sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — , 2001; Att arbeta med äldres rehabilitering. Arbetsterapeuter och sjukgymnaster om sitt arbete med äldre, , 2001; Rehabilitering för hemmaboende äldre personer. 85Patientsäkerhet och kvalitet i hemsjukvården. Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö. , 2001; Att arbeta med äldres rehabilitering. Arbetsterapeuter och sjukgymnaster om sitt arbete med äldre, , 2001; Rehabilitering för hemmaboende äldre personer. 87Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö. utförs av undersköterskor och vårdbiträden och innebär att de utför sitt arbete på ett sådant sätt att de inte tar över de förmågor som den boende har utan aktivt stödjer i vardagssituationer.88 Den funktionsbevarande omsorgen omfattar, enligt vår definition, bevarande av såväl fysiska som emotionella och sociala förmågor. Vi har emellertid valt att i detta yrkeskrav särskilt fokusera på de fysiska förmågorna. Emotionell och social omsorg behandlas i ett särskilt yrkeskrav eftersom vi vill tydliggöra den funktionsbeva- rande omsorgens olika delar och den bredd i kompetens omsorgen omfattar. I verkligheten är de olika förmågorna tätt sammanvävda. Vi vill också på ett annat sätt än vad som följer av rehabilitering inklusive ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt poäng- tera insatser som handlar om att uppmuntra den äldre att t.ex. komma iväg på friskvårdsaktiviteter (bad, dans, promenad el.dyl.). Detta eftersom Äldreassistenten enligt vår mening också har ett social-pedagogiskt arbete. Med det avses att ge stöd och hjälp till den äldre att utveckla sina resurser, att ge hjälp till självhjälp i syfte att öka den äldres oberoende och självständighet89. Vi ser således en vidare roll för Äldreassistenten än vad som följer av enbart rehabi- litering. Vi har motsvarande resonemang när det gäller att upp- muntra till social och emotionell stimulans. Eftersom funktionsbe- varande/rehabiliterande arbetssätt är en väsentlig insats för de äldre och som i högsta grad involverar omsorgspersonalen har vi emel- lertid valt att här, förutom allmänna uppgifter om fysisk aktivitet, också redovisa den kunskap som finns om rehabilitering inklusive ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt och som är av relevans för oss. Mycket av detta handlar om att bevara och åter- ställa just den fysiska förmågan. Vår definition av funktionsbevarande omsorg blir utifrån ovan- stående resonemang stöd och hjälp till den äldre som syftar till att förbättra hennes eller hans förmågor, i detta yrkeskrav med fokus på fysisk förmåga. Vidare avser vi stöd och hjälp till den äldre att upprätthålla och återställa hennes eller hans – här fysiska – förmå- gor att klara av vardagssituationer. Det övergripandet målet är att den äldre ska få ökad livskvalitet och få bevara sin autonomi . 89Vård- och omsorgsassistenters kompetens – en litteraturgenomgång. Bättre hälsa och högre livskvalitet Det positiva sambandet mellan fysisk aktivitet bland äldre och ökad livslängd och livskvalitet är väldokumenterat. Forskning visar att fysisk aktivitet påverkar äldres hälsa positivt, t.ex. ger det ökad styrka, syreupptagningsförmåga liksom rörlighet och balans. Ett internationellt projekt90, vars syfte varit att främja hälsan hos äldre (50+), rekommenderar att den fysiska aktiviteten bland äldre bör öka till den internationella rekommendationen om minst 30 minu- ters medelintensiv fysisk aktivitet under de flesta av veckans dagar, helst varje dag.91 Fysisk aktivitet avser alla typer av kroppsrörelser som ger ökad energiförbrukning, exempelvis hushållsarbete, träd- gårdsarbete, promenader, friluftsliv, cykling och att gå i trappor. Fallolyckor kan delvis motverkas genom fysisk aktivitet. Det är ett stort problem och drabbar mer än 8 av 10 personer . Enligt söker ca 84 000 äldre per- soner vård efter att ha fallit.92 Studier visar att personer som inte använder sina färdigheter till slut tappar förmågan att använda dem vilket i förlängningen inne- bär problem i utförandet av olika aktiviteter i det dagliga livet. Nedsatt förmåga att klara sina dagliga aktiviteter är också en risk- faktor för att utveckla depression och det försvårar även förloppet av en depression. Nedsatt ADL-förmåga innebär en ökad risk för institutionalisering och dödlighet.93 Ett antal projekt som genom rehabilitering, inklusive ett funk- tionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt, syftat till att stärka en- skilda äldres möjligheter att bo kvar hemma indikerar både vinster för individen och för samhället. För de äldre har det bl.a. handlat om förbättrad funktion, motorik, balans och kondition liksom till viss del ett ökat oberoende, större självständighet och förbättrad livskvalitet. För hemtjänstpersonalen och rehabiliteringspersonalen har det gett resultat i form av bättre arbetsmiljö och därutöver kostnadsbesparingar i form av minskat behov av hemtjänst.94 90Statens har med stöd från Europeiska Kommissionen och tillsammans med 11 olika parter inklusive (), European Older Peoples Platform () och EuroHealth Net arbetat med the Healthy Ageing project inom EU Public Health Programme. En utmaning för . Kortversion av Healthy Ageing projektets huvudrapport. , S 2007:02. 93Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö. 94Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . Om behovet av kompetens bland omsorgspersonalen När det gäller förutsättningarna för fysisk aktivitet i allmänhet är samhällsplaneringen central. Vikten av att det finns ett utbud för äldre som inkluderar olika intellektuella, sociala och fysiska aktivi- teter har poängterats i olika sammanhang och bl.a. i propositionen En förnyad folkhälsopolitik95. Där lyfts också särskilt fram frivillig- organisationerna med inriktning på motion, rekreation och frisk- vård i gemenskap som en viktig aktör i denna utveckling. Människor har olika erfarenheter av att vara fysiskt aktiva i livet. Även individens, personalens och omgivningens attityder till åldrande kan påverka i vilken utsträckning möjligheter att vara fysiskt aktiv efterfrågas och erbjuds. Om synen på åldran- det är en period av sjuklighet och passivitet påverkar det agerandet. En erfarenhet från ett projekt för att förbättra äldres hälsa genom bl.a. fysiska och sociala aktiviteter var dels att det behövs aktivite- ter som är anpassade till äldre människors behov, dels att de äldre ofta behöver en puff för att börja delta i olika aktiviteter.96 Enligt Äldreberedningen Senior 2005 måste kompetensen öka bland personalen med att arbeta med frågor som berör olika former av aktiviteter hos äldre i såväl särskilt boende som i ordinärt bo- ende. Personalen bör också kunna se och skapa förutsättningar för aktiviteter utifrån individens intressen och förmåga.97 De kortare vårdtiderna inom slutenvården har inneburit att äldre med betydande rehabiliteringsbehov återvänder till särskilda boen- den och . Den medicinsk-tekniska utvecklingen har gjort att allt fler överlever allvarliga sjukdomar men ofta med ned- satt funktionsförmåga som följd. Ambitionen att låta äldre bo kvar hemma har också inneburit att det har blivit allt viktigare att satsa på rehabilitering inklusive ett funktionsbeva- rande/rehabiliterande arbetssätt i vardagen. Kommuner och lands- ting har bl.a. med stöd av statliga utvecklingsmedel satsat på att utveckla detta. Tendensen är att rehabilitering sker alltmer i de äldres egna hem och att omsorgspersonalen ofta deltar tillsammans med arbetsterapeuter och sjukgymnaster i de hemre- habiliteringsteam som kommunerna har startat.98 I olika rapporter som tagits fram på uppdrag av liksom i Länsstyrelsernas tillsynsrapporter har återkommande 2007/08:110. En förnyad folkhälsopolitik. 98Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö. pekats på brister eller problem i dagens rehabilitering för äldre. Ett problem är att antalet äldre med behov av rehabilitering är större än tillgänglig rehabiliteringspersonal. Ett annat problem är bristen på kompetens och erfarenhet bland omsorgspersonalen, som t.ex. gör att behoven av rehabilitering inte alltid upptäcks eller ger problem vid delegering inom hemsjukvården. Ett ytterligare problem är olika synsätt. Hälso- och sjukvårdspersonalen är vana att arbeta rehabiliterande, medan personal inom i högre utsträckning är vana att kompensera bortfall i funktioner. Även personalomsättningen bland omsorgspersonalen är ett problem. Omsorgspersonalen själva har pekat på att de har bristande kun- skap samt att det finns brister i handledning vid delegering.99 Erfarenheter från olika lokala projekt har visat att för att för- bättra arbetet bör bl.a. biståndsbedömd tid ges för insatserna, omsorgspersonalen få kunskap om rehabilitering inklusive ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt, en samsyn skapas mellan dem och den rehabiliterande personalen kring vad som avses med ett funktionsbevarande/rehabiliterande arbetssätt samt omsorgspersonalen få handledning och möjligheter att arbeta i team med flera yrkeskategorier. Omsorgspersonalen har god kän- nedom om de enskilda äldre och om deras rehabilitering och kan stå för en kontinuitet i rehabiliteringen.100 angav att rehabiliteringsresurserna kan förbättras om arbetstera- peuter och sjukgymnaster även kan arbeta indirekt genom att handleda undersköterskor och vårdbiträden i ett rehabiliterande förhållningssätt.101 Hjälpmedel är en naturlig del i rehabiliteringsarbetet. Här behövs omsorgspersonalens uppmärksamhet och kompetens bl.a. för att lägga märke till om problem uppstår avseende hjälpmed- len.102 poängterade vikten av att underskö- terskor och vårdbiträden har kunskaper om hjälpmedel för att Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö. , 2001; Att arbeta med äldres rehabilitering. Arbetsterapeuter och sjukgymnaster om sitt arbete med äldre, , 2001; Äldres rehabilitering i särskilt boende. Allt faller om den sista länken brister. , 2003; Patientsäkerhet och kvalitet i hemsjukvården – Rapport från en tematisk tillsyn av hemsjukvården i de fyra nordligaste länen; , 2005; Rehabilitering för hemmaboende äldre personer. , 2007; Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . , 2006; Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . 102Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö. kunna stödja den enskilde och dennes närstående i hur de ska användas.103 I dokument om kompetenskrav anger de att ett yrkeskrav bör vara att omsorgspersonalen ska stödja bruka- rens/patientens hälsa och funktionsförmåga och att det bl.a. kan handla om förebyggande/hälsofrämjande respektive rehabiliter- ing/habiliterande insatser. De tar också upp yrkeskravet att de ska ha förmåga att stödja de äldres delaktighet, t.ex. i fritidsaktiviteter, respektive att uppmärksamma hinder för delaktighet. Kravmärkt Yrkesroll tar upp hälsobefrämjande och fallprevention respektive aktivitetsskapande. T.ex. anges att personalen ska kunna arrangera och stimulera till aktiviteter respektive att med hjälp av instruktio- ner från arbetsterapeut och/eller sjukgymnast ska kunna träna rörelser och fysiskt aktivera äldre. Kommuner och Lands- ting anger allmänt vikten av att ta vara på det friska, de egna resur- serna och förmågorna hos patienten/brukarna samt vikten av att arbeta hälsofrämjande och förebyggande. Vikten av ett rehabilite- rande arbetssätt har lyfts fram vid våra samtal med personal och chefer inom omsorg och vård för äldre liksom av arbetsterapeuter och sjukgymnaster. 4.7Emotionell och social omsorg Vårt förslag till yrkeskrav: Äldreassistenten ska ha kunskap om betydelsen av emotionell och social stimulans för den äldres hälsa och välbefinnande. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja den äldre att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemen- skap med andra och att vara delaktig i samhället. 4.7.1Våra argument för och en precisering av yrkeskravet Trots att de flesta är eniga om att ett socialt nätverk och ett aktivt liv ökar välbefinnande och hälsa och trots upprepade påpekanden från riksdag, regering, tillsynsmyndigheter och forskning om att det sociala innehållet inom omsorg och vård för äldre inte får till- räckligt stort utrymme, finns stora brister. Det har naturligtvis mycket att göra med biståndsbedömning och ledarskap, men en 103 Sammanhållen hemvård. bidragande förklaring kan vara bristande kunskap och förmåga hos omsorgspersonalen att stödja den äldre att ha en så aktiv och meningsfull tillvaro som möjligt. Om uppgiften att stödja den äldre att ha ett känslomässigt rikt liv och ett aktivt liv i samvaro med andra på ett klarare sätt ingår i yrkesbeskrivningen, blir det mer naturligt för omsorgspersonalen att aktivt arbeta med detta. Emotionell omsorg har av oss definierats som omsorg som handlar om att på olika sätt stimulera den äldres sinnen. Social omsorg inbegriper, enligt oss, att stödja den äldres sociala nätverk och interaktion med andra människor. Emotionell och social omsorg måste i första hand utgå från den enskildes egna intressen och önskemål och inte utifrån en föreställning om hur äldre männi- skor ska aktiveras. Vi menar att Äldreassistenten framförallt har en viktig funktion som möjliggörare och förmed- lande länk till olika sociala nätverk och aktiviteter men också som utförare av vissa insatser som kan stimulera sinnena. Det kan såle- des handla om allt från att stödja och möjliggöra för den äldre att träffa sina barnbarn, gå på bio eller till , till att Äldreassi- stenten sätter på musik eller samtalar med den äldre om sådant som intresserar henne eller honom även när övrig omsorg utförs. När det gäller kunskap och förmåga betyder det att Äldreassi- stenten ska ha kunskap om betydelsen av emotionell och social stimulans för den äldres hälsa och välbefinnande. Äldreassistenten ska också ha kunskap om hur sinnena kan stimuleras och ha kun- skap om metoder för att ta reda på den äldres önskemål om emo- tionell och social omsorg. Här kan ibland de närstående ha en vik- tig roll. Äldreassistenten ska även ha kunskap om generella faktorer som kan påverka den äldres intressen och behov av stimulans och aktivitet (t.ex. kön, utbildning, kultur men också livshistorik). En viktig kunskap att ha med sig i detta sammanhang är också att de existentiella behoven kan öka med åldern, dvs. att finna en mening i den tid som är kvar, att finna en mening i livet sammantaget och att förbereda sin bortgång104. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja den äldre att få social och emotionell stimulans och förmåga att anpassa stödet till indivi- den. Häri ingår att Äldreassistenten ska ha förmåga att stimulera till och möjliggöra egen aktivitet, vilket kan inbegripa att stödja den äldres självförtroende och självkänsla liksom initiativförmåga. Det handlar bl.a. om viss pedagogisk förmåga. 104 Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. också ha förmåga att vara uppmärksam på förändringar hos den äldre som kan vara tecken på nedstämdhet eller ensamhet och vid behov rapportera för åtgärd. Det är vår uppfattning att Äldreassistenten aldrig kan ersätta den typ av relationer som man har med släkt, vänner och bekanta. Däremot kan Äldreassistenten på ett mer aktivt sätt stödja den äldre att få tillgång till olika sociala nätverk och aktiviteter. Vi anser också att det är arbetsgivarens ansvar att ge Äldreassistenten kun- skap om det lokala utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter och eventuella samarbeten som finns med exempelvis olika frivilligor- ganisationer. Sammanfattningsvis, föreslår vi att Äldreassistenten ska ha kun- skap om betydelsen av emotionell och social stimulans för den äld- res hälsa och välbefinnande. Äldreassistenten ska ha förmåga att stödja den äldre att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemen- skap med andra och att vara delaktig i samhället. Vi har inte funnit någon vedertagen definition varken för emotio- nell eller social omsorg. Men det finns många yrkesgrupper som på olika sätt arbetar med att stimulera och stödja människors emotio- nella och sociala behov, t.ex. fritidsledare, olika typer av kulturar- betare, trädgårdspedagoger och arbetsterapeuter. Äldreberedningen Senior 2005105 definierar social omsorg som äldre människors behov som inte är av direkt medicinsk karaktär. Social omsorg delar de sedan in i praktiska omsorgsbehov, emotio- nella omsorgsbehov och existentiella omsorgsbehov. Här ges såle- des begreppet social omsorg en bred definition som i princip omfattar båda våra arbetsområden service och omsorg. Socialstyrel- sen har i sin rapport och omsorgsassistenters kvalifikationer definierat (social) omsorg som insatser som består i att hjälpa människor med olika funktionshind- nedsättning och/eller särskilda behov att hantera sin vardagsverksam- het. Omsorgsarbetare tillsammans med brukare söker bevara, utveckla, förändra, skapa livsstrategier för och i olika livssituationer. 105 Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. I samma rapport tar också upp begreppen socialt arbete respektive socialpedagogik. Socialt arbete verkar för social förändring, problemlösning i mänskliga relationer, för empowerment och frigörelse med syfte att främja män- niskors välfärd. Med utgångspunkt i teorier om mänskligt beteende och sociala system verkar socialt arbete i de områden där människor samspelar med sin omgivning. Principer om mänskliga rättigheter och social rättvisa är grundläggande för socialt arbete. Socialpedagogiken verkar i fältet mellan människan som en individu- ell psykisk varelse och människan som en kollektiv social varelse. Den är primärt inriktad på pedagogiskt utåtriktade sociala aktiviteter som förväntas få psykiska effekter. Socialpedagogik bygger på en mängd olika teorifragment. Ett ytterligare begrepp av intresse är arbetsterapi. Förbundet ges Arbetsterapeuter anger att ämnet omfattar det mänskliga görandet så som det uttrycks i socialt och kulturellt definierade aktiviteter. Arbetsterapiämnet är kunskapen och vetenskapen om hur resurser i individen, omgivningen och aktiviteter interagerar och stimulerar till delaktighet i livssituationen. Kunskapen och vetenskapen innefattar även förebyggande och terapeutisk till- lämpning med syfte att stimulera till välbefinnande i det dagliga livet. När det gäller yrket anges att Arbetsterapi har till uppgift att träna människor som på grund av en olycka, en sjukdom eller ett medfött handikapp har svårigheter att klara sitt dagliga liv. Arbetsterapi stimulerar till och möjliggör egen aktivitet. Då utvecklas och tillvaratas de färdigheter som alla männi- skor besitter.106 Även WHO:s definition av psykisk hälsa är intressant, ett tillstånd av välbefinnande där individen är medveten om sin förmåga, kan hantera livets normala påfrestningar, kan utföra ett produktivt och fruktbart arbete och har förmågan att bidra till samhället.107 Det vi vill fånga med begreppen emotionell och social omsorg sammanfaller delvis med begreppen psykisk hälsa, socialt arbete och socialpedagogik men har också beröringspunkter med arbetste- rapi. Emotionell omsorg handlar om att utgå från människans olika sinnen – syn, hörsel, känsel, lukt och smak – och att på olika sätt stimulera dem. Social omsorg handlar enligt vår definition om att En utmaning för . Kortversion av Healthy . stödja en persons sociala nätverk och interaktion med andra männi- skor. Emotionell och social omsorg inbegriper således stöd och insatser för att ge den äldre möjligheter att i vardagen uppleva lust, glädje och trygghet, tillgång till aktiviteter och kontakter med andra människor. När det gäller de fysiska förmågorna har vi som tidigare nämnts valt att särskilja dem och redovisar dem under . Om vikten av stimulans och att känna delaktighet och meningsfullhet Äldreberedningen Senior 2005 konstaterar att om en person på olika sätt är socialt aktiv och engagerad har det en positiv inverkan på hälsan som en god hälsa underlättar förmågan att vara aktiv. Många studier visar att en hög aktivitetsnivå hos äldre är för- enad med såväl lägre dödlighet som mindre funktionsnedsätt- ning.108 Det kan handla om att gå på bio, teater, museum, fotbolls- matcher eller att delta i gudstjänster eller i olika former av frivillig- arbete. Forskning visar att äldre personers psykiska välbefinnande positivt samvarierar med om de utför frivilligarbete samt att olika sociala aktiviteter kan förebygga social isolering och ensamhet109. Omvänt ökar risken för psykisk ohälsa, som kan ha både biologiska och psykosociala orsaker, med social isolering.110 Social och fysisk aktivitet halverar risken för att drabbas av demenssjukdom. Bristen på socialt stöd ökar t.ex. dödligheten i hjärtkärlssjukdomar med fyra gånger.111 Erfarenheter från lokala projekt visar att olika aktivi- teter och stimulans av sinnena kan minska behovet av att använda olika läkemedel. Det kan t.ex. handla om att på en avdelning för personer med demenssjukdom genom att plocka fram föremål som påminner de äldre om deras barndom framkalla gamla minnen eller att personalen med god kunskap om varje persons livserfarenhet och personlighet kan samtala om deras tidigare liv112. 108Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. En utmaning för . Kortversion av Healthy . , S 2007:2.; Frivilligt arbete bland äldre och hälsa – Medborgarundersökning 2005. 110Äldres psykiska ohälsa – en fördjupad lägesrapport om förekomst, verksamheter och insatser. En utmaning för , Kortversion av Healthy huvud- rapport, , S 2007:2. 112Dans och högläsning ger de gamla självkänsla. get är olika sinnesupplevelser viktiga för människors hälsa. Kultur- upplevelser ger sinnesintryck som kan ge människor bättre bered- skap att klara av sociala och fysiska problem113 . Intervjuer med äldre visar att både de själva och personal ofta behandlar problem med psykisk ohälsa som en del av åldrandet. När det gäller betydelsen av sociala kontakter finns det vissa köns- skillnader, som visar att sociala kontakter har större betydelse för kvinnors välbefinnande än för män. Det finns också indikationer på att det inte handlar om antalet sociala kontakter utan snarare om kvaliteten på dem.114 Utformningen och innehållet i omsorg och vård för äldre har således stor betydelse för hur de äldre mår. gjordes ett tillägg i SoL 5 kap 4 §: skall verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Bakgrunden var att i samband med behandlingen av pro- positionen Ny socialtjänstlag konstaterade att det bland ålderspen- sionärer finns de som är ofrivilligt ensamma och som behöver stöd för att bryta sin ensamhet och isolering.115 I propositionen Natio- nell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre konstateras att det finns tecken på att beslut inte fått tillräckligt genomslag i den kommunala verksamheten.116 uppföljningar av det sociala innehållet i hem- tjänsten liksom Länsstyrelsernas tillsyn visar att det uppmärksam- mas i liten omfattning. De fysiska behoven fokuseras och priorite- ras i alla led.117 Länsstyrelserna har i sin tillsyn bl.a. kritiserat att det inte finns tillräckligt individuellt anpassade aktiviteter, tillräcklig variation och att de äldre inte har tillräckliga möjligheter till medinflytande. Exempelvis anförs att aktiviteterna är alltför anpas- sade till vad som anses vara traditionellt kvinnliga intressen och att de inte är anpassade så att alla äldre oavsett språkkunskaper kan delta. Ett annat problem som tas upp är att de äldre inte alltid vågar efterfråga insatser som handlar om de sociala och psykiska beho- ven. Återkommande tar Länsstyrelserna också upp om personalen 113Vägen till hälsa går via våra sinnen. Tidningen 1/05. En utmaning för . Kortversion av Healthy . , S 2007:2. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag. 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 117Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . verkligen har kompetens för att bemöta ett ökat kvarboende och att agera utifrån en helhetssyn på den äldres behov.118