sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — 35TP PT Se bl.a. Europeiska stadgan för småföretag, urval av god praxis, Europeiska kommissionen. 36TP PT Till principerna är kopplade 92 åtgärder som i vissa fall är nya, i andra fall påbörjade eller redan avslutade. Nuläget – en sammanfattande beskrivning 1.Skapa ett klimat som gynnar småföretagare och familjeföretag och belönar entreprenörskap. 2.Se till att företagare som gått igenom en konkurs snabbt får en andra chans. 3.Utarbeta regler som grundar sig på principen om att tänka småskaligt först. 4.Göra offentliga förvaltningar lyhörda för de små och medelstora företagens behov. 5.Anpassa offentliga politiska instrument till de små och medel- stora företagens behov, så att det blir lättare för dem att delta i offentlig upphandling och få del av statligt stöd. 6.Göra det lättare för små och medelstora företag att få tillgång till finansiering och se till att såväl lagstiftningen som affärsklimatet stöder iakttagande av betalningsfrister vid handelstransaktioner. 7.Hjälpa små och medelstora företag att bättre utnyttja den inre marknadens möjligheter. 8.Stödja kontinuerlig kompetensutveckling och all slags innovation i små och medelstora företag. 9.Hjälpa små och medelstora företag att omvandla miljö- utmaningar till affärsmässiga möjligheter. 10.Uppmuntra små och medelstora företag att utnyttja växande marknader och stödja dem i detta. Utöver de vägledande principerna lämnades, i SBA-meddelandet, tre lagförslag grundade på principen om att tänka småskaligt först. Dessa är gruppundantagsförordningen för statligt stöd, förordning om ett europeiskt privat aktiebolag (Privata Europaea) som innebär att en ny europeisk associationsform skapas och slutligen ett direktiv om sänkta momssatser för tjänster som ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa sänkta momssatser främst för tjänster som tillhandahålls lokalt. Lagförslagen behandlas i särskild ordning inom ramen för respektive rådskonstellation. SBA-meddelandet i sin helhet är planerat att behandlas i . Nuläget – en sammanfattande beskrivning 2.6.2Stödprogram till små och medelstora företag inom EU Stöd till små och medelstora företag inom EU ges i olika former såsom tjänster, information, bidrag, lån samt, i mindre omfattning, garantier.TPF37FPT Stödet fördelas direkt eller indirekt genom program som förvaltas av medlemsländerna eller regionerna, t.ex. . Några av de stöd som erbjuds redovisas nedan. Europeiska kommissionen utformar och handlägger stöd till företag för projekt med viss inriktning som miljö, forskning och utbildning. I denna kategori återfinns bl.a. det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2007–2013) och, , ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Europeiska regionala utvecklingsfonden är EU:s största stödkälla för små och medelstora företag. Fonden kan bl.a. stödja projekt för att utveckla entreprenörskap, innovation och konkurrenskraft i företag och för att förbättra företagsklimatet regionalt och lokalt genom t.ex. ökad tillgång till kapital i nyetablerings- och tillväxtfasen samt för att utveckla samarbetet mellan företag över regions- och nationsgränserna. Medlemsländer och regioner förvaltar programmen och väljer ut projekten. Europeiska kommissionen, Europeiska investeringsfonden och Europeiska investeringsbanken har tagit initiativ till (for Micro to ) för att förbättra tillgången till finansiering i form av t.ex. mikrokrediter, riskkapital eller garantier. kommer att förvaltas som en del av Europeiska regionala utvecklingsfondens program. Projekten kommer att väljas ut på nationell och regional nivå. är det och som beslutat att genomföra en Jeremiesatsning. Europeiska investeringsfonden förvaltar flera finansiella instrument med avsikten att öka de tillgängliga krediterna för företagen och stimulera mellanhänderna att öka utlåningen. Inget stöd lämnas direkt till företagen utan det förmedlas via 37TP PT Europeiska unionens stödprogram till små och medelstora företag - en översikt över de viktigaste finansieringsmöjligheterna för små och medelstora företag, Europeiska kommissionen GD Näringsliv och industry, . Nuläget – en sammanfattande beskrivning finansiella mellanhänder som banker, kreditinstitut och investeringsfonder. Stöd lämnas för att hjälpa små och medelstora företag att ta sig in på marknader utanför EU. Detta stöd tar sig främst uttryck i hjälp till förmedlingsorganisationer och/eller myndigheter för internationalisering. För att företagen på ett mer lättillgängligt sätt ska kunna ta del av EU:s stödformer och tjänsteutbud har tagit initiativet till som erbjuder information och rådgivning om EU-regler, internationalisering, EU-finansiering samt förmedling av internationella affärskontakter och viss service vid teknik- och forskningssamarbeten. Det nya nätverket bygger på verksamheten inom de två tidigare och . Femton nationella och regionala näringslivsorganisationer och forskningsinstitut står bakom verksamheten i . har lokal representation på 22 orter. är både huvudfinansiär för verksamheten och nationell koordinator. 2.6.3EU:s statsstödregler avseende företagsfinansiering, innovation och FoU EU:s politik för statligt stöd till näringslivet utgår från ett principiellt förbud mot stöd som kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsländerna. Av artikel 87 om statligt stöd i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen framgår att: om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Det är kommissionens uppgift att tolka reglerna och avgöra om de stöd som medlemsstaterna vill införa kan anses vara förenliga med Nuläget – en sammanfattande beskrivning den gemensamma marknaden. Länderna måste därför förhands- anmäla stöd till kommissionen, enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. För att underlätta för medlemsländerna och öka förutsägbar- heten i systemet har kommissionen utfärdat vägledande texter i form av meddelanden, riktlinjer och rambestämmelser m.m. Dessa anger närmare villkor för hur stöd bör utformas för att kunna godkännas. Kommissionen har på vissa områden därutöver beslutat om s.k. gruppundantag vilket ger medlemsstaterna möjlighet att införa stöd utan förhandsanmälan till kommissionen. Kom- missionens regelverk ligger till grund för de stöd- och verk- samhetsförordningar som regeringen utfärdat för flera av de statliga aktörer som min utredning berör, bl.a. , och . Sammanfattning av relevanta delar av Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse Genom förordning (EG) nr 994/98, artikel 2, bemyndigas kommissionen att i en förordning fastställa ett tröskelvärde under vilket stödåtgärder inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i fördraget och därför inte omfattas av anmälningsförfarandet enligt artikel 88.3. Stödåtgärder vilka uppfyller villkor i förordningen (EG) nr 1998/2006 ska inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 och ska därför inte omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget. I korthet innebär regleringen av stöd av mindre betydelse, s.k. försumbart stöd, att stöd till ett enskilt företag inte räknas som statligt stöd enligt artikel 87 om de sammanlagda stödbeloppen understiger (för företag verksamt inom vägtransportsektorn). Stödprogram som lämnar helt och hållet lägre stöd måste således inte förhands- anmälas till kommissionen. Nuläget – en sammanfattande beskrivning Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (2006/c 323/01). Mot bakgrund av Lissabonstrategins mål, avseende gemenskapens framtida nivåer på satsningar på FoU och innovation, har kommissionen gjort bedömningen att gemenskapens nuvarande samlade satsning på FoU och innovation inte är optimal. Därför moderniserades regelverket för statligt stöd till FoU i denna rambestämmelse som möjligheterna till stöd utökades till att omfatta även innovation. Den rättsliga grunden för statligt stöd till FoU och innovation är i första hand artikel 87.3 c i EG-fördraget. I viss utsträckning kan även artikel 87.3 b komma ifråga. Den senare gäller stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, medan det mer frekvent utnyttjade c-undantaget gäller stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Statligt stöd får enligt rambestämmelsen, givet att vissa villkor uppfylls, lämnas till grundforskning, industriell forskning, utveckling, tekniska genomförbarhetsstudier, vissa insatser för att erhålla och upprätthålla patent och andra rättigheter som åtnjuter industriellt rättsskydd, nystartade innovativa företag, process- och organisationsinnovation inom tjänstesektorn, viss innovations- rådgivning, vissa innovationsstödjande tjänster, inhyrning av högkvalificerad personal (enligt vissa villkor) till SME-företag från forskningsorganisation eller stort företag samt innovationskluster. Rambestämmelsen anger för varje stödändamål närmare villkor avseende stödets omfattning i relation till den totala kostnaden för varje insats. Stöd enligt denna förordning måste anmälas till kommissionen. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (2006/C 194/02) Om särskilda villkor är uppfyllda kan kommissionen betrakta visst stöd i form av riskkapital som förenligt med artikel 87.3 c, dvs. stöd för att främja utvecklingen av vissa näringsverksamheter. Nuläget – en sammanfattande beskrivning enligt dessa riktlinjer omfattar endast riskkapitalordningar som är riktade till SME-företag. Enligt kommissionen berör kapitalbrist främst innovativa och oftast nya högteknologiföretag med stor tillväxtpotential. Bristen kan emellertid också påverka ett bredare spektrum av nyare och äldre företag i olika sektorer med lägre tillväxtpotential som inte kan finansiera sina utvidgningsprojekt utan externt riskkapital. Statligt stöd genom riskkapital måste stimulera kapitaltillskott utan utträngning. Riktlinjerna innebär i korthet att de stödformer som bl.a. kan komma i fråga är bildande av investeringsfonder, garantier till riskkapitalinvesterare eller riskkapitalfonder, andra finansiella instrument som tillhandahåller ytterligare investeringskapital till riskkapitalinvesterare eller riskkapitalfonder samt skatteincitament till investeringsfonder och/eller deras förvaltare, eller till investerare för att göra riskkapitalinvesteringar. Kommissionens riktlinjer anger för varje stödform närmare villkor avseende stödets omfattning. Stöd enligt denna förordning måste anmälas till kommissionen. Kommissionens generella gruppundantagsförordning (EG) Nr 800/2008 av Kommissionen har med stöd av förordningen (EC) 994/98 och i enlighet med artikel 87 i fördraget beslutat om stöd till små och medelstora företag, forskning och utveckling, miljöskydd, sysselsättning, utbildning och regioner som, under vissa villkor, är förenliga med den gemensamma marknaden. Gruppundantags- förordningen är mycket omfattande och reglerar olika former av stöd till små och medelstora företag, stöd till utbildning av anställda, sysselsättningsstöd, regionalstöd, miljöstöd, stöd till kvinnligt företagande och stöd till forskning, utveckling och innovation. Genom gruppundantaget upphävs den tidigare förordningen om statligt stöd till små och medelstora företag.TPF38FPT Vissa stöd för att främja riskkapitalinvesteringar som tidigare reglerats i Gemen- skapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapital- investeringar i små och medelstora företag (2006/C 194/02) förs in 38TP PT Kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag. Nuläget – en sammanfattande beskrivning i den nya förordningen. Vissa innovationsstöd för nystartade företag som tidigare reglerats i Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (2006/c 323/01) förs också in i det nya gruppundantaget. En av de stora förändringarna vad gäller möjligheten till statligt stöd genom det nya gruppundantaget, som särskilt bör omnämnas, är möjligheten till stöd till kvinnligt företagande. Som förenligt med den gemensamma marknaden är därmed ett särskilt stöd till små företag som ägs och drivs av kvinnor. Stödet får inte överstiga per företag. Stödet får motsvara högst av de stödberättigade kostnaderna som uppstår från företagsstarten. Stödberättigade kostnader är kostnader för juridiskt stöd, rådgivning och administration i samband med företagets bildande tillsammans med räntekostnader, kostnad för hyra eller leasing av produktionsmateriel och produktions- anläggningar, kostnad för energi, vatten, uppvärmning, skatt och administrativa avgifter, kostnader för barntillsyn och föräldra- ledighet samt kostnader för avskrivningar och löner. Stöd enligt denna förordning behöver inte anmälas till kommissionen enligt 88.3 i EG-fördraget. Endast ett mer förenklat informationsförfarande krävs. Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (2008/C 155/02) Kommissionen tillkännager på detta sätt de principer kom- missionen avser att lägga till grund för sin tolkning av artiklarna 87 och 88 i fördraget och deras tillämpning på statliga garantier. I tillkännagivandet definieras de omständigheter som utesluter förekomsten av statligt stöd när det gäller enskilda garantier. Tillsammans med flera andra villkor ska ett marknadspris betalas för garantin. Kommissionen godtar inte att garantavgiften fastställs till en gemensam nivå för en hel bransch. Kommissionen kan dock godta en enklare bedömning för små och medelstora företag förutsatt att en årlig angiven säkerhetsavgift tas ut på det belopp som garanteras av staten. Den årliga säkerhetsavgiften varierar mellan beroende på företagets kreditvärdighet. Statliga garantier, där förekomsten av stöd inte kan uteslutas med ledning av principerna i tillkännagivandet, måste anmälas till Nuläget – en sammanfattande beskrivning och godkännas av kommissionen i syfte att avgöra om de är förenliga med den gemensamma marknaden. Oavsett om garantin omfattar statligt stöd eller inte kan kommissionen begära in omfattande rapporter med uppgifter om de utfärdade garantierna. Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2004/C 244/02) Av dessa riktlinjer framgår att artikel 87.3 c i fördraget är den enda grunden för förenlighet med den gemensamma marknaden för stöd till företag i svårigheter. Som nämnts ovan har kommissionen rätt att tillåta stöd för att underlätta utveckling av vissa närings- verksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen påtalar att inte kan vara att företag som hamnar i svårigheter ska räddas av staten. , som går i konkurs, är ett normalt inslag i marknadsekonomin. Kommissionen slår fast att stöd till företag i svårigheter endast kan vara förenligt med grunden för den gemensamma marknaden om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer följs. Ett nybildat företag har dock aldrig rätt till undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Ett företag betraktas av kommissionen som nybildat efter att företaget inlett sin verksamhet på det berörda området. Av riktlinjerna framgår att medlemsländerna, givet flera villkor, till ett företag i svårighet får tillhandahålla dels undsättningsstöd engångsvis i form av lån eller lånegarantier, dels omstrukturerings- stöd. Stödet måste, i enlighet med EG-fördragets artikel 88.3, anmälas till kommissionen för godkännande. Kommissionen ställer krav på regelbundna och detaljerade rapporter från medlems- länderna om stödens storlek, innehåll och dess effekter. Riktlinjerna löper ut efter . Kommissionen har därför påbörjat en översyn. Som ett första steg i denna har medlemsländerna fått redogöra för sina erfarenheter av tillämpningen av de nuvarande riktlinjerna. Av redogörelse framgår att den svenska näringspolitiken och regionala tillväxtpolitiken inte inrymt åtgärder för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter samt att har ett restriktivt förhållningssätt till sådana stödformer men att det finns exempel på omständigheter som kan motivera möjligheten till ett Nuläget – en sammanfattande beskrivning En sådan omständighet är krissituationer inom den finansiella sektorn. En annan är överkapacitet inom trögrörliga ekonomiska tillgångar som inom bostadssektorn. Kommissionens rekommendation av om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (2003/361/EG) Kommissionens definition av mikroföretag samt små och medelstora företag är bindande för medlemsländerna i samband med beslut om statligt stöd genom vilket storleken på ett företag får betydelse för stödets omfattning. Definitionen är också bindande i samband med genomförande av program med stöd från och av andra gemenskapsprogram som sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Tabell 2.2 Definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag Årsoms., milj. Bestämningen av ett företags kategoritillhörighet påverkas av om företaget anses vara fristående, ett partnerföretag eller ett anknutet företag. Klassificeringen har betydelse för hur det stödansökande företagets storlek beräknas. Om eller mer av ett företags kapital eller röstandel direkt eller indirekt kontrolleras av ett eller flera offentliga organ, individuellt eller gemensamt, kan företaget inte anses tillhöra kategorin små och medelstora företag. Ett företag betraktas dock som ett fristående litet eller medelstort företag när bl.a. offentliga investeringsbolag eller offentliga eller privata riskkapitalbolag, universitet och forskningscentra utan vinstsyfte eller institutionella investerare, inkl. regionala utvecklingsfonder, har en ägarkontroll enskilt på och högst i sökandeföretaget. behöver fler företag som startar, växer och sysselsätter i hela landet. Banker och andra privata intressenter satsar i begränsad omfattning i tidiga skeden. Därför måste statliga finansiella resurser finnas för att finansiera nya och växande företag. Statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag ska alltid utgå från företagets allra bästa. Statlig företagsfinansiering måste byggas upp på ett sådant sätt att alla starka affärsidéer ska kunna utvecklas och växa i företag oberoende av om idén bygger på nya forskningsrön, är baserad på produktutveckling inom ett företag eller uppkommit på annat sätt. I mitt utredningsarbete kunde jag inledningsvis konstatera att det statliga finansieringssystemet fyller en mycket viktig funktion för utvecklingen av innovationer och nya, små och medelstora företag. Frågor kring företagande och entreprenörskap prioriteras och hanteras generellt sett med en bred erfarenhet och ett stort engagemang. Men ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Det finns hinder i systemet som försvårar start och tillväxt av företag. De större företagen i kommer förmodligen inte nämnvärt att öka antalet anställda framöver. Det är sannolikt samma situation inom stora delar av offentlig sektor. Nyföretagandet i behöver därför öka. Detta bidrar i sin tur till fler arbetstillfällen och ökad tillväxt. De befintliga små och medelstora företagen måste på olika sätt ges förutsättningar att utvecklas. Ett ökat nyföretagande är bra för och kan komma till stånd genom att alla starka affärsidéer ges möjlighet att kommersialiseras. Icke minst de minsta företagen, vilka utgör merparten av alla företag i , har en stor potential att utvecklas om satsningarna kraftsamlas för att fler företag ska starta och sedan tillväxa. Jag lämnar därför flera förslag för att alla starka affärsidéer ska få bättre förutsättningar att utvecklas och växa i ett företag. 3.2Mina förslag och bedömningar samlat I detta avsnitt redovisar jag, sammanfattningsvis, de förslag jag lämnar och mina bedömningar, i enlighet med mitt uppdrag. Dessa utvecklas mer i detalj i avsnitt 3.3–3.16. Jag förslår att utvecklas och därmed får ett bredare verksamhetsuppdrag för att alla starka affärsidéer ska kunna utvecklas och växa i företag (avsnitt 3.3). Det nya konsoliderar sin verksamhet till färre regionala operativa dotterbolag (avsnitt 3.3.1). Innovationsbron AB:s verksamhet och AB:s nuvarande innovationsverksamhet förstärks genom en fusion mellan dessa. Därmed bildas ett nytt dotterbolag inom den nya : (avsnitt 3.3.2). Det nya , Stiftelsen och de regionala ägarna till och bildar gemensamt ett nytt operativt bolag, , för företagsfinansiering, behovsrelaterad rådgivning och andra tjänster i , , och (avsnitt 3.3.3). Det nya satsning på ägarkapital bör ske i enlighet med mina principiella ståndpunkter (avsnitt 3.3.4). Ägarkapital från andra än företagaren själv är ofta en nödvändig finansieringsform för företag som växer. Under vissa omständigheter finns ett behov av statligt ägarkapital. En holdingbolagsstruktur för ägarkapitalinvesteringar inom Almi-sfären möjliggör att gemensamma övergripande investeringsprinciper gäller, som varje investerings- beslut förankras i den regionala organisationen. Ägarkapitalsatsningen kräver ett väl utvecklat samarbete mellan och privata medfinansiärer samt offentliga regionala aktörer. Investeringar i ägarkapital är ofta mycket långsiktiga och förknippade med höga risker. Investeringar i ägarkapital ska ha en marknadskompletteran- de inriktning. Varje enskilt investeringsbeslut ska fullt ut vara marknadsmässigt betingat. Det nya bör aktivt verka som kunskapsresurs och nätverksförmedlare både nationellt och regionalt. Det nya ägarkapitalsatsning ska ses som ett komplement till övriga statliga aktörers investerings- verksamhet. Det nya får ansvar för att bygga upp och driva den nya tjänsten Företagareslussen. Tjänsten är alla affärsidégivares, entreprenörers och företagares ingång till företagsfinansiering. Företagareslussen kan organisatoriskt samordnas med den rådgivning som erbjuder och tillhandahållas i de regionala dotterbolagen på lokal nivå (avsnitt 3.3.5). Det nya får möjlighet att lämna företagarlån, s.k. mikrolån, utan krav på medfinansiering med högst (avsnitt 3.3.6). En ny finansieringsprodukt, Startgarantin, tillförs det statliga utbudet av finansieringsinstrument. Startgarantin ska tillhandahållas av det nya genom (avsnitt 3.3.7). får ett särskilt ansvar för att utveckla samarbeten med affärsänglar, inkubatorer samt teknik- och forskningsparker (avsnitt 3.3.8). Det nya får ett särskilt ansvar för att systematiskt utveckla nätverk för affärsidégivare, entreprenörer och seniora affärskvinnor och affärsmän (avsnitt 3.3.9). Det nya förutsätts, genom eget initiativ, inrätta ett s.k. marknadsråd för en objektiv och sakkunnig prövning av finansieringsverksamhet beträffande marknadskomplettering och undanträngning av privata aktörer (avsnitt 3.3.10). Styrelsen och ledningen för det nya ska genomföra en kompetensutvärdering i samband med ombildningen före det att det nya etableras (avsnitt 3.3.11). Ledningen för det nya ska verka för ett utökat samarbete med bankerna och dess ledningar. En ny samfinansieringsmodell borde utarbetas mellan det nya och respektive bank. Målet ska vara att förmå bankerna att aktivt delta i tidiga skeden med kompetens och kapital. ska ha möjlighet att kunna erbjuda en högre risknivå i förhållande till banken (avsnitt 3.3.12). Jag föreslår också följande. Principer för finansiering av företagsutveckling (avsnitt 3.4):