sou · GVB315 · 2008-01-01 00:00:00 — Inom ramen för JämKom utvecklades 3 R- metoden som sedan fått spridning såväl i som internatio- nellt.TPF10FPT Genderprogram för social välfärd startade ett utvecklingsarbete som fick namnet Genderprogram för social välfärd. Det som utmärkte arbete var den breda satsning där även departementets myndigheter involverades, bland annat genom uppdraget att utarbeta handlingsprogram för hur jämställdhet skulle integreras i myndigheternas verksamheter. Dessa handlings- planer följdes sedan upp i myndighetsdialogerna med departemen- Efter ett regeringsbeslut tillsattes en arbetsgrupp för metod- utveckling i jämställdhetsarbetet. Arbetsgruppens huvuduppgifter var att föreslå åtgärder för: satsning på information och ökad kunskap om flickors, kvin- nors, pojkars och mäns skilda villkor utveckling och breddning av utbildning i jämställdhetskunskap utveckling av metoder för jämställdhetsanalyser, uppföljning och utvärdering utveckling av former för åtgärder som stärker jämställdhetsinte- greringsarbetet.TPF12FPT gav arbetsgruppen ut en metodhandbok i jämställd- hetsintegrering,TPF13FPT där erfarenheter från projekt som bland annat metodarbetsgruppen initierat samlades tillsammans med olika 10TP PT http://wwwHTU .skl.seUTH se även SOU 2005: 66 11TP PT Ds 2001: 64, Ds 1999:64 12TP PT Ibid. 13TP PT Gör det jämt Att integrera jämställdhet i verksamheten 2001 exempel på metoder. Boken är en av de första sammanställningarna som kommit ut i med utprovade modeller och metoder för jämställdhetsintegrering. Arbetsgruppen avslutade sitt arbete i och med slutrapporten Ändrad ordning, strategisk utveckling för jämställdhet.TPF14FPT Arbetsgrup- pen föreslog bland annat att ett samlat grepp tas för att stärka arbetsformerna för jämställdhetsfrågorna i . inleddes Jämna pengar, ett pilotprojekt inom . Målet med projektet var att stärka styrningen av jämställdhetsfrågorna och synliggöra kvinnors och mäns villkor i den statliga budgetprocessen och statsbudgeten. Syftet var att följa budgetprocessen i alla dess faser och pröva olika metoder och arbetssätt för att integrera jämställdhets- perspektiv överallt. Projektet omfattade politikområdena regional utvecklingspolitik, socialtjänstpolitik och transportpolitik. Huvudfokus låg på budgetpropositionen samt myndigheternas regleringsbrev. Till följd av de förslag som kommit från Arbetsgruppen för metodutveckling, beslutade regeringen att tillsätta en Styrgrupp för jämställdhetsintegrering i Regeringskansliet.TPF15FPT Styrgruppens uppdrag var att föreslå hur arbetet med jämställdhetsintegrering skulle bli strategiskt och hållbart, både i och i övriga stat- liga myndigheter. Styrgruppen utvecklade en plan för hur skulle genomföra jämställdhetsintegrering genom att omsätta strategin i konkreta insatser. Planens giltighetstid är till och med , och kompletteras med ett handlingsprogram.TPF16FPT 14TP PT Ds 2001: 64 15TP PT Skr. 2002/03:140 s96 16TP PT 2006(b) 3.3Tidigare utredningar om jämställdhetsintegrering JämStöd är en kommitté som bedrivit operativ verksamhet. Vi har inte haft resurser eller uppdrag att utreda lämpligheten i hur strate- gin tillämpas eller att göra bedömningar av liknande slag. Hur strategin jämställdhetsintegrering tillämpas i den svenska stats- förvaltningen har däremot utvärderats och bedömts av flera andra utredningar. För att sätta in JämStöds arbete i ett sammanhang redovisas här något om vad som framkommit i dessa utredningar när det gäller styrning och stöd av arbetet med strategin jämställd- hetsintegrering. utförde en granskning av hur uppdraget med jämställdhetsperspektiv kom till uttryck i regeringens reglerings- brev till myndigheterna budgetåren 1997 och 1999 och hur myn- digheterna återrapporterade sitt jämställdhetsarbete. Granskningen resulterade bland annat i följande slutsatser: Kopplingen mellan jämställdhetspolitiska mål och mål i regleringsbreven är otydlig. Kraven är oprecisa eller inte tillräckligt konkreta. Det är oklart varför vissa har och andra inte har återrapporte- ringskrav om jämställdhet. Otydliga krav på tillämpning av jämställdhetsintegrering. Bristande dialog med departementet. Departementen verkar inte veta vad de vill ha av myndighe- terna.TPF17FPT För att åtgärda de brister man sett föreslog bland annat att arbetet stramas upp och att en tydligare strategi för jämställd- hetsstyrningen utformas regeringen bör ta principiell ställning till vilka myndigheter som berörs respektive inte berörs av de jämställdhetspolitiska målen 17TP PT RRV 2000:17 ett tillägg görs till verksförordningen som styr samtliga myndigheter för att tydliggöra skyldigheten att tillämpa jäm- ställdhetsintegrering större vikt läggs vid jämställdhetsfrågorna i regleringsbreven och i den årliga dialogen mellan departement och myndigheter. Statskontoret granskade på uppdrag av Jämställdhetspolitiska utredningen styrningen under . Granskningen visade att hälften av myndigheternas regleringsbrev innehöll krav på jämställdhetsarbete. Tio politikområden (av dåvarande 47) sak- nade krav på jämställdhetsarbete. Något fler myndigheter hade återrapporteringskrav, men regleringsbreven hade inte ändrat sin karaktär efter RRV:s kritik. Statskontoret konstaterade därför att inga större förändringar skett sedan RRV:s granskning.TPF18FPT Att Stats- kontoret inte upplever några förbättringar blir nedslående i sam- manhanget eftersom myndigheterna i RRV:s undersökning uppgav att regleringsbreven hör till de viktigaste påverkansfaktorerna för att bedriva jämställdhetsarbete.TPF19FPT Även Statskontoret konstaterar att kopplingen är svag mellan de övergripande målen inom jämställdhetspolitiken och jämställd- hetsmål inom övriga politikområden. Endast en tredjedel av jäm- ställdhetsmålen inom övriga politikområden knyter an till de över- gripande målen för jämställdhet. Många av målen är också otydligt formulerade, och det angavs inte vilka resultat som skulle uppnås, vilket är en förutsättning för resultatstyrningen. Detta i kombina- tion med brister i uppföljning och utvärdering gör att regeringen saknar underlag för att bedöma vilka resultat som uppnåtts.TPF20FPT Jäm- ställdhetspolitiska utredningen konstaterar att statskontorets rap- port visar en bild som tillspetsat kan uttryckas så här: Regeringen formulerar jämställdhetspolitiska mål och hoppas att alla politik- områden skall sträva åt samma håll, utan att aktivt tillse att så sker.TPF21FPT 18TP PT Statskontoret 2005:1 s15 19TP PT RRV 2000:17 s7 20TP PT Statskontoret 2005:1 21TP PT SOU 2005:66 s440 Statskontoret konstaterar i sin utvärdering att jämställdhetsintegre- ring är krävande, och att såväl som myndigheter och kommuner kan behöva ökat stöd i dessa frågor. Även Jäm- ställdhetspolitiska utredningen pekar på kunskapsbristen i stats- förvaltningen. De konstaterar att det är en förutsättning att de människor i departement och myndigheter som har i uppgift att genomföra regeringens jämställdhetspolitiska mål också har den kunskap som är nödvändig för att bedriva detta jämställdhetsarbete på ett meningsfullt sätt.TPF22FPT Även inom ramen för det regionala utvecklingsarbetet finns det ett stort behov av stödinsatser för jämställdhetsintegrering. Jäm- ställdhetspolitiska utredningen konstaterar att de utvärderingar som gjorts av strukturfondsprogrammen och de bedömningar som ITPS och regeringen har gjort av tillväxtprogrammen visar på bris- ter. Det har varit svårt att på regional nivå få till stånd en systema- tisk jämställdhetsintegrering liksom projekt inom jämställdhets- området bland annat beroende på bristande ämneskunskap bland ansvariga aktörer. Jämställdhetsperspektivet har begränsats till att handla om jämn könsfördelning och särskilda åtgärder för kvinnor. Det behövs en mer strategisk samordning vad gäller inriktningen av projekt, stöd och utbildning till projekt, liksom ett bättre tillvara- tagande av erfarenheter.TPF23FPT Statskontoret föreslår att stöd till myndigheterna i fråga om jäm- ställdhetsintegrering blir en angelägenhet för den nya förvaltnings- politiska myndigheten.TPF24FPT Denna ska enligt regeringens direktiv full- göra uppgifter inom bland annat organisationsutveckling och erfa- renhetsutbyte, vilket enligt Statskontorets mening även bör omfatta stöd i jämställdhetsintegrering. Att jämställdhetspolitiken inte är organiserad på samma sätt som andra politikområden hämmar jämställdhetspolitikens effektivitet allvarligt, enligt Jämställdhetspolitiska utredningen. De föreslår därför att en ny jämställdhetspolitisk myndighet inrättas med ansvar för samordning av genomförandet av jämställdhetspolitiken och uppföljningen av dess resultat. Även tidigare utredningar har pekat på behovet av en myndighet för jämställdhetspolitiken. Rådet för jämställdhet i transporter och 22TP PT Ibid. s 499 23TP PT Ibid. s 510 24TP PT Verva – Verket för förvaltningsutveckling bildades efter Statskontorets rapport. IT () säger i sitt slutbetänkande att det saknas ett institutio- nellt stöd för myndigheternas arbete med att integrera ett jäm- ställdhetsperspektiv i verksamheten.TPF25FPT Utredningen om statligt stöd för kvinnors organisering anser också att myndighetsformen är nödvändig för att kunna följa jämställdhetsperspektivet mer kontinuerligt och för att kunna göra strategiska uppföljningar.TPF26FPT 3.4Utgångspunkter för JämStöds arbete Det jämställdhetsintegreringsarbete som bedrivits innan JämStöd startade sin verksamhet har, tillsammans med de utvärderingar som gjorts, varit viktiga utgångspunkter för vårt arbete. I planering och genomförande av verksamheten finns också andra utgångspunkter som varit vägledande för vår syn på villkor för förändring och lärande. Vi redogör här kort för dessa utgångspunkter. Det brukar sägas att problemformuleringen är mer än halva lös- ningen i ett förändringsarbete. Trots det har vi, i vår stöd- och utbildningsverksamhet, upptäckt att många vill skynda över den fasen och direkt ge sig i kast med att finna åtgärder. Det blir då fråga om åtgärder för att lösa problem som ännu inte är definierade. När man inte tar sig tid att ställa frågor och reflektera över det man håller på med, blir risken stor att åtgärderna inte svarar mot de mest strategiska problemen. Det är först när man har undersökt hur vi utför våra dagliga handlingar – och vilka konsekvenserna blir – som det blir möjligt att göra på ett nytt sätt. För att ändra handlingsmönster i en organisation krävs utrymme för dialog och reflektion medarbetarna emellan. Om man gör på samma sätt som vanligt är risken stor att man får samma resultat som vanligt. Metoder och arbetssätt behöver tillämpas som innebär att befintlig verksamhet kartläggs och ifrågasätts och nya tillväga- gångssätt mejslas fram. Ett sådant arbete kan inte planeras, styras och kontrolleras i detalj, men det kan stödjas. För att finna nya sätt att agera på måste det finnas utrymme att pröva och att misslyckas, 25TP PT SOU 2004:44, SOU 2001:44 26TP PT SOU 2004:59 och det måste finnas beredskap att hantera den osäkerhet som upp- står i organisationen när något är ställt under omprövning. Ett öppet och tillåtande klimat, tydliga uppdrag, stöd i genomfö- randet och utvärdering av arbetet är nödvändiga verktyg för att skapa ett långsiktigt utvecklingsarbete för jämställda verksamheter. Dessa verktyg måste hanteras så att medarbetarna dels har en fast ram att verka inom, dels ges möjligheter att byta erfarenheter och experimentera. JämStöds lista på strategiska framgångsfaktorer för organisering och planering av ett utvecklingsarbete för jämställd- hetsintegrering (MUMS)TPF27FPT innefattar dessa element. JämStöd har utvecklat metoder med vars hjälp man kan kartlägga hur befintlig verksamhet bedrivs ur ett jämställdhetsperspektiv. Metoderna ger också utrymme att reflektera över både konsekven- ser av dagens handlingar och alternativa tillvägagångssätt. Våra metoder är anpassade för organisationer som befinner sig på olika nivåer i arbetet med att utveckla en jämställd verksamhet. Några metoder är enkla att använda, andra mer komplexa. Av våra möten med chefer och medarbetare i statliga myndigheter förstår vi att många söker METODEN. Men jämställdhetsintegrering är ingen quick fix, och låter sig inte genomföras med hjälp av en stan- dardmetod. Metoder finns att tillgå, både JämStöds och andra. Det som krävs av varje organisation är att skapa de rätta förutsätt- ningarna för att utvecklingsarbetet ska kunna ta fart. Det är långt viktigare än vilken metod man använder. JämStöds utbildningar har tjänat två syften, dels att förmedla kun- skap om jämställdhet, dels att skapa utrymme för deltagarna att pro- cessa kunskapen genom att reflektera över den egna verksamhetens koppling till jämställdhetspolitiken. Ny kunskap i kombination med reflektion är ett sätt att öka motivationen för ändrad handling. JämStöds förhållningssätt till lärande har varit att deltagarna ska ges utrymme att reflektera och pröva de nyvunna kunskaperna i förhållande till sin egen verksamhet. I många utbildningar har vi använt upplevelsebaserad inlärning som innebär att pröva, reflek- 27TP PT MUMS: Mål och annan styrning, Utbildning, Metoder och arbetssätt samt Stöd och samordning. Arbetsmodellen och tillhörande verktyg presenteras grundligt i JämStöds praktika för jämställdhetsintegrering SOU 2007:15. tera, analysera och experimentera. Detta har kombinerats med förmedling av kunskap om jämställdhet. Röster om JämStöds pedagogik JämStöd har låtit göra en intervjustudie om de insatser vi gjort. Av den framgår att det pedagogiska upplägget varit viktigt för hur deltagarna uppfattar utbildningen samt hur de tar till sig kunska- perna och kan omsätta dessa i sin verksamhet. Användningen av upplevelsebaserad inlärning har gett positiva resultat. Det visar på betydelsen av att deltagare inom ramen för ett förändringsarbete har möjlighet att lära nytt, reflektera och utbyta erfarenheter. Några röster om JämStöds pedagogik ur studien: Alla utbildningar är väldigt pedagogiskt upplagda. Man utgår från kursdeltagarnas erfarenheter, så även om förkunskaperna spretar har JämStöd ett koncept som fungerar. Man delar med sig av erfarenheter, lyssnar på varandra, har tid för reflektion och sätter ord på egna tankar - det är väldigt lärorikt. Hela upplägget är jättebra!TPF28FPT Utvärderaren har också intervjuat deltagare vid två av JämStöds utvecklingsprogram. Slutsatserna från utvecklingsprogrammet för länsstyrelsernas särskilt sakkunniga i jämställdhet var att program- met har bidragit till ett förtydligat uppdrag och kollegialt stöd. Även här menar utvärderaren att pedagogiken bidrog till att skapa ett klimat där gruppen växte och delade med sig av sina erfarenhe- ter. hade det funnits en viss konkurrens mellan de särskilt sakkunniga. När det gäller JämStöds öppna utvecklingsprogram har, enligt utvärderaren, pedagogiken varit en del av framgången. Den har gjort deltagarna aktiva, de har fått möjlighet att reflektera, pröva kunskapen och uttrycka sina uppfattningar.TPF29FPT 28TP PT Setterwall 2006 s4 29TP PT Ibid. 4 Redovisning av JämStöds arbete JämStöds uppdrag har varit att: 1.informera om jämställdhetsintegrering och om de statliga myn- digheternas ansvar för genomförandet av jämställdhetspolitiken 2.vidareutveckla metoder för jämställdhetsintegrering 3.utforma utbildningar i jämställdhetsintegrering 4.skapa ett forum för erfarenhetsutbyte mellan myndigheter i fråga om jämställdhetsintegrering 5.lämna förslag till former för och organisering av stödinsatser för jämställdhetsintegrering framöver.TPF1FPT Vår informationsverksamhet har skett i olika former: Vi har skapat en webbplats, vi har varje termin skickat broschyrer och kurspro- gram till samtliga myndighetschefer och vi har hållit informations- och utbildningsseminarier på olika myndigheter. Vi har en egen webbplats med allmän information om jämställd- hetsintegrering samt erbjudanden om olika utbildningar och andra aktiviteter. Våra metoder finns också för nedladdning. På webb- platsen har vi dessutom publicerat månadens profil, där någon som gjort intressanta insatser för jämställdhetsintegre- ring presenterats. På så vis har vi spridit goda exempel mellan myn- digheter. Webbplatsen har använts aktivt av jämställdhetsstrateger inom såväl stat som kommun och landsting liksom av uppsatsskrivande 1TP PT Dir. 2005:7, Dir. 2006:1 och Dir. 2007:4 Redovisning av JämStöds arbete studenter och andra intresserade. Vi har i genomsnitt haft 250 besökare . En broschyr med allmän information om JämStöd och våra erbju- danden har också tagits fram. Broschyren skickades till samtliga statliga myndighetschefer tillsammans med information om vårt kursutbud och övriga erbjudanden om stöd. JämStöd har även informerat om och utbildat i svensk jämställd- hetspolitik genom grundutbildningar, skräddarsydda informations- och utbildningstillfällen för ledningsgrupper och andra statsan- ställda. Metodutveckling har varit en viktig del av JämStöds verksamhet. Vi har vidareutvecklat redan befintliga metoder men också utvecklat helt nya. JämStöd har utarbetat en modell för hållbar jämställd- hetsintegrering som vi kallar Trappan.TPF2FPT Det är en arbetsmodell som visar vilka mått och steg som bör vidtas för att arbetet med jäm- ställdhetsintegrering ska bli bestående. Denna modell är utgångs- punkten för hela vårt arbetssätt och våra metoder är framtagna för att ge stöd på varje steg i arbetsmodellen Trappan. Det är viktigt att ha ett pragmatiskt förhållningssätt till metoder. En metod är föränderlig och ständigt under utveckling och ingen metod fungerar överallt eller i alla lägen. Vårt metodpaket ska ses som en verktygslåda som följer en tankemodell för hur systema- tiskt utvecklingsarbete för jämställdhetsintegrering kan bedrivas. Modellen föreskriver inte något exakt tillvägagångssätt utan ger verktyg för att anpassa arbetet efter de specifika förhållanden som råder. Våra metoder har tagits emot med stort intresse och många är de myndigheter som har använt en eller flera av dem. 2TP PT En utförlig beskrivning av arbetsmodellen trappan finns i vår metodbok praktika, SOU 2007:15 Redovisning av JämStöds arbete konkreta verktyg avspeglas i följande citat som är hämtat från den behovsinventering vi låtit göra: Om jag inte hade haft de metoder som jag har fått från JämStöd hade jag stått mig illa – det är svårt att begripa hur vi länsexperter skulle ha klarat oss utan JämStöd. Det är kul att kunna ge kommuner och myn- digheter det de önskar som stöd. JämStöd har varit för mig det jag för- hoppningsvis kan vara för mitt läns alla myndigheter. Men vi är få, och får fler förfrågningar än vi kan möta. Vi behöver utbilda utbildare så att vi får fler bärare av konceptet!TPF3FPT JämStöd har utvecklat och erbjudit utbildningar i följande två arbetsmodeller och nio metoder: Arbetsgång för hållbar jämställdhetsintegrering – Trappan Strategiska framgångsfaktorer för planering och organisering av jämställdhetsintegrering – MUMS Enklare metoder för att inventera verksamheten och motivera till förändring: Metoder för jämställdhetsanalyser: JämKAS Plus – för att kartlägga ett könsmönster JämKAS Bas – för att göra en systematisk genomlysning av verksamheten 4R-metoden – för att undersöka könsfördelning av makt och resursfördelning 3TP PT Setterwall, 2006 s20 Redovisning av JämStöds arbete Metod för uppföljning: JämUR – för att följa upp resultaten Metoderna med handledningar finns presenterade i praktika. för jämställdhetsintegre- ring (SOU 2007:15) Under JämStöds första tid riktade vi oss enbart till och gav bland annat utbildning och handledning i depar- tementens arbete med att göra jämställdhetsanalyser. Därefter har vi under tre terminer bedrivit utbildnings- och stödverksamhet för övriga statsförvaltningen. Det har skett dels i form av öppna utbildningar, dels i form av myndighetsspecifikt stöd. Vi har också genomfört fem längre utvecklingsprogram. erbjöd vi ett program med öppna utbildningar, vilket innebar att utbildningarna var öppna för alla intresserade med anställning i statsförvaltningen. Utbudet i de öppna utbildningarna bestod av grund- och påbyggnadsutbildning i svensk jämställdhetspolitik samt metod- utbildningar av varierande bredd och djup. Utbildningarna byggde på vår arbetsmodell för jämställdhetsintegrering, Trappan. Vi erbjöd metoder och utbildningar utifrån varje steg i modellen. De öppna utbildningarna tjänade flera syften. Ett syfte var att höja kunskapsnivån generellt bland anställda i statsförvaltningen samt att ge stöd till personer och myndigheter med uppdrag att jämställdhetsintegrera. Ett annat syfte var att ge oss själva möjlighet att pröva hållbar- heten i de metoder och utbildningar vi utvecklat. Vi använde samma arbetssätt själva som det vi tillämpat i våra utbildningar: Vi provade, reflekterade, analyserade och experimenterade. Vi finsli- pade både metoder och utbildningsformat underhand, och utveck- lade slutligen ett paket som både vi och deltagarna var nöjda med. Med de öppna utbildningarna var det möjligt för deltagarna att utifrån egna behov och förutsättningar välja både tidpunkt och typ Redovisning av JämStöds arbete Flera utbildningar erbjöds mer än en gång per ter- min. En mängd utbildningar har tagits fram och prövats i olika sam- manhang, bland dem kan nämnas: Grundutbildning i svensk jämställdhetspolitik Metodutbildningar för samtliga JämStöds metoder Vi beräknar att vi haft nästan 400 deltagare på våra öppna utbildningar. Av dem var kvinnor och män. Vi har erbjudit myndigheter att beställa myndighetsanpassat stöd. Det stödet har bestått av: enstaka coachningstillfällen inför antagande av handlingsplaner utbildningsinsatser i form av exempelvis grund- eller metod- utbildningar diskussionspartner och handledning i att göra jämställdhetsanaly- ser och inför strategiskt arbete stöd för myndigheter att själva kunna utbilda sina medarbetare. Vi beräknar att vi haft drygt 1 000 deltagare i vårt myndighets– anpassade stöd. Av dem har varit kvinnor och 29 %män. Ett mera djupgående sätt att skapa lärande är att ordna längre utvecklingsprogram. JämStöd har lett fem sådana program och de har alla haft olika mål, syfte och målgrupper. Grundsynen på vad ett utvecklingsprogram är, och vilka rollerna för olika aktörer bör vara, har dock varit desamma; ett forum för utveckling av organisa- tionen genom utveckling av individer. Redovisning av JämStöds arbete Vi gör skillnad på ett utvecklingsprogram och en kurs eller en utbildning. I ett utvecklingsprogram är alla parter aktiva medska- pare. Programmen bygger på deltagarnas aktiva medverkan både under seminarierna och däremellan. förväntas deltagarna omsätta nyvunna kunskaper i praktiken genom att i sitt ordinarie arbete pröva och tillämpa metoder och arbetssätt som tas upp i programmet. Erfarenhetsutbytet mellan deltagarna är en vik- tig komponent i att skapa lärande. Av de fem utvecklingsprogram som JämStöd startade var två riktade till grupper inom och tre till andra myn- digheter. 1.Länsstyrelsernas särskilt sakkunniga för jämställdhet 4.Öppet program för myndigheters utvecklingsledare 5.Stockholms och länsstyrelsers kommunsats- ningar I en utvärdering av utvecklingsprogrammet för länsstyrelsernas sär- skilt sakkunniga för jämställdhet framkom det att programmet har bidragit till att dessa bättre förstått sin roll och sina uppgifter. Pro- grammet har bidragit till att utveckla själva yrkesrollen men också det egna förhållningssättet i rollen som särskilt sakkunniga, enligt utredaren. Några nämner i intervjuer att deras länsstyrelser upp- märksammat att utvecklingsprogrammet haft en positiv inverkan på hur de utför sitt uppdrag.TPF4FPT I våra utvecklingsprogram har 73 personer deltagit. Av dem var kvinnor och män. Erfarenhetsutbyte mellan deltagare från olika myndigheter var ett viktigt inslag som ofta uppmärksammades och uppskattades av deltagarna vid våra öppna utbildningar och utvecklingsprogram. Vi bjöd också in till särskilda forum där just erfarenhetsutbytet stod i centrum. 4TP PT 2005 s5 Redovisning av JämStöds arbete