sou · GVB322d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Skyddets kärna hotas när möjligheter till insyn och övervakning påverkar människors beteenden och, framför allt, får dem att avstå från aktiviteter och kontakter som de annars inte skulle ha tvekat att engagera sig i. Det kan vara t.ex. att uppsöka en vårdinrättning, att kontakta en myndighet, att söka efter viss information, att umgås med vissa andra individer eller att engagera sig i en debatt. En typisk fråga enligt denna tankelinje är: Har du avstått från att besöka en plats där du vet att det förekommer kameraövervakning? Strukturen i stort redovisas nedan som ett antal rubriker med korta kommentarer för att här och där förtydliga innebörden. 5.4Upplysningar om den svarande (man/kvinna, ålder, land/stad etc.) Jfr avsnitt 4.2 om socio-demografiska kategorier. En grovsållning kan vara av intresse för att t.ex. testa hypotesen att väl etablerade IT-vanor (typiskt = daglig användning av många funktioner) minskar människors oro för integritetsintrång eller i varje fall gör denna oro mer fokuserad på reella hot. 5.6Allmänna förhållningssätt (känslobarometer) Samhällssyn i stort. Jfr en tänkbar uppdelning som denna: Övertramp går att rätta till Missbruk kommer inte att Allmän uppfattning om begreppet personlig integritet: innebörd (jfr principiellt och situationsanknutet) Särskilda frågor (exempel) som belyser: Synen på intrång för informationsinsamling Direkta, egna erfarenheter Indirekta, inhämtade erfarenheter (jfr t.ex. kändisar och mass- media) Antaganden om faktiskt förekommande intrång 5.8Upplevelse av risker för intrång Oro över intrång med sikte på informationsinsamling Orsaker till oro (vem som företar en åtgärd, vilken information man har etc.) Oro i andra sammanhang (för jämförelse, t.ex. brottslighet, ekonomi) Oro i förhållande till faktiskt handlande (hur påverkas beteendet? Hur bedömer den svarande sina egna kunskaper på området? Vad tror den svarande om andras kunskaper på området? Vilka lagar på området känner de svarande till? Vilken diskussion i medierna har den svarande uppmärksammat? Har den svarande kontaktat myndigheter eller andra för information? Vilket eget engagemang har den svarande i frågorna? 5.10Fokus på rätt saker? Frågor utöver insamling, användning, intrång, identifiering? Synen på absolut vs. relativt skydd (t.ex. anonymitet) Rangordning av ett antal centrala, konkurrerande intressen (jfr anonymitet – bidragsfusk) Ställningstaganden till konkreta exempel: Särskilda frågor vid informationsinsamling Särskilda frågor vid informationsanvändning Särskilda frågor vid intrång för informationsinsamling Särskilda frågor om identifieringsinformation Centrala och perifera områden? På vilken nivå i normhierarkin bör skyddet ligga? Självhjälp eller bistånd av det allmänna? Möjligheter till insyn och självbestämmande Prevention och/eller reparation? Juridiska lösningar och/eller tekniska 6 Tre sammanfattande synpunkter (a)och smalt En opinionsundersökning kan ha ett allmänt syfte och söka belysa integritetsskyddets sociologi och psykologi i stort. Den kan också inriktas snävare och knytas till analys och utformning av viss rättslig reglering. I viss utsträckning sammanfaller de båda syftena men renodlas de blir ett vägval nödvändigt. Om syftet är snävt – vilket kan motiveras också av ekonomiska skäl – är det särskilt angeläget att tänka igenom hur den information som en under- sökning resulterar i kan utnyttjas i det aktuella lagstiftningsarbetet. (b)Konkretion och sammanhang Vi finner det lämpligt att frågorna i en opinionsundersökning i stor utsträckning bygger på konkreta exempel ur vardagen. Exemplen kan gärna ha anknytning till områden som människor är förtrogna med (t.ex. sjukvårdsmiljön) snarare än att relatera till abstrakta principer. Frågorna bör också relateras inbördes och passa ihop så att svaren ger helhetsbilder, t.ex. av hur redovisade attityder för- håller sig till hur människor faktiskt beter sig. (c)Varför? Vi menar att man inte bör försumma att söka fram få information om orsaker till att personer har en viss inställning och hur de resonerar. Detta innebär svårigheter för en undersökning men informationen är sannolikt värdefull eftersom den öppnar för förståelse av vilka uppfattningar som är baserade på erfarenhet och eftertanke och vilka uppfattningar som är mer eller mindre irrationella och tillfälliga. Jfr ovan om möjligheten att utnyttja fokusgrupper. 7Tidigare attitydundersökningar, ett urval i kronologisk ordning , , Undersökning rörande personuppgifters känslighet, , , , 1975 Wärneryd Bo, SCB och allmänheten, Resultat från en intervjuunder- sökning , , I/Utrednings- institutet, , 1977 Data och integritet. Allmänhetens kunskaper och attityder allmänt och till SCB, , , , 1985 Tengrud, , Teknisk Rapport för Omnibuss 93:5, Attitydundersökning i samband med Personnummerutredning (Bilaga 5, SOU 1994:63), , Utrednings- gruppen, , 1993 Medborgarnas deltagande i forskning – Effektivitet och legitimitet i användning av personuppgifter i forskning och statistik, Institu- tionen för socialmedicin, i samarbete med (S 1994:31), 1995, Bilaga 5, SOU 1997:39 , , , , , , , , Vem vet var Du är och vad Du gör? Transportinformatik och personlig integritet, Rapport 2002:5, TFK – , , 2002 Protection, European Commission DG Internal Market, Unit E4 Media and data protection, 2003 Ravlum, , Setter vår lit till Storebror ... og alla småbrødre med?, TOI rapport 789/2005, Transportøkonomisk institutt, , 2005 Skyddet för den personliga integriteten Teknisk rapport och resultattabeller 1(8) Population och urval ..................................................................................... Sekretess och utlämnande............................................................................. Viktberäkning och estimation ...................................................................... Bilaga 1: Missiv och frågeblankett Bilaga 2: Underlag för bortfallsanalys Bilaga 3: Rättningsinstruktion Bilaga 4: Partiellt bortfall Bilaga 5: Förteckning över utbildningsnivå Bilaga 6: Resultattabeller Bilaga 7: Korstabeller mot ålder Bilaga 8: Korstabeller mot utbildningsnivå 2(8) Enkätenheten vid () har genomfört en enkätundersökning på uppdrag av . Bakgrunden till att undersökningen genomfördes var att det är många som menar att samhällets kontroll och övervakning av medborgarna alltför mycket inskränker rätten till personlig integritet. har fått i uppdrag av regeringen att utreda om den nuvarande lagstiftningen till skydd för den personliga integriteten behöver ändras. Syftet med undersökningen var att få fram allmänhetens inställning till behovet av personlig integritet, särskilt när detta behov kommer i konflikt med andra behjärtansvärda intressen. Undersökningen genomfördes som en postenkät med två påminnelser. Populationen utgjordes av befolkning i åldern . Totalt var det 1 015 personer som besvarade frågeblanketten, vilket är av urvalet. Frågeblanketterna registrerades via skanning, varefter datafil och tabeller framställdes. har varit undersökningsledare och framställt resultattabellerna, har varit produktionsansvarig och har ansvarat för urvalsdragningen. Populationen, d.v.s. de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, utgörs i denna undersökning av befolkning i åldern . För att kunna dra ett urval från populationen skapas en urvalsram som avgränsar, identifierar och möjliggör koppling till objekten i populationen. Urvalsramen i denna undersökning har skapats utifrån Registret över totalbefolkningen (RTB) och består av samtliga folkbokförda i i åldern . Antalet individer i ramen var 6 690 311 den 31/7 2006. och har efter diskussion beslutat att urvalsstorleken ska vara 1 800 individer. Stickprovets storlek bestämdes utifrån uppsatta precisions- och kostnadskrav. I den här undersökningen är det av stort intresse att skatta andelar. När stickprovsstorleken ska bestämmas utifrån ett önskat precisionskrav behövs kunskap om den okända populationsvariansen. En approximativ stickprovsstorlek kan beräknas genom att skatta denna utifrån erfarenhet av tidigare liknande undersökningar. Eftersom det inte fanns någon sådan information skattade vi den genom att sätta en andelsskattning till 0,5 ( d v s ). 3(8) På så sätt fås en försiktig stickprovsstorlek, i den bemärkelsen att antalet observationer blir minst lika med vad som krävs för att uppnå det önskade precisionskravet. Dessutom har hänsyn tagits till att bortfall är något som de flesta urvalsundersökningar drabbas av. Från urvalsramen drogs ett obundet slumpmässigt urval (OSU) om 1 810 individer med hjälp av ett av SCB egenutvecklat urvalsprogram. Ett obundet slumpmässigt urval innebär att alla objekt i ramen har lika stor sannolikhet att komma med i urvalet. Innan frågeblanketten sändes ut genomfördes en identifikationskontroll av personerna i urvalet mot befolkningsdata för att få fram aktuella adressuppgifter. Vid kontrollen visade det sig att två personer inte längre tillhörde populationen utan utgjorde s.k. övertäckning. De vanligaste orsakerna till övertäckning är att personerna har emigrerat eller avlidit sedan urvalet drogs. Ytterligare övertäckning kom till SCB:s kännedom under insamlingsfasen. I dessa fall rör det sig t.ex. om att undersökningspersonerna eller deras anhöriga uppgett att de inte längre tillhör populationen. Tabell 1 Population och urval 1) Nettourval är det som kvarstår efter det att övertäckningen har tagits bort från bruttourvalet. Frågeblankettens framsida bestod av ett informationsbrev där uppgiftslämnarna kunde läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan SCB och . Brevet informerade också om att samtliga uppgifter är skyddade av personuppgiftslagen och sekretesslagen, att det är frivilligt att delta och att materialet kommer att levereras till i form av resultattabeller (Se bilaga 1). Behandlingen av personuppgifter i undersökningen har anmälts till SCB:s juridiska kansli. Kopplingen till personuppgifterna tas bort efter slutleverans. har utformat frågorna i frågeblanketten i samarbete med SCB. Blanketten har även genomgått ett test hos SCB:s mättekniska laboratorium (se separat rapport). 4(8) Blanketten bestod av 26 numrerade frågor varav flera hade delfrågor, vilket genererade totalt 78 frågor. Frågorna handlade bl.a. om personnummer, telefonavlyssning, DNA-registrering, kränkningar från företag och privatpersoner samt om myndigheter och register . (Se bilaga 1) Förutom variabler som samlats in via frågeblanketten har variabeln ålder hämtats från över totalbefolkningen (RTB) och variabeln utbildningsnivå från . Utbildningsnivå avser avklarade utbildningar t.o.m. . Frågeblanketterna skickades ut till urvalspersonerna med post. Via informationsbrevet ombads de besvara frågorna och skicka tillbaka frågeblanketten till SCB. Det första utskicket genomfördes den 3/10, sedan skickades två påminnelser ut till dem som inte besvarat frågeblanketten. Den första påminnelsen bestod av ett tack- och påminnelsekort (ToP) och skickades ut den 13/10. Den andra påminnelsen var en enkätpåminnelse och skickades ut den 31/10. Insamlingen avslutades den 30/11. Tabell 2 Beskrivning av inflödet Bortfallet består dels av objektsbortfall som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor på blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig åt från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka, t.ex. på grund av sjukdom. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 3 nedan. Med ej avhörda menas att ingen uppgift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats. Med förhindrad och avböjd medverkan menas att SCB meddelats att uppgiftslämnaren är förhindrad eller inte vill medverka i undersökningen. 5(8) Tabell 3 Beskrivning av objektsbortfall Hemlig/skyddad/saknar adress För att få en bild av hur bra de svarande representerar urvalet med avseende på vissa bakgrundsvariabler har information från RTB jämförts mellan de svarande och hela urvalet. Denna jämförelse finns i bilaga 2, där det bl.a. framgår att kvinnor svarat i högre grad än män, att äldre svarat i högre grad än yngre och att gifta svarat i högre grad än ogifta. Notera att detta är ovägda siffror där hänsyn inte har tagits till urvalsdesignen. Partiellt bortfall kan bero på att frågan är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas och att uppgiftslämnaren då inte besvarar rätt frågor. Till partiellt bortfall räknas även dubbelmarkeringar och svar som inte kan tydas. Det är viktigt att beakta det partiella bortfallet då datamaterialet analyseras. Det partiella bortfallet för respektive fråga redovisas i bilaga 4. För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar genomförts vid kontrollen av det partiella bortfallet. I denna undersökning ligger det partiella bortfallet för samtliga frågor. Databeredningen genomfördes av Enkätenheten vid SCB. Samtliga inkomna frågeblanketter prickades av i Enkätenhetens avregistreringssystem. Frågeblanketterna skannades med programvaran ReadSoft DOCUMENTS FORMS. Kontroller genomfördes under och efter registreringen. Då kontrollerades bl.a. dubbelmarkeringar och att endast värden förekommer i materialet. Vikter har tagits fram för att kunna räkna upp resultatet till populationsnivå. Uppräkning med vikter medför att resultat kan redovisas för hela populationen och inte bara för de svarande. Vikterna kompenserar för objektsbortfallet men inte för det partiella bortfallet och därmed kan antalsuppgifterna i respektive tabell bli olika. 6(8) Vikten har beräknats med formeln: wk = nN * mn = mN där wk = Vikt för varje objekt N=Antal individer i bruttopopulationen n=Antal individer i bruttourvalet m=Antal individer som svarat samt övertäckning Vikten bygger på antagandet att övertäckningen är lika stor bland de svarande som i bortfallet samt att bortfallet inte skiljer sig från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna. För skattning av totaler används följande formel: Y r wk yk där wk = total vikt för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker över de svarande (r) För skattning av medelvärden används följande formel: där wk = total vikt för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker över de svarande (r) Vikten har använts vid framställning av tabellerna. Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte bara de svarande. Antalsuppgifterna är således skattningar av antal personer i populationen med den aktuella egenskapen. Att det uppräknade antalet individer är olika för olika frågor beror dels på det partiella bortfallet (se under rubriken ) och dels på hoppinstruktioner då olika delpopulationer avses. Frågorna har korstabulerats mot variablerna ålder och utbildningsnivå. 7(8) Variabeln utbildningsnivå har delats in i två klasser där den första Lägre utbildning omfattar utbildningsklass 1-4 och den andra Högre utbildning omfattar utbildningsklass 5-7 enligt SCB:s indelning av utbildningsnivå (se bilaga 5). För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar genomförts vid tabellframställandet. För t.ex. fråga 9b och 9c har de som svarat Nej på fråga 9a inte ingått i tabellframställningen. De tabeller som presenteras i denna rapport har tagits fram enligt de formler som presenterats i avsnitt Viktberäkning och estimation med hjälp av SPSS. SCB tillämpar en bred definition på kvalitet. För att hålla en hög kvalitet och täcka kvalitetsdimensionerna används vid genomförandet av undersökningar ett kvalitetssäkringsprogram med kontroller i undersökningens olika faser, allt från planering till dokumentation och uppföljning. I SCB MIS 2001:1 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik ges en ingående beskrivning av SCB:s kvalitetsbegrepp och de olika kvalitetskomponenterna. Nedan beskrivs de begrepp som har betydelse för denna undersökning. Ett problem som kan uppstå är täckningsfel. Det innebär att urvalsram och population inte helt stämmer överens. Täckningsfelen kan delas in i två typer, dels undertäckning som innebär att vissa enheter som ingår i populationen saknas i urvalsramen, dels övertäckning som innebär att enheter som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Registret över totalbefolkningen (RTB) bedöms vara av god kvalitet och bra uppdaterat. I denna undersökning visade sig fyra personer vara övertäckningsobjekt. Det var personer som avlidit eller flyttat utomlands. Någon undertäckning har inte observerats, men undertäckning är vanligtvis svårare att upptäcka än övertäckning. Denna kvalitetskomponent avser fel som uppkommer på grund av att man endast undersöker en del av populationen, det vill säga att ett urval har dragits. Urvalsfel är således den avvikelse mellan ett skattat värde (estimat) och det faktiska värdet (parametern) som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvalsfelets storlek minskar med en ökad urvalsstorlek. Vid ett korrekt urvalsförfarande kan urvalsfelets storlek skattas och bland annat anges med osäkerhetsintervall i form av konfidensintervall. 8(8) Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då respondenten inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. För att försöka minimera mätfelen har frågeblanketten testats av SCB:s mättekniska laboratorium och kontroller har genomförts, t.ex. kontroll av tillåtna värden vid dataregistrering. Mätfelen för registervariabler som hämtats från RTB bedöms vara liten. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan fel uppstå, så kallade bearbetningsfel. Som exempel på bearbetningsfel kan registreringsfel och kodningsfel nämnas. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. Vanligtvis är denna typ av fel försumbara. De eventuella fel som bortfallet kan ge upphov till kallas bortfallsfel. Det inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt (har en annan fördelning) avseende undersökningsvariablerna. En jämförelse mellan de svarande och urvalet finns beskriven under rubriken . Skyddet för den personliga integriteten är det många som menar att samhällets kontroll och övervakning av medborgarna alltför mycket inskränker rätten till personlig integritet. Somliga anser att kameraövervakningen på gator och torg har gått för långt, att polisen inte bör få använda sig av buggning och att myndigheterna samlar in för mycket uppgifter om medborgarnas privatliv. Andra påpekar att integritetskänsliga metoder är nödvändiga, inte minst för att få bukt med brottsligheten. Integritetskränkningar kan också orsakas av företag och privatpersoner, t ex genom att konsumenter tvingas sätta elektroniska spår när de handlar eller genom att personer skandaliseras i medierna. har regeringens uppdrag att utreda om den nuvarande lagstiftningen till skydd för den personliga integriteten behöver ändras. Syftet med denna undersökning är att få fram allmänhetens inställning till behovet av personlig integritet, särskilt när detta behov kommer i konflikt med andra behjärtansvärda intressen. Resultaten kommer att användas som en del av underlaget när skall göra sina bedömningar och lämna sina förslag. Undersökningen genomförs av () på uppdrag av . SCB har hand om utskick, insamling, registrering samt sammanställning av inkomna svar. Alla svar är viktiga Ett urval omfattande 1 800 personer i åldern har dragits från Registret över totalbefolkningen med hjälp av statistiska metoder. Din medverkan är frivillig men ditt svar är mycket viktigt och bidrar till att undersökningens resultat blir tillförlitligt. Ditt svar kan inte ersättas med någon annans. Vi ber dig svara på frågorna och skicka tillbaka blanketten i det portofria svarskuvertet . Ett stort tack på förhand för din medverkan! Om du har frågor om insamlingen av frågeblanketten: Dina svar är skyddade De uppgifter som du lämnar skyddas av sekretesslagen samt av bestämmelserna i personuppgiftslagen. Statistiksekretessen enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen innebär bl.a. att alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt. I de resultat som redovisas framgår aldrig vad enskilda personer har svarat. Numret högst upp på blanketten är till för att SCB under insamlingen ska kunna se vilka som har svarat och vilka som ska få en påminnelse. Efter avslutad bearbetning hos SCB överlämnas materialet i form av resultattabeller till . Det svenska systemet med personnummer underlättar för myndigheter och företag när det gäller t ex folkbokföring, skatter, avgifter, bidrag, försäkringar och kundregister. uppfattas bruket av personnummer som överdrivet. 1.Vad är din allmänna inställning till personnummer? 1 Inga begränsningar bör finnas för användningen av personnummer 2 Användningen av personnummer är på en lagom nivå 3 Användningen av personnumren bör begränsas i förhållande till 4 Personnumren bör avskaffas 2.En begränsning av användningen av personnummer skulle i många fall medföra att servicen minskade. Det kan exempelvis bli nödvändigt att den enskilde själv anmäler adressändringar på flera olika ställen. Hur stor minskning av servicegraden kan du acceptera om användningen av personnummer begränsas? En stor minskning av servicegraden En viss minskning av servicegraden Inte någon minskning av servicegraden I polisens arbete med att förhindra och utreda brott kan integritetskränkande åtgärder inte undvikas. Kameraövervakning, telefonavlyssning, husrannsakan, brotts- och DNA-register samt tillgång till sekretesskyddad information är exempel på sådant som är tillåtet enligt lagstiftningen. 3. a) Tycker du det är acceptabelt om oskyldiga personers integritet kränks vid brottsutredningar t.ex. genom telefonavlyssning? Ja, det är helt acceptabelt om det är nödvändigt för att komma tillrätta med brottsligheten Ja, men bara i undantagsfall Nej, det är aldrig acceptabelt om oskyldiga personers integritet kränks b)Vissa mycket integritetskränkande metoder får inte användas i polisarbetet. Det gäller t.ex. buggning och hemlig avläsning av datorer. Tycker du att polisen bör få använda även den typen av metoder? 1 Ja, alltid 2 Ja, men bara i undantagsfall 4.Tycker du att kontrollen över medborgarna bör öka eller minska när det gäller att komma åt Sätt ett kryss på varje rad. a. terrorism och annan grov brottslighet? b. skattebedrägeri? c. bidragsfusk? 5.Övervakning med fasta kameror på allmän plats är tillåten i vissa fall då syftet är att förebygga eller klara upp brott. Tycker du att kameraövervakning ska vara tillåten eller otillåten på allmänna platser om det behövs för att Sätt ett kryss på varje rad. a. få folk känna sig tryggare av att platser är b. förhindra eller avslöja klotter, skadegörelse och snatteri? c. förhindra grov brottslighet som misshandel, rån, våldtäkt förhindra eller avslöja terrordåd? ... minska antalet hastighetsöverträdelser i trafiken? 6.Efter terrordåden i 2001 har passagerarkontrollen vid flygplatserna skärpts runt om i världen, vilket inneburit fler integritetskränkande kroppsvisitationer, längre restider och annat obehag. I vilken utsträckning tycker du att risken för flygplansterrorism motiverar inskränkningar i integritetsskyddet och bekvämligheten? 1 Stora inskränkningar är motiverade 2 Vissa inskränkningar är motiverade 3 Inga inskränkningar är motiverade 7.DNA-tester används alltmer i brottsutredande verksamhet.