sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — The essays are placed in different chapters in the report, to align with the texts that correspond to their theme. The opening chapter includes Lawen Mohtadis essay on intersectionality, Qaisar on the various terms used in integration work, and Per on cosmopolicy. text originated as a speech delivered at the closing seminar at in on and includes an analysis of various terms and concepts, including cultural diversity, and proposals as to how they might be revised. strikes a blow for cosmopolicies – political action designed to unite a country, instead of unity being sought via a given culture. He also advocates the right of each individual to change the tiles in the cultural mosaic, i.e. the pattern of people from different backgrounds who make up a community. Mohtadi presents the intersectional perspective with the help of interviews with four different researchers, and shows how it might be applied in practice. warns of the danger of exchanging certain words for others without carefully defining what is meant by them – and notes that the latest and most frequently used word at the moment when discussing the integration issue is exclusion. In Chapter 2, analyses the media coverage of the Year of Cultural Diversity 2006. She shows how the key issue – how those responsible for the countrys major cultural institutions are to be persuaded to take their share of responsibility for ethnic and cultural diversity – vanished from the media altogether. Instead, the press tended to focus on critical opinions expressed about the Year itself, or about the work of the Coordinator. In the same chapter, presents an essay entitled Strategies for diversity-promoting recruitment, or going by instinct? in which he offers practical suggestions as to how institutions can boost diversity when recruiting new staff. cites many specific examples in discussing the similarities between cultural initiatives undertaken since the 1970s that seek to promote integration. His essay examines one of the issues most frequently discussed by the Coordinator and the secretaries: culture as an end, culture as a means, and the difficulty of drawing a line between them. In Chapter 4, presents a number of cultural workers who all have something to do with cultural diversity in one way or another. Some of them have worked in precisely the kinds of projects discussed in essay, while others do not work specifically with projects or programmes for the enhancement of integration or diversity in the cultural sector, but come into contact with such issues nevertheless. discusses the risks of adopting a traditional outlook on cultural heritage, as expressed for instance in the EUs funding approach in this area. New inhabitants in regions such as have chance of engaging in cultural projects when much of the money goes to projects that focus on traditional cultural heritage. In Chapter 5, identifies problems in international cultural policy work and suggests alternative approaches. His essay includes an analysis of passive role in cultural field. Based inter alia on the above analysis and overall conclusions, the Coordinator recommends the following: The issuing of mandates to 23 agencies, foundations, institutions and enterprises in the cultural field and to universities and other institutions of higher education providing artistic training, requiring them to deepen their internal and external diversity work The Coordinator proposes that these bodies be given special mandates, corresponding to their specific areas of responsibility and operation, relating to recruitment and admission work, audience work etc (see the three sections on negotiation and consultation under the headings The entry path must be broadened, Make greater demands on methodology and Develop and intensify work in the international field). Increased and expanded funding to cultural policy development activities The Coordinator proposes that a new appropriation item be established in appropriation 28:2 Grants to general cultural activities, development and international cultural exchange and cooperation. The new item is to be entitled Cultural policy development activities and the appropriation is to be million. This is financed by combining the following appropriation items, Support for development activities and general cultural activities, including county consultants (million), Grants to national amateur cultural organisations, organisations providing premises and county adult education associations (million), Grants and other support to national minorities language and culture (million), Grants and other support for culture in working life and participation of the disabled in cultural life (million), Grants to multicultural organisations with a cross- cultural orientation (million). In addition, this appropriation item is allocated million out of the million per annum (2008–2010) that the Government earmarked for the promotion of ethnic and cultural diversity and intercultural dialogue in the 2007 Spring Fiscal Policy (2006/2007:100). The Coordinator further proposes that be assigned to provide information about the possibility of applying for grants for cultural policy activities to groups working with cultural diversity and intercultural dialogue. The provision of million in organisation support to organisations working with cultural diversity, intercultural dialogue and intercultural exchange The Coordinator proposes that million of the appropriation item Cultural policy development activities be distributed in the form of organisation support to cultural policy actors working with cultural diversity, intercultural dialogue and intercultural exchange. This organisation support is financed by combining: The allocation to multicultural organisations of million, 10 per cent of the appropriation items Support for development work and general cultural activities, including the county consultants, Grants to national amateur cultural organisations, organisations providing premises and county adult education associations, and Grants and other support for culture in working life and participation of the disabled in cultural life, million from the million per annum (2008–2010) that the Government earmarked for the promotion of ethnic and cultural diversity and intercultural dialogue in the 2007 Spring Fiscal Policy (2006/2007:100). The Coordinator proposes that be assigned to investigate the possibility of granting organisation support for three-year periods. The provision of million per annum to the appropriation item Diversity is the Future, for projects for the development of strategic cultural policy methdos for cultural diversity and intercultural dialogue The Coordinator proposes that be allocated million per annum for the appropriation item Diversity is the Future, to be distributed to projects for the development of strategic cultural policy methods for cultural diversity. Projects are to be assessed by a reference group appointed for a period of two years. Co-financing will not be required as a The projects are to be evaluated in consultative groups drawn from , the reference group and the organisations that have been granted support. The proposal is financed out of funds from the million that the Government earmarked for the promotion of ethnic and cultural diversity and intercultural dialogue in the 2007 Spring Fiscal Policy (2006/2007:100). New objectives and reporting requirements in national cultural agencies and institutions appropriation directions The Coordinator proposes that a new objective be written into the appropriation directions of all agencies, foundations, institutions and enterprises under the jurisdiction of the , requiring them, based on their regular operations and their present budget frameworks, to extend their activities more widely to geographical areas and places the agency/institution concerned has hitherto only reached to a limited extent. Amendment to the Ordinance (1988:676) containing instructions for , and mandate requiring to give greater priority to methodology work relating to diversity issues The Coordinator proposes amending the Ordinance (1988:676) containing instructions for under the heading Tasks, Section 1 b, so that is given overall responsibility (sectoral responsibility) for cultural diversity issues relating to the Councils area of operation, and further proposes that the Council, as part of this responsibility, acts as a uniting, supporting and motivating force in relation to other parties. The Coordinator further proposes that gives greater priority to its work with methodology relating to issues concerning diversity in cultural life by: creating a reinforced function at charged with coordinating and taking forward diversity issues and pursuing a dialogue to this end with both grant recipients and other institutions in the cultural sector, the appointment by reference group for diversity issues. This group is to comprise actors, researchers and experts in the field, in accordance with the model developed by involving ad hoc groups. The members of the reference group are to occupy their positions for a maximum of two years. the task of the reinforced diversity function is to arrange network meetings for organisations allocated grants for cultural policy development and institutions granted development funding. The reference group for diversity issues is also to be invited to the network meetings. is to take the diversity perspective into consideration in all recruiting to reference groups . the Government assigns three independent actors in the diversity field to pursue, in the form of pilot projects, methodology work and to feed knowledge and experience back to by means of ongoing dialogue. A revised function for the cultural diversity consultants The Coordinator proposes that associations, organisations, institutions, municipalities and other actors at local and regional level also be given the opportunity to apply to for funding so as to be able to assume responsibility for the cultural diversity consultant function in a given municipality or region in . Today, only county councils or regions are allowed to act as principals. in-depth training in diversity issues for managers, employees and the members of executive boards/committees and work, reference and jury groups, The Coordinator proposes that a more in-depth training programme focusing on diversity issues be established for managers, employees and the members of executive boards/committees, and for work, reference and jury groups in the cultural and educational field, so as to improve awareness of, and knowledge about, both theoretical and practical diversity work in the various parts of their operations. Redistribution of resources from Sidas cultural aid provision to intercultural partnerships The Coordinator proposes that seven per cent of Sidas cultural aid, i.e. approximately million per annum, be used to establish ties between, on the one hand, international cultural practitioners in Swedish development partnerships and working with Swedish audiences, and, on the other, cultural practitioners in . The Coordinator further proposes that million per annum be provided over a three-year period to of up an international artistic agency operation along the lines of the British organisation . The remaining million is distributed by Sida to a number of independent actors under an application procedure. In the Coordinators assessment, there are a number of actors with the competency and contacts to act as intercultural artistic agents, including the Bwana Club in , Inkonst in , in , Kulturstorm in and , Re:Orient in and in . Mandate requiring to review and update the image of that the SI uses in promoting The Coordinator proposes that be assigned to review and update the image of that the SI uses in promotion work, so that this image better reflects the diversity found in present-day Swedish society. The cultural events organised by should feature a larger proportion of young, non- established cultural practitioners, including those with foreign backgrounds. To enable to discharge its mandate to review and update its image of , the Coordinator proposes that the SI appoint a reference group comprising people familiar with the cultural and ethnic diversity found in Swedish cultural life. Membership of the reference group is for a limited period only, preferably three years. The Coordinator also proposes that be assigned to organise a major seminar together with the Swedish cultural attachés in for example , and . The theme is to be how these cities work with diversity and intercultural dialogue in a globalised society. In addition, is to be assigned, in projects to which it provides funding out of the appropriation from the aid budget, to cooperate with the artistic agents for Sida projects proposed by the Coordinator. Mandate requiring the Cultural Employment Office to review its rules and procedures concerning the registration of people with foreign qualifications and work experience The Coordinator proposes that the Cultural Employment Office be assigned to review its rules and procedures so as to make it easier for people from other countries with foreign qualifications and work experience to register there. This task should include considering whether some form of validation might be introduced and whether the jobseeker has the requisite skills in the cultural field. Mandate requiring the in to coordinate training initiatives focusing on diversity in cultural life The Coordinator proposes that the in be assigned by the Government to coordinate, as a pilot project, training initiatives aimed at enhancing awareness of and knowledge about diversity in cultural life, focusing specifically on publicly financed cultural activities. This pilot project is to have an annual budget of 000 during the period 2008–2010, and is to be financed out of the million per annum (2008–2010) that the Government earmarked for the promotion of ethnic and cultural diversity and intercultural dialogue in the 2007 Spring Fiscal Policy (2006/2007:100). Mandate requiring Intercult to operate a European resource centre for intercultural dialogue The Coordinator proposes that the Intercult production group in be assigned by the Government to operate European resource centre for intercultural dialogue. This is a three-year mandate whereby some of the tasks currently undertaken by Cultural Contact are transferred out of , while at the same time the task of creating networks in the EU is given greater priority. The budget is million per annum over a three-year period and is financed partly by million of the million per annum (2008–2010) that the Government earmarked for the promotion of ethnic and cultural diversity and intercultural dialogue in the 2007 Spring Fiscal Policy (2006/2007:100), and partly by a 000 share of the Cultural Contact budget of . Mandate requiring the organisation (Diversity and Influence)to develop a cultural diversity network for organisations and individuals in the cultural sector The Coordinator proposes that the organisation (Diversity and Influence) be assigned by the Government to develop, in the form of a pilot project, a network for cultural diversity for organisations and individuals in the cultural sector. This pilot project is to have an annual budget of 000 during the period 2008–2010, and is to be financed out of the million per annum (2008– 2010) that the Government earmarked for the promotion of ethnic and cultural diversity and intercultural dialogue in the 2007 Spring Fiscal Policy (2006/2007:100). Det fanns så mycket att fokusera på när jag sa ja till uppdraget som nationell samordnare av . Min omedelbara tanke var att mångfalden måste in i alla kulturlivets strukturer. Organisationen måste förändras för att spegla vårt samhälle bättre. Repertoaren eller utställningen måste tala till alla. Publiken borde förstås se ut som ett tvärsnitt av som det ser ut . Men egentligen handlar det om så mycket mer. Det handlar om hela det samtida, moderna . Vi kan inte längre låtsas som om världen utanför våra nationsgränser, den som en gång kändes långt borta, inte fundamentalt har förändrat oss i vårt lokala vardagsliv. Kulturlivet är ibland en oerhört konservativ varelse. kan den vara öppen, kreativ och förändra samhället till en bättre plats för oss alla. Det är i den här paradoxen som spänningarna kring mångfalds- rågorna uppstår. Men bara så länge som man betraktar dem som något som kommer in från sidan, istället för den centrala fråga som de faktiskt är. Det handlar om en omedveten ovilja att ge upp maktpositioner, en ovilja som är i det närmaste nedärvd, och en stark vilja till förändring, inte minst konstnärligt, på en och samma gång. En komplexitet som vi måste vara medvetna om när vi talar om de här frågorna. Men en sak står väldigt klart för mig . Det finns så mycket som vi saknar som vi inte visste fanns. Utan en mångfald i kulturlivet är vi dömda till att upprepa samma berättelser gång, på gång, på gång. Det är inte bara fråga om rättigheter eller ens demokrati utan om det absolut centrala i konsten och kulturen som formulerade så här: Alla kulturer kommer till genom blandning, interaktion, eller konfrontation. Kulturer som isoleras dör däremot. Det är inte helt enkelt att förändras, det har det aldrig varit! Men utan att försöka dör vi faktiskt en smula. I detta kapitel redogörs för de utgångspunkter som ligger till grund för och för samordnarens uppdrag. Utgångs- punkterna utgörs i huvudsak av den bakgrund som beskrivs i direk- tivet 2004:169 samt mål och inriktning för kulturpolitiken i de avseenden som rör kulturell mångfald. Den nationella samordnaren för hade ett speciellt uppdrag som skiljde sig från de flesta andra utredares på så sätt att uppdraget var tvådelat. Samordnaren skulle, enligt direktivet, dels svara för samordningen av förberedelser och genomförande av och dels lämna förslag på hur den kulturella mångfalden bäst kan främjas inom det offentligfinansierade kulturlivet. Samordnarens arbete har därför till ganska stor del varit av praktisk karaktär och detta speglas i betänkandet. I nedanstående kapitel redogörs kort för några begrepp som varit centrala i de diskussioner som sam- ordnaren fört med olika aktörer och som också varit betydelsefulla under arbetet med detta slutbetänkande. Som en fortsättning på diskussionen inkluderas i detta kapitel tre essäer som fokuserar på begreppsförståelse och -användning. är ett land präglat av en betydande social och kulturell mångfald. Det övergripande syftet med var att denna mångfald skulle bli synligare i det offentligfinansierade kulturlivet, såväl i publiken, som i organisationen och i det som produceras. Offentligt finansierad kulturverksamhet har ett särskilt ansvar att vända sig till och inkludera hela den svenska befolkningen. Utgångspunkten är att alla människors erfarenheter, kunskaper och värderingar ska speglas och tas tillvara för att berika och utveckla det offentligt stödda kulturlivet. Till grund för den verksamhet som kulturinstitutioner och kulturfrämjande organisationer har bedrivit med syfte att öka mångfalden inom kulturlivet ligger de av fastslagna kulturpolitiska målen (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Det var i skrift Dagordning för kultur 2003–2006 som förslaget om att göra 2006 till ett Mångkulturår formulerades . Detta nämndes också i regeringens budgetpropo- sition 2004 (prop. 2003/04:1). Under rubriken mångfald skrevs följande: har förändrats. Svenskt kulturliv måste beskrivas och förstås på ett helt annat sätt än för tio eller . Detta måste också avspeglas i hur offentligt finansierade kulturinstitutioner och verk- samheter arbetar. uttrycktes i skriften också ambitionen att öka kunskapen om utrikes födda konstnärer/kulturutövare och förbättra deras möjligheter att utöva sina yrken. Det var också i samma skrift som förslaget om att ge Mång- kulturellt centrum i uppdrag att studera och analysera hur kultur- politikens mångfaldsmål uppfyllts av institutioner och andra aktörer presenterades. (Dagordning för kultur 2003–2006, sidan 10). Resultatet av detta blev rapporten för mångfald och anto- login Mångfald i kulturlivet som båda utkom . Tankarna med utvecklades vidare i olika sammanhang, bland annat i diskussionsserien Det nya landet – visioner om ett mångkulturellt som arrangerades av (RFoD) i samarbete med och Riksutställningar. På det första seminariet, av totalt fyra, som hade ? deltog dåva- rande kulturministern . På frågan om det är poli- tikernas ansvar att anpassa kulturen bättre till det samhälle vi har i svarade : ska ha ambitionen att visa att är blandat och detta ska avspeglas i konstnärliga och kulturella uttryck. () Mångkulturåret kommer att sätta press på alla institutioner och verk- samheter som får statligt stöd! Många kommer säkert att försöka göra saker som blir ett kliv framåt och som kan fortsätta och bli per- manenta. De ska upptäcka hur bra det är att vara bättre på mångkultur! Så att de fortsätter med det också . (2004, sidan15) 1.2Direktiv, syfte och målsättningar med Regeringen beslutade att tillkalla en nationell samordnare för . I uppdraget ingick att i sam- arbete med olika aktörer inom kultursektorn (myndigheter, insti- tutioner, stiftelser, bolag, organisationer med flera) utarbeta ett program för året och vara ett stöd för berörda aktörer inför och under Mångkulturåret. Regeringens direktiv (2004:169) bifogas i sin helhet (se bilaga 1). Enligt direktivet till av Mångkultur- ska samordnaren: på ett nationellt plan svara för samordningen av förberedelser och genomförande av och med utgångs- punkt i de uttalade målen utarbeta ett program för året, lämna förslag på hur den kulturella mångfalden bäst kan främjas inom det offentligfinansierade kulturlivet. Utgångspunkterna för detta är: att har utvecklats till ett land som präglas av etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald, att alla medborgares erfarenheter, kunskaper och värderingar ska speglas och tas till vara för att berika och utveckla det offentligt stödda kulturlivet. Syftet med var, enligt direktivet, att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. Syftet var också att skapa incitament för att offentligt finansierade kultur- verksamheter på ett tydligt sätt speglar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . skulle också bidra till att fler och nya aktörer involverades i kulturlivet, att det gavs möjlighet att genom egna initiativ och på ett aktivt sätt bidra till samspelet mellan olika grupper och kulturer i samhället, samt till en breddning av det konstnärliga innehållet för att på så sätt nå fler och nya grupper av besökare och publik. Fler människor, som sällan eller aldrig tar del av det offentligt finansie- rade kulturlivet, skulle under och efter besöka och känna sig delaktiga och berörda av den verksamhet som kultur- institutionerna bedriver. ska bidra till att uppfylla följande långsiktiga målsättningar: Kulturutbudet och därefter skall generellt vara mångfacetterat och i större utsträckning aktualisera andra kulturuttryck än det traditionellt svenska eller väster- ländska. Andelen konstnärliga upphovsmän, utövare och kulturadmi- nistratörer med utomsvensk eller minoritetsbakgrund skall öka permanent och utgöra en större andel av de yrkesmässigt verk- samma inom hela det offentligfinansierade kulturlivet. Kulturutbudet skall och därefter generellt nå en bredare publik , inkluderande en ökad andel av befolk- ningen med utländsk bakgrund. Internationella samarbeten och ett aktivt utbyte av kultur över gränser bör öka. (Regeringsbeslut 1:9, , U2005/4445/Kr, U2005/2828/Kr) 1.3Uppdrag och inbjudan att medverka