sou · GWB384 · 2008-10-10 00:00:00 — Personbil, lastbil, buss, motorcykel, terrängvagn och motor- redskap klass I får köras endast av den som har ett gällande körkort för fordonet. Om ett släpfordon har kopplats till en bil, ska föraren ha körkortsbehörighet även för släpfordonet (2 kap. 1 § första stycket KKL). Traktor med gummihjul och motorredskap klass II får köras på väg endast av den som har ett gällande körkort eller traktorkort, om inte körningen på väg avser en kortare sträcka för färd till eller från en arbetsplats eller mellan en gårds ägor eller för liknande ändamål (2 kap. 2 §). Terrängskoter får köras endast av den som har förarbevis för terrängskoter (2 kap. 3 § första stycket). Alla körkort ger behörighet att köra en moped klass I. Ett förar- bevis för moped klass I och ett traktorkort ger också den rätten. Moped klass II får köras av den som har fyllt (2 kap. 4 §). Enligt regeringens förslag i en lagrådsremiss om säkra förare på mopeder, snöskotrar och terränghjulingar ska moped klass I få köras av den som har fyllt och har ett körkort med den nya behörigheten AM eller ett körkort med annan behörighet. Förslaget väntas leda till lagstiftning med stegvist ikraftträdande med början den 1 april 2009.TPF2FPT De gällande svenska körkortsbehörigheterna och vilka fordon de ger rätt att köra framgår av tabellen nedan. Det bör här nämnas att till följd av bestämmelserna i det s.k. tredje körkortsdirektivetTPF3FPT, som medlemsstaterna ska börja tillämpa senast 2TP PT Dnr N/2005/5123/TR. 3TP PT och rådets direktiv /126/EG av om körkort, EUT L 403, 30.12.2006, s. 18, Celex 32006L0126. , kommer att behöva lägga till ett antal behörigheter. En utredning har tillsatts att analysera hur detta direktiv ska genomföras i svensk rätt (Dir. 2006:119, 2007:128 och 2008:76). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Personbil med en totalvikt av högst och lätt lastbil samt ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon CTung lastbil och personbil med en totalvikt över samt ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon DBuss och ett till buss kopplat lätt släpfordon ESläpfordon oavsett vikt och antal Behörigheten B ger rätt att köra tre- och fyrhjuliga motorcyklar. Körkort med behörigheten CE eller DE ger även behörigheten BE. Körkort med behörigheten CE ger även behörigheten DE, om körkortshavaren har behörigheten D (2 kap. 7–9 §§ KKL). Utbildning i trafikskola regleras genom lagen (1998:493) om trafikskolor, TskL, och förordningen (1998:978) om trafikskolor, TskF. Med trafikskola menas yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet. Det finns trafikskolor som efter tillstånd av utbildar även för förarbevis för moped klass I och terrängskoter. Den utbildning som sker för de fordonen regleras av den särskilda lagen om sådana förarbevis (avsnitt 7.3.2). Trafikskola får drivas endast efter tillstånd av (2 § TskL). får ge tillstånd till fysiska eller juridiska personer som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden samt omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att bedriva trafikskola på sådant sätt att kravet på god förarutbildning blir tillgodosett. En trafikskola ska ha en godkänd trafikskolechef och en eller flera godkända utbildningsledare. Om det behövs, ska det därutöver finnas en eller flera trafiklärare. godkännande av trafikskolechef, utbildningsledare eller trafiklärare prövas av . Av 5 § framgår att under vissa förutsättningar kan återkalla ett tillstånd att driva trafikskola. Detsamma gäller befattningshavarnas godkännanden (6 §). Möjlighet att meddela varning finns också, för det fall det kan antas att felet eller bristen kommer att rättas till även utan återkallelse (7 §). Varningsbeslutet får inte överklagas. Övriga beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd gäller vid överklagande till kammarrätten (8 §). Av TskF framgår bl.a. följande. utövar tillsyn över trafikskolor (1 §). Det finns krav på utbildning och lämplighet hos dem som ska tjänstgöra i en trafikskola (3 och 5 §§). Undervisningen ska bedrivas enligt kursplaner som fastställer (7 §). Om en polismyndighet finner att ett tillstånd för en trafikskola eller ett godkännande för en befattningshavare bör återkallas, ska det anmälas till (9 §). Ytterligare föreskrifter om trafikskolor, om utbildning vid sådana och om kompetenskrav enligt 3 § får meddelas av (12 §). har utfärdat föreskrifter om trafikskolor (VVFS 2006:65), som bl.a. behandlar hur tillsynen över trafikskolorna ska bedrivas. Tillsynen ska ge trafikskolan råd och stöd så att samhällets krav på god förarutbildning tillgodoses. Den ska också säkerställa att trafikskolechef, utbildningsledare och trafiklärare vid trafikskolan fullgör sina föreskrivna åligganden, samt att förarutbildningen i övrigt bedrivs enligt gällande föreskrifter och enligt trafikskolans undervisningsplan. Körkort får utfärdas för den som har körkortstillstånd, är permanent bosatt i eller har studerat här , uppfyller vissa ålderskrav och har avlagt godkänt förarprov (3 kap. 1 § första stycket KKL). är central körkortsmyndighet och beslutar om utfärdande av körkort (7 kap. 3 § första stycket). Enligt 4 § 3 förordningen (1997:652) med instruktion för ansvarar verket för frågor om körkort, förarutbildning och förarprov. Förarprov för körkort består av ett kunskapsprov och ett körprov (3 kap. 4 § KKL). Sökanden ska godkännas i förarprovet, om det visar att sökanden har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som från trafiksäkerhetssynpunkt bör krävas av förare av körkortspliktiga fordon (3 kap. 5 §). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter i de avseenden som anges i körkortslagen (10 kap. 1 § första stycket). I KKF anges fler krav på vad förarprov ska inne- hålla (3 kap. 12 §). Ytterligare preciseringar finns i föreskrifter, som har utfärdats med stöd av bemyndigandet i 8 kap. 5 § KKF. I föreskrifter om förarprov, behörighet B (VVFS 2007:271) regleras innehållet i både kunskapsprovet och körprovet. Föreskrifterna behandlar provets innehåll i form av fordonskännedom, manövrering, körning i trafik, körning under särskilda förhållanden som mörker samt vad bedömningen i grova drag ska omfatta. I föreskrifter om förarprov, gemensamma bestämmelser (VVFS 2008:175) finns allmänna bestämmelser om förarprov, innehållande bl.a. regler om identitets- prövning. Förarprov anordnas förutom inom också inom olika utbildningar i Försvarsmakten och skolväsendet. Beträffande utbildning i skolväsendet avläggs delprov under utbildningens gång. Förarprov ska avläggas inför den som har förordnat att förrätta förarprov (3 kap. 10 § KKF). Innan förordnar en person som är verksam i Försvarsmakten eller skolväsendet, ska verket samråda med Försvarsmakten respektive . Om finner att den som förordnats att förrätta förarprov med hänsyn till sina personliga förhållanden kan anses vara lämplig som förarprövare, får verket återkalla förordnandet. har bemyndigats att meddela föreskrifter om förordnande att förrätta förarprov, efter samråd med Försvarsmakten och (8 kap. 5 § KKF). Enligt dessa (VVFS 2005:106) får förordnande som förarprövare begränsas till att gälla viss eller vissa behörigheter. Det får också begränsas till att gälla enbart kunskaps- eller körprov. Förarprövaren måste ha genomgått av fastställd utbildning. Förarprov inom kan avläggas antingen på en av Förarenhetens kontorsorter eller på en mottagningsort. Det finns 33 kontorsorter och 104 mottagningsorter. Dessa är indelade i fem olika avdelningar; Nord, , , och På mottagningsorterna erbjuds oftast endast körprov för behörigheten B men på vissa orter kan även kunskapsprov avläggas. Enligt avläggs av förarproven på kontorsorterna. enbart till körproven är motsvarande siffra . av den totala andelen körprov som genomförs i riket utgörs av prov för behörigheten B. Kostnaderna för provverksamheten finansieras av de avgifter som tas ut av dem som avlägger förarprov. Avgiften för att avlägga prov för behörigheten B är enligt bilagan till förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet, för kunskapsprovet (normaltaxa) och för körprovet (normal- taxa). Det finns i princip inte några krav på obligatorisk utbildning innan ett förarprov görs. Körkortsaspiranten ska emellertid ha genomfört en riskutbildning med praktiska körmoment vid en trafikövningsplats för att få avlägga förarprov med behörigheten B. har antagit regeringens förslag till utvidgad riskutbildning. Utbildningen kommer härigenom att omfatta ytterligare utbildningsmoment samt även förare som avser att skaffa sig förarbehörighet A och A1. Riskutbildning ska endast få bedrivas efter tillstånd som meddelas av . Tillståndet kan återkallas. ska utöva tillsyn över riskutbildningen. De nya bestämmelserna ska börja tillämpas i fråga om förare som avser att skaffa sig förarbehörigheten B och i fråga om förare som avser att skaffa sig behörigheten A eller A1.TPF4FPT För att få övningsköra som privatist för förarbehörighet B krävs dessutom att körkortsaspiranten och dennes handledare har genomgått en introduktionsutbildning, jfr 4 kap. 5 § 3 och 7–11 §§ KKL. Enligt lagen om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter ska utfärda förarbevis för moped klass I för den som har fyllt och har genomgått föreskriven utbildning och godkänts vid ett kunskapsprov. Detsamma gäller beträffande förarbevis för terrängskoter för den som har fyllt (1–2 §§). 4TP PT Prop. 2007/08:128, bet. 2007/08:TU14, rskr. 2007/08:233. Utbildning enligt lagen får endast bedrivas efter tillstånd av . får ge tillstånd till fysiska eller juridiska personer som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden samt omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att bedriva en god utbildning. får återkalla ett tillstånd om förutsättningarna för tillstånd inte längre finns (3–4 §§). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får överlämna till fysiska eller juridiska personer att anordna kunskaps- prov, att utfärda bevis om avlagda kunskapsprov och att ta ut avgift för proven. ska utöva tillsyn över utbildning och kunskapsprov (5 §). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter i de avseenden som anges i lagen samt meddela föreskrifter om utfärdande av bevis enligt lagen och den registrering som behövs för tillämpningen (6 §). Av förordningen (1999:991) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter framgår att får överlämna till fysiska eller juridiska personer att anordna kunskapsprov, liksom att ett sådant överlämnande får ske endast till den som bedöms ha tillräcklig kompetens att anordna ändamålsenliga kunskapsprov och inte komma att ta ut andra avgifter än sådana som är skäliga och som inte överstiger anordnarens självkostnader (10 och 15 §§). Kunskapsprovet ska avse samtliga de kunskapsmoment som utbildningen omfattar och får meddela närmare föreskrifter om kunskapsprovets innehåll (11 § andra stycket). Endast den som har genomgått sådan utbildning som har bedrivits med tillstånd av får avlägga kunskapsprov (12 §). Den som har anordnat utbildning får inte anordna kunskapsprov för den som har genomgått utbildningen (13 §). Den som anordnar kunskapsprov ska utfärda ett bevis om godkänt kunskapsprov till den som har genomgått utbildningen med godkänt resultat (14 §). I 1 kap. 9 och 10 §§ i föreskrifter (VVFS 2000:90) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter, anges vilka kunskapsområden som utbildningarna ska omfatta och vad utbildningarna ska syfta till. Av 2 kap. 2–3 §§ framgår att ansökan om att få anordna kunskapsprov ska ges in till tillsammans med bl.a. en version av de frågor som ska ingå i provet, uppgift om avgift för genomförande av provet och handlingar som visar tidigare erfarenhet av utbildning eller undervisning. Beslut enligt lagen om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Beslut i fråga om godkännande vid kunskapsprov får dock inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten (9 §). lämnade betänkandet Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling (SOU 2005:45). Utredningens uppdrag var bl.a. att göra en översyn av regelverket om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. I uppdraget ingick att utvärdera hur det nuvarande regelverket har tillämpats i praktiken och att göra en analys av hur systemet med privata utbildare och anordnare av kunskapsprov har fungerat. Utredningen föreslog att det ska krävas körkort för att få köra en moped klass I och förarbevis för moped klass II liksom för snöskoter och terränghjuling. Utredningen fann brister inom systemet för utbildning och examination gällande förarbevisen. Utredningen angav bl.a. att reglerna om anordnare respektive förrättare av prov är oklara, att säkerhetsregler kring genomförandet saknas (problem med identitetskontroll, fusk, utbyte av prov m.m. har förekommit), att systemet saknar möjlighet till uppföljningar och att behörighet att köra direkt efter godkänt prov inte erhålls men är önskvärt. Anordnandet av förarprov borde enligt utredningen utformas på ett sätt som garanterar ett likvärdigt och enhetligt prov under likvärdiga provförhållanden för alla. Utredningen föreslog att förarprov, bestående av ett kunskapsprov, för samtliga aktuella behörigheter ska anordnas av . Anordnandet skulle alltså inte enligt förslaget som kunna överlämnas till annan. De främsta fördelarna med att blir anordnare för förarprovverksamheten angav utredningen vara att enhetliga prov kan införas med samma svårighetsnivå för alla elever, möjligheter till fusk minimeras, den som har blivit godkänd på provet kan få köra direkt efter avklarat prov, kostnaderna kan hållas på en rimlig nivå och uppföljningar och utvärderingar av verksamheten kan ske av Vägverket.TPF5FPT 5TP PT Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling (SOU 2005:45), s. 200 f., 285 ff. och 313 ff. Efter remissbehandling av betänkandet har regeringen i den tidigare omnämnda lagrådsremissen (avsnitt 7.1) föreslagit att moped klass I ska få köras av den som har ett körkort med behörigheten AM. Förarprov för denna behörighet ska bestå av ett kunskapsprov som ska anordnas av . Förarprov för moped klass II, snöskoter och terränghjuling ska enligt förslaget även fortsättningsvis bestå av kunskapsprov som ska anordnas av privata aktörer. Enligt förslaget ska lagen om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter upphävas och ersättas med en lag om utbildning till förare av mopeder, snöskotrar och terränghjulingar. Denna lag föreslås träda i kraft . Provförfarandet innehåller olika moment, bl.a. utformning av frågor, presentation av provet för eleverna, rättning, utfärdande av intyg om godkänt resultat samt registrering av godkänt resultat i vägtrafikregistret. Vissa delar av förfarandet innebär myndighets- utövning mot enskild, dvs. innebär att myndigheten () fattar beslut som får bestämda rättsverkningar för den enskilde. Den delen av provförfarandet som resulterar i godkännande eller underkännande av eleven i förarprovet och registrering av att eleven är godkänd i vägtrafikregistret, får anses vara myndighetsutövning. För att myndighetsutövning ska kunna utföras av annan än en myndighet krävs lagstöd (11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen). Av 8 kap. 12 § KKF framgår att utövar tillsyn över förarprövningen. Tillsyn sker över förarprövningen vid , skolväsendet och Försvarsmakten. I den senare tillsynsverksam- heten ska samråd ske med respektive Försvarsmakten. Enligt föreskrifter om tillsyn över förarprövning (VVFS 2005:133) är syftet med tillsynen att kvalitetssäkra förarprövningen. Av föreskrifterna framgår att tillsynen syftar till att säkerställa att förarprövare fullgör sina föreskrivna åligganden samt att förarprövningen i övrigt bedrivs enligt gällande Tillsynen ska bl.a. omfatta kontroller av hur provföreskrifterna följs, utvärdering av dokumentationen, förut- sättningarna för genomförande av förarprov, hur bedömningen sker och avvikande resultat. Av 5 § andra stycket lagen om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter framgår att utövar tillsyn över utbildning och kunskapsprov. I 4 kap. 1–4 §§ i VVFS 2000:90 har meddelat föreskrifter om denna tillsyn. Tillsynen kan genomföras i form av besök eller tillsynssamtal och den ska i första hand vara rådgivande. Vid tillsynen ska det bl.a. kontrolleras att provverksamheten genomförs enligt gällande bestämmelser. 7.3.5Överflyttning av viss verksamhet till Transportstyrelsen lämnade del- betänkandet Transportinspektionen, En myndighet för all trafik (SOU 2008:9). Utredningen föreslog att förarprovverksamheten som handhas av förs över till en föreslagen ny myndighet, benämnd Transportinspektionen. Enligt utredningen skulle myndigheten även svara för tillsynen över provverksamheten och vara körkortsmyndighet. Utredningen konstaterade att utövar tillsyn över sin egen personal, eftersom flertalet förarprov avläggs inför trafikinspektörer som verket utövar tillsyn över förarprövningen. Tillsynen sker dock av en annan enhet inom verket. Utredningen ansåg att det i och för sig skulle kunna vara motiverat att skilja provverksamheten från tillsynsarbetet och fördela dessa uppgifter mellan flera myndigheter för att säkerställa ett oberoende i respektive uppgift. Å andra sidan konstaterade utredningen att det är vanligt att föreskrivande och tillämpande uppgifter sammanförs, inte minst av det skälet att de centrala myndigheterna har en betydande normgivningsmakt. Sammantaget fann utredningen att kompetensen att utföra prov och tillsyn är samlad hos trafikinspektörerna, att provverksamheten i sig ger viktig information i tillsynsarbetet och att en splittring av uppgifterna skulle försämra förutsättningarna för en fullgod tillsynsverksamhet. Utredningen konstaterade även att den möjlighet som en godkänd aspirant har att köra i direkt anslutning till det godkända provet upphör om någon annan än körkorts- myndigheten har hand om provverksamheten.TPF6FPT Regeringen beslutade att den nya myndig- hetens namn ska vara Transportstyrelsen och att myndighetens kärnverksamhet ska bestå av normgivning, tillståndsgivning och tillsyn inom transportområdet. Myndigheten ska enligt beslutet inrättas . Till den nya myndigheten ska bl.a. merparten av verksamhet avseende normering och tillsyn föras över. Någon överflyttning av förarprovverksamheten ska däremot inte ske.TPF7FPT lämnade huvud- betänkandet Transportinspektionen, Ansvarslag för vägtrafiken m.m. (SOU 2008:44). Utredaren ska enligt tilläggsdirektiv genomföra de åtgärder som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Slutrapport ska lämnas till regeringen . Se även avsnitt 1.4. målsättning är att väntetiden för att utföra prov ska uppgå till . Enligt verket utgör köerna till förarproven ett problem framför allt i storstäderna, och avseende B-behörigheten. Utredningen har tagit del av statistik avseende kötider från . Genomsnittligt för riket utvisar statistiken följande gällande B-behörigheten på kontorsorterna. Köerna avseende kunskapsprov och 2007 har varit som längst under v. 25–33, dvs. , varav den längsta vänte- tiden var . Målsättningen om högst 21 dagars väntetid uppnåddes dock under större delen av . Motsvarande mätning för körproven utvisar att köerna också var som längst . Den längsta väntetiden uppgick . Målsättningen om högst 21 dagars väntetid uppnåddes enbart . PT Transportinspektionen, En myndighet för all trafik (SOU 2008:9), s. 84 ff. PT Tilläggsdirektiv till (N 2007:05), Dir. 2008:45. sommarmånaderna var väntetiden som regel 10–utöver målet . Utredningen har också fått del av statistik för varje enskilt förarprovskontor gällande behörigheten B. utvisar denna att många kontor hade köer . Generellt sett var köerna också längre avseende körproven. Mätningarna utvisar vidare en markant skillnad mellan kontoren i storstäderna och övriga kontor. I storstäderna förekom köer utöver målet under i princip . Antalet ködagar var också betydligt fler i storstäderna. I och i förekom upp till 60–70 dagars väntetid beträffande kunskapsproven. I uppgick motsvarande väntetid till . Beträffande körprov kunde väntetiden uppgå i , i och överstiga i . införde en garanti för personer som avlägger prov första gången, innebärande att dessa garanteras . Mätningar avseende körprov för behörigheten B på kontorsorterna utvisar att denna åtgärd har minskat väntetiderna för förstagångsprövarna. Den för riket genomsnittliga väntetiden ligger för dessa i princip runt målsättningen . Beträffande omproven, som således inte prioriteras, har dock köerna varit längre. Genomsnittligt för riket ligger i dessa fall väntetiderna på 50–. Väntetiderna framgår av tabellen nedan. Mottagningsorterna omfattas inte av denna statistik. Kötiderna vid dessa är generellt längre än vid kontorsorterna, särskilt vad gäller omproven. En mätning gjord utvisar att mottagningsorterna inom avdelning Sydväst hade längst kötider. För omprov kunde denna på vissa platser uppgå (körprov för behörigheten B). Väntetider för körprov behörighet B 2008 10 10 12 12 14 14 16 16 18 18 20 20 24 24 26 26 Dubbla mätningar avser förstagångs- respektive omprov. Siffrorna avser genomsnittlig väntetid för riket på kontorsorterna. 7.4.2Åtgärder för att minska väntetiderna 2006 en försöksverksamhet med ett förändrat förar- prov, behörighet B, i , , , , och . Parallellt genomfördes en försöksverksamhet kallad Släcka tvåan i , , , , , , , och Skellefteå.TPF8FPT Resultaten från försöks- verksamheten med det förändrade förarprovet har lett till att verket fr.o.m. infört ett sammanhållet förarprov. Resultaten på förarproven har uppvisat en nedåtgående trend , framför allt vad gäller kunskapsproven men också avseende körproven. godkändes i kunskapsprovet för behörigheten B. var motsvarande siffra . Beträffande körproven godkändes och enbart . 8TP PT , Projekt , slutrapport, 2007, FT 40A 2006:1673. Detta föranleder att antalet omprov är stort vilket i sin tur medför längre köer. Som exempel kan nämnas att det gjordes 187 000 prov, varav 75 000 omprov. av körkortsaspiranterna behövde göra 4 eller fler prov (). Det kan alltså förmodas att om aspiranterna är bättre förberedda till proven kan köerna minska. I försöksverksamheten med det förändrade förarprovet skulle detta ses som ett prov. De båda delarna i förarprovet, kunskapsprov och körprov, skulle i försöket bokas och göras så nära varandra i tiden som möjligt. När något av proven var godkänt gällde det . Härigenom skulle aspiranten veta när han eller hon kunde förväntas få körkort och skulle också få det snabbare. Syftet var att körkorts- aspiranterna skulle ha bättre kunskaper och komma bättre förberedda till proven. Försöket ledde till en förbättring av provresultaten. Enligt uppgifter från gav det en ökad godkännandefrekvens om för körproven och för kunskapsproven. Med anledning av de goda resultaten från försöksverksamheten infördes ett sammanhållet körkortsprov i hela landet. Kunskaps- och körprovet för behörighet B betraktas då som ett sammanhållet förarprov. De båda proven ska göras nära varandra , på eller . Kunskapsprovet ska göras först. Oavsett resultatet på detta ska körprovet göras. Ett godkänt kunskaps- eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända , annars måste nya avgifter betalas och båda proven göras om. Om kunskaps- eller körprovet inte är godkänt, erbjuds ett omprov inom giltighetstiden . Detta under förutsättning att båda proven genomförs av och att omprovet bokas senast efter genomfört körprov. Omprov kan endast bokas när både kunskaps- och körprovet är genomfört. Proven bokas , med start . har också en prioritering av de som gör kunskaps- och körprov första gången införts. På kontors- orterna garanteras dessa för prov . Detta har lett till att väntetiden för att avlägga prov första gången som regel inte överstiger men att väntetiden för omprov i stället har blivit längre.