sou · GVB387 · 2008-01-01 00:00:00 — Jag har föreslagit att Myndigheten för specialpedagogik ska ges i uppdrag att dels ansvara för avtalet avseende riksgymnasierna för döva och hörselskadade, dels upprätta och ansvara för avtal om den Rh-anpassade utbildningen. Det framstår för mig som naturligt att denna myndighet även ansvarar för statens avtal med de huvudmän som svarar för verksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser för elever i RgRh. Genom att samma myndighet ansvarar för samtliga avtal bör en enhetlig hantering kunna uppnås. Jag föreslår därför att Myndigheten för specialpedagogik ges i uppdrag att ansvara för avtalen om särskilda omvårdnadsinsatser för elever i RgRh. Översyn av avtalen om särskilda omvårdnadsinsatser Jag har ovan föreslagit att Myndigheten för specialpedagogik ska ges i uppdrag att ansvara för avtalen om verksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser för elever i RgRh. Att denna myndighet övertar ansvaret för avtalen kan föranleda ändringar i dessa. Avtalen måste därför ses över. I samband härmed bör även övriga delar av avtalen ses över för att kontrollera att de är ändamålsenliga och uppfyller krav på att säkerställa kvalitet, likvärdighet och effektivitet. På grund av det anförda föreslår jag att myndigheten ges i uppdrag att se över avtalen. 1TP PT för döva/hörselskadade utvecklingsstörda elever från hela landet Andra utbildningsinsatser av regional art Jag har ovan föreslagit att statsbidrag till kostnader för insatser av regional art för döva eller hörselskadade elever i eller i motsvarande utbildning vid fristående skola ska höjas. Bidrag enligt förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skol- området kan dock beviljas till insatser för fler elevgrupper. Insatserna kan således även avse t.ex. elever med funktionshinder i gymnasie- skolan. En framväxt av regionala gymnasieskolor som erbjuder för funk- tionshindrade anpassad utbildning skulle innebära ökad likvärdighet och valmöjlighet för eleverna och deras föräldrar. Det har dock under min utredning framkommit uppgifter som tyder på att bidragen av- seende elever med hörselskada i gymnasieskolan inte är tillräckliga för att eleverna ska kunna erbjudas en med övriga gymnasieelever likvärdig utbildning av hög kvalitet. Frågan om bidragsnivåerna är tillräckliga för att de elevgrupper som inte omfattas av mitt förra förslag ska få en med övriga elever likvärdig utbildning av hög kvalitet behöver utredas mer ingående. Detta omfattas inte av mitt uppdrag. Jag föreslår därför nedan att Myndigheten för specialpedagogik ska ges i uppdrag att utreda denna fråga. Myndigheten för specialpedagogik ges i uppdrag att utreda om stats- bidragen till kostnader för insatser av regional art för andra elever än döva eller hörselskadade i eller i motsvarande utbildning vid fristående skola ska höjas Bidrag enligt förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda in- satser på skolområdet ska enligt förslag nr. 1. höjas beträffande kost- nader för insatser av regional art för döva eller hörselskadade elever i eller i motsvarande utbildning vid fristående skola. Myndigheten ges i uppdrag att utreda om bidrag enligt nämnda för- ordning behöver höjas även för andra elever för att utbildnings- insatserna ska hålla hög kvalitet. Myndigheten för specialpedagogik ges i uppdrag att vid ansökan om bidrag ange vilket eller vilka krav som ställs på insatserna av regional art för att bidrag ska beviljas I samband med att myndigheten behandlar en ansökan om bidrag enligt förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet ska myndigheten ange vilket eller vilka krav som ställs på den regionala insatsen för att bidrag ska beviljas. Syftet med kraven ska vara att säkerställa att utbildningsinsatsen håller hög kvalitet. Myndigheten för specialpedagogik ges i uppdrag att följa upp att de krav som myndigheten ställt på regionala insatser följs Myndigheten ges i uppdrag att följa upp att de krav som myndigheten i samband med ansökan om bidrag enligt förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet ställt på den regionala insatsen följs. Statsbidrag till kostnader för insatser av regional art höjs Bidrag enligt förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda in- satser på skolområdet kan beviljas till insatser för fler elevgrupper än döva eller hörselskadade elever i eller i motsvarande ut- bildning vid fristående skola. Insatserna kan således även avse elever med andra funktionshinder än dövhet eller hörselskada, elever med andra särskilda behov i , elever med funktionshinder eller andra särskilda behov i gymnasieskolan, elever med flera funk- tionshinder i särskolan och elever i för vilka särskild undervisning anordnas på sjukhus eller motsvarande enligt 10 kap. 3 § skollagen (1985:1100). Med , gymnasieskolan och särskolan avses i förordningen även motsvarande utbildning vid fri- stående skolor. Det har under min utredning framförts önskemål om en hörsel- anpassad gymnasieutbildning i med som upptagningsområde. En framväxt av regionala gymnasieskolor som erbjuder en för funktionshindrade ungdomar anpassad utbildning skulle innebära en ökad likvärdighet och valmöjlighet för ung- domarna och deras föräldrar. är det viktigt att RGD och RGH finns. Genom att ha riksgymnasier som har möjlighet att er- bjuda ett allsidigt urval av nationella program samt specialutformade och individuella program skapas likvärdiga möjligheter med andra elever. Mot bakgrund av de uppgifter som utredningen har fått in kan det ifrågasättas om bidragen enligt nämnda förordning är tillräckliga beträffande andra elever med funktionshinder än de som avses i mitt förslag ovan. Detta för att även dessa andra elever ska kunna få en med övriga elever likvärdig utbildning av hög kvalitet. Frågan om bidragen behöver höjas också för andra elever måste dock utredas mer ingående och omfattas inte av mitt uppdrag. Jag föreslår därför att Myndighe- ten för specialpedagogik ges i uppdrag att utreda om det finns behov av att höja bidragen även för övriga elevgrupper. Motprestationer till statliga bidrag Jag har ovan föreslagit att det ska ställas krav på de regionala insats- erna för att bidrag ska beviljas. Motsvarande bör gälla för bidrag av- seende övriga elevgrupper. Det går inte att ange vilket eller vilka krav som ska ställas i det enskilda fallet. Kraven måste anpassas efter vad insatserna avser och de regionala förutsättningarna i varje enskilt fall. Syftet med kraven ska vara att säkerställa att utbildningsinsatsen håller hög kvalitet. För att staten ska kunna ta större ansvar för att de regionala insats- erna erbjuder utbildning av hög kvalitet är det inte tillräckligt med att staten ställer krav för att bidrag ska beviljas. Staten bör även följa upp att bidraget används för de ändamål som Myndigheten för special- pedagogik har angett. Jag föreslår därför att Myndigheten för special- pedagogik ges i uppdrag att följa upp att de krav som ställts på in- satserna följs. En statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funktionshinder Jag anser att alla elever ska erbjudas utbildning utifrån sina behov och förutsättningar. Detta är synnerligen viktigt när det gäller elever med synskada och ytterligare funktionshinder. Det är inte möjligt att skapa en lösning och tro att den kan tillgodose elevernas behov av individuella utbildningsalternativ. Det är självklart att elever som bedöms kunna nå utbildningens mål i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan ska erbjudas den möj- ligheten i hemkommunens skola. Det finns dock elever vars behov inte kan tillgodoses av dessa alternativ. Därför föreslår jag två nya utbildningsalternativ för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funktionshinder. Uppdrag till Myndigheten för specialpedagogik att omförhandla och ansvara för avtalet mellan staten och kommun så att avtalet även omfattar elever med synskada och ytterligare funktionshinder Myndigheten ges i uppdrag att omförhandla och ansvara för avtalet mellan staten och kommun om utbildning inom . Avtalet ska omfatta utvecklingsstörda elever med dövhet, hörselskada eller synskada och ytterligare funktionshinder från hela landet som på grund av sitt eller sina funktionshinder inte kan undervisas tillsammans med andra elever i gymnasiesärskolan. Möjligheten till förlängd skolgång återinförs 7 kap. 6 § skollagen (1985:1100) kompletteras med en bestämmelse med innebörden att elever i som på grund av synskada och ytterligare funktionshinder inte kan gå i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan får efter skolpliktens upphörande i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i specialskolan intill utgången av vår- terminen det kalenderår då de fyller . Syftet med utbildningen är bl.a. att ge elever som har kommit till under senare skol- år en möjlighet till optimal utveckling utifrån sina förutsättningar. Enligt mina direktiv ska jag i denna del kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funktionshinder. Jag ska enligt direktiven beakta huru- vida eleverna är i behov av utbildning i gymnasieskola, gymnasiesär- skola eller om eleverna är i behov av en förlängd skolgång i special- skolan. Enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) får barn som bl.a. är syn- skadade fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter. Utbildningen ska med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i respektive särskolan. Verksamheten vid påverkas i mycket stor utsträckning av att eleverna har omfattande och komplexa funktionshinder. Det gör att behovet av individuella anpassningar är mycket stort samt att kontinuiteten i elevernas kontakt med personalen är viktig. finns det totalt 21 elever i . Den äldsta eleven är född och den yngsta 1998. Förutom grav synskada, synnedsättning eller Cerebral Visual Impairment (hjärnsynskada) har eleverna ett eller flera ytterligare funktionshinder. Sådana funktionshinder är utvecklingsstörning, olika autistiska diagnoser, andra syndrom, koncentrationssvårigheter, döv- het/hörselskada, språkstörning eller olika grader av rörelsehinder. De äldre elevernas behov De flesta eleverna i är i behov av ADL (aktiviteter för dagligt liv) och mobilityträning. Därutöver utmärks elevernas behov bl.a. av att undervisningen måste vara helt individuell, undervisningen är en integrerad del av den totala verksamheten inom och framtida livskvalitet ofta behöver prioriteras före faktiska skol- kunskaper. För att kunna erbjudas möjlighet till optimal utveckling behöver eleverna inte sällan vid även efter skol- pliktens upphörande. Resurscenter syn uppskattar antalet elever med synskada och ytterligare funktionshinder till ca 100 elever per skolår. Det är dock endast en liten del av dessa elever som är aktuella för . Det finns i många fall goda möjligheter att med stöd från Resurscenter syn ordna bra verksamhet i hemkommunen. har antalet elever på varit ca 30–35 per läsår. Fortsatta utbildningsalternativ för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funktionshinder Det är för mig en självklarhet att elever som bedöms ha förutsätt- ningar för en fortsatt skolgång i en gymnasieskola eller gymnasiesär- skola erbjuds denna möjlighet. Med hjälp av den råd- och stödverk- samhet som Resurscenter syn erbjuder kan utbildning av hög kvalitet erbjudas i hemkommunens skola. Det kan dock finnas elever som bedöms ha förutsättningar för en fortsatt skolgång i en gymnasieskola eller gymnasiesärskola men vars funktionshinder är så komplexa att man inte kan förutsätta att hemkommunens gymnasieskola eller gymnasiesärskola har den kom- petens eller de hjälpmedel som krävs för att kunna erbjuda utbild- ning av hög kvalitet. Staten har avtal med kommun om ut- bildning inom för döva/hörselskadade ut- vecklingsstörda elever från hela landet som på grund av sitt funk- tionshinder inte kan undervisas tillsammans med andra elever i gymnasiesärskolan. Jag föreslår att Myndigheten för specialpedago- gik ges i uppdrag att omförhandla avtalet så att det även omfattar elever med synskada och ytterligare funktionshinder. Det finns ytterligare en grupp elever på vars behov inte tillgodoses av ovannämnda utbildningsalternativ. Det kan t.ex. handla om elever med mycket komplexa funktionshinder som har kommit till under senare skolår. För att dessa elever ska få möjlighet till en optimal utveckling och för att ska ha möjlighet att ge råd och stöd till hemkommunen inför mottagandet av eleven bör det finnas en möjlighet för eleven att få fortsatt utbild- ning vid även efter skolpliktens upphörande. Där- för föreslår jag att möjligheten till förlängd skolgång vid återinförs. De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Med beaktande av den tid som kommer att förflyta innan kan fatta beslut i lagstiftningsärendet är en lämplig tidpunkt . Vid utformning av författningsförslagen har jag utgått från att Eke- skolan, i enlighet med mitt delbetänkande Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30), återetableras som specialskola för elever med syn- skada och ytterligare funktionshinder. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 6 och 8 §§ skollagen (1985:1100)TPF1FPT ska ha följande lydelse. Om en elev i specialskolan inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, skall eleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Vad som sagts gäller inte om eleven är utvecklingsstörd. En utveck- lingsstörd elev som började full- göra sin skolplikt det kalenderår då eleven fyllde har dock rätt att när skolplikten upphör Om en elev i specialskolan inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, ska eleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Vad som sagts gäller inte om eleven är utvecklingsstörd. En utveck- lingsstörd elev som började full- göra sin skolplikt det kalenderår då eleven fyllde har dock rätt att när skolplikten upphör 1TP PT Lagen omtryckt 1997:1212 2TP PT Senaste lydelse 1999:886 slutföra sista årskursen. slutföra sista årskursen. En elev i som är utvecklingsstörd eller som bedöms inte ha förmåga att fullfölja ut- bildningen enligt första stycket och som på grund av sina funktions- hinder inte kan få tillfredsställan- de förhållanden i gymnasiesär- skolan eller gymnasieskolan får efter skolpliktens upphörande i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i intill ut- gången av vårterminen det kalen- derår då eleven fyller . Beslut av styrelsen för utbild- ningen enligt 4 § fjärde stycket om åtgärder för elever som inte bor hemma samt enligt 6 § om rätten att fullfölja utbildningen får överklagas av eleven eller före- trädare för denne hos Skol- väsendets överklagandenämnd. Beslut av styrelsen för utbild- ningen enligt 4 § fjärde stycket om åtgärder för elever som inte bor hemma samt enligt 6 § om rätten att fullfölja utbildningen och om att få genomgå ytterligare utbildning i får över- klagas av eleven eller företrädare för denne hos . Denna lag träder i kraft . 3TP PT Senaste lydelse 1999:886 1Utredningens uppdrag och arbete Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlig- het att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder Jag ska enligt utredningens direktiv Statliga specialskolor – bättre för- utsättningar och tydligare ansvarsfördelning (dir. 2006:127) kartlägga och analysera hur utbildningen för döva, hörselskadade eller döv- blinda elever utifrån behov och efterfrågan bäst kan organiseras så att eleverna ges möjlighet att få en ändamålsenlig utbildning av hög kvalitet. I mitt uppdrag ingår att särskilt analysera skillnaderna mellan statliga specialskolor för döva och hörselskadade elever samt re- gionala hörselklasskolor med kommunen som huvudman. Upp- draget omfattar även utbildning vid riksgymnasieskolor för döva eller hörselskadade elever samt elever med svåra rörelsehinder. Utifrån det samlade underlaget ska jag överväga om det krävs för- ändringar i styrning, organisation eller ansvarsfördelning för utbild- ningen. Jag ska också redovisa förslagens ekonomiska konsekvenser samt föreslå författningsändringar. En specialskola för elever i gymnasieåldern när det gäller elever med synskada och ytterligare funktionshinder Enligt mina direktiv ska jag kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funktionshinder. Jag ska även enligt direktiven beakta huruvida en sådan skola bör kunna ta emot elever som befinner sig i olika skol- former såsom gymnasieskola, gymnasiesärskola eller om eleven är i Utredningens uppdrag och arbete behov av en förlängd skolgång i specialskolan. Jag ska vidare enligt direktiven analysera och lämna förslag på en lämplig organisations- form för en sådan specialskola samt vid behov lämna förslag till för- fattningsändringar om möjligheten till förlängd skolgång i special- skolan. I mitt uppdrag ingår dessutom att redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen samt föreslå övriga nödvändiga författ- ningsändringar. Förutom utredningsdirektiven har vårt arbete i utredningen utgått ifrån beslut om propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105). har vi haft ett gemensamt möte med experterna. För att höra synpunkter från verksamheterna har vi besökt och träffat ledningen vid i där även led- ningen för Silviaskolan i deltog samt Alviksskolan i . Därutöver har vi besökt och träffat ledningen vid Birgitta- skolan i samt Manillaskolan i . I utredningen har även ingått ett besök på riksgymnasierna i (RGD/RGH) samt riksgymnasiet för elever med svåra rörelsehinder (RgRh) i Kristian- stad. Riksgymnasieskolorna för elever med svåra rörelsehinder i , och har lämnat skriftliga underlag till utredningen. Därutöver har Parkskolan i , Solanderskolan i och i lämnat skriftliga underlag till utredningen. Utredningen har träffat ledningarna för Specialpedagogiska insti- tutet (SIT) och (). Kommuner och Landsting (SKL) har varit en viktig part under utredningen. Samverkan har därutöver skett med Skolmyndig- hetsutredningen (U 2007:03). Utredningen har inhämtat synpunkter från (), (), De Handi- kappades (), , hörsel- skadade och språkstörda barn (DHB), Unga Hörselskadade (UH), () samt en föräldraförening för inrättande av en gymnasieskola för döva eller hörselskadade elever i . Utredningens uppdrag och arbete Liksom i mitt första betänkande Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) är min ambition även i detta betänkande att lägga fram förslag som är långsiktigt hållbara. Därutöver har det varit mitt absoluta mål att öka likvärdigheten och valbarheten mellan olika skolformer för elever med funktionshinder samt att förtydliga statens ansvar för denna elevgrupp. Jag vill på det varmaste tacka alla som har varit inblandade i utred- ningen och lämnat värdefulla synpunkter. 2.1Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlighet att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder Kommunerna är enligt skollagen (1985:1100) skyldiga att anordna grundskola eller särskola för skolpliktiga barn och ungdomar i kommunen. För barn som på grund av dövhet eller hörselskada inte kan gå i eller motsvarande del av särskolan finns specialskolan.TPF1FPT Dessa barn har behov av kommunikation och under- visning på teckenspråk som inte är möjligt att möta i den kommu- nala skolan.TPF2FPT De har behov av en teckenspråkig miljö. Det är staten som är huvudman för specialskolan. Utbildningen i specialskolan präglas av att de båda språken tecken- språk och svenska används parallellt i olika funktioner och för- stärker varandra ömsesidigt som verktyg för kommunikation och lärande.TPF3FPT Undervisningen är således tvåspråkig och sker i en teckenspråkig miljö. En del elever har all undervisning på teckenspråk, medan andra har en större eller mindre del av undervisningen på talad svenska. Det är ett mål i specialskolan att varje döv eller hörselskadad elev efter genomgången specialskola ska vara tvåspråkig.TPF4FPT Med detta avses att eleven kan avläsa teckenspråk och läsa svenska samt uttrycka tankar och idéer på teckenspråk och i skrift. Specialskolan består av fem skolenheter med regionala upptagnings- områden (regionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet 1TP PT 1 kap. 6 § skollagen (1985:1100) 2TP PT Se prop. 1998/99:105 s. 35 3TP PT Se den gemensamma kursplanetexten för specialskolan i teckenspråk och svenska (bilaga till SKOLFS 2002:16 4TP PT Se läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94, s. 11 (riksskola).TPF5FPT Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever, som inte behöver utbildning med särskilda insatser vid riks- skolan.TPF6FPT Regionskola finns i (Birgittaskolan), (Kristinaskolan), (Manillaskolan), (Väner- skolan) och (Östervångsskolan). Riksskolan är avsedd för döva eller hörselskadade elever, som på grund av utvecklingsstör- ning inte kan få sin utbildning i en regionskola.TPF7FPT Vid riksskolan tas också emot elever som är dövblindfödda.TPF8FPT Riksskolan finns i (Åsbackaskolan). Specialskolan ska för utbildning på grundskolenivå ha tio års- kurser. Utbildningen ska syfta till att ge barn och ungdomar med dövhet eller hörselskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i grundskolan.TPF9FPT Elevernas skolplikt upphör vid utgången av vår- terminen det kalenderår då eleven fyller , dvs. än för elever i grundskolan.TPF10FPT De kursplaner som regeringen har fastställt för ska också tillämpas i specialskolan.TPF11FPT I den utsträckning som grund- skolans kursplaner inte kan användas på grund av elevernas funk- tionshinder ska emellertid fastställa särskilda kurs- planer för specialskolan. Enligt föreskrifterTPF12FPT gäller sär- skilda kursplaner i engelska, moderna språk (utom engelska), moders- mål, rörelse och drama samt teckenspråk och svenska. För utveck- lingsstörda elever ska särskolans kursplaner tillämpas. För specialskolan gäller en särskild timplan.TPF13FPT Av denna framgår att elever i specialskolan inte har ämnet musik utan i stället rörelse och drama. Dessutom finns ämnet teckenspråk i specialskolans tim- plan. När särskolans kursplaner tillämpas för utvecklingsstörda elever ska den totala undervisningstiden fördelas på särskolans ämnen eller ämnesområden, elevens val samt i förekommande fall teckenspråk och skolans val.TPF14FPT 5TP PT 1 kap. 3 § specialskoleförordningen (1995:401) 6TP PT 1 kap. 6 § specialskoleförordningen (1995:401) 7TP PT 1 kap. 8 § specialskoleförordningen (1995:401) 8TP PT 1 kap. 9 § specialskoleförordningen (1995:401) 9TP PT 7 kap. 1 § skollagen (1985:1100) 10TP PT 3 kap. 10 § skollagen (1985:1100) 11TP PT 3 kap. 2 § specialskoleförordningen (1995:401) 12TP PT föreskrifter om kursplaner för specialskolan (SKOLFS 2002:16) 13TP PT 3 kap. 5 § specialskoleförordningen (1995:401) 14TP PT 3 kap. 6 § specialskoleförordningen (1995:401) Utbildningen i specialskolan ska vara avgiftsfri för eleverna.TPF15FPT I verksamheten får det dock förekomma enstaka inslag som kan för- anleda en obetydlig kostnad för eleven. Staten svarar för att eleverna kostnadsfritt erhåller för utbildningen nödvändiga resor. För elever som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet svarar staten för att eleverna utan extra kostnader får tillfredsställande förhållanden. Elevens hemkommun ska betala ersättning till staten för vissa kostnader.TPF16FPT Delbetänkandet Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) fanns specialskolan som skolform även för barn som på grund av synskada eller talskada inte kunde gå i eller motsvarande del av särskolan.