sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Viktiga frågor som behöver lösas är hur anpassningen i de allmänna näten ska koordineras med de privata, och vilken part som ska vara drivande för klimatanpassningen på privat mark. Vi förespråkar att Svenskt Vatten fortsätter arbetet med att stödja branschen genom rekommendationer och kompetenssprid- ning om att bygga översvämningssäkert i dagens och framtidens klimat. Ämnet klimatförändringar och dess effekter behöver inkluderas i utbildningarna avseende teknisk infrastruktur. Väsentliga om- råden är bland annat den fysiska planeringen av bebyggelse och infrastruktur samt dimensionering av VA-system. Det finns behov av mer högupplösta regnserier för olika tätorter i som grund för dimensionering av VA-system, exempelvis tio minuters till två timmars varaktighet och med utbredning på cirka en km2. Se vidare avsnitt 5.2. och 5.9. Inom VA-branschen pågår olika projekt om nederbörd och dimensionering av avrinning på tätortsnivå. Det är viktigt att projekten bedrivs i ett nära och utökat samarbete med . Behov finns också av forskning kring hur förnyelseplanering ska bedrivas för att förnya VA-systemen på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt med hänsyn till framtida klimat. Forskningen bör bedrivas i nära samarbete med branschorganisationen , dess medlemmar och teknisk högskola. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Förslag lämnas rörande följande punkter vilka beskrivs vidare i nämnda avsnitt: avsnitt 5.5: fysisk planering avsnitt 5.10: ansvarsförhållanden. Klimatförändringarna kan allvarligt påverka befintliga och framtida byggnadskonstruktioner. Ökad nederbörd medför större risk för fukt och mögelskador samt överfulla avloppssystem och översvämningar av källare. Det yttre underhållsbehovet kommer att öka. Den ökade temperaturen ger ett minskat uppvärmningsbehov, men kommer kylbehovet att öka. är den nationella myndigheten för frågor om samhälls- planering, stads- och bebyggelseutveckling, byggande och förvalt- ning och för bostadsfrågor. tar bl.a. fram föreskrifter för nya byggnader och följer hur den fysiska planeringen utvecklas och föreslår förändringar i planlagstiftningen. En beskrivning av byggnadsbeståndet och dess sårbarhet Det finns cirka 3,1 miljoner fastigheter i av olika byggnads- typer och varierande ålder. Ett sätt att klassificera byggnader är att göra en indelning i flerbostadshus och lokalbyggnader, småhus och fritidshus samt industrier. För bakgrund till detta avsnitt, se Byggnader i förändrat klimat, bilaga B 17. befolkning har 1996 2005 ökat med 169 000 invånare. har av de nya bostäderna tillkommit i kust- zonen, de närmaste från havet (, 2006). I kustzonen finns nära en miljon av landets totalt 3,1 miljoner fastigheter. Bebyggelsens lokalisering framgår i avsnitt 4.3.1. Flerbostadshus och lokalbyggnader: I finns cirka 125 000 fastigheter med hyreshus och andra kommersiella byggnader (SCB, 2005). Därtill kommer ytterligare cirka 87 000 specialfastigheter Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser med bl.a. distribution, vård, undervisning, bad-, sport- och idrotts- anläggning, kultur, kommunikation och offentliga byggnader. Den totala arean för flerbostadshus är och för lokaler . Flerbostadshus är ofta byggda av betongstomme med fasad av puts eller tegel. Andra vanliga fasadmaterial är trä, framförallt för byggnader uppförda samt plåt, för byggnader uppförda under 60- och 70- talen. Kalksandsten och asbestcement förekommer i mindre utsträckning. I moderna byggnader finns allt oftare stora ytor av glas. Vanligaste materialet för takbeläggning är tegel- eller betong- pannor. Plåt respektive pappmaterial finns i något mindre omfatt- ning. Småhus och fritidshus: Antal småhusfastigheter inklusive jord- bruks- och fritidshusfastigheter är cirka 2,6 miljoner. Dessa bygg- nader har vanligtvis en stomme av trä. Fasadmaterialet är också i stor utsträckning trä. Tegel användes under främst och puts . Även kalksandsten förekommer. I ordningsföljd är taktäckning av betongpannor vanligast följt av tegelpannor, papp, stålplåt, aluminiumplåt och asbestcement. Grundläggningsförhållanden är källare till , kryprum och platta på mark . Platta på mark har ökat . Industribyggnader: Ungefär 150 000 industrifastigheter finns varav drygt 50 000 är bebyggda. Industribyggnader består ofta av en pelarstomme av stål eller betong. I byggnader uppförda innan 1960-talet är även bärande väggar vanliga. Takmaterial av papp dominerar, men korrugerad plåt är även vanligt förekommande. Fasader av tegel är vanliga i byggnader uppförda innan 1960-talet. förekommer ett flertal fasadkonstruktioner, t.ex. lättbetongelement eller stålregelväggar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Analysen i bilaga B 17 utgår främst från klimatscenariot RCA3- EA2 och tidsperspektivet 2071 2100. Fokus ligger på hur olika klimatfaktorer kan komma att påverka byggnaders klimatskal (ytterväggar, fönster, dörrar, tak och grund). Hänsyn har tagits till skillnader mellan scenarierna. Tabell 4.24 visar de klimatfaktorer Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser som främst har betydelse för byggnadskonstruktioner samt en översiktlig beskrivning av deras påverkan. Tabell 4.24 Olika klimatfaktorers övergripande påverkan på byggnader (bilaga B 17) Maximal snölast räknat som snöns vatteninnehåll enstaka höga extremvärden i . indikerar ett behov av ökad forskning kring denna faktor. Ökad nederbördsmängd ökar risken för översväm- ningar av avloppssystem och källare samt risken för ras och skred, se 4.3.1, 4.3.2, 4.3.3., samt ökat slitage av utvändiga material. Slagregn (horisontell nederbörd) Ökad frekvens av intensiva regn och slagregn ger ökad risk för fukt- och rötskador samt eventuell frostsprängning på byggnadsmaterial. Ökad temperatur ger minskat uppvärmnings- behov , beroende på landsdel, samt ökat kylbehov, se 4.2.3. ökning kan medföra allvarliga hälsokonsekvenser ifall inte åtgärder vidtas, se 4.6. Antal nollgenomgångar ökar i norra under dec-feb samt minskar i övriga landet. Sammantaget innebär detta minskat slitage, då majoriteten av bebyggelsen ligger i . Luftfuktigheten ökar i norr , medan den minskar i söder . Detta innebär ökad risk för fuktskador och korrosion, ökat antal frostsprängningar i putsade fasader i norr och snabbare nedbrytning av Högre luftfuktighet och högre temperatur Kombinationen ger ökad risk för mögel, röta (rötskadat trä har nedsatt hållfasthet) och En eventuell ökning av extremvind ger ökat antal stormskador**. påverkas, vilket ger ökat värmebehov. Källa: Bilaga 17. *Maximal snölast ligger till grund för byggnaders dimensioneringsregler. Större säkerhet krävs angående framtida förändringar av klimatfaktorerna snömängd och snöns vatteninnehåll som grund för ändrade dimensioneringsregler. En ökning av maximal snölast skulle innebära behov av förstärkning av takbalkar och underhåll. **Enligt uppgifter från uppgick bolagets kostnader för stormskador på bygg- nader till nära mellan åren 1999 2006. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Konsekvenser för tak och fasader, fönster samt grunder Takmaterial: Låglutande platta tak klädda med papp förekommer både på småhus, lokaler som industrier. Pappens beständighet är temperaturberoende och stark sol eller kyla och is ökar förslitningen. Högre temperaturer kan förkorta papptakens livslängd (från 20 till ). Ökade vindlaster kan förväntas öka skadorna på plåt och takpannor. Plåtpannor är känsliga för temperaturvariationer. Fasadmaterial: En träfasads färgförslitning är beroende av hur mycket den utsätts för solens ultravioletta strålar och höga temperaturer. Tydliga skillnader i underhållsintervall kan ses mellan norr- och söderfasader. Med ökad solstrålning och nederbörd kan underhåll (ommålning) behöva ske i genomsnitt och inte som . Oskadade tegelfasader är mycket tåliga och ska i normala fall inte påverkas av temperatur- variationer. Dock måste avrinningen från tak vara väl fungerande, för att teglet ska behålla livslängden. Puts tål inte väta och det är därför av vikt att takavvattning fungerar väl. En ökning av frekvensen extrema regn samt direkta slagregn kan leda till ett ökat antal frostsprängningar. Spricker putsen förlorar den sin funktion med risk för att underliggande konstruktion skadas. Fönster: Träfönster kan komma att behöva underhållas oftare. En eventuell ökad kondens kan innebära en snabbare nedbrytning med ommålning i genomsnitt , istället för vart sjunde. Grunder: Om perioder med ökad luftfuktighet förlängs kom- mer risken för skador relaterade till krypgrunder att öka. Det finns också risk för ökat antal källaröversvämningar på grund av högre vattennivåer i hav, sjöar och vattendrag samt ökade extrema neder- bördsmängder, se avsnitt 4.3.1 och 4.3.4. Konsekvenser av klimatförändringar för kulturellt värdefull bebyggelse Den kulturellt värdefulla bebyggelsen kan till viss del drabbas av samma problem som övrig bebyggelse vid en klimatförändring. Ett varmare och fuktigare klimat kan innebära större mögel- och rötproblem än de man har . Även inomhusmiljön, inte minst i byggnader som helt eller delvis står ouppvärmda, kyrkor och slott samt de inventarier som förvaras i den kulturellt Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser värdefulla bebyggelsen kan påverkas. Det faktum att många äldre byggnader har överlevt till dags datum tyder på en viss robusthet mot förändringar i klimatet. Ett förändrat klimat kan dock inne- bära att den kulturellt värdefulla bebyggelsens nedbrytningstakt ökar, såvida inte underhållsåtgärder sätts in . Underhållskostna- derna, vilka är stora för dessa byggnader, kommer sannolikt att öka i ett förändrat klimat. Även olika typer av anpassnings- och skyddsåtgärder, exempelvis invallningar, kan påtagligt påverka kulturmiljöerna. Anpassningsåtgärder, kostnader samt överväganden Analysen visar att byggnaders klimatskal kommer att påverkas av klimatförändringar, framförallt i negativ riktning. I bilaga B 17 lämnas ett flertal förslag på anpassningsåtgärder, som behöver utföras för att skadekostnaderna ska minimeras. Vi bedömer att det är av vikt att sådana åtgärder vidtas. Vi anser det angeläget att får i uppdrag att göra en översyn av byggregler, BBR, och ändringsråd, BÄR, samt anpassa dessa till ett förändrat klimat. Generellt kommer det i ett framtida klimat bli viktigt att bygg- nadskonstruktörer använder sig av byggnadsmaterial som håller nere underhållsbehoven. Det kan även bli nödvändigt med nyttj- ande av nya material. Underhållsåtgärderna bedöms generellt öka. Avrinnings- och avloppssystem behöver dimensioneras efter en förväntad ökad nederbörd. Befintliga dagvattenledningar är dimen- sionerade för att klara normala regn . Nederbördsmängderna bedöms öka i stort, frekvensen och intensiteten likaså. Extrema skyfall kan innebära att ledningarna bli tillfälligt överbelastade. Genom installation av backventil eller pump kan fastigheter skyd- das mot bakåtströmmande vatten från dagvattenledningar, som orsakar vattenskador. Avrinnings- och avloppssystem måste även regelbundet rensas och ses över för att undvika att stopp uppstår vid höga vattenflöden, se även avsnitt 4.3.4. För att minska risken för fuktskador bör fuktskydd ges högre prioritet vid nybyggnad, ombyggnad och tillbyggnad. Fuktkvoten bör i ökad utsträckning kontrolleras . Risk finns för ökade mögelskador. Detta kan motverkas genom att byggnaders grunder värms med inneluft eller med värmefläkt. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser För att motverka att kylbehovet ökar i större omfattning vid ett varmare klimat bör solavskärmning användas i ökad utsträckning. En eventuell ökning av den maximala byvinden och vindlaster kan innebära behov av vissa förebyggande förstärkningar som att takstolar, takpannor, plåtar och åsar kan behöva förankras bättre i byggkonstruktionen. Generellt minskar snöns vatteninnehåll och snötäckets utbred- ning. Snömängderna minskar i , men ökar något i norra på kort sikt, för att sedan successivt avta. Klimatscenarierna uppvisar enstaka extrema värden på maximalt vatteninnehåll i snön inom begränsade geografiska områden i . Takkonstruktioner dimensioneras efter maximal snölast och större laster kan innebära behov av förstärkning av takbalkar eller aktiva system. Vi anser att det finns behov av ytterligare forskning kring dessa snöfaktorer för att säkerställa eventuellt behov av förändringar av dimensionerande värde för snölast för nybyggnad. Aktiva system avseende snölaster är t.ex. varnings- system för nedböjning av takbalkar. Råd och information om hur packningsgrader och varningssignaler ska tolkas är andra typer på åtgärder. Underhållskostnaderna avseende tak och fasader förväntas öka i och minska i norra. Nedanstående tabell 4.25 visar nuvärdet av ökade underhållskostnader orsakade av klimatföränd- ringar i olika framtidsperspektiv. Tabell 4.25 Nuvärde av ökade underhållskostnader för tak och fasader med avseende på tidsperspektiven 2011 2040, 2041 2070, 2071 2100, (bilaga B 17) Källa: Bilaga 17. Kunskapen om klimatförändringar och dess effekter för byggnads- konstruktioner liksom för uppvärmnings- och kylbehov behöver ökas. Vi anser det angeläget att ämnet klimatförändringar inklu- deras i den grundläggande tekniska högskoleutbildningen. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Behov finns av fortsatt forskning kring extrema snölaster och dess vatteninnehåll samt av ändringar i solinstrålning i ett förändrat klimat. I instruktionen till och ska framgå att respektive myndighet får ansvar för anpassning till ett förändrat klimat inom eget ansvarsområde, se avsnitt 5.10.2. bör få i uppdrag att göra en översyn av byggregler, BBR, och ändringsråd, BÄR, och anpassa dem till ett förändrat klimat. 4.3.6Föroreningsspridning vid översvämningar, ras och skred Den ökade risken för översvämningar och särskilt för ras och skred innebär att kemiska ämnen och smittämnen kan spridas från förore- nad mark och gamla deponier. Det finns därför en ökad risk för förorening av framför allt lokala vattentäkter och betesmarker. Klimatförändringarna ökar riskerna för spridning av föroreningar De scenarier vi arbetat med pekar mot ökad medelnederbörd i större delen av . Det kommer att bli fler nederbördsdagar och häftigare regn. Nederbörden ökar , vintern och våren. Under dessa årstider kommer skyfallen att bli kraftigare, men inte mer än som kan förväntas på grund av medelförändringen i nederbörden. däremot beräknas nederbörden bli intensivare trots att nederbörden i medeltal minskar i de södra delarna av landet. De högsta flöden, 100-årsflödena, kommer att öka framför allt i västra delarna av och samt i , särskilt i fjälltrakterna. I övriga delar kan en minskad vårflod leda till minskade 100-årsflöden. Den höjda havsnivån samt förändringarna i nederbörd och snösmältning kommer att påverka vattenflöden och grundvattennivåer. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser En effekt av översvämningar, höga och kraftiga flöden samt skyfall är den ökade risken för spridning av föroreningar i miljön. Föroreningarna kan vara metaller eller organiska ämnen, men även riskerna för smittspridning ökar. De flesta ämnen, lösta såväl som partikelbundna, spolas med ytvatten ut i sjöar och vattendrag. Extrema regn leder till snabbare transporter av vatten vilket kan ge föroreningspulser till yt- och grundvatten. En höjning av yt- och grundvattennivåer leder till ökad risk för utlakning av föroreningar i och med att nya områden utsätts för vattengenomströmning. Fluktuerande grundvattennivåer gör att kemiska förhållanden i marken påverkas avsevärt och de flesta markföroreningar blir då betydligt mer mobila. Till exempel kan sulfidmineral oxideras vid låga grundvattennivåer under torra perioder. Metallföreningar som är mer vattenlösliga än de ursprungliga sulfiderna kan då spridas långa sträckor. Detta gäller för både naturliga förekomster och gruvavfall. Ändrade nederbördsförhållanden, yt- och grundvattennivåer ökar risken för erosion, ras och skred, vilket kan frigöra kemiska ämnen och smittämnen. Markföroreningar som ligger relativt orörliga i marken kan, som en följd av ras, skred och erosion, komma upp i markytan, där de kan utgöra ett hot mot människor och djur på plats eller längre ned i vattnets flödesriktning. Sprid- ning av föroreningar riskerar påverka ekosystem, dricksvatten- kvalitet, jordbruksmark, fiske mm. Av speciellt intresse är en ökad spridning av bakterier och andra mikroorganismer. Under vissa förhållanden kan även översvämning av förorenad mark med höga halter lätt urlakningsbara ämnen hamna i brunnar vars vattenkvalitet kan påverkas. Jordbruks-, åker- och betesmark kan påverkas av föroreningar som sprids och kommer i omlopp i samband med översvämningar. För betesmark är ökad spridning av mikroorganismer och andra föroreningar en risk som kan påverka betande djur. För uppodlad mark är metaller och bioackumulerbara ämnen, liksom toxiska mikroorganismer av störst intresse för hälsoeffekter på människa. De områden och verksamheter som kan bidra till en spridning av föroreningar vid översvämning eller ras, skred och erosion är bl.a. förorenad mark, deponier, industrier och industrimark, avloppsrening, bensinstationer, upplag av miljöskadliga ämnen m.m. Förorenad mark kan vara områden för soptippar, deponier, gruvavfall, gamla bensinstationer, impregneringsanläggningar, SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser föroreningar avsatta i sediment i sjöar och vattendrag m.m. (et al, 2007) Föroreningsspridning från olika verksamheter () har på utredningens uppdrag gjort beräkningar för riskerna vid översvämningar eller ras och skred för ett antal fall (et al, 2007b). De verk- samheter eller områden som studerats är följande: glasbrukstomt och markföroreningar vid metallverksamhet. Slutsatsen från beräkningarna är att skred eller motsvarande händelse i dessa fall leder till kortvarigt förhöjda halter som påver- kar dricksvattenkvalitén för samtliga studerade områden. Över- svämning ger i sig inte någon direkt akut effekt på halter i närliggande vattendrag. Dricksvatten i närliggande brunnar bedöms inte heller påverkas av enstaka översvämningar som drabbar någon av de studerade verksamheterna på grund av samtidig utspädning. Om flera verksamheter ligger nära varandra och påverkar en recipient så kan enskilda brunnar påverkas betydligt mer. Gruvor och gruvavfall innehåller stora mängder metaller som vid en spridning i miljön skulle ge stor påverkan på miljön och kunna förorena vattentäkter m.m. Generellt anses inte gruvor utgöra någon risk för förorening vid översvämningar. Den största risken vid äldre eller pågående gruvverksamhet uppstår vid damm- brott i sandmagasin eller andra olyckor som påverkar gruvavfall, se avsnitt 4.2.2. Större avdunstning och mindre nederbörd skulle kunna frilägga avfall med metallsulfider i vatten- täckta magasin som vid exponering för luft kan öka utlakningen av metallföroreningar. En studie av konsekvenserna vid ett eventuellt haveri i ett sandmagasin har utförts av ett konsultbolag (, 2004). För ett av magasinen innebär det att totalt vatten kan frigöras och därutöver sand. Dammbrott under dessa förhållanden innebär stora konsekvenser med en flodvåg som följd. Flodvågens maximala höjd beräknas bli . Närliggande brunnar bedöms översvämmas. Efter cirka når vattnet enligt beräkningarna den näralig- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser gande älven, som är en ytvattentäkt. Totala halterna av cyanid, bly och arsenik i älven kommer sannolikt att överskrida de gränsvärden som anges i dricksvattennormen. För att minska konsekvenser för dricksvattnet bör därför intaget av råvatten temporärt stoppas i vattenverk nedströms. Sannolikheten för ett dammbrott är låg, se avsnitt 4.2.2. Det har dock skett dammbrott tidigare. Vid det dammbrott som skedde i Aitik , fann man en såväl haltmässig som tidsmässig begränsad förhöjning av kopparhalten i vattnet. Koppar- utsläppet var i detta fall inte högre än vad som var tillåtet. Några biologiska effekter har inte kunnat konstateras, förutom en tendens till försämring i bottenfaunsamhället. Det är dock osäkert om detta kan kopplas till dammhaveriet. (och , 2001) Det finns inventeringar av deponier och förorenad mark vid länsstyrelserna. Det kan finnas brister i underlaget och allt är inte sammanställt. Bland annat finns gravar med djur som dött i antrax (mjältbrand). Smittorisken finns kvar i många årtionden och kan komma att utgöra en risk vid översvämning, ras eller skred. Föroreningsbelastningen ökar i vid ökad nederbörd Vid mätningar i , och visar preliminära resultat på att halterna av miljögifter var högre 2006 än 2005. Den mest troliga förklaringen är att halterna ökat på grund av att nederbörden och flödena i vattendragen var högre 2006 än året innan. Ökad nederbörd leder till att bland annat oljerester spolas av vägbanor och att olika föroreningar i ökad utsträckning lakas ut från förorenad mark. i har låtit utföra beräkningar av vad en ökad nederbörd sammantaget skulle medföra för hela . fallberäkningar har endast avsett påverkan från enstaka verksamheter eller markområden var för sig, för enstaka översväm- ningstillfällen. Rapporten visar att en ökning av nederbörden ger en ökning av föroreningsbelastningen . Tabell 4.26, visar resultaten för metaller, men trenden bedöms vara likartad för suspenderat material och organiskt material. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.26 Uppskattad mängd metaller som tillförs via dagvatten vid en bedömd årlig ökning av nederbörden Källa: i , Publikation 2003:57. Kartering av verksamheter och förorenad mark som kan bidra till ökad föroreningsspridning vid översvämning På uppdrag av utredningen har SGI tillsammans med Räddnings- verket inventerat verksamheter och förorenad mark inom risk- områden för översvämningar vid dagens 100-årsflöden (Andersson- et al, 2007b). Karteringen bygger på över- siktliga översvämningskartering och på databaserna . MIFO innehåller data om potentiellt förorenade områden. innehåller information om miljöfarlig verksamhet enligt , så kallad A- och B-verksamheter. Figur 4.36 visar den geografiska fördelningen av förorenade områden och miljöfarliga verksamheter som ligger inom riskområden för översvämningar. Vidare har även påverkansområden inventerats. Brunnsarkivdata har använts för att beskriva antalet brunnar inom det potentiella översvämningsområdet. Figur 4.37 visar den geografiska fördel- ningen. Resultaten från studien visar följande: Det finns totalt 376 pågående A- och B-verksamheter () inom riskområden för översvämning av dagens 100-årsflöden. Inom riskområdena finns också 932 områden som kan vara förore- nade. Bredden och variationen inom de miljöfarliga verksamheterna och de förorenade områdena är mycket stor. Beroende på typ av händelse kan dessa potentiella föroreningskällor bidra till en ökad föroreningsspridning i samband med översvämningar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser belastningen kan påverka vattendrag och sjöar samt de slutliga utloppsområdena och . Längs de översvämningskarterade vattendragen finns ett stort antal enskilda brunnar och även andra vattentäkter. Inom risk- området för översvämningar (100-årsflöden) finns enligt SGU:s brunnsarkiv cirka 3 300 brunnar. 2 500 av dessa finns i . I finns betydligt färre antal brunnar. är å andra sidan vattentäkt för . De översvämningskarterade riskområdena längs vattendragen består av öppen mark varav åker. Såväl potentiella föroreningskällor som brunnar och öppen mark ligger ofta väl spridda längs hela vattendragen. För den mer detaljerade informationen om ovanstående karte- ringar hänvisas till underlagsrapporterna från SGI (Andersson- et al, 2007 och 2007b).