sou · GVB36 · 2008-01-01 00:00:00 — Anser du att polisen har tillräckliga kunskaper om förutsättningarna för att ett förordnande av målsägandebiträde ska komma till stånd? Anser du att polisen gör en egen prövning av behovet av målsägandebiträde innan de lämnar information om målsägandebiträde? Betraktas information om målsägandebiträde som en förstahandsåtgärd i samband med anmälansupptagning? Nuvarande förhållanden - Åklagare Kontrollerar du att målsäganden har informerats om möjligheten att få målsägandebiträde? Hur får du veta att målsäganden har informerats om möjligheten att få ett målsägandebiträde förordnat? målsägande (RAR) Hur ofta saknas dokumentation om att polis eller åklagare lämnat information om målsägandebiträde? När får åklagaren information om att det finns ett önskemål om, eller ett behov av målsägandebiträde? Om det visar sig att målsäganden inte har informerats om möjligheten att förordna ett målsägandebiträde, tillhandahåller du då den informationen? Om svaret ovan är ja, hur förmedlas informationen oftast? Överväger du en framställan om förordnande av målsägandebiträde i de fall där målsäganden inte själv haft något önskemål om detta? Vem tar det övergripande ansvaret för att målsäganden får information om målsägandebiträde? Synpunkter – information om målsägandebiträde När anser du att information om målsägandebiträde bör lämnas? Om ett målsägandebiträde inteU U har förordnats under förundersökningens gång, anser du att information om målsägandebiträde behöver upprepas vid förundersökningens slutskede? Ja, vid vissa brott Vem anser du UbörU ta ansvaret för att målsäganden får information om målsägandebiträde? Hur ofta uppskattar du att målsäganden framställer önskemål om målsägandebiträde vid sexualbrott? (§ 1 punkt 1 LMB) Hur ofta uppskattar du att målsäganden framställer önskemål om målsägandebiträde vid andra brott än sexualbrott? (§ 1 punkt 2- 3 LMB) På vilket sätt får du vanligtvis kännedom om att målsäganden uttryckt önskemål om eller behov av målsägandebiträde? sökningen, t ex Om önskemål framställts om målsägandebiträde, avvaktar du vad som händer i utredningen innan framställan om förordnande av målsägandebiträde görs? Om svaret ovan är ja, vad avvaktar du för att kunna göra framställan om förordnande av målsägandebiträde? Om önskemål om målsägandebiträde inteU U har framställts, avvaktar du vad som händer i utredningen innan du aktualiserar frågan om målsägandebiträde? Om svaret ovan är ja, vad avvaktar du för att kunna göra framställan om förordnande av målsägandebiträde? Hur ofta får du överta ledarskapet av förundersökningen p g a att ett förordnande av målsägandebiträde är aktuellt? Utöver det som du skriver på blanketten i Framställan om förordnande av målsägandebiträde, har du andra kontakter med tingsrätten om behovet av målsägandebiträde? För domstolen en dialog med dig angående målsägandens behov vid förordnande av målsägandebiträde? Fungerar det nuvarande systemet med målsägandebiträde på ett bra sätt? I de ärenden där det finns önskemål om målsägandebiträde, vilken prioritet ger du frågan om förordnande? I vilket skede av utredningen gör du vanligen en framställan om förordnande av målsägandebiträde till tingsrätten? I vilket skede av rättsprocessen har målsägandebiträdet störst betydelse? Anser du att ett tidigt inträde av målsägandebiträdet under förundersökningen skulle kunna leda till bättre kvalité på förundersökningen? Anser du att ett tidigt inträde av målsägandebiträdet under förundersökningen skulle kunna leda till att färre förundersökningar läggs ner? Anser du att det finns behov av jouradvokater för förordnande av målsägandebiträde i brådskande fall, t ex vid ? Ja, i vissa fall PRÖVNING ENLIGT 1 § LAG OM Innan framställan om förordnande av målsägandebiträde inges till tingsrätten, gör du en prövning av behovet av målsägandebiträde enligt 1 § punkt 1 LMB? Innan framställan om förordnande av målsägandebiträde inges till tingsrätten, gör du en prövning av behovet av målsägandebiträde enligt 1 § punkt 2 och 3 LMB? Flera utredningar visar att målsägandebiträden inte förordnas i den omfattning de borde vid sexualbrott. Vilket tror du är det vanligaste skälet till att det är så? (1 § p1 LMB) framställan om målsägandebiträde till rätten även om det inte finns en utpekad gärningsman eller om denne är okänd? När barn utsatts för brott, (oavsett typ) görs framställan om förordnande av målsägandebiträde? Ja, nästan undan- Det beror på brottets Hur vanligt förekommande är det att det framställs önskemål om att målsägandebiträde ska förordnas p g a rädsla hos målsäganden? Hur ofta skulle du uppskatta att en begäran om målsägandebiträde avslås av tingsrätten? Om ett målsägandebiträde har förordnats, hur löses frågan om vem som ska företräda målsäganden i skadeståndsfrågan praktiskt? För du skadeståndstalan trots att målsägandebiträde är I de fall där målsäganden önskar föra enskilt anspråk, är skadeståndsanspråket redan förberett när målsägandebiträdet förordnas? I de fall där målsägandebiträde inte har förordnats, bistår du målsäganden med det enskilda anspråket? I de fall där målsägandebiträde inte har förordnats, hur får du vanligtvis underlag för det enskilda anspråket? OM STÖD OCH HJÄLP TILL MÅLSÄGANDEN Hur ser du på omfattningen av ärenden där målsägandebiträde borde förordnats men så inte skett? Anser du att målsägandebiträdet bistår målsäganden med Ja, med medmänskligt Anser du att det föreligger behov av målsägandebiträden med särskild kompetens för uppdraget? Brukar du träffa målsäganden innan huvudförhandlingen äger rum om målsägandebiträde inte är förordnat? Om svaret ovan är nej, varför inte? Oavsett om ett målsägandebiträde är förordnat eller ej, brukar du träffa målsäganden innan huvudförhandlingen äger rum? 1.Har du synpunkter på åklagarens roll i förhållande till målsägandebiträdet? A, Under förundersökning? B, Under huvudförhandling? 2.Hur ser du på åklagarens skyldighet att föra skadeståndstalan i förhållande till 3 § andra stycket första ledet LMB? Målsägandebiträdet skall bistå målsäganden med att föra talan om enskilt anspråk i anledning av brottet, om detta inte görs av åklagaren. Tack för ditt bidrag till utredningen! Bilaga 6 Enkät om målsägandebiträde till advokater Vi ber er fylla i ettU U alternativ på varje fråga. Förordnas du ofta som målsägandebiträde? Vill du ha uppdrag som målsägandebiträde? Om svaret ovan är nej, vad är skälet? Jag får inte tillräckligt in i min övriga Anser du att målsägande i allmänhet är medvetna om möjligheten att få ett målsägandebiträde? Ger polisen tillräcklig information till målsäganden om möjligheten att få ett målsägandebiträde så att ett förordnande kan komma till stånd? Vem kontaktar dig vanligtvis angående målsägandens behov av målsägandebiträde? Kontaktar du själv tingsrätt eller åklagare för att påtala behovet av målsägandebiträde? Vem anser du bör ta ansvaret för att ett målsägandebiträde förordnas om målsäganden själv inte begär målsägandebiträde, t e x vid sexualbrott? I vilket skede av rättsprocessen sker oftast förordnande av målsägandebiträde? I vilket skede av rättsprocessen börU U förordnande av målsägandebiträde ske? Anser du att det nuvarande systemet för förordnande av målsägandebiträde ger förutsättningar för att förordna målsägandebiträde så snart förundersökning har inletts? Anser du att man bör inrätta ett joursystem för förordnande av målsägandebiträde i brådskande fall, t ex vid ? Borde det finnas ett skyndsamhetskrav när det gäller förordnande av målsägandebiträde? (Jmfr försvarare) Ja, i vissa Förekommer det att du som målsägandebiträde bistår målsäganden redan före en polisanmälan gjorts? I ett fåtal fall Tycker du att målsägande i vissa fall behöver stöd av målsägandebiträde före polisanmälan görs? Hur ser du på domstolarnas sätt att fördela mål till målsägandebiträden? Svårt att få insyn i hur det går till Vad är din erfarenhet av praxis när det gäller att tillgodose målsägandens önskemål angående val av målsägandebiträde? PRÖVNING ENLIGT 1 § LAG OM Enligt 1 § LMB råder presumtion för förordnande av målsägandebiträde vid sexualbrott. Trots det visar studier att målsägandebiträden inte förordnas vid dessa brott i ett stort antal fall. Vad tror du det beror på? Hur anser du att domstolarna tillämpar den andra och tredje punkten 1 § LMB? (Punkt 2: Våldsbrott, bedömning med hänsyn till personlig relation mellan målsäganden och den misstänkte eller andra omständigheter och punkt 3, övriga brott bedömning med hänsyn till målsägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter) Hur vanligt är det att rädsla för gärningsmannen är skälet till att målsäganden önskar målsägandebiträde? Vilka är dina huvudsakliga arbetsuppgifter? Anser du att målsägandebiträdets arbetsuppgifter är oprecist formulerade i lagen? Anser du att det är riktigt att målsägandebiträdet ska bistå målsäganden med kurativt stöd? Följer du målsägande till domstolen före huvudförhandling för att låta dem bekanta sig med lokalerna? Om du är förordnad som målsägandebiträde redan i inledningsskedet av förundersökningen, blir du då regelmässigt kallad till förhör eller informerad om att förhör ska hållas med målsäganden? Hur ofta fäster du rättens uppmärksamhet på frågor som antingen är kränkande mot målsäganden eller som saknar relevans i målet? Framför du ofta särskilda önskemål på målsägandens vägnar i rättegången, angående t ex lyckta dörrar, förhör i den tilltalades utevaro eller paus under huvudförhandling? Använder du dig av möjligheten att ställa frågor till den tilltalade och till vittnen när åtalet inte biträds? Enligt 3 § LMB ska målsägandebiträdet bistå målsäganden med att föra talan om enskilt anspråk, om detta inte görs av åklagaren. Vållar det lagrummet några bekymmer för dig som målsägandebiträde? Förekommer det att skadeståndstalan avskiljs från brottmålet? Medverkar du som målsägandebiträde vid skadeståndstalan som avskiljts från brottmålet? Anser du att en del av ditt arbete som målsägandebiträde ligger efter själva domstolsförfarandet? Det går inte att säga (Det varierar alltför När du förordnas som målsägandebiträde, biträder du åtalet på målsägandens vägnar? Förekommer det att du är målsägandebiträde för målsägande som inte för skadeståndstalan? Anser du att man bör arbeta för att målsägandebiträdet alltid närvarar vid förhör med målsäganden under utredningen? Anser du att det finns ett behov av särskild utbildning för dem som ska förordnas som målsägandebiträde? Anser du att målsäganden, trots förordnande av målsägandebiträde har höga förväntningar på åklagaren och dennes bemötande? (T ex angående information, personlig kontakt, m m) Anser du att målsäganden generellt har behov av att träffa åklagaren även om målsägandebiträde förordnats? Anser du att åklagaren har objektivitetsplikt under rättegången? Är din erfarenhet att målsägande vanligtvis blir tillfrågade om de vill ha information om beslut som fattas i ärendet? (Te x om att inledd förundersökning ska läggas ned, åtal inte ska väckas, 13b § FuK) Är det din erfarenhet att målsäganden underrättas om att åtal väckts? (13 d § FuK) Får du regelmässigt betalt för det arbete du gör? Inverkar de nuvarande ersättningsreglerna på ett negativt sätt på målsägandebiträdets vilja att bistå målsäganden? I ett fåtal fall I de mål där målsägandebiträde förordnas, anser du att det råder en balans mellan målsäganden och den misstänkte i rättssalen? Mer balans än om Om svaret ovan är nej, vad är skälet? Hur ser du på omfattningen av ärenden där målsägandebiträde borde förordnats men så inte skett? Om svaret ovan är att det är vanligt förekommande, vad är skälet till det? Anser du att det finns tillfällen då målsägandebiträde förordnas trots att målsäganden egentligen inte har behov av juridisk hjälp? Vilken inställning upplever du att domare har gentemot målsägandebiträdet? Anser du att ett tidigt inträde av målsägandebiträdet under rättsprocessen leder till att färre förundersökningar läggs ner? Enligt 3 § LMB är det målsägandebiträdets uppgift att ta till vara målsägandens intressen. Vilka anser du att dessa är? Vidare ska enligt 1 § LMB målsägandebiträdet ge målsäganden stöd och hjälp. Vad anser du ligger i det begreppet? Ge några kommentarer om stödpersonens betydelse för målsäganden. Önskar du lämna ytterligare synpunkter är du välkommen att göra det på sista sidan. Vi tackar för ditt bidrag till utredningen! Bilaga 7 Några intervjuer med brottsoffer om deras erfarenheter av rättsprocessen och av att företrädas av målsägandebiträde berättar att hon var när hon gjorde polisanmälan om misshandel och olaga hot . Hon hade blivit utsatt för gärningar upprepade gånger . fick ingen information av polisen om möjligheten att begära ett målsägandebiträde eller vilken roll ett målsägandebiträde hade. Vid det första förhöret hos polisen fick hon besked om att hon skulle få ett målsägandebiträde. fick hon ett brev där det stod att hon hade tilldelats ett kvinnligt målsägande- biträde. fick själv ta kontakt med målsägandebiträdet per telefon och då blev hon otrevligt bemött. Hon hade inte fått någon information om hur hon skulle gå till väga och visste inte att målsägandebiträdet skulle kontakta henne. informerades hon om att målsägandebiträdet troligtvis kände den tilltalade, vilket gjorde att ett annat målsägandebiträde skulle förordnas för henne. Efter någon månad fick hon ett brev om att en annan kvinnlig advokat hade förordnats som målsägandebiträde för henne. Det var cirka efter det att hon hade gjort polisanmälan och ungefär före huvudförhandlingen. tror att det var hon som tog kontakt med det nya målsägandebiträdet per telefon när hon hade fått brevet om att ett nytt biträde hade förordnats. Eftersom hon mådde dåligt kontaktade hennes mamma brottsofferjouren. En kvinna på brottsofferjouren gav henne stöd blev förhörd två gånger hos polisen under sammanlagt . Hennes vänner var med under de förhören men inte något målsägandebiträde. När hon träffade sitt nya målsägandebiträde första gången blev hon informerad om hur parterna skulle vara placerade vid huvud- förhandlingen. Från det att målsägandebiträdet hade förordnats fram till själva huvudförhandlingen träffade biträdet mellan två och . Hon upplevde det inte som att målsägande- biträdet var något stort stöd fram till rättegången. Hon fick inte veta hur förundersökningen fortskridit eller hur huvudförhand- lingen skulle gå till. Efter det första mötet skulle målsägande- biträdet kontakta med information om vad den tilltalade hade uppgett i förhör under förundersökningen men hon blev inte kontaktad utan istället fick hon själv läsa förundersöknings- protokollet innan huvudförhandlingen. Då gick målsägandebiträdet igenom förundersökningsprotokollet med henne. Målsägande- biträdet var relativt upptagen. upplevde att det var svårt att hon själv fick ringa biträdet för att få information om till vilken dag rättegången var utsatt. Någon hjälp med samhällsinformation, t e x om hälsovård och socialtjänst fick hon inte. Det var inte viktigt för henne att begära skadestånd men hon visste inte heller att hon kunde göra det. Målsägandebiträdet hjälpte henne med att utforma ett skadestånds- yrkande. Brottsofferjouren gav ett mer kurativt stöd och informerade, t ex om att den offentlige försvararen kunde ställa obehagliga frågor och att hon skulle bemöta frågorna efter hand. tyckte att hon vid kontakter med polisen blev illa bemött. Hon fick en kontaktperson av polisen som hon kontaktade per telefon men hon uppfattade det som att kontaktpersonen inte var intresserad av att prata med henne. kommer inte ihåg att målsägandebiträdet gav henne någon särskild typ av stöd. Målsägandebiträdet var trevlig och förstod vilken situation hon befann sig i. kände att hon fick kontakt med biträdet och hon behövde inte vara nervös för att berätta vad som hade hänt. Hon upplevde att hon kunde öppna sig för målsägandebiträdet och att hon fick respons på det som hon berättade för biträdet. Hon kan inte påstå att målsägandebiträdet gav någon hjälp som var viktig, men hon upplevde inte heller målsägandebiträdet som en belastning. Om hon inte hade blivit så trevligt bemött hade det upplevts som en belastning. Det som hade behövt under rättsprocessen och som målsägandebiträdet skulle ha kunnat ge henne var mer information. hade t ex önskat att få veta till vilken dag huvudförhand- lingen var utsatt, vad som skulle komma att hända under själva rättsprocessen och vid huvudförhandlingen samt till vilken påföljd den tilltalade skulle kunna dömas. visste hon ingenting om vad som skulle hända. Därför gick hon bara och väntade på besked och det upplevde hon som väldigt jobbigt. Eftersom hon mådde dåligt över att hon inte visste vad den tilltalade hade uppgett i förhör skulle hon vilja ha tagit del av förundersökningsprotokollet i ett tidigare skede. Då inte hade någon erfarenhet av rättsväsendet hade hon egentligen inga förväntningar på vare sig målsägandebiträdet eller åklagaren. Eftersom ingen informerade henne om vilka roller de olika aktörerna hade visste hon inte vem som var ansvarig för vad eller vad målsägandebiträdet skulle hjälpa till med. Hon förväntade sig att åklagaren skulle vara på hennes sida. Hon trodde också att åklagaren skulle göra ett bra jobb och hjälpa henne när hon uttryckte sig vardagligt och sade sådant som kunde uppfattas som konstigt. Åklagaren hjälpte henne så som hon hade förväntat sig. Hon pratade med åklagaren innan huvudförhandlingen. Före rättegången kände hon att det inte spelade någon roll om hon hade ett målsägandebiträde eller inte men under huvudförhand- lingen var målsägandebiträdet ett stöd. tyckte det var skönt att någon fanns bredvid henne under rättegången. Målsägande- biträdet tog med till ett enskilt rum innan huvudförhand- lingen för att hon inte skulle behöva sitta i samma rum som den tilltalade. Hon kände sig förberedd vid huvudförhandlingen eftersom brottsofferjouren hade berättat för henne hur den skulle gå till. Eftersom hon visste att hon talade sanning var hon lugn. Det var jobbigt att träffa den tilltalade, men hon var inte rädd eftersom den tilltalade redan hade tagit del av det som hon hade sagt under förhören. Däremot var hon orolig för att den tilltalades vänner skulle närvara vid rättegången. Den offentlige försvararen ställde inte många svåra frågor och hon upplevde sig relativt väl bemött av aktörerna. Åklagaren och domaren påpekade för den offentlige försvararen att vissa frågor inte var relevanta. Själva rättegången upplevde hon som formell och det var jobbigt att känna att hon måste bevisa att hon talade sanning. Både åklagaren och målsägandebiträdet hjälpte henne genom att ställa frågor när hon inte visste vad hon skulle berätta och på så vis blev det lättare att koppla ihop alla händelser och inte blanda ihop dem. Målsägandebiträdet förde hennes skadestånds- talan på ett bra sätt. Hon saknade inte något stöd under själva huvudförhandlingen. Det som hon inte var beredd på under rättegången gällde den tilltalades påföljd. Under själva rättsprocessen kände hon sig hotad och trakasserad av den tilltalade, hans familj och vänner. Det var obehagligt eftersom bor i en liten stad och hon upplevde det som att hon själv hade gjort något fel. Hon kände inte att polisen gav henne någon trygghet och med anledning av allt detta ville hon flytta därifrån. Det fanns ingenstans att vända sig för att söka stöd. Hennes mamma kontaktade brottsofferjouren men den kvinna hon fick som stöd tog inte hennes känslor riktigt på allvar när hon berättade vad hon hade utsatts för. Hon tog väldigt illa vid sig och visste inte var hon skulle vända sig. berättade för målsägandebiträdet hur hon kände sig och hur rädd hon var. Målsägandebiträdet ville då polisanmäla en av den tilltalades familjemedlemmar för trakasserier. Eftersom hon inte orkade med ännu en rättgång avstod hon från det. Målsägande- biträdet gjorde inget annat för att hjälpa henne med de här problemen. I första hand var målsägandebiträdet ett stöd under själva rättegången men hade behövt stöd och hjälp även efter rättegången. Varken brottsofferjouren eller målsägandebiträdet hörde av sig då och hon visste inte vem hon skulle kontakta. Utifrån en helhetsbedömning anser inte att målsägande- biträdet var något värdefullt stöd under rättsprocessen, varken kurativt eller informationsmässigt. Hon vände sig till brottsofferjouren istället eftersom det var skönt att prata med någon om de upplevelser hon hade varit med om. berättar att hon utsattes för det som sedan benämndes grov kvinnofridskränkning . Hon var då . En annan person gjorde polisanmälan på hennes vägnar . Eftersom hon är småbarnsmamma kom polisen hem till henne och förhörde henne. Vid det tillfället nämnde polisen att hon kunde begära ett målsägandebiträde. Hon visste inte vad det innebar och hon fick inte heller någon information om det. tog kontakt med en brottsofferstödjande organisation. På det viset fick hon information om vad ett målsägandebiträde är och vad målsägande- biträdet kan göra. Organisationen kontaktade åklagaren efter det att polisanmälan hade gjorts och begärde ett målsägandebiträde åt henne. hade inte framställt önskemål om någon särskild person som målsägandebiträde. Någon vecka innan rättegången fick hon brev om att en manlig advokat hade förordnats som målsägandebiträde för henne. Målsägandebiträdet upplyste henne om vad den tilltalade hade sagt i förhör på så sätt att han jämförde hennes utsaga med den Vittnesmålen diskuterade han inte med henne. Målsägandebiträdet informerade henne lite om huvudförhand- lingen genom att berätta hur aktörerna skulle vara placerade i rättssalen. Han berättade att domaren och åklagaren kunde ställa frågor till henne och att de frågor som den offentliga försvararen kunde ställa skulle kunna upplevas som obehagliga. Någon ytterligare information, t ex om hälsovård och socialtjänst fick hon inte av målsägandebiträdet. Innan hade träffat målsägandebiträdet visste hon inte att hon kunde begära skadestånd. Målsägandebiträdet tog upp den frågan med henne och hjälpte henne att utforma ett skadeståndsyrkande. Efter det att polisanmälan hade gjorts anser inte att hon fick något stöd hos polisen. På grund av hennes familjesituation fick polisen komma hem till henne för att hålla förhör, men hon upplevde inte att hon fick något stöd då. Hon skulle gärna ha velat att ett målsägandebiträde eller en stödperson närvarade vid förhöret. Något målsägandebiträde hade ännu inte förordnats vid det tillfället. tyckte att det tog innan målsägandebiträdet hörde av sig efter det att hon hade fått ett brev om förordnandet. Därför ringde hon till honom . Hon försökte förklara att hon hade småbarn och därför inte hade någon möjlighet att ta sig till hans kontor som låg bort. Då uppgav målsägandebiträdet att han inte var skyldig att åka hem till henne och att han inte hade behörighet att åka hem till en klient. Det upplevde hon som att han inte tog hennes situation på allvar. Med anledning av det kontaktade hon den organisation som gav stöd åt brottsoffer, och de i sin tur kontaktade målsägandebiträdet. Brotts- offerjouren ringde sedan upp henne och sa att målsägandebiträdet skulle komma hem till henne en viss dag. Hon upplevde det som att målsägandebiträdet huvudsakligen koncentrerade sig på skadeståndsyrkandet. Det hon hade behövt var istället en större förståelse från hans sida för vad hon hade varit med om. Hon hade förväntat sig att målsägandebiträdet skulle vara mer känslomässigt engagerad och vara mer som människa mot människa när de talades vid. upplevde det som att det var mer ett rutinjobb för honom och att han inte tog sig an hennes problem I efterhand tror att det hade varit bättre om ett kvinnligt målsägandebiträde hade förordnats för henne. Huvudförhandlingen hölls , cirka efter det att anmälan hade gjorts. mamma var närvarande under rättegången för att vara ett stöd för henne. Åklagaren, försvararen och domaren bemötte henne relativt bra under rättegången.