sou · GVB388 · 2008-01-01 00:00:00 — Under aktiviteten Bemötande av per- soner med demens har kvinnligt och manligt belysts bland annat när det gäller att hitta aktiviteter som passar både kvinnor och män och i resonemang om vad som är en stimulerande miljö. En annan aspekt som framkommit är att omsorgstagaren kan ha åsikter om att ta emot hjälp och stöd från män eller från kvinnor. Här är det inga samstäm- miga intryck från brukarna utan det är viktigt att lyssna på vad den enskilde uttrycker. Inom aktiviteten Arbetsteknik har kvinnligt och man- ligt belysts vad gäller skillnader i muskelstyrka. Fastän män är starkare så är en god arbetsställning lika viktig. Både gentemot brukare och mellan personal så behöver skillnader i att ta emot och ge kommando vid förflytt- ningar beaktas. Kvinnor kan oftare använda och ta emot hela meningar som beskriver vad som ska ske, medan män hellre använder och tar till sig korta kommandon. har antagit en plan för lika behandling. Det innebär att förvaltningen kommer att fokusera ytterligare på jämställdhet och mångfald med en rad aktiviteter. (cirka 700 anställda) I utbildningar för olika ombud har jämställdhetsombuden funnits med i kompetensstegssatsningarna. Med ombuden har diskussioner förts om och hur brukarna behandlas olika utifrån kön, vid biståndsbeslut och vid omvårdnadsinsatser. Vad sker i kommunerna? av de som arbetar inom kommunernas omsorg och vård av äldre är kvinnor.48 av de kommuner som svarade på en enkät från om jämställdhets- arbete (193 av 290) uppger att de uppmärksammat könsfördel- ningen bland personalen och vidtagit återgärder för att uppnå en jämnare könsfördelning.49 tas frågan om rekrytering av män till omsorgs- och vårdyrken upp som en angelägen fråga och finns med som ett åtgärdsområde. I rapporten konstateras att en sådan förändring är angelägen för att utveckla verksamhet, arbetsliv och anställnings- villkor och att även rekrytering av kvinnor underlättas av att män är verksamma inom ett yrkesområde.50 En rad faktorer påverkar yrkesstatus och mäns vilja att söka sig till ett visst yrkesområde. Hit hör självklart lön och anställningsvillkor men också frågor som handlar om yrkesutveckling, karriär och hur mycket forskning som sker inom ett område. Den jämställdhetsfråga som fått mest upp- märksamhet i Kompetensstegen är utvecklingen av spetskompetens och alternativa karriärvägar i yrket. Även utveckling av IT i vården nämns av många som ett sätt att locka fler män till yrket. I utredningen Den könsuppdelade arbetsmarknaden51 beskrivs den obalans som föreligger vad gäller klassificeringen av yrken som innehas av kvinnor respektive män. Utredningen visar hur kvinnor- nas olika yrken inom en sektor eller bransch slås ihop till liknande stora grupper. Detta är alls inte lika vanligt då det gäller typiskt manliga yrken. Där förs, till exempel, inte alla som arbetar med att montera och reparera samman till enda statistisk grupp. I standard för svensk yrkesklassificering är ett kvinnodominerat om- råde som Service- omsorgs- och försäljningsarbete indelat i 2 hu- vudgrupper, 7 yrkesgrupper och 11 undergrupper. Att jämföra med de två mansdominerade områdena Hantverksarbete inom bygg- verksamhet och tillverkning som är indelat i 4, 16 respektive 58 och Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete med mera som har 3 huvudgrupper, 20 yrkesgrupper och 59 undergrupper.52 48Socialstyrelsen, Vård och omsorg om äldre. 49Socialstyrelsen, Jämställd socialtjänst, Könsperspektiv på . 50Socialstyrelsen, Investera ! – Handlingsplan för kompetensförsörjning inom vård och om- sorg. 51Näringsdepartementet, Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 52Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK 96). Kvalifikationerna har två dimensioner, kvalifikationsnivå respektive specialisering, Kvalifikationsnivå används i huvudsak som lik- hetskriterium vid gruppering på den högsta nivån, medan specialiseringar ofta är vägledande Vad sker i kommunerna? I utredningen Den könsuppdelade arbetsmarknaden skrivs att ett skäl till skillnaden kan vara att det manliga kollektivet varit noggrannare med att upprätthålla rågången mellan olika arbets- uppgifter och yrken. Utredaren menar att grunden för denna skill- nad troligen lades tidigt, dels för att många av männens yrken har sitt ursprung i industrin, dels för att de tidigt också kännetecknades av en stark uppsplittring av arbetsuppgifterna. Att vara noga med yrkesbenämningarna var ett sätt att slå vakt om både yrkesidentitet och yrkets status. För kvinnoyrkena finns ingen motsvarande historia. I stället kan det ha funnits ett intresse, till exempel hos arbetsgivarna, av att upprätthålla och förmedla bilden av att det i första hand är allmänt omsorgs- eller vårdarbete, allmänt kontors- arbete och så vidare som avses och inte något specifikt yrke.53 (cirka 800 anställda) Allmänt arbetar förvaltningen och de politiska organen i kommunen strategiskt med genusfrågan utifrån personal- perspektiv bland annat genom att sträva efter att erbjuda önskad sysselsättningsgrad. Detta arbete har stimulerats av tidigare statliga satsningar, bland annat . Inom Kompetensstegen har kommunen jobbat med att föra in IT som teknik i omsorgen – detta kan vara ytter- ligare en pusselbit i genusfrågan ur ett personalperspektiv. (cirka 1 000 anställda) När det gäller personalen har man genom olika nätverk och handledning lyft fram, stärkt, utvecklat och givit möjligheter för undersköterskor (övervägande kvinnor) att bredda sin yrkesidentitet. Undersköterskorna har fått pröva att integrera nya arbetssätt som de ofta inte haft möjlighet till tidigare. Syftet har varit att utvecklas både personligt och professionellt och förhoppningsvis få stärkt självkänsla och högre professionalism i ett yrke som ofta är osynligt. på lägre nivåer. Den kan gälla vilka särskilda kunskaper som erfordras, vilka verktyg eller maski- ner som används, vilket material som bearbetas eller vilken typ av varor och tjänster som produceras. 53 , Den könsuppdelade arbetsmarknaden. Vad sker i kommunerna? (cirka 1 900 anställda) Jämställdhetsaspekten har funnits med vid planeringen vad gäller urval av personer till utbildar- och handledarroller i de fall som både kvinnliga och manliga personer varit in- tresserade av uppdraget. En medveten strävan var att föredelningen av rollerna inte skulle bli ojämn i förhåll- ande till hur fördelningen av kvinnor och män ser ut i verksamheten. (cirka 2 000 anställda) Kommunen menar, att eftersom Kompetensstegens inten- tioner är att höja lägstanivån inom omsrogen och vården av äldre, är det naturligt att flera kvinnor än män utbildats och också har genomgått omvårdnadsprogrammet. Ur jämställdhetssynpunkt är det viktigt att höja kvinnors kompetens och status. Projekt kompetens inom äldreomsorgen har ett jämställdhetsperspektiv ur rekryteringssynpunkt när det gäller att värva män till vården, bland annat genom att använda IT-teknik i utbildningen. Projekt – IT-baserat anhörigstöd har manliga användare, trots att av närståendevårdarna är kvinnor. 4.4.3Språkkunskaper för kvalitets- och kompetensutveckling Att behärska det svenska språket både muntligt och skriftligt är en mycket viktig del av omsorgs- och vårdarbetet, men det är också ofta en förutsättning för att tillgodogöra sig utbildnings- och ut- vecklingsinsatser. Länsstyrelserna har upp- märksammat stora brister i den sociala dokumentationen som ska föras i särskilt boende och i hemtjänst. Bristerna har många olika orsaker men länsstyrelserna pekar bland annat på läs- och skrivsvå- righeter och kunskapsbrister.54 54 , Social tillsyn 2005, Resultat av länsstyrelsernas tillsyn. Vad sker i kommunerna? Andelen anställda med annat modersmål än svenska ökar suc- cessivt och därmed ställs nya krav på arbetsledning och med- arbetare att arbeta med språkträning. I stad var det 2005 totalt sett av de anställda som var utrikes födda, medan av de anställda inom omsorgen och vården av äldre var det. I är motsvarande andel . Enligt stads äldreomsorgsinspektörer är frågan om det svenska språket inom omsorgen och vården av äldre värd att "särskilt uppmärksammas". Äldre med utländsk bakgrund har större möjligheter än tidigare att få hjälp utförd av en person som talar deras modersmål, nästan oavsett vilket språk det handlar om. är det inte längre säkert att en äldre med svenska som modersmål får möta personal med tillräckliga kunskaper i svenska, konstaterar inspektörerna i årsrapporten från 2006.55 Utbildningar i vårdsvenska, språkstöd av olika slag eller sats- ningar på att få utveckla sin förmåga att uttrycka sig i skrift har inte varit ett av kommunerna prioriterat område för de kommuner som sökt och fått stöd från Kompetensstegen. Fem kommuner har fått stöd för utbildningar i vårdsvenska. I det frågeformulär som skick- ats ut från Kompetensstegen (se 3.1.4 Uppföljning, utvärdering och redovisning), och där bara de kommuner som anser sig har arbetat med en fråga uppmanas svara, är det endast ett 15-tal kommuner som säger sig ha beaktat och arbetat med språkfrågan på något sätt. Ett antal kommuner har uppgett att de arbetar med frågan men inte inom ramen för Kompetensstegen. I stad har till exempel en större aktivitet genomförts som innefattar grund- utbildning med olika former av språkstöd i kombination med men- torer på arbetsplatserna. Detta projekt skedde inom ramen för Kompetensfonden.56 Satsningar på utbildningar kring social dokumentation är dock mycket vanliga inom ramen för Kompetensstegen. Det är troligt att många av dessa utbildningar även innehåller moment av skrivträ- ning. kommun beskriver till exempel hur de inom ramen för sin dokumentationsutbildning ordnade så att personalen träffa- des i arbetslaget för att träna och lära sig att dokumentera. Även om det bara är ett fåtal kommuner som aktivt arbetat med frågan om språk och språkutveckling kan av svaren utläsas att det i 55Stockholm stad, Äldreomsorgsinspektörernas årsrapport – En sammanfattning från gransk- ningen 2005. 56Stockholm stad, Lärande i äldreomsorgen, Slutrapport, Vårdbiträdesutbildning med stöd i svenska och med stöd av mentorer på arbetsplatsen. Vad sker i kommunerna? utbildningen ändå tas hänsyn till att anställda kan ha problem med att såväl utrycka sig skriftligt som att ta till sig skrivet materiel. En kommun har angett att även personal med svenska som modersmål kan ha svårigheter att uttrycka sig skriftligt. Kommunen menar att det framkommer vid krav på social dokumentation. I utbildnings- situationerna försöker kommunerna hantera detta genom att välja utbildningsmaterial som är lättläst, att erbjuda utbildningsmaterial som är inläst, att ha muntliga examinationer, att välja studiecirkeln som utbildningsform med mera. Några kommuner uppger att de inte funderade över problemet vid ansökningstillfället, men att det senare har visat sig att språk- svårigheter gör att personal har svårt att klara av utbildningarna. I dessa fall har kommunerna försökt möta detta genom att kom- plettera med språkundervisning. (cirka 200 anställda) I demensutbildningen har det uppmärksammats att det finns personal som inte behärskar svenska språket i den omfattning som vore önskvärt. Varje person som är med i denna aktivitet får individuell hjälp och stöd inom utbild- ningens ram. (cirka 4 500 anställda) I valideringen uppmärksammades språkkompetensen och ett tiotal medarbetare erhöll stödundervisning. (cirka 900 anställda) Under utbildningarnas gång uppmärksammades att det fanns en hel del brister i svenska språket som har försvårat utbildningarna för flera medarbetare (fram för allt inom dokumentation). och kom- mer kommunen att erbjuda utbildning i vårdsvenska, där- efter kommer det att finnas möjlighet att ta igen det man har missat under Kompetensstegens första år. Vad sker i kommunerna? (cirka 1 900 anställda) I planeringen av aktiviteterna har hänsyn tagits till att läs- och skrivsvårigheter kan förekomma och därför har lättläst litteratur medvetet valts. Valet av litteratur har fallit väl ut, men kommunen kommer att undersöka om litteratur som behövs också finns inläst på band för att ytter- ligare kunna underlätta för personer med läs- och skrivsvå- righeter. Inom aktiviteten Undersköterskeutbildning har de språkliga färdigheterna blivit mera uppmärksammade. An- passad undervisning och extra stöd har erbjudits till några personer med läs- och skrivsvårigheter samt till någon per- son med utländsk härkomst. (cirka 2 000 anställda) De alternativa utförarna har inledningsvis inventerat per- sonalens kunskaps- och kompetensnivå, då även ur språk- synpunkt. Personer med behov av stöd på grund av läs- och skrivsvårigheter samt behov av undervisning i svenska som andraspråk har därigenom kunnat identifieras. Ett an- tal personer hade enbart betyg motsvarande SFI-nivå. Dessa har genom Kompetensstegens arrangemang valide- rat Svenska som andraspråk med mycket gott resultat. Aktiviteter pågår nu med ytterligare utbildning i svenska med syfte att förbättra kommunikation och social doku- mentation. 4.4.4Stöd till alternativa utförare Enligt Kompetensstegens direktiv är målgruppen för kommitténs arbete alla som arbetar inom den primärkommunala, av Social- tjänstlagen (2001:453) och Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) styrda omsorgen och vården av äldre, oavsett driftsform. Vad sker i kommunerna? direktiv som av förordning för ansökan framgår även att det endast är kommuner som kan söka och beviljas stöd från Kompetensstegen. Fram ökade andelen omsorg och vård av äldre i andra driftsformer än den kommunala något, från cirka 11 pro- cent 2000 till 2003. Därefter har andelen minskat till . Av de personer som beviljades hem- tjänst 2005 fick hjälp utförd i enskild regi. Av de personer som bodde i särskilt boende 2005 bodde i ett boende som drevs i enskild regi. Bland alternativa utförare finns både vinstdrivande och icke vinstdrivande organisa- tioner. Till de sistnämnda räknas ideella föreningar, ekonomiska föreningar och stiftelser.57 Dessa står för av den omsorg och vård av äldre som utförs i enskild regi.58 Kompetensstegen har på olika sätt informerat såväl kommuner som alternativa utförare om hur direktiven ser ut och vilka möjlig- heter de ger. En annan central del av direktiven har varit att kom- munernas behov varierar och att varje kommun därför bäst avgör inom vilka områden man behöver kompetensutveckling. Hur de kommuner som i olika former har alternativa utförare har hanterat denna fråga har därför varierat från att anse att kompetens- utveckling redan är inskrivet i avtalet med entreprenörer till att kommunen tagit ett samlat grepp kring kompetensutvecklingsfrå- gor där alla vårdgivare har deltagit på lika villkor. Av alla ansökningar som inkommit har 46 kommuner uppgivit att de samverkat med privata utförare. Det motsvarar av antalet kommuner som fått stöd. Av de delredovisningar som inkommit framgår att 50 kommuners aktiviteter på något sätt har omfattat även alternativa utförare. Ett 80-tal kommuner svarar att stödet inte omfattar de alternativa utförarna som finns i kommunen och drygt 150 svarar att kommunen inte anlitar några alternativa utförare. 57Socialstyrelsen, Vård och omsorg om äldre. 58Socialstyrelsen, Lika och olika socialtjänst, Kommunala skillnader i prioritering, kostnader och verksamhet. Vad sker i kommunerna? (cirka 900 anställda) Kompetensstegen i har inneburit ett stort lyft för omsorgen och vården av äldre. Utbildningarna har genom- förts (och genomförs fortfarande) tillsammans med kom- munens privata utförare. Kommunen menar att detta har inneburit en bättre och roligare samverkan mellan olika aktörer på markanden. stad, (cirka 900 anställda) På finns endast två enheter i stadens regi. Övriga deltagande i Kompetensstegen är ett , fyra äldreboenden och sju enheter för hemtjänst/dagvård som drivs på entreprenad eller i privat regi. Alla har del- tagit i Kompetensstegen i samma aktiviteter och på lika villkor oavsett driftsform, även om de privata utförarna själva har ansvaret för utveckling och kompetensinsatser i sina enheter. (cirka 2 800 anställda) har uppdraget att aktivt se till att kommuns vårdgivare skapar hållbara system för kvalitets- och kompetensutveckling inom omsorgen och vården av äldre. Bidrag från Kompetensstegen ska användas för att utveckla kompetensen hos medarbetarna. Målet är att höja kvaliteten i omsorgen och vården av äldre utifrån de äldres perspektiv. Alla medarbetare ska få samma basnivå när det gäller grundutbildning – oavsett vem som är arbetsgivare. Även om det blir annan vårdgivare som vinner en eventuell upphandling , ska medarbetare som påbörjat utbildning kunna fullfölja den. Vad sker i kommunerna? (cirka 2 000 anställda) Kommunen har sökt och fått stöd både för kommunöver- gripande aktiviteter och för aktiviteter som genomförs av den kommunala utföraren respektive de alternativa utför- arna. De kommunövergripande aktiviteterna handlar bland annat om att satsa på att informera närstående och anhö- riga och på att utbilda handläggare och chefer. Den kommunala utföraren erbjuder utbildning till undersköterskor, vårdbiträden och skötare. Utbildningen sker i tre steg och syftar till att utöka kunskaperna och färdigheterna för att kunna driva förbättringar i den egna verksamheten. De alternativa utförarna satsar på att all personal får en personlig portfolio. En satsning görs också på att förbättra dokumentationen. Vidare utbildas valideringsledare på fler- talet arbetsplatser. Ett stort antal medarbetare får genom valideringen sin erfarenhet, kunskap och kompetens betygs- satt. Kompetenscirkelledare utbildas på alla arbetsplatser. Samtliga medarbetare deltar i kompetenscirklar som ger möjlighet till betyg och med målsättningen att skapa en gemensam värdegrund i etik och livsfrågor. 4.4.5Att dela gemensam kunskap och samarbeta Att stödja kommunernas långsiktigt hållbara system för kompe- tensutveckling har varit en av Kompetensstegens viktigaste upp- gifter. Som ett led i det arbetet har kommittén haft i uppgift att dels stimulera och stödja initiativ till aktiviteter som kan ge lång- siktigt positiva effekter på kvalitetsutveckling och kompetens- försörjning, dels att ta initiativ till erfarenhetsutbyte på området (se 1 Uppdraget). Kommittén har sett samverkan och nätverksbyggande mellan kommuner, mellan kommuner och landsting och mellan kommu- ner och andra institutioner (såsom FoU-centrum och utbildnings- organisationer) som ett sätt att skapa långsiktighet. Det har därför varit möjligt, och också uppmuntrats från kommitténs sida, för Vad sker i kommunerna? kommuner att söka stöd till gemensamma aktiviteter kommuner emellan och även att involvera personal exempelvis i primärvården. Ett 40-tal olika aktiviteter som omfattar två eller flera kommu- ner har beviljats stöd. Dessa aktiviteter rör cirka 90 kommuner. Många av dessa kommuner deltar i flera samverkansaktiviteter. I vissa fall omfattas även landsting av ansökan och ett 80-tal kom- muner uppger i sin ansökan att de har samverkat med . Vid de tre sista ansökningsomgångarna (, och ) har kommittén ytterligare be- tonat vikten av samarbete och därför prioriterat ansökningar som främjar erfarenhetsutbyte mellan kommuner. Grupper av kommuner har gått samman och sökt stöd för olika konkreta kompetens- och kvalitetsutvecklingsinsatser. Det handlar till exempel om små kommuner som velat bygga upp gemensam spetskompetens inom något visst kunskapsområde där de var och en är för små för att klara kompetensförsörjningen långsiktigt. Det handlar också om kommuner som tidigare samverkat på något sätt och som genom Kompetensstegen har fått möjlighet att utveckla samarbetet vidare och att genomföra kompetensutvecklingen snabbare och i större omfattning. I många kommuner ses team- och arbetslagsutveckling som ett sätt att höja kvaliteten inom omsorgen och vården av äldre. Avsikten är ofta att skapa bättre kontinuitet i mötet mellan personal och bru- kare. Om personal, oavsett yrkesgrupp eller organisatorisk till- hörighet, har ett likvärdigt förhållningssätt så skapar detta trygghet hos den äldre. Att sätta samman team med olika erfarenheter och yrkesprofes- sioner leder enligt flertalet kommuner till en allmän breddning av deltagarnas kompetens och en djupare förståelse för varandras arbete, vilket bidrar till att gemensamma förhållningssätt utvecklas, vilket i sin tur leder till ökad trygghet bland omsorgstagare. Ett an- tal kommuner har fått stöd för aktiviteter som omfattar en eller flera kommuner och landsting/primärvård. Vad sker i kommunerna? FoU-centrum som nav i samarbete I många samaktiviteter har regionala FoU-centrum en viktig och samordnande roll. I den internationella arbetsmarknadsforskningen talas om att på ett mer systematiskt sätt utnyttja de mellanhänder eller intermediärer som finns. Det kan till exempel handla om utbildningsinstitutioner, forsknings- och utvecklingsenheter eller yrkesförbund. De anses ha viktiga funktioner att fylla när det gäller bildandet av nätverk och att stärka relationerna mellan människor och organisationer. Nätverksbildning ger den anställde möjlighet att förvärva relevant och aktuell kunskap inom sin bransch.59 I en studie genomförd av framgår att FoU-mil- jöernas utvecklingsambitioner på flera håll sträckte sig längre än till att lämna bidrag till praktiknära kunskapsutveckling och exemplen var många på att de också aktivt bidragit till nya praktiska tillämp- ningar inom omsorg och vård av äldre. På frågan om vad som var mest avgörande för fortsatt stöd från de lokala intressenterna fram- höll FoU-ledarna närmast unisont att centrumbildningarna bidrog till verksamhetsnytta – till utveckling av vård och omsorg i prak- tiken.60 Även inom ramen för Kompetensstegen har flera FoU- centrum haft en roll såväl för utvecklandet av metoder för kom- petensutveckling, det praktiska genomförandet av gemensamma aktiviteter, forum för erfarenhetsutbyte som för uppföljning och utvärdering. En förstudie genomförd i visar att det inom om- sorgen och vården av äldre finns ett behov av ett forum för goda exempel och för erfarenhetsutbyte. Förstudien rör endast stad, men arbetet med att utveckla gemensamma forum och nätverk för hela pågår inom ramen för äldrecentrum.61 Embryon till sådana forum har även tagit form runt om i landet under arbetet med Kompetensstegen. 59Hallqvist, , Arbetsliv och mobilitet – en forskningsöversikt, Arbetsliv i omvandling 2005:13. 60Socialstyrelsen, FoU-miljöer på äldreområdet. 61Karlöf Consulting på uppdrag av stad, Slutrapport, Förstudie – forum för goda exempel inom äldreomsorgen, Slutrapport. Vad sker i kommunerna? Kravmärkt Yrkesroll är en av de största samverkansaktivi- teterna och omfattar sex kommuner i och fyra stadsdelar inom (, , , och samt stad med stadsdelarna Enskede-Årsta-Vantör, , samt ). anslöt sig till projektet . Aktiviteten är en fort- sättning på projektet , där medarbetare under handledning, utifrån forskning, på ett systematiskt sätt tog fram yrkes- och kunskapskrav inom äldre- och handikappomsorg. Kravmärkt Yrkesroll arbetar med att förankra yrkeskraven inom omsorgen och vården av äldre i de deltagande kommunerna och stadsdelarna. Det sker i en process där medarbetaren går igenom fyra kreativa läro- möten och validering som leder vidare till kompetens- utveckling. Efter valideringen får alla ett individuellt utlåtande och oavsett vad det står i det kommer alla att erbjudas kompetensutveckling. De sex yrkeskraven som ska förankras genom Krav- märkt Yrkesroll är: 6.aktivt deltagande i utveckling av arbetsplatsen. Tre kommuner i län, , och , arbetar med kvalitetssäkringen av nutritionsfrågor. och har en gemensam . Den gemensamma nämnden har länge försökt att hitta modeller för att minska undernäringen bland de äldre Rutinerna innebär att boende på alla äldreboenden i och Vad sker i kommunerna? ska mätas, vägas och undersökas med instrumentet , MNA.