sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Scenarierna skräddarsys för att passa UK:s olika regioner, och har utvecklats efter uppskattningar av hur klimatförändringarna kommer att förändra UK:s geografi. Kostnadsberäkning av den påverkan som klimatförändringarna åstadkommer i samhället. En metod har tagits fram för att kunna räkna ut kostnaden klimatförändringarna kan medföra för en organisation, en händelse eller ett område. En databas för den samlade anpassningsverksamheten i UK. I databasen finns information som visar hur organisationer och sektorer i UK anpassar sig till klimatförändringarna. Riktlinjer för identifiering och urval av anpassningsmöjligheter som kan användas för att minska klimatriskerna. Regeringens arbete Regeringen har valt att inte föreskriva detaljåtgärder eftersom behoven skiftar mellan olika regioner. De olika regionernas behov kan dessutom förändras , både geografiskt och socioekonomiskt. Subsidiaritetsprincipen anses gälla, dvs. arbetet bör genomföras på mest lämplig nivå. Från regeringens sida arbetar man istället med att göra allmänheten, näringsliv och lokala/regionala myndigheter medvetna om klimatförändringar och nödvändigheten av anpassning. UKCIP har också i uppgift att göra medvetandehöjande satsningar. Regeringen ser detta som en kostnadsbesparande åtgärd. Ju tidigare samtliga intressenter tar med riskerna med klimatförändringarna i sina beräkningar och söker finna lösningar på problemen, desto mindre väntas kostnaderna bli. Detta var också ett huvudargument i . Bilaga B 35 SOU 2007:60 122 Finansiering Det finns ingen finansiering som är direkt avsatt till klimatanpassningen , utan finansieringen sker i form av bidrag till forskning. I fråga om konsekvenser av svår påverkan av klimatet (exempelvis översvämningar) menar att det möjligen kan bli fråga om kompensation via en krisfond, men främst anser man att regeringens roll är att uppmuntra till tidig bedömning av klimatriskerna på lokal och regional nivå. Detta är främst en uppgift för regioner och kommuner ute i landet. Därför sker en stor del av arbetet i regionala samverkansformer (Regional Climate Change Partnerships), som omfattar ett flertal olika aktörer. Deras uppgifter är bland annat att öka kännedomen på regional och lokal nivå. De finansieras bl.a. av den brittiska miljöbyrån (). Regeringens arbete framöver I det lagförslag till förnyad klimatpolitik (Climate Change ) som kom finns ett avsnitt som behandlar anpassningspolitiken. Där framgår att regeringen arbetar för att utveckla ett tvärpolitiskt ramverk för klimatanpassning. Klimatanpassningen måste fungera både finanspolitiskt och miljöpolitiskt. Även öppenheten gentemot allmänheten nämns. För att garantera ett transparent ramverk föreslås regeringen lämna rapporter om hur anpassningsarbetet utformas och hur klimatet förändras. höll , juniorminister med ansvar för klimatförändringar och miljö, ett tal där han beskrev UK:s anpassningspolitik. Han framhöll bl.a. att man kommer att behöva avväga vilka värden som skall bevaras och vilka som inte kan bibehållas i ljuset av klimatpåverkan. Det kan t.ex. handla om att bedöma hur mycket resurser som skall satsas på att bevara vissa känsliga miljöer. avser regeringen presentera ett ramverk för en anpassningsstrategi (the Adaptation Policy Framework, APF), med åtgärder för en hållbar anpassningspolitik. Följande åtgärder väntas bl.a. föreslås: Tvärsektoriellt arbete inom det brittiska för att kunna fatta gemensamt beslut om hur statens egendomar och SOU 2007:60 Bilaga B 35 123 fastigheter skall anpassas och skyddas (inte minst försvarsdepartementet som har ett betydande mark- och fastighetsinnehav). finns en tjänstemannagrupp som arbetar tvärsektoriellt och har kontakter med lokala myndigheter och andra intressenter. Skydd av viktig infrastruktur, inkl. översyn av järnvägsnätet som påverkas av högre temperatur (rälsen kan smälta vid extrema temperaturer). Ökad beredskap för översvämningar och landförskjutningar, inkl. översyn av vägar som riskerar att krackelera vid stora vattenmängder. Skydd av men också ett bättre utnyttjande av naturresurser. Ekosystemets egna funktioner, såsom vattenabsorbering, ska kunna användas bättre. Enligt Defra avser regeringen inte tillföra de lokala myndigheterna ytterligare resurser. Genom uppföljning och utvärdering av de lokala myndigheterna kommer det att finnas ett tryck på den lokala/regionala nivån att ta sig an anpassningsarbetet. Defra medger dock att det finns en potentiell risk för att de lokala myndigheterna tvekar att prioritera de långsiktiga klimatutmaningarna före mer trängande uppgifter. I regeringens omfattande utgiftsöversyn av statens medel som presenteras , vill Defra få in text om klimatanpassningsarbetet, inkl. att man bör ta fram indikatorer för att mäta hur långt anpassningen kommit i lokala/regionala myndigheter. UKCIP:s arbete utvärderades av ett oberoende organ (Review of UKCIP, ESYS, 2004) och det konstaterades då att programmet varit framgångsrikt och effektivt, varför det rekommenderades att det skulle få ett fortsatt mandat. : Preparing for climate change through the UK Climate Impacts Programme går utförligt igenom hur olika sektorer och regioner påverkas av ett förändrat klimat (se punkt 3). Bilaga B 35 SOU 2007:60 124 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis 2.1 Jordbruk Jordbruket förväntas till stor grad påverkas av klimatförändringarna. Enligt undersökningar skulle skördarna öka signifikant, såvida tillgången på konstbevattning och nya grödor är obegränsad. Prognostiseringen kompliceras dock av det faktum att ifall man endast tar hänsyn till ett förändrat klimat så förväntas skördarna minska. Om man däremot tar hänsyn till den förväntade ökningen av CO2 i atmosfären, så förväntas skördarna öka. Behovet av konstbevattning förväntas öka fram . Det är osannolikt att enbart de direkta klimatförändringarna drastiskt kommer att påverka hur jordbruket utvecklas. Enligt prognoser så har socioekonomiska faktorer samt översvämningar större betydelse för hur det framtida jordbruket kommer att se ut. Ett exempel är sockerbetor, där man vet om att en framtida produktion kommer att vara direkt avhängig hur pass omfattande skyddsåtgärder som vidtas mot översvämningar. 2.2 Biologisk mångfald De framtidsscenarier man tagit fram fokuserar på arters förmodade spridningsområden , för att man därmed ska få en uppfattning om hur bestånden kommer att påverkas. Det är svårt att uppskatta huruvida den biologiska mångfalden kommer att påverkas negativt eller positivt, då vissa arter antagligen får ett minskat spridningsområde (wood cranesbill, bok) medan andra kommer att få ett större spridningsområde (Spanish catchfly, sea purslane). MONARCH var namnet på ett forskningsprojekt som undersökte fåglars utspridningsområde i förhållande till kvaliten på deras habitat. Man kom fram till att klimatförändringar inte kommer att ha någon större påverkan på fågelbestånden. Projektet har dock kritiserats för att ha bortsett från ett flertal parametrar, varför man ska genomföra uppföljningsprojekt där man mer grundligt undersöker den biologiska mångfaldens framtid (se punkt 4). och träskmarker förväntas drabbas negativt av klimatförändringarna, till följd av den högre havsnivån samt det större antalet stormar. Havsvattentemperaturen förväntas stiga, SOU 2007:60 Bilaga B 35 125 och då särskilt vattnet utanför sydöstra kust. Enligt modelleringar kommer detta att resultera i minskade bestånd av brunalger, vilken kommer att tvingas att migrera längre norrut där vattnet är kallare, medan den sydliga havstulipanen samt vissa snäckarter, d.v.s. arter från varmare sydliga breddgrader, förväntas få en större utspridning. 2.3 Vattentillgångar Enligt alla klimatscenarier kommer vattentillgångarna att påverkas. Flödesnivåerna förväntas minska förutom januari. Antalet torrperioder förväntas också öka, enligt låga beräkningar från en till två per femtonde år och enlig höga beräkningar till en . Grundvattennivåerna förväntas också påverkas, och enligt vissa beräkningar kommer tillgången i sötvattenreservoarer att minska med så mycket som i södra fram . Efterfrågan på vatten förväntas också öka dramatiskt, även om de socioekonomiska faktorerna har en avgörande betydelse för denna utveckling. Vid förväntas efterfrågan, till följd av klimatförändringar, att ha ökat med 1,83,för hushållen, 3,66,för industrin och för jordbruket. Det har endast utförts ett fåtal studier med fokus på vattenkvaliten, men preliminära resultat indikerar att effekten inte kommer vara så stor. 2.4 Översvämningar En ökad frekvens av översvämningar förväntas bli en av klimatförändringarnas största effekter. Flertalet kvantitativa studier pekar mot att antalet höga vattenstånd i floderna kommer öka. I förväntas flöden öka fram , vilket kan resultera i en fördubbling av antalet översvämningar. Översvämningar med en återkomstintervall på en gång förväntas ha ett återkomstintervall på en gång vid i . I hela räknar man med att cirka 2 miljoner hushåll kommer att vara utsätta för översvämningsrisk. Försäkringskostnader förväntas kunna fördubblas ett normalår och tredubblas ett extremår. Man poängterar dock att socioekonomiska förändringar antagligen har en viktigare Bilaga B 35 SOU 2007:60 126 betydelse än klimatförändringar när det gäller skadeverkan till följd av översvämningar. Tabell Preliminära uppskattningar av framtida översvämningsrelaterade försäkringskostnader (miljoner £, valuta ) Händelse Normalår Extremår Normalår Extremår Inlands översvämning 400 1 500 800 4 500 Kustöversvämning 5 000 40 000* *drabbas. Anpassningsåtgärder: I har man utvecklat, och fortsätter att utveckla, en plan (A Plan) för hur man ska kunna anpassa översvämningsskydd (The Thames Barrier), vilket utvecklades efter översvämningarna 1953, till klimatförändringarnas effekter. Med hjälp av UKCIP2 scenarier samt HadCM2 modelleringar bedömde man att en ökning av högsta flöden är att räkna med i ett framtida klimat. Office of Deputy Prime Minister har tagit fram Planning Policy Guidance vilken ger riktlinjer om hur man bör hantera byggnation i översvämningsbenägna områden. 2.5 Hälsa Klimatförändringar förväntas ha både positiva och negativa effekter på folkhälsan i . En ökad frekvens av översvämningar kan i sin tur innebära sämre vattenkvalité, högre koncentration av föroreningar och avloppsvatten i dricksvattnet, vilket kan verka negativt på folkhälsan. riskerar också att bli utslagna i samband med översvämningar. Ett mer extremt klimat och en ökad frekvens av översvämningar kan också ha en negativ påverkan på befolkningens mentala hälsa. Utöver den betydande stress som stora skador orsakar kan hotet om en upprepning av översvämningarna verka förödande för den mentala hälsan. SOU 2007:60 Bilaga B 35 127 Positiva Hälsoeffekter luftföroreningars negativa hälsopåverkan kan reduceras (fuktighetsrelaterad) fler människor som cyklar och promenerar, till följd av ett förändrat klimat mildare vintrar och varmare somrar ökar utomhusaktiviteten, vilket är gynnsamt för folkhälsan köldrelaterade dödsfall kan minska med upp till 20 000 fall Negativa hälsoeffekter varmare somrar ökar utomhusaktiviteterna, vilket innebär ökad exponering för farlig UV-strålning stormrelaterade dödsfall ökar ökad frekvens av smittbärare, leder till fler sjukdomsfall : värmerelaterade dödsfall kan öka från 800 till 2800 antalet fall av matförgiftning kan öka med upp till 10 000 fall p.g.a. det varmare vädret antalet fall hudcancer kan öka med upp till 5 000 fall antalet fall av grå starr kan öka med upp till 2 000 ozonrelaterade andningssvårigheter kan bli vanligare, öka med upp till 4 000 fall , där hälften av fallen förväntas vara fatala 2.6 Byggande och byggnader Byggbranschen kommer att påverkas av klimatförändringarna. Antalet uppvärmningsdagar förväntas minska , medan antalet avkylningsdagar förväntas öka . Dessa prognoser kan dock vara underskattningar, då dåliga byggkonstruktioner innebär att inomhustemperaturen kan bli högre än utomhustemperaturen varför antalet avkylningsdagar kan bli än högre. Bilaga B 35 SOU 2007:60 128 Tabell Föreslagna design/anpassningsåtgärder för sydöstra typ Föreslagna design/anpassningsåtgärder Existerande byggnader Nya och framtida byggnader Hus och ägenheter Tillhandahållande av automatisk luftkonditionering och ventilering (mekanisk eller naturlig). Mekaniskt avkylningssystem i utvalda rum. Samma som för existerande byggnader. Lättare byggnader (mindre robust konstruktion) med mekaniska luftkonditioneringssystem. Skolor De skolor som lever upp till byggstandard, men som inte har luftkonditionering/ avkylningssystem kommer behöva byggas om. Kombinerad approach: Dels bättre byggplanering (för att minska behovet av kylsystem), dels installerandet av mekaniska kylsystem. Kontor Samma som för skolor Kombinerad approach där full ventilering inte är nödvändigt. Där full ventilering är nödvändigt krävs tekniska lösningar. Anpassningsåtgärder: I har man infört en klausul om hänsynstagande till klimatförändringarna i the Regulations. 2.7 Turism Många regionala studier indikerar att turismnäringen kommer att gynnas av klimatförändringarna, då de förväntas resultera i varmare somrar. kommer dock tvingas anpassa sig till ett mer opålitligt snötäcke. publicerades rapporten and the Visitor Economy vilken särskilt fokuserar på turism i nordvästra , men som även drar generella slutsatser. Rapporten kommenterar att den tidigare ståndpunkten att turismnäringen kommer att kraftigt gynnas till följd av klimatförändringarna behöver nyanseras. Även om regionen klimatmässigt kommer att gynnas av förändringarna, så kommer socioekonomiska faktorer även att spela en avgörande roll, exempelvis hur människor väljer att spendera sin fritid . SOU 2007:60 Bilaga B 35 129 3 Forskningssatsningar, program och synteser , Food and Rural Affairs (DEFRA) är ledande när det organiseringen av klimatforskningen. Man bidrar med 12 miljoner £ till forskning syftande till att utveckla och förbättra kunnandet av effekterna av klimatförändringarna. (en del av office, den brittiska vädertjänsten) är en av de ledande klimatmodelleringscentra i världen. Deras senaste globala modell är Hadley Global Environment Model (HadGEM1). Den innehåller en rad förbättringar jämfört med föregångarna. upprättades år 2 000 och bedriver interdisciplinär forskning med fokus på klimatförändringar. Man har analyserat hur en rad olika sektorer kommer att påverkas av klimatförändringarna, bland annat folkhälsa, vattenresurser och översvämningar. Unit vid är ledande i analys av klimatdata och har också studerat bl.a. extremvädrenas påverkan på olika sektorer och länder. Advanced Along-Track Scanning Radiometer (AATSR) är namnet på ett klimatinstrument som till stor del designades och byggdes i , och utgör en del i det europeiska samarbetet (där ett flertal klimatintrument och satelliter ingår). AATSR har bl.a. bidragit med viktig information om hur klimatförändringarna påverkat oceanerna. Den internationella konferensen of Greenhouse Gases – Avoiding Dangerous Climate Change anordnades av , Food and Rural Affairs (DEFRA) . Mötet konkluderade att klimatförändringarna är värre än förväntat och att omedelbara åtgärder är nödvändiga. Monarch 2 och Monarch 3 (Responses to Climate Change) och ACCELARATES (Assessing Climate Change Effects on Land use and Ecosystems: from Regional Analysis to Scale) är namnet på forskningsprogram som ska undersöka arters framtida spridningsområden i ett framtida klimat, där man även väger in socioekonomiska faktorer. Office of Science and Technology har beställt studien , vilken är tänkt som ett Bilaga B 35 SOU 2007:60 130 oberoende utredning/förslag hur man ska hantera översvämningar och erosionrisker (20302100) i . UKCIP i samarbete med regeringen håller på att etablera Impact Partnership (MCCIP), vilket är ett initiativ till ett långsiktigt multidisciplinärt arbete med att förstå klimatförändringarnas påverkan på den marinamiljön. 4 Ansvarsfördelning och organisation vid extrema väderhändelser består av , , och norra . har beslutanderätt på en rad områden överförts till de lokala parlamenten. Det brittiska parlamentet beslutar dock fortfarande om bland annat försvarsfrågor. har mycket stora ministerier. Förvaltningsstrukturen bygger på principen om att enskilda ministrar har ett direkt ansvar för genomförandet av politiken, så kallat ministeransvar. Ministrar har därför ett intresse av direkt kontroll av den underlydande förvaltningens verksamhet, och krishanteringsfrågor stannar vanligtvis inom ministerierna. De geografiska ansvarsområdena finns på tre nivåer: På central nivå ca 20 ministerier med ett kabinett av ministrar utsedda av premiärministern. På regional nivå fyra delar (, , och ). Lokal nivå indelas sedan i grevskap, 32 i , 22 i och 6 på . indelas på lokal nivå i 7 tätortsområden och 33 grevskap. I finns så kallade Government Offices for the Region (GOR) som har en likartad roll som länsstyrelser. Den lokala nivån i och , grevskapen (counties) som i sin tur är indelade i ett stort antal mindre distrikt. Det lokala självstyret är starkt begränsad. Mycket verksamhet på lokal nivå sköts av halv- och icke-statliga organ. SOU 2007:60 Bilaga B 35 131 Ansvarsprinciper I är huvudprincipen att ansvaret för hanteringen av kriser, inbegripet den första reaktionen på en uppkommen krissituation, ska ligga på lokal nivå. Regioner har främst en planerande och förberedande roll i krisberedskapsarbetet. Vid en katastrof eller kris förväntas det att blåljusmyndigheter (polis, brandkår, sjukvård och kustbevakning), det lokala styret och frivilligorganisationer ska agera. Om katastrofen är sådan att lokala resurser inte räcker till kan ytterligare resurser kallas in från närliggande myndigheter och organisationer liksom från regeringen. Riktlinjen är dock att hålla krishanteringen på en så lokal nivå som möjligt. Bara vid omfattande katastrofer leds samordningen från central nivå. I sådana situationer utnämns ett ministerium till Lead Government Department, vilket beskrivs nedan. Försvarsmaktens roll I förväntas den lokala nivån hantera kriser utan militärens ingripande. Det är endast i undantagsfall som en begäran om stöd från försvarsmakten i räddningsarbetet kan bli aktuell. Fram tills har krishantering varit starkt förknippat med krig och civilt försvar, något som är på väg att ändras. Den lokala nivåns krisberedskap finansieras med medel från det civila försvaret. I har det pågått en reform av lagstiftningen rörande krishantering. Reformförslagen är samlade i den lagtext som presenterats i Draft Civil Contingencies , som antogs . Ansatsen är bred. Lagförslaget har en helhetssyn på säkerhets- och beredskapsarbetet. Tio sektorer i samhället har identifierats som livsviktiga och har sedan indelas i 39 underkategorier. Exempel på detta är sektorn kommunikation, som delats in i kategorierna datakommunikation, trådlös information, brevpost, offentlig information osv. Riktlinjen är att samhället behöver ett sammanhängande ramverk för att hantera ett brett spektrum av kriser. Reformerna upphäver den tidigare rådande skiljelinjen mellan det civila försvaret och fredstida krishantering, Bilaga B 35 SOU 2007:60 132 och överger den tidigare mer ensidiga betoningen av det civila försvaret. Krishantering på lokal och regional nivå I förväntas den lokala nivån hantera kriser som uppstår i grevskap och distrikt, men kapaciteten för detta är dock relativt låg. Planering och förberedelse för kriser baseras till stor del på frivillighet. Finansieringen sker via så kallade Civil Defence Grants som är knutna till det civila försvaret. Den administrativa strukturen på regional nivå skiljer sig åt för olika delar av . är indelat i regionala regeringsfilialer, så kallade Government Offices for the Region (GOR). Dessa regionkontor ansvarar för samordningen av förberedelse- och planeringsarbetet inom krisberedskapsfrågor. För detta syfte har kontoren inrättat regionala arbetsgrupper, så kallade () där ett brett spektrum av offentliga och privata aktörer (ministerier, lokala organ, blåljusmyndigheter , militär, infrastrukturoperatörer m.fl.) finns representerade. RRF kartlägger risk- och sårbarhet inom regionen, inventerar resurser, upprättar regionala beredskapsplaner och samordnar övningar och utbildninginsatser. Krishantering på ministerienivå Vid en nationell kris utses ett så kallat Lead Government Department (LGD), d.v.s. ett ministerium som leder och samordnar de övriga ministeriernas agerande under krishanteringen. LGD ska underlätta en samordnad insats på ministerienivå och innebär inget utökat ansvar för polis, brandkår, räddningstjänst och andra myndigheter som svarar för den operativa krishanteringen. vilar ansvaret för krisberedskapsfrågor på premiärministerns kansli, Cabinet Office. Under kabinettet ligger kriser (). CCC bereder krishanteringsfrågor för ministern och leds av inrikesministern. Vid en kris samarbetar kommittén nära premiärministerns kriscell (Cabinet Office Briefing Room A, COBRA). Som stödfunktion till CCC har Sekretariatet för civila kriser (Civil Contingencies Secretariat) bildats. SOU 2007:60 Bilaga B 35 133 uppgift är att stödja regeringen och säkerställa att regeringen kan fortsätta att fungera vid en kris. Man arbetar kontinuerligt med att identifiera och bedöma situationer som kan hota orsaka allvarliga störningar i samhället. CCS spelar en viktig roll i att samordna ministerierna i deras planerings- och förberedelsearbete, bistå med strategisk och operativ analys till andra organ i krishanteringssystemet och erbjuda krishanteringsstöd. Fokus ligger främst på räddningstjänstfrågor. CCS rapporterar direkt till en underrättelse och säkerhetssamordnare, en hög tjänsteman med ansvar att samordna krisberedskaparbetet med underrättelser kring hot- och hotutveckling. Denne stöder även inrikesministern i hans arbete inom CCC och fungerar därmed som direkt länk mellan organen. () NISCC (uttalas nicey) är ett tvärministeriellt center som samordnar och utvecklar det pågående arbetet kring informations och infrastruktursäkerhet. NISCC:s huvuduppgift är att skydda kritisk infrastruktur i mot elektroniska attacker, det vill säga antagonistiska hot. Centret ligger organisatoriskt under MI5 och leds av en styrelse med en representant från inrikesministeriet som ordförande, samt bl.a. Cabinet Office, säkerhetstjänsten, försvarsministeriet, handels- och industriministeriet samt polisen som medlemmar. NISCC agerar larmklocka vid en attack mot kritisk infrastruktur och bistår med expertis vid en inträffad attack eller hot om attack mot kritisk infrastruktur eller informationssystem. Vid en kris har centret mandat att begära resurser från andra myndigheter. Den löpande verksamheten består till stor del i att samla, analysera och sprida information om hotbilder till andra myndigheter och på så vis fungera som en kunskapsbas för regeringen, myndigheter och privata ägare av kritisk infrastruktur. NISCC har även byggt upp ett omfattande nätverk på informationssäkerhetsområdet med det brittiska näringslivet och privata aktörer. I samarbete med lokala myndigheter, främst i , har man även utvecklat små, lokala och sammanlänkade informationsceller, så kallade Warning, Advice and Reporting Points (WARPs). NISCC anses som ett mycket gott exempel på hur arbetet kring informationssäkerhet kan bedrivas. Bilaga B 35 SOU 2007:60 134 En bredare definition av kris lösningar och strukturer inom krishantering har varit uppbyggda kring kriget som hotbild. Denna definition har , och särskilt , ansetts vara föråldrad. Hotbilden har breddats. En kris beskrivs som en situation eller ett förlopp vars konsekvenser hotar förutsättningarna för samhällets fortlevnad. Fyra olika typer av skyddsvärda objekt identifieras: befolkningen, miljön; den politiska, administrativa och ekonomiska stabiliteten, och säkerheten. Föreslagna reformer Den genomförda reformen innebär inga större förändringar för krishanteringssystemet på central nivå.