sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Förutom för att bedöma om en utomnordisk medborgare uppfyller bosättnings- eller arbetsvillkor har anfört att myndigheten har behov av att få uppgifter från för att fastställa försäkringstid i vissa fall. Sjuk- och aktivitets- ersättning i form av garantiersättning enligt 9 kap. AFL, garanti- Utökat elektroniskt informationsutbyte med pension enligt lagen (1998:702) om garantipension samt garanti- pension till omställnings- respektive änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn är beroende av försäkringstid. Denna tid tillgodoräknas den enskil- de på ett särskilt sätt. Som försäkringstid tillgodoräknas tid under vilken en person anses ha varit bosatt i enligt 2 kap. SofL samt tid under vilken en person före tidpunkten för sådan bosättning oavbrutet har vistats i efter att ha ansökt om uppehållstillstånd (se 9 kap. 2 § AFL, 3 kap. 1 a och 2 §§ lagen om garantipension och 4 kap. 9 § och 6 kap. 19 § lagen om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn). För en person som har beviljats uppehållstillstånd i med tillämpning av 4 kap. 1 eller 2 § UtL (eller motsvarande äldre bestämmelser), dvs. i egenskap av flykting eller skyddsbehövande i övrigt, tillgodoräknas på visst sätt som försäkringstid också tid då han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland (9 kap. 3 och 4 §§ AFL, 3 kap. 2–4 §§ lagen om garantipension och 4 kap. 9 § och 6 kap. 19 § lagen efterlevandepension och efterlevandestöd till barn). behov av att hämta uppgifter från Migra- tionsverket för beräkning av försäkringstid uppkommer genom att en person ansöker om ifrågavarande pensionsförmån eller genom att kassan ex officio överväger att byta ut sjukpenning mot sjuk- och aktivitetsersättning. Även i samband med att kassan skall göra en omräkning av tidigare beviljad pension kan sådant behov före- ligga. inhämtar uppgifter från Migra- tionsverket i de aktuella fallen när det framgår av en ansökan om pension att den enskilde har kommit till från ett icke nordiskt land eller när det framgår vid kassans kontroll mot folk- bokföringen att denne har varit bosatt i annat land. begär in uppgifterna från skriftligen genom att en särskild blankett skickas till Migrations- verket, som fyller i och återsänder blanketten till kassan. Kassan kan därefter begära in kompletterande uppgifter från verket skrift- ligen eller muntligen. handlägger ungefär 16 000 pensionsremisser från . uppskattar att av remisserna kan besvaras utifrån uppgifter i CUD. Resterande uppgifter måste letas upp manuellt i arkiven. Utökat elektroniskt informationsutbyte med Enligt kassan sänder myndigheten ungefär 18 200 förfrågningar till för att kunna fastställa rätt pensionsbelopp. Uppgifter för bedömning av bosättnings- och arbetsvillkor för registrering samt för utbetalning till utomnordiska personer har framfört att de uppgifter, förutom identi- fieringsuppgifter, som kassan önskar få från genom ett elektroniskt informationsutbyte för bedömningen av om en utomnordisk person uppfyller bosättnings- och arbetsvillkor för registrering samt för ersättning är följande: tillstånd eller annat bevis om rätt att vistas i med uppgift om vilken typ av tillstånd eller annat bevis som har beviljats datum för beslut om tillstånd eller utfärdande av annat bevis om rätt att vistas i samt uppgift om giltighetstid för tillstånd eller bevis uppgift om ansökan att vistas i finns och datum för när denna kom in till bevis om s.k. AT-UND. Ovanstående uppgifter är delvis sådana som inte inhämtar från den enskilde eller från inför registrering hos kassan. De ytterligare uppgifter som efter- frågas är uppgifter om datum för beslutet, om att ansökan om uppehålls- eller arbetstillstånd finns hos och datum för denna ansökan samt om beslut om s.k. AT-UND. har förklarat att anledningen till att kassan behöver få uppgift om att det finns en ansökan om uppehålls- eller arbetstillstånd hos samt uppgift om när ansökan kom in till är att den som ansöker om förlängt uppehålls- eller arbetstillstånd anses berättigad till social- försäkringsförmån om han eller hon ansöker om nytt tillstånd innan det gamla tillståndet har löpt ut. I annat fall skall den enskilde avregistreras från socialförsäkringen, när det gamla uppehålls- eller arbetstillståndet går ut. Såvitt vi kunnat finna bygger denna hantering inte på uttryckliga bestämmelser utan på Utökat elektroniskt informationsutbyte med den tolkning av rättsläget som kassan har gjort av rätten till förmån i dessa fall. Behovet av uppgift om datum för beslut beror på att det blir från detta datum som en person avregistreras från socialförsäkringen i de fall han eller hon inte beviljas nytt tillstånd. Enligt har myndigheten behov av uppgift om bevis om s.k. AT-UND eftersom personer som är undantagna från skyldigheten att ha arbetstillstånd enligt kassans praxis har rätt till dagpenning om de blir sjuka från arbetet. Huvuddelen av nu efterfrågade uppgifter finns hos Migrations- verket i CUD. har förklarat att verket i ärenden av äldre datum inte har uppgift registrerad i CUD om datum för ansökan om tillstånd att vistas i . I sådana ärenden måste verket göra en sökning i dossiern för att kunna besvara kassans frågor. Uppgifter för fastställande av försäkringstid för beräkning av garantipension och garantiersättning i vissa fall har funnit att myndigheten för beräkning av försäkringstid i nu aktuella fall har behov av att få, förutom identi- fieringsuppgifter, följande uppgifter om en enskild från Migra- tionsverket genom ett elektroniskt informationsutbyte: samtliga perioder med uppehållstillstånd datum för samtliga registrerade inresor datum för samtliga ansökningar om uppehållstillstånd datum för samtliga registrerade beslut om uppehållstillstånd uppgift om uppehållstillstånd har beviljats med tillämpning av 4 kap. 1 § (flykting) eller 2 § (skyddsbehövande i övrigt) UtL eller motsvarande äldre bestämmelser. Vid en jämförelse med de uppgifter som inhämtar från i motsvarande situation kan konstateras att uppgifterna skiljer sig något åt. I den blankett som kassan använder vid inhämtade av uppgifter från verket efterfrågas inte uppgifter om samtliga perioder med uppehållstillstånd, datum för samtliga inresor eller datum för samtliga registrerade beslut om uppehållstillstånd. Det förekommer att särskilt noterar sådana uppgifter på kassans frågeblankett. Utökat elektroniskt informationsutbyte med har förklarat att behovet av uppgifter om inresedatum är hänförligt till bestämmelserna om försäkringstid. Som vi redogjort för ovan tillgodoräknas som försäkringstid tid under vilken en person anses ha varit bosatt i enligt 2 kap. SofL samt tid under vilken en person före tidpunkten för sådan bosättning oavbrutet har vistats i efter att ha ansökt om uppehållstillstånd. De tillämpliga bestämmelserna innebär att kassan beaktar tiden från inresan till och inte från ansök- ningstillfället i de fall datum för den enskildes inresa hit ligger efter datum för hans eller hennes ansökan om uppehållstillstånd. Behovet av uppgifter om samtliga perioder med uppehållstill- stånd är föranlett av att den sammanlagda försäkringstiden i ålders- pensionsärenden beräknas enbart på antal som den enskilde uppfyllt de villkor som gäller för att försäkringstid skall få tillgodo- räknas. Det är därför viktigt att har uppgifter om och månad som den enskilde får tillgodoräkna sig. I de fall en person har beviljats flera uppehållstillstånd är det för kassans bedömning dessutom av betydelse om det finns glapp mellan dessa perioder, eftersom detta kan påverka bedömningen av om en person kan anses ha varit oavbrutet bosatt i . Denna bedömning har i sin tur betydelse för beräkningen av den försäkringstid som skall tillgodoräknas den enskilde. har angett att de uppgifter som myndigheten har om datum för en persons inresa till till övervägande del bygger på den enskildes egna uppgifter. Verket kan därför inte garantera kvaliteten på sådana uppgifter. När det gäller uppgifter om s.k. inresedatum har verket vidare förklarat att i fråga om ärenden hänförliga till tid måste myndigheten söka fram sådana uppgifter manuellt. Även datum för ansökningar om uppehållstillstånd är, som vi tidigare angett, en uppgift som Migra- tionsverket i många fall måste söka fram manuellt. 11.4.8Överväganden i fråga om enskilda uppgifter Vår bedömning är att samtliga de uppgifter som nu efterfrågar från är av betydelse för kassan antingen i dess verksamhet med registrering av utomnordiska personer i svensk socialförsäkring eller i ärende om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild. Vi anser därför att uppgifterna bör kunna ingå i ett elektroniskt informationsutbyte Utökat elektroniskt informationsutbyte med mellan verket och kassan om förutsättningar i övrigt finns för att medge ett sådant utbyte. har beträffande uppgifter om inresedatum visserligen förklarat att myndigheten inte kan garantera kvaliteten på uppgifterna eftersom dessa i flertalet fall bygger på de enskildas egna uppgifter. Trots detta bedömer vi att även de uppgifter om inresedatum som kan lämna till Försäkrings- kassan är av sådan betydelse för kassan vid fastställande av försäk- ringstid för beräkning av garantipension och garantiersättning i pensionsärenden, att de bör ingå i ett eventuellt rutinmässigt informationsutbyte. aktualiseras nämligen ett pensionsärende först efter den enskildes inresa till , varför det är svårt att genom den enskilde eller på annat sätt få uppgifter om exakt datum för inresan hit. De uppgifter som Migra- tionsverket har om inresedatum härrör från tiden för själva inresan och är därför ett viktigt underlag för kassan när det gäller att bedöma tidpunkt för den enskildes bosättning i och därmed den försäkringstid som skall tillgodoräknas denne. Det är givetvis viktigt att handläggarna vid är medvetna om att kvaliteten på uppgifter om inresedatum är osäker och därför inte slentrianmässigt godtar dessa som faktisk inresedatum. Det finns anledning att framhålla att det i fråga om samtliga elektroniska informationsutbyten är viktigt att utlämnande och mottagande myndighet är införstådda med innebörden av de uppgifter som utbyts och att de genom information och utbildning även gör berörda handläggare medvetna om detta (jfr avsnitt 7.2). 11.4.9Överväganden i fråga om elektroniskt informationsutbyte Beträffande behovet av det nu aktuella elektroniska informations- utbytet och möjligheterna att förena detta med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten anser vi att de överväganden som vi har redovisat i avsnitt 6 och 7 äger giltighet. Det finns anledning att framhålla att materiella bestämmelser i de regelverk som styr de olika socialförsäkringsförmånerna i stor utsträckning förutsätter att beträffande exem- Utökat elektroniskt informationsutbyte med pelvis utomnordiska medborgare har tillgång till uppgifter från . Kassan handlägger ett mycket stort antal ärenden där det föreligger behov av uppgifter från verket. Det sätt på vilket information utbyts mellan myndigheterna är ineffektivt och arbetskrävande för båda myndigheterna. Som vi återkommer till i avsnitt 19.1.1 räknar med att det nu efterfrågade elektroniska informationsutbytet fullt utbyggt skulle innebära besparingar enbart hos kassan om . Sammantaget är vår bedömning att ett elektroniskt informa- tionsutbyte mellan och skulle innebära förbättrade möjligheter till kontroll av utbetalningar från socialförsäkringssystemen. Vidare skulle kassans verksamhet med registrering av utomnordiska medborgare samt handläggning av ifrågavarande ärenden kunna ske snabbare och mer effektivt. Servicen till de försäkrade skulle därmed kunna förbättras. Mycket tungt vägande allmänna intressen talar därmed för ett elektroniskt informationsutbyte mellan verket och kassan. De uppgifter som hanterar är i stor utsträck- ning av integritetskänslig karaktär. Bland de uppgifter som efterfrågas finns också uppgifter som i det enskilda fallet kan vara integritetskänsliga, t.ex. uppgifter om inresedatum och uppgift om att uppehållstillstånd har beviljats någon i egenskap av flykting eller skyddsbehövande i övrigt. Under förutsättning att uppgifterna omfattas av ett tillfredsställande sekretesskydd även efter utlämnandet och att de förutsättningar som vi i övrigt beskrivit i avsnitt 7.2 är uppfyllda anser vi dock att även det efterfrågade elektroniska informationsutbytet mellan och går att förena med kraven på oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Som framgår av redovisningen i avsnitt 4.4.2 har Utlännings- datautredningen övervägt andra myndigheters direktåtkomst till personuppgifter (SOU 2003:40 s. 203 ff.). Enligt fanns det enbart skäl att tillåta direktåtkomst till uppgifter hos för vissa myndig- heter med samma verksamhetsområde som . Av skäl som vi närmare redovisat i avsnitt 4.4.2 ansåg utredningen Utökat elektroniskt informationsutbyte med däremot att CSN inte skulle medges sådan åtkomst till uppgifter hos . I likhet med CSN är en myndighet med annat verksamhetsområde än . Vid bedömningen av om kassan bör medges direktåtkomst till uppgifter hos verket måste emellertid beaktas att kassans behov av uppgifterna är en konse- kvens av utformningen av de regelverk som styr de socialför- säkringsförmåner som kassan administrerar. I motsats till vad som gäller för CSN regleras vidare behandlingen av personuppgifter hos kassan av särskilda registerförfattningar, SofdL och SofdF. Därutöver anser vi att de skäl för direktåtkomst som vi i övrigt har redovisat i avsnitt 8 gäller även i fråga om ett elektroniskt infor- mationsutbyte mellan och . Vi anser således att starka skäl talar för att direktåtkomst skall tillåtas. direktåtkomst bör avse vissa uppgifter som behövs i dess verksamhet med registrering av enskilda och i hand- läggningen av skilda förmåner. Åtkomsten förutsätter dock att den ges på ett sätt som tar tillräcklig hänsyn till integritetsaspekterna. Bl.a. måste beaktas att uppgifter som görs tillgängliga genom direktåtkomst ges ett tillräckligt sekretesskydd i kassans verksam- het. Med den reglering som vi föreslår i närmast följande avsnitt anser vi att oacceptabelt intrång i den enskildes personliga integritet kan undvikas. 11.4.10 Överväganden i sekretessfrågor Våra förslag: En bestämmelse införs i sekretesslagen om sekretess hos i verksamhet som avser registrering av enskild beträffande underlag för att bedöma eller fastställa förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild. Sekretessen skall gälla för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs. En bestämmelse införs vidare i sekretesslagen om sekretess i databas som förs av enligt utlänningsdatalagen alternativt i verksamhetsregister som förs av verket. Sekretessen skall gälla för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Utökat elektroniskt informationsutbyte med SOU 2007:45 Vilket sekretesskydd gäller för utlämnade uppgifter hos ? En förutsättning för att skall kunna lämna ut uppgifter elektroniskt till är, enligt vår bedöm- ning, att uppgifterna omfattas av ett tillfredsställande sekre- tesskydd även efter utlämnandet. Flera sekretessbestämmelser är av intresse i verksamhet. Som framgår av avsnitt 3.8 är det främst bestämmelsen i 7 kap. 14 § andra stycket SekrL som är av betydelse för vårt arbete. Denna bestämmelse tar sikte på uppgifter om enskilds personliga förhållanden och sekretessen gäller med ett omvänt skaderekvisit, dvs. utgångspunkten är att nämnda uppgifter omfattas av sekretess. Exempel på uppgifter som skyddas av bestämmelsen är uppgifter om t.ex. hälsotillstånd, religiös och politisk uppfattning. Vid bedömningen av frågan om vilka upp- gifter som bör skyddas måste, enligt förarbetena till bestämmelsen, beaktas att uppgifter som i vårt land anses som tämligen harmlösa kan för den som kommer från ett annat land uppfattas som ytterst ömtåliga och sådana att deras röjande skulle kunna få menliga följder för utlänningen eller för hans närstående i hemlandet (prop. 1979/80:2 Del A s. 209). I rättsfallen RÅ 1987 not. 74 och RÅ 1992 not. 49 har sekretess enligt lagrummet ansetts gäller för adress- uppgift beträffande utlänning. Av 7 kap. 14 § andra stycket SekrL följer också att i fråga om beslut i utlännings- och medborgarskapsärenden gäller sekretessen endast för uppgifter i skälen för beslutet. Sekretess enligt den nämnda bestämmelsen gäller i verksamhet för kontroll av utlänningar. Sådan verksamhet är det inte fråga om för del och bestämmelsen är därför inte tillämplig hos kassan. I stället torde uppgifter som Migrations- verket lämnar till kassan efter utlämnandet omfattas av sekretess enligt 7 kap. 7 § eller 7 kap. 15 § första stycket 1 SekrL. Dessa bestämmelser har redovisats närmare i avsnitt 3.6. Sekretessen enligt 7 kap. 7 § första stycket gäller hos Försäk- ringskassan i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän pension, arbetsskadeförsäkring eller handikappersättning och vårdbidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om läkarvårdsersättning, ersättning för sjukgymnastik eller särskild sjukförsäkringsavgift, för uppgift om någons hälso- Utökat elektroniskt informationsutbyte med tillstånd eller andra personliga förhållanden. Bestämmelsen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen är för offentlighet. Enligt 7 kap. 15 § första stycket 1 gäller sekretess i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen. Skaderekvisitet enligt detta lagrum är formulerat på så sätt att sekretess gäller om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgifter röjs. Sekretesskyddet enligt denna bestämmelse är därmed svagare än det skydd som bestämmelsen i 7 kap. 7 § första stycket ger. utlämnande av uppgifter till Försäkrings- kassan för bedömning av om en utomnordisk medborgaren upp- fyller bosättnings- eller arbetsvillkor för ersättning till socialför- säkringsförmån eller för fastställande av försäkringstid för beräk- ning av garantipension eller garantiersättning äger rum i samband med att kassan handlägger ärende enligt sådan lagstiftning som anges i 7 kap. 7 § första stycket. I dessa fall omfattas uppgifterna hos således av det sekretesskydd som föreskrivs i denna bestämmelse. När det däremot gäller uppgifter som Migra- tionsverket lämnar till kassan för prövning av om en utomnordisk medborgare som kommit till skall registreras hos kassan, dvs. i den situation som vi beskrivit i avsnitt 11.4.4, är vår bedöm- ning att sekretess enligt 7 kap. 7 § första stycket inte kan bli aktuell för uppgifterna hos kassan. Vi ifrågasätter således om kassans registrering överhuvudtaget har ärendekaraktär. Under alla förhållanden torde registreringen inte kunna hänföras till ärende enligt den lagstiftning som finns angiven i 7 kap. 7 § första stycket. Uppgifter som lämnar till för kassans registrering torde däremot hos kassan kunna omfattas av sekretess enligt 7 kap. 15 § 1 SekrL. Detta innebär dock att uppgifterna i dessa fall får ett tämligen svagt sekretesskydd hos . I vissa avseenden bör sekretesskyddet hos stärkas Ett antal av de uppgifter som önskar få från genom ett elektroniskt informationsutbyte är, eller kan i det enskilda fallet vara, av integritetskänslig karaktär, Utökat elektroniskt informationsutbyte med t.ex. uppgifter om inresedatum och om ansökan om tillstånd. Som vi angett ovan torde ifrågavarande uppgifter omfattas av sekretess även i verksamhet. Nuvarande sekretess- bestämmelser innebär dock att detta sekretesskydd är svagare än motsvarande skydd hos . Vår bedömning är att uppgifter som lämnar till för bedömning av om en utomnordisk med- borgare uppfyller bosättnings- eller arbetsvillkor för ersättning till socialförsäkringsförmån eller för fastställande av försäkringstid i pensionsärenden kommer att få ett tillräckligt sekretesskydd i kassans verksamhet. Vi beaktar då bl.a. att det redan finns bestäm- melser om uppgiftsskyldighet som innebär att på begäran skall lämna uppgifter, däribland även uppgifter som kan anses integritetskänsliga, till myndigheter hos vilka gäller ett svagare sekretesskydd, t.ex. CSN. I dessa fall har således uppgifter- na ansetts få ett tillräckligt sekretesskydd hos mottagande myndig- het. När det däremot gäller uppgifter som lämnar till för prövning av om en utomnordisk medborgare som kommit till skall registreras hos För- säkringskassan bedömer vi att det sekretesskydd som uppgifterna får hos kassan är otillräckligt. Vi anser därför att ett elektroniskt utlämnande av dessa uppgifter till kassan förutsätter att de får ett stärkt sekretesskydd hos kassan. Vi föreslår att detta sker genom ett tillägg i 7 kap. 7 § första stycket, med innebörd att den där föreskrivna sekretessen även gäller hos kassan i verksamhet som avser sådan registrering som vi beskrivit i avsnitt 11.4.4. Ett stärkt sekretesskydd vid direktåtkomst Vår bedömning är att skall medges direkt- åtkomst till vissa uppgifter hos . Med hänsyn till de integritetsaspekter som gör sig gällande för uppgifter i verksamhet anser vi att en sådan åtkomst bör förenas med en bestämmelse som innebär att motsvarande sekretess som gäller för uppgifterna hos skall gälla när myndigheter genom direktåtkomst tar del av uppgifterna. Som vi redogjort för i avsnitt 3.7 finns sekretessbestämmelser av detta slag bl.a. i fråga om myndigheters direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen enligt skattedatabaslagen. Utökat elektroniskt informationsutbyte med Vi föreslår således att den sekretess som enligt 7 kap. 14 § andra stycket SekrL gäller för uppgifter hos även skall gälla hos myndigheter som genom direktåtkomst har tillgång till uppgifterna så länge behandling av uppgifterna sker i Migrations- verkets databas (register). Vi föreslår att det görs ett tillägg med denna innebörd i nämnda lagrum. Den reglering vi nu föreslår innebär att myndigheter som har direktåtkomst, vid sidan av andra sekretessbestämmelser som är tillämpliga hos den egna myndigheten, kan åberopa den särskilda sekretess som gäller för uppgifter i databas (register) gentemot enskilda som vill få information ur databasen. (registret). Sekretessen gäller så länge uppgifterna behandlas i den databas (det register) som används hos . Görs utdrag ur databasen (registret) eller används uppgifterna ur databasen (registret) på annat sätt i den andra myndighetens verksamhet blir de sekretessbestämmelser som finns för dess verksamhet i stället tillämpliga. Detta motsvarar den sekretess som enligt 9 kap. 1 § SekrL gäller vid andra myndigheters direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen. Våra förslag: En sekretessbrytande bestämmelse införs i utlänningslagen i form av en uttrycklig uppgiftsskyldighet för gentemot . skall till lämna de uppgifter om enskild som har betydelse hos kassan som underlag för att bedöma eller fastställa förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild eller som har betydelse i ett ärende om motsvarande stöd. Regeringen skall meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas ut. En särskild uppgiftsskyldighet bör föreskrivas för Av integritetshänsyn skall de utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten som vi föreslår bygga på en författnings- reglerad uppgiftsskyldighet (se avsnitt 7.2). Utökat elektroniskt informationsutbyte med Som vi redovisat i avsnitt 11.2 finns det redan bestämmelser om andra myndigheters uppgiftsskyldighet gentemot Försäkrings- kassan. I dessa föreskrivs en uppgiftsskyldighet generellt för bl.a. statliga myndigheter.