskap Sammanställ kunskap, eventuellt kompletterat med fältstudier, om hur extrem- och medelvärden i vatten stånd och is påverkar biologisk mångfald i strandbiotoper och akva tiska miljöer. Terrester markanvänd ning, exempelvis strandbete vägs in i effektbedömningen. Stränder/våtmarker /kust; hav; naturvård; fiskerinäring; forskning. Bearbetning av befintlig kunskap, fältstudier. Utvärdera vilka arter av havs- och kustfåglar, sälar, utter etc. som kan förväntas påverkas starkt av ändrad isläggning. Stränder/våtmarker /kust; naturvård. Bearbetning av befintlig kunskap. Genomför en särskild utredning om hur ett förändrat klimat direkt och indirekt förväntas påverka limnisk och marin fiskfauna. Limniska och ekosystem; fiskeri näring ; forskning. Bearbetning av befintlig kunskap. Sammanställ troliga effekter på eko system och biologisk mångfald av tänkbara anpassningsåtgärder till högre vattenflöden, exempelvis invallning och reglering. Huvudsakligen baserade på ny kunskap Starta ett försök med reciprok transplantation av ett antal växter och eventuellt insekter längs gradienter för vilka vi kan förvänta oss förskjutningar (t.ex. sydliga populationer flyttas till nordgränsen, nordliga till utredningscentrum). Följ dessa med populationsmodeller kombinerat med biotopmodeller för att hitta begränsningsmekanismer. I princip samtliga ekosystem, men vissa är prioriterade, t.ex. skog; naturvård; forskning. Undersök möjligheten att hitta kritiska gränsvärden i snötäckning, temperatur, fuktighet etc. genom att studera växtsamhällen längs höjd-, nord-syd- och öst-västgradienter i fjällen. Fjällen; naturvård; forskning. Bearbetning befintliga data (t.ex. vegetationstyps kartering), fältstudier. Lägg upp försök för att undersöka vilken betydelse renbetet (i samspel med gnagarbete) har för vindblotteläside-snölegemosaiken i relation till betydelsen av vinterförhållanden. Resultatet har stor betydelse för våra möjligheter att med exempelvis ändrat renbetestryck påverka klimat effekterna på fjällhed. Fjällen; rennäring; forskning. SOU 2007:60 Bilaga B 30 107 Tidsomfattning Förslag Ekosystem/Sektor Typ av åtgärd <1 år 1 3 >10 år Forts. Huvudsakligen baserade på ny kunskap Undersök torvbildande våtmarker längs altitudgradienter i syfte att prediktera effekter av ändrade klimatförhållanden. Våtmarker; fjäll; forskning. Undersök konkurrensförhållanden bland epifyter och i bottenskiktet längs fuktighetsgradienter i syfte att prediktera effekter av fuktigare /torrare klimat på kryptogamer och kärlväxter. Fjäll; skog; jordbruks landskap; forskning. Fältstudier, bearbetning av befintlig kunskap. Kartlägg i några pilotområden lågt liggande skogsmark som kan för väntas bli svårbrukad vid ett blötare klimat. Undersök genom fältstudier vilka typer av sumpskog/våtmark som kan komma att bildas om de får utvecklas fritt. Använd resultatet för att planera skogsbruk och naturvård i denna typ av områden. Skog; våtmarker; skogsbruk; naturvård; forskning. Fältstudier kombinerade med landskapsplanering av skogsbruk. Kartlägg i några pilotområden lågt liggande jordbruksmark som kan förväntas bli svårbrukad vid ett blötare klimat. Undersök genom fältstudier vilka typer av sump skog/våtmark som kan komma att bildas om de får utvecklas fritt. Använd resultatet för att planera jordbruk, biobränsleproduktion, vattenrening och naturvård i denna typ av områden. Jordbrukslandskap; våtmarker; skogs marker ; naturvård; forskning. Fältstudier kombinerade med landskapsplanering av jordbruk. Studera arter och processer i gräs marker längs befintliga geografiska humiditetsgradienter, i syfte att prediktera framtida utbredning av gräsmarkstyper och arter samt att ge anvisningar för modifierad skötsel. Lämpligen utnyttjas även referens landskap utomlands (t.ex. torra områden i ) för detta arbete. Jordbrukslandskap; jordbruk; naturvård; forskning. Fältstudier och modellering. Studera reproduktionsfenologi i relation till hävd för gräsmarksarter längs befintliga klimatgradienter i , i syfte att prediktera effekter av tidigare vårar, varmare somrar etc. Jordbrukslandskap; jordbruk; naturvård; forskning. Fältstudier och modellering. Studera och beskriv arter, biotop strukturer och processer i ett antal viktiga kustbiotoper längs en land höjningsgradient från exempelvis södra till , i syfte att prediktera effekter av upphörd och reverserad strandlinjeförskjutning. Stränder/våtmarker /kust; hav; naturvård; fiskerinäring; forskning. Bilaga B 30 SOU 2007:60 108 Tidsomfattning Förslag Ekosystem/Sektor Typ av åtgärd <1 år 1 3 >10 år Miljöövervakning Se över och modifiera vid behov befintlig miljöövervakning, upp följning av Natura 2000 samt miljö målsuppföljning med avseende på att riktat övervaka indikationer på klimatförändringar. Orsakssamband bör påvisas för att ligga till grund för åtgärder. Samtliga ekosystem; naturvård; forskning. Utredning, metodutveckling. Utveckling av nya arbetssätt och rutiner Ta fram rutiner för hantering av biologisk mångfald i arbete med anpassning till klimatförändringar. Arbetet innefattar bedömning av samordningsbehov mellan aktörer, regioner/nationer etc. Myndigheter; forskning. Utredning baserad på fallstudier. Ta fram rutiner för hur klimatförändringar hanteras i biologisk mångfald-sammanhang, exempelvis i existerande verktyg och riktlinjer och lagstiftning, som MKB och SMB. Arbetet innefattar bedömning av samordningsbehov mellan aktörer, regioner/nationer etc. Myndigheter; forskning. Utredning baserad på fallstudier. Utred synerier mellan Kyotoprotokollet, CBD och arbetet för uthållig utveckling. Myndigheter; forskning. Utredning baserad på fallstudier. SOU 2007:60 Bilaga B 30 109 Referenser Araujo, M.B. and New, M. Ensemble forecasting of species distributions. Trends in Evolution and Ecology 22(1): 42-47 Bakkenes, M., Eickhout, B., Alkemade, R. Impacts of different climate stabilisation scenarios on plant species in Europe. Global Environmental Change 16: 19–28. , , , och , J. Nivåer och flöden i och vattensystem – Hydrologiskt underlag till Klimat- och sårbarhetsutredningen. Reports Hydrology No 20. M. Dawson, T. P.. , P. A Pearson R. and . The sensitivity and vulnerability of terrestrial habitats and species in and to climate change. Journal for Nature Conservation 11(1):15-23. ., , , J., Linkowski W. I. Storslagen fjällmiljö, för vem?- En jämförelse mellan odlingslandskapets och fjällens miljömål. I , CBM) Blenckner, T., Omstedt A. and Rummukainen, M. A Swedish case study of contemporary and possible future consequences of climate change on lake function. Aquatic Sciences 64(2): 171-184 Brooker, R.W., , , , E.J. and Dytham, C. Modelling species range shifts in a changing climate: The impacts of biotic interactions, dispersal distance and the rate of climate change. 245: 59–65. Burns, C.E. Global climate change and mammalian species diversity in U.S. national parks, of the of , 100: 11474-11477. , D.M. and , J. 2004 Herbivory influences tree lines. 92(6):1019-1024 , T. V., Bjorn, L. O., Chernov, Y., Chapin, T., , T. R., Huntley, B., Ims, R. A., , M., , , , S., Matveyeva, N., Panikov, N., Oechel, W., Shaver, G., Elster, J., Henttonen, H.,. , K., Taulavuori, K., Taulavuori E. and Zockler C. Bilaga B 30 SOU 2007:60 110 and adaptations of arctic species in the context of environmental change. Ambio 33(7), 404-417 CBM 2004. genomförande av konventionen för biologisk mångfald avseende främmande arter och genotyper, , regeringsuppdrag . Clapperton MJ, Kanashiro DA, Behan-Pelletier . 2002. Changes in abundance and diversity of micro-arthropods associated with Fescue Prairie grazing regimes. Pedobiologia 46:496-511. de , J., , M. (red.) Död ved i levande skogar, hur mycket behövs och hur kan målet nås? Rapport 5413, Delbaere, B. Biodiversity and climate change. Journal for Nature Conservation 13: 275276 , F. & Hörnfeldt, B. Vådan av varmare vintrar för sork och lämmel, Miljöforskning nr 5-6 05 Edenhamn, P., , A., , M., Pamilo, P. Spridningsförmåga hos svenska växter och djur. , H. and Burki, R. Climate change as a threat to tourism in the Alps. 20(3): 253-257 , R. Opublicerad fältkursstencil för Telemark och Oppdal. , H., , B. Påverkar energianvändning och biologisk mångfald – kommentar. I LUSTRA, årsrapport , SLU/Repro, Fankhauser & al. (1999) Weathering climate change: some simple rules to guide adaptation decisions. Ecological Economics 30: 6778. Storskaligt överbete i fjällen – en myt Fjällfokus 11:2003. C., Fresco, N., Shvidenko, A., and Chapin, F. S. 2004. Geographic variations in anthropogenic drivers that influence the vulnerability and resilience of social-ecological systems. Ambio 33(6): 377-382 SOU 2007:60 Bilaga B 30 111 Fronzek, S., Luoto, M. and , T.R. Potential effect of climate change on the distribution of palsa mires in subarctic Fennoscandia. 32(1): 1-12 2006. Klimathotet och skogens biologiska mångfald. Rapport 6:2006 , L. (2002) Climate change-integrated conservation strategies. Global Ecology & Biogeography, 11(6): 485. , , , P.M. . and New, M. Modelling climate change impacts on species distributions at scale: implications for conservation policy. Environmental Science & Policy 9: 116–128. , A.A. & Blows, M. W. 1994 Species borders: ecological and evolutionary perspectives. Trends in Ecology and Evolution 9: 223-227 Huisman, J. Sharples, J.. Stroom, J. M,. M, Kardinaal, W. E. A., Verspagen J. H. and Sommeijer B. Changes in turbulent mixing shift competition for light between phytoplankton species. Ecology 85(11): 2960-2970 IPCC WG II Contribution to the Intergovernmental Panel on Climate Change Fourth Assessment Report. Climate Change : Climate Change impacts, Adaptation and Vulnerability. Summary for Policymakers. Drafting Authors: , N. m fl.. April 6th, 2007. Conserving biodiversity to cope with climate change - An overview of the issues , M., , T. R., Akerman H. J. and , T. V. 2006. What determines the current presence or absence of permafrost in the Tornetrask region, a sub-arctic landscape in Northern ? Ambio 35(4):190-197. , M.M., Kahma, K.K., , H., Launianen, J. Scenarios for the sea level on the Finnish coast. 9:153-166 , B. Fjällendemism och annan endemism i flora. Blyttia 48: 79-82. , J., . and . Productivity of highlatitude lakes: climate effect inferred from altitude gradient. Global Change Biology 11(5): 710-715 Bilaga B 30 SOU 2007:60 112 , J.A. Regime interplay: the case of biodiversity and climate change. Global Environmental Change 14: 315–324 , L. Förändringar i fjällens växtvärd – effekter av ett varmare klimat. Svensk botanisk tidskrift 97:5) , D.M. and , A.G. A projection of severe nearsurface permafrost degradation during the 21st century. Letters 32(24): , S. E., Press, M. C., , J. A, and Kurttila, T. Regional effects of climate change on reindeer: a case study of the Muotkatunturi region in Finnish Lapland. 19(1): 99-105. & J. Oostermeijer, J. Demographic variation and population viability in Gentianella campestris: effects of grassland management and environmental stochasticity. 89, 451-463. & Vessby, K. Ledskärsområdet: naturvärden, vegetation och förslag till skötselplan. Management and population viability of the pasture plant Gentianella campestris: The role of interactions between habitat factors. Ecological Bulletines 48: 111-121. , T. Linkowski, W. & . Biologisk mångfald i fjällbiotoper. I: , M. & , T: , 2007. , T. Hoflin, M. Miljöersättningsrelaterade skötselproblem i naturbetesmarker, ett regionalt inspel om CAPs miljöeffekter. , T., Stighäll, K., , G. & Mild, K. Landmiljöer i kust och skärgård. , W. , T. Biotopfragmentering och biologisk mångfald – en kunskapssammanställning. , W. I. Renbete och biologisk mångfald. Dokumentation av seminarium. i , Rapport 16/2006. SOU 2007:60 Bilaga B 30 113 Linkowski, W. I. Renbete och biologisk mångfald. i , Rapport 18/2006. , W. I. Biologisk mångfald i fjällbjörkskog - en kunskapssammanställning. i , Rapport 2/2006. , W. I., , T., Hörnberg, G., Ehnström, B. Naturvärden i fjällbjörkskog. Dokumentation av seminarium. i , Rapport 3/2006. Maracchi, G. Sirotenko, O. and Bindi, M. Impacts of present and future climate variability on agriculture and forestry in the temperate regions: Europé. Climatic Change 70(1-2):117-135. , H. E. M., Doscher R. and Halkka A. Simulated distributions of Baltic Sea-ice in climate and consequences for the habitat of the Baltic ringed seal. Ambio 33(4-5): 249-256 Menges, E. Applications of population viability analyses in plant conservation. Ecological Bulletines 48: 73-84. Metzger, M.J. Rounsevell, M.D.A., Acosta-Michlik, L., Leemans, , R., Schröter, D. The vulnerability of ecosystem services to land use change. Agriculture, Ecosystems and Environment 114: 69–85 MICE (2004) Modelling the impacts of climate extremes. Millennium Ecosystem Assessment 2005. Ecosystems and human well-being. , , DC , J. 1, Aune1, K. ,L and Angerbjoörn, A. Potential Effects of Climate Change on Treeline Position in the Swedish Mountains. Ecology and Society 9(1): 16 , C., , R., Ström, L. Våtmarkerna drabbas hårt. Miljöforskning 5-6 35-35 Nogues-Bravo, D. Araujo, M.B. Erread, M.P. Exposure of global mountain systems to climate during the 21st Century. Global Environmental Change In Press Bilaga B 30 SOU 2007:60 114 . Conservation of Nordic nature in a changing climate. Noss, R.F. Beyond Kyoto: management in a time of rapid climate change. Conservation Biology 15(3): 578-590 Ojaveer, E. and , H. 2001 Fish stocks in the Baltic Sea: finite or infinite resource? Ambio 30(4-5):217-221 , J. E. and Bindi, M. Consequences of climate change for European agricultural productivity, land use and policy. 16(4): 239-262 Pettorelli, N. , Weladji, R. B., Holand, O., Mysterud, A., Breie H. and Stenseth N. The relative role of and spring conditions: linking climate and landscape-scale plant phenology to alpine reindeer body mass. Biology Letters 1(1):24-26 Ranius T, Kindvall O. 2006. Extinction risk of wood-living model species in landscapes as related to history and conservation strategy. Landscape Ecology 21: 687-698.). Population biology of the sibirica group species inhabiting frequently disturbed seashore meadows: implications for management. Thesis, Acta Universitatis Ouluensis, ASRN 453, , H., Pisupati, B. and Baulch, H. How Biodiversity and Climate Change Interact SciDev.Net BiodiversityDossier Policy Brief. , , , W.G., Vanreusel, A. and Clough, L.M. Nematode and macrofaunal diversity in central Arctic benthos. Journal Of Experimental Ecology 330(1): 297-306 , A.S.L. & , K.J. How large do reserve networks need to be? Ecology Letters, 4: 602 Rounsevell, M. A., , P. M. and , P. Future environmental change impacts on rural land use and biodiversity: a synthesis of the ACCELERATES project. Environmental Science & Policy 9(2):93-100 Schröter, D. , W., Leemans, R., , I. C., Araujo, M. B,. , N. W,. Bondeau, A., Bugmann, H., , T. R.,. , C. A.,. de la Vega-Leinert, A. C., , M. , F., SOU 2007:60 Bilaga B 30 115 Glendining, M., House, J. I., Kankaanpaa, S., , R. T., Lavorel, S., Lindner, M., Metzger, M. J., , J., , T. D., Reginster, I., Rounsevell, M., Sabate, S., Sitch, S., , B. , , J., , P., Sykes, M. T., Thonicke, K., Thuiller, W., Tuck, G., Zaehle S. and Zierl, B. Ecosystem service supply and vulnerability to global change in Europe. Science 310(5752):1333-1337 Secretariat on the Convention of Biological Diversity United Nations Environmnet Programme. Climate Change and Biodiversity Executive Summary of the report on Interlinkages Between Biological Diversity and Climate Change (CBD Technical Series no. 10 [2003]). Accessed 2007-0315 2001. Skogsbränsle, hot eller möjlighet? – Vägledning till miljövänligt skogsbränsleuttag. D., , A., , R. E., Bakkenes, M., , L. J.,. Collingham, Y. C., , B. F. N., de Siqueira, M. F., Grainger, A., , L., , L., Huntley, B., van Jaarsveld, A. S., Midgley, G. F., , L., OrtegaHuerta, M. A., , A. T., , O. L. and , S. Extinction risk from climate change. Nature 427(6970), 145-148 Thuiller, W. Lavorel, S. Araujo, M. B. Sykes . T. and , I. Climate change threats to plant diversity in Europe. of the of 102(23): 8245-8250 2006. Migratory species and climate change – Impacts of a changing environment on wild animals, United Nations Environment Programme and Convention on , M.T., Clemmensen, K.E., Shaver, G.R., , M. , T.V., Chapin III, F.S., Cornelissen, J.H., Gough, L., Hobbi, S.E., , , , J.A., Michelsen, A., Press, M.C., , S.J., Rueth, H. Long-term ecosystem level experiments at Toolik , , and at , Northern : generalizations and differences in ecosystem and plant Bilaga B 30 SOU 2007:60 116 type responses to global change. Global Change Biology 10: 105-123 , M. Y. and. Overland, J. Detecting arctic climate change using Koppen climate classification. Climatic change 67(1):43-62 Weladji, R. B. and Holand, O. 2003 Global climate change and reindeer: effects of weather on the autumn weight and growth of calves. Oecologia 136(2):317-323 Verboom, J., Alkemadeb, R., Klijna, J., Metzgerc, M.J, Reijnen, R. Combining biodiversity modeling with political and economic development scenarios for 25 EU countries. Ecological Economics In Press , J. Grazing Regimes and Plant Reproduction in Semi-Natural Grasslands. Acta Universitatis Agriculturae Suecicae 2006:40. Würsig, B., , , , J.G. 2002. Global climate change and mammals. I: , P.H.G. och Raga, J.A. (red) mammals – biology and conservation. Kluwer Academic/Plenim Publishers, Muntliga referenser , , , fjärilsexpert , , , , , , , ArtDatabanken , Inst. för Ekologi, SLU , , och Bilaga B 31 Klimatförändringar och resiliens Underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen ,5 (koordinator), ,, ,, ,, Per Olsson3,5 1. , for the Environment. (), . , utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 31 SOU 2007:60 2