sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — Det finns en konsensus bland nordiska offentliga aktörer om att nya satsningar ska ske med tonvikt på tillräcklig kritisk massa och med nationell samordning. är enligt min bedömning, med en kompetensförstärkning i det nya , väl skickat som utförare av regionala riskkapitalsatsningar. har såväl den regionala organisationen som centrala samordningen som krävs för detta. har lokal närvaro, lokal näringslivskännedom och en central överblick. har också erfarenhet av ägarkapitalsatsningar. satsning bör bygga på lokal prospektering och hantering men med en gemensam samordning. Ägarkapitalsatsningen kräver ett väl utvecklat samarbete mellan och privata medfinansiärer samt offentliga regionala aktörer. Kravet på privat medfinansiering ökar omfattningen på ägarkapital som de privata aktörernas kompetens också tillförs portföljbolagen. Jag förutsätter att bygger upp sin verksamhet i mycket nära samarbete med privata medfinansiärer och offentliga regionala aktörer. På detta sätt kan så långt som möjligt ta tillvara medfinansiärernas kompetens och dessutom säkerställa att det regionala behovet av företagsutveckling till- godoses. Investeringar i ägarkapital är ofta mycket långsiktiga och förknippade med höga risker. Som nämnts ovan anser att nuvarande ägarkapitalsatsning fallit väl ut. Det förefaller emellertid, enligt min mening, vara för tidigt att bedöma utfallet eftersom, än så länge, få bolag har gått igenom hela processen och slutligen avyttrats. Att verka som marknadskompletterande ägarkapitalinvesterare är en stor utmaning. Därför måste den nya verksamheten kännetecknas av försiktighet och stort tålamod. Investeringar i ägarkapital ska ha en marknadskompletterande inriktning. Varje enskilt investeringsbeslut ska fullt ut vara marknadsmässigt betingat. Det nya bör aktivt verka som kunskapsresurs och nätverksförmedlare både nationellt och regionalt. Offentligt investerande i olika former ger ofta, förutom själva investeringen i sig och det aktiva ägandet, positiva bieffekter i form av ytterligare en kunskapsresurs och möjligheten till nätverks- förmedling. kan förmedla kunskap och kontakter såväl ut i organisation som vidare till de företag arbetar med. Det nya ägarkapitalsatsning ska ses som ett komplement till övriga statliga aktörers investeringsverksamhet. ägarkapital kommer främst att investera i relativt unga bolag med tydlig regional inriktning. , som jag föreslår ska bli en del av den nya , investerar i projekt och företag i mycket tidiga utvecklingsskeden med inriktning på utveckling av innovationer och kommersialisering av FoU-projekt. Industrifonden genomför främst två typer av direkta investeringar, dels utvecklingskapital till unga innovativa teknikföretag i några utvalda segment, dels expansionskapital till etablerade företag som kraftfullt vill växa. Det normgivande presumtiva företaget där investerar i ägarkapital tillsammans med privat kapital kan vara . Företaget har redan eller bedöms mycket snart kunna redovisa ett positivt kassaflöde och resultat. Företaget står inför sitt första större utvecklingssprång. 3.3.5Företagareslussen – en tydlig ingång Jag föreslår att det nya får ansvar för att bygga upp och driva den nya tjänsten Företagareslussen. Tjänsten är alla affärsidégivares, entreprenörers och företagares ingång till företagsfinansiering. Företagareslussen kan organisatoriskt samordnas med den rådgivning som erbjuder och tillhandahållas i de regionala dotterbolagen på lokal nivå. Inom näringspolitiken finns, som tidigare nämnts, ett stort antal aktörer. Enligt Nuteks rapport, Näringspolitiken som redskapTPF2FPT, finns drygt femton centrala myndigheter, bolag och stiftelser som tillhandahåller företagsinformation, rådgivning, företagsservice och finansiering i olika former. Dessa aktörer finansieras med statlig finansiering. Antalet aktörer blir större om man drar en vidare gräns. Det finns därtill ett flertal företagsstödjande aktörer som inte alls finansieras med statliga medel. Många statliga och privata aktörer erbjuder information om sina tjänster via Internet. Många erbjuder också telefonrådgivning. Till detta kan läggas mer allmännyttig och övergripande information som bl.a. tillhandahålls av genom Företagarguiden och Startlinjen. Inom ramen för projektet wrong door samarbetar ett antal statliga aktörer. Oavsett vilken ingång en entreprenör eller företagare väljer så ska varje statlig aktör kunna hänvisa denne till rätt finansiär. Detta initiativ är mycket positivt. Det kommer alltid att finnas ett stort behov av kunskap inom systemet om de statliga aktörernas samlade utbud. Jag ser emellertid stora fördelar med att därutöver också erbjuda den nya tjänsten Företagareslussen inom det nya . 2TP PT , Näringspolitiken som redskap – en studie om förutsättningarna för en effektiv näringspolitik, . Företagareslussen ska vara alla nya entreprenörers, innovatörers och företagares, även befintliga, ingång till alla slag av företags- finansiering. Företagareslussen ska ha kompetens att i stort bedöma affärsmässigheten i varje affärsidé. Företagareslussen måste kunna lämna information om olika statliga och privata finansieringsmöjligheter, tillgängliga både inom och utom det nya , till företag i olika utvecklingsfaser. Om Företagareslussen bedömer att en affärsidé ännu inte är mogen för utveckling mot marknaden ska ett sådant besked lämnas i processen. Företagareslussen ska också tillhandahålla företagare- utbildning i olika former. Det nya kan bl.a. överväga att utveckla och, genom Företagareslussen, erbjuda ett Företagarkörkort som leder till en diplomering. Vissa privata aktörer som tillhandahåller rådgivning skulle också kunna vara väl lämpade att utbilda och diplomera nya och befintliga företagare i enlighet med de standarder och utbildningskrav som fastställt. Företagarekörkortet ska stärka företagarens möjligheter att långsiktigt bygga upp ett livskraftigt företag. Tjänsten Företagareslussen kan organisatoriskt samordnas med den rådgivning som erbjuder i de regionala dotterbolagen på lokal nivå. Jag förutsätter ett gott samarbete mellan det nya och och framåt. 3.3.6Höjning av företagarlån, det s.k. mikrolånet, utan krav på medfinansiering Jag föreslår att det nya får möjlighet att lämna företagarlån, s.k. mikrolån, utan krav på medfinansiering med högst . Bestämmelsen regleras genom ändring i (1994:1100) 31 b §. Av förordning (1994:1100) om statlig finansiering genom och dess dotterbolag, 31 a och b §§, framgår att företagarlån får lämnas till den som startar eller driver mindre företag. Särskild prioritet ska ges till kvinnor och ungdomar. Företagarlån får lämnas med högst . Om lånet överstiger får det täcka högst av det beräknade finansieringsbehovet med kravet att sökanden ska kunna styrka att den resterande finansieringen är tryggad. benämner det företagarlån som inte överstiger och som därmed inte kräver någon medfinansiering som mikrolån. Mikrolånet riktar sig mot företagare med mindre kapitalbehov. I denna grupp finns många kvinnor och invandrare. mkr (%) antal (%) Varav till svenskar med utländsk bakgrund mkr (%) antal (%) Varav till nya företag 0–3 år mkr (%) antal (%) Mikrolånet är en eftertraktad finansieringsform och volymen är ökande. Före maj månad 2007 hade endast möjlighet att erbjuda mikrolån . Till följd av låneformens genomslag höjdes nivån, efter beslut av regeringen, till . av mikrolånen tecknas av kvinnor och av svenskar med utländsk bakgrund. Kredit- förlusterna i den här låneformen är avsevärt lägre än i andra låneformer inom . Många företagare saknar möjlighet att medfinansiera de lån som erbjuder. Särskilt för kvinnliga företagare och svenskar med utländsk bakgrund finns därför behov av mikrolån till högre belopp än de som kan erbjuda . Det är min bedömning att det finns utrymme för att höja företagarlånet, utan krav på medfinansiering, ytterligare . Detta därmed inte sagt att alla är i behov av mikrolån på . 3TP PT Avser . bör vara möjligt för det nya att i vissa fall, efter en noggrann prövning, lämna mikrolån upp till den högsta nivån. måste, som vid varje finansieringsbeslut, säkerställa att det lämnade lånet inte undantränger privata finansiärer. Det är också så att är ett förhållandevis litet lån. Den administrativa kostnaden för att dela ett så litet lån mellan och en bank blir därmed relativt hög. Detta talar också för att det ska kunna vara möjligt för det nya att, i vissa fall, erbjuda ett s.k. mikrolån utan krav på medfinansiering. Jag föreslår att en ny finansieringsprodukt, Startgarantin, tillförs det statliga utbudet av finansieringsinstrument. Startgarantin ska tillhandahållas av det nya genom . Många nyföretagare och personer med affärsidéer har ofta små egna ekonomiska resurser och därför begränsade möjligheter att erhålla finansiering genom banksystemet. För dessa företagare är statens finansieringsinsatser som regel en förutsättning för en företagsstart. Om ett företag etableras står företagaren hela risken. Detta innebär att företagaren riskerar sin privatekonomi eftersom pant för erhållna krediter vanligen lämnas i den egna villa- fastigheten och/eller annan privategendom. Företagaren riskerar alltså inte bara sin verksamhet utan även hem och familjetrygghet för den händelse att verksamheten skulle komma på obestånd. Den ekonomiska risken med att driva företag gör också att många som skulle vilja bli företagare avstår. Det kan konstateras att den s.k. sociala tröskeln är alltför hög för många personer i vilket förhindrar att tillväxtföretag startas. Med den sociala tröskeln avser jag att presumtiva företagare avstår från att utveckla starka affärsidéer i nya företag p.g.a. de finansiella risker som en företagare därmed tar bedöms som alltför stora. Bankerna är som regel inte med som kreditgivare i tidiga skeden, utan krav på personlig borgen. Av hänsyn till familjesituationen avstår personen i fråga från att bli företagare då en eventuell framtida konkurs kan äventyra familjens ekonomiska situation. Detta gäller särskilt intresserade och kompetenta kvinnor, ung- domar och personer med utländsk bakgrund. Även erfarenhetsrika kvinnor och män i ledande ställning, ofta med anställning i större företag och med intresse av att driva en egen verksamhet, hindras av en hög social tröskel. Många starka affärsidéer utvecklas därmed inte vidare, vilket är motstridigt min övergripande prioritering att alla starka affärsidéer ska kunna kommersialiseras. Jag föreslår därför en tillkommande finansieringsprodukt i form av Startgarantin inom det nya . Startgarantin innebär i huvudsak att en företagare köper en garanti för att undvika konkurs under de första två till tre mest riskfyllda åren. Företagaren betalar i efterskott för erhållen garanti. Startgarantin bygger på att ett aktiebolag bildas med ett aktiekapital på . Initialt drivs bolaget samägt av företagaren och . Företagaren driver rörelsen i syfte att helt överta denna när resultatutvecklingen inte längre kräver ett samägande. Stargarantin är, och ska ses som, en finansieringsform och inte en ägarkapital- finansiering i traditionell mening. Om företaget visar negativt resultat under den garanterar förlust- täckning som återbetalas med ränta när företaget blir vinstgivande. är uppstartsperioden i de flesta fall över och företagaren inne i självägandeperioden. Då betalar företaget en riskpremie, i form av en royalty baserad på omsättning och/eller resultat. Denna royalty är betalningen för garantin att inte komma på obestånd och för möjligheten att kunna äga och driva ett företag med en mycket liten egen finansiell insats initialt. Till följd av upplägget med royaltyer kommer finansieringsformen Startgarantin sannolikt att vara självfinansierad inom ca. Återflödet av royaltyer finansierar verksamhetens administrativa kostnader och de förluster som uppstår vid avveckling av likviderade förlustbolag. Startgarantin ger förutsättningar för starka affärsidéer att utvecklas relativt snabbt. Företagare, som lämnar en anställning, har möjlighet till sex månaders tjänstledighet för att kunna prova på Skulle företagaren, trots det stöd Startgarantin ger både i form av finansiering och kompetens, välja att efter ett halvårs tjänstledighet återgå till sin anställning kan företaget och affärsidén leva vidare med annan ägare/företagare. Startgarantin förhindrar att företagare hamnar i privat otrygghet i tidiga skeden och den bidrar i ökad omfattning till att alla starka affärsidéer kan förverkligas genom att den personliga risken för företagaren kan sänkas. Startgarantin erbjuder tillväxtkapital utan att företagaren blir ägarmässigt utspädd. Startgarantin – ett exempel Det nya kommer att komma i kontakt med tusentals entreprenörer och nya affärsidéer till följd av sitt bredare uppdrag och inrättandet av Företagareslussen. När tillsammans med entreprenören i fråga har fattat beslut om att en av alla dessa affärsidéer ska utvecklas med hjälp av Startgarantin tecknas ett aktieägaravtal mellan , företagaren i sin roll som aktieägare och företagarens bolag, där företagaren är VD (trepartsavtal). I tre- partsavtalet tillskrivs företaget rätten till att erhålla förlusttäckning. När alla återbetalningsvärden reglerats och företaget i princip har ett substansvärde motsvarande aktiekapitalet ska företagaren förvärva samtliga aktier i bolaget förutom en. Bolaget är då inne i självägandefasen och är lönsamt. Eftersom garanterar det enskilda företagets betalningsförmåga kan banken finansiera företaget utan krav på pant eller borgen, till lägsta ränta. Under uppstartsfasen är det viktigt att bolaget tillförs senior styrelsekompetens. ska bestå av representanter nominerade både av företagaren och av . Ordföranden ska arbeta som till företagaren och ska därför vara en erfaren senior person från nätverk. föreslås att alla bolag ska ha samma revisor eller revisionsbolag. En central hantering av bokslut är att föredra. Alla startgarantibolag bör anlita samma redovisningsbyrå. är den statliga aktör som har den mest utbredda lokala närvaron och kännedom om det lokala näringslivets förutsätt- ningar. Den nya produkten inrättas därför i ett av det nya helägt dotterbolag, . Verksamheten bedrivs i de operativa regionbolagen och på de lokala kontoren men med en central samordning. Regionbolagen ansvarar för att fånga upp och föreslå lämpliga affärsidéer som kan utvecklas med startgarantins upplägg. ansvarar för central kreditberedning och slutgiltigt beslut. Jag föreslår också att det ska finnas startgarantiunika kring- tjänster som utvecklas i . Dessa kan till exempel vara gemensamma försäkringslösningar och utbildningar, gemen- sam bokförings- redovisningstjänst och företagarenätverk. För att Startgaranin ska kunna bedrivas med framgång krävs att det nya satsar på och genomför kompetensutveckling i likhet med den kompetensutveckling som verksamheten inom kräver. 3.3.8Samarbeten med affärsänglar, inkubatorer samt teknik- och forskningsparker utvecklas Jag föreslår att får ett särskilt ansvar för att utveckla samarbeten med affärsänglar, inkubatorer samt teknik- och forskningsparker. Affärsänglar är privatpersoner som vanligtvis investerar i sådd och unga företag. De bidrar också med kompetens till affärsidéers och företags utveckling. Nätverk för affärsänglar förekommer i en mängd olika former. Connect är en ideell organisation som hjälper till att utveckla tillväxtföretag. Verksamheten bedrivs i sex regionala nätverk med flera lokala kontor. Nätverken organiserar innovatörer, forskare, entreprenörer, riskkapitalbolag, service- företag, storföretag och organisationer. () verkar , med stöd av , som nationell intresseorganisation för affärsänglar och affärsängelnätverk i . SVCA har registrerat tjugotvå affärsänglanätverk med knappt fyrahundra aktiva affärs- . har utvärderat satsningen men ännu inte tagit ställning till fortsatt finansiering och inriktning på verksamheten framöver. En inkubator är, enligt , en kreativ miljö för nystartade, forsknings- och innovationsbaserade tillväxtföretag. I inkubatorerna sker en dynamisk affärsutvecklingsprocess där tidig finansiering kompletteras med affärskompetens och entre- prenöriellt engagemang. Inkubatorn bidrar med affärscoachning, nätverk, kundkontakter och teamkomplettering. En inkubator stödjer unga företag att överbrygga hinder som ofta ligger till grund för misslyckanden, utvecklar entreprenörens affärsdrivande förmåga och bidrar med kontakter för extern finansiering. I en teknik- och forskningspark växer unga utvecklingsföretag, ofta baserade på forskning eller universitetsteknologi. Parken erbjuder tillgång till en gemensam reception, konferenslokaler och övriga servicefaciliteter. Ofta tillhandahålls också rådgivning och personal inom områden som affärsutveckling, finansiering och internationalisering. Swedish Incubators and Science Parks (SiSP) är en bransch- organisation för inkubatorer och teknik- och forskningsparker. SiSP:s främsta syfte är att aktivt arbeta med erfarenhetsutbyte mellan olika medlemmar samt övriga aktörer i innovations- systemet. SiSP agerar som rådgivare för start av nya inkubatorer samt teknik- och forskningsparker. SiSP fungerar även som nationell samordnare och motor för kompetensutveckling. Affärsänglar, inkubatorer samt teknik- och forskningsparker deltar alla i den mycket känsliga processen med att utveckla en idé till ett företag. Jag föreslår att får ett särskilt ansvar för att på ett lämpligt sätt utveckla samarbeten med affärsänglar, inkubatorer samt teknik- och forskningsparker. Genom ett sådant samarbete kan skapa bättre förutsättningar för nya bolag att växa och utvecklas. 3.3.9Nätverk för affärsidégivare, entreprenörer och seniora affärskvinnor och affärsmän utvecklas Jag föreslår att det nya får ett särskilt ansvar för att systematiskt utveckla nätverk för affärsidégivare, entreprenörer och seniora affärskvinnor och affärsmän. Idégivaren till en affärsidé har inte alltid viljan eller kompetensen att som företagsledare operativt driva ett företag. Därför är det viktigt att framförallt utvecklar ett nätverk av entreprenörer som är intresserade av att, som företagsledare, föra en stark affärsidé till att etableras på marknaden. I många fall skulle dessa personer också kunna bli lämpliga som delägare i företaget. Jag föreslår också att det, i så många Almi-kundföretag som möjligt, ska ingå minst en erfaren person i styrelsen, ofta som ordförande. I andra fall kan det vara mer lämpligt att knyta en senior rådgivare till företagsledningen. Det föreligger därför ett omfattande behov av att rekrytera erfarna, kompetenta ofta seniora personer som styrelseledamöter och rådgivare till företag inom Almi-sfären. För att lyckas med denna omfattande rekrytering fordras att utvecklar ett aktivt nätverk. Det nya förutsätts, genom eget initiativ, inrätta ett s.k. marknadsråd för en objektiv och sakkunnig prövning av finansieringsverksamhet beträffande marknadskomplettering och undanträngning av privata aktörer. Med mina förslag får det nya ett starkare och bredare verksamhetsuppdrag som statlig företagsfinansiär. Det nya förutsätts, genom eget initiativ, inrätta ett s.k. marknadsråd för en objektiv och sakkunnig prövning av finansierings- verksamhet. ska medverka till att utveckla inriktning och policyer för det nya verksamhet beträffande marknads- komplettering och undanträngning av privata aktörer. Rådet ska dessutom ha till uppgift att ta emot synpunkter från olika aktörer inom verksamhetsområdet och pröva anmälningar på verksamheter som anses leda till otillbörlig undanträngning av privata affärer. har en viktig funktion att fylla genom att möjligheten till prövning av det nya verksamhet kommer att säkerställa att verksamheten fortlöpande utvecklas helt i enlighet med det nya marknadskompletterande roll. ska ha sakkompetens inom områdena företagande, finansiering, bankverksamhet och marknadsföring. Prövningsförfarandet ska vara kostnadsfritt men klagande part får bestrida egna kostnader. inrättas fristående inom . Ledamöterna föreslås utses av . kan ses som en intern kontroll- och styrningsfunktion men det är av största vikt att rådet blir en objektiv och sakkunnig prövnings- instans. Grova överträdelser, som marknadsrådet har granskat, ska anmälas till ledning och koncernstyrelse samt till respektive berört och ledning. Jag föreslår att styrelsen och ledningen för det nya ska genomföra en kompetensutvärdering i samband med ombildningen före det att det nya etableras. För att det nya ska fungera och framgångsrikt kunna utveckla sin verksamhet är kompetens, erfarenhetsutbyte och samarbete inom och mellan de olika verksamhetsdelarna av stor vikt. Styrelsen och ledningen för det nya bör, på lämpligt sätt inför omstruktureringen, genomföra en kompetensutvärdering inom koncernen. Syftet med en sådan utvärdering är att säkra att det nya står stabilt inför utmaningen att hantera sitt nya bredare uppdrag. 3.3.12Banker i tidigare skeden: en ny samfinansieringsmodell Jag föreslår att ledningen för det nya ska verka för ett utökat samarbete med bankerna och dess ledningar. En ny samfinansieringsmodell kan utarbetas mellan det nya och respektive bank. Målet ska vara att förmå bankerna att aktivt delta i tidiga skeden med kompetens och kapital. ska ha möjlighet att kunna erbjuda en högre risknivå i förhållande till banken. Det nya borde vara en intressant aktör för de svenska bankerna. har utlåning till och kontakter med många små och medelstora företag, som med tiden kan bli mycket intressanta finansieringsobjekt för bankerna. Det är därför min bedömning att båda parter har mycket att vinna på ett mer utvecklat samarbete. Ledningen för det nya uppmanas därför att bjuda in bankernas ledningspersoner till ett fördjupat samarbete. En ny riskfördelningsmodell bör utarbetas med målet att banken, där förutsättning finns, gemensamt med det nya går in som långivare från dag ett i väsentligt fler företag. är den gängse riskfördelningen att finansierar högst av företagets lånebehov. Kravet på privat medfinansiering av det överskjutande behovet innebär att många företag inte erhåller något lån för att banken bedömer deras kreditvärdighet som alltför låg. En ny riskfördelningsmodell där inledningsvis finansierar en större del av kapitalbehovet, men där banken ändå deltar med en mindre andel, skulle medföra att fler företag erhåller finansiering. Modellen innebär också att fler företag får tillgång till bankens kompetens och erfarenhet. Ett ny riskfördelningsmodell kräver att det nya i ett inledningsskede lånefinansierar av ett företags kapitalbehov. Detta innebär att bankens finansiering år ett kan understiga för att sedan successivt öka. Målet är att banken, i princip, inom en tre- till fyraårsperiod ska svara för företagets finansieringsbehov i sin helhet. 3.4Principer för finansiering av företagsutveckling Jag föreslår att statlig finansiering av nya, små och medelstora företag, inkluderat innovationer före företagsstart, som huvudprincip ska vara återbetalningspliktigt. Detta inbegriper inte eventuella FoU-anslag från , m.fl. De statliga finansieringsinstrumenten ska utformas på ett sådant sätt att det privata kapitalet kan medverka i finansieringen. Privata aktörers medverkan i tidiga faser, icke minst bankernas, måste öka. Jag förutsätter att de offentliga aktörerna aktivt söker samarbete med aktörer på den privata marknaden och vice versa. Kraven på affärsmässighet, ordning och reda ska genomgående vara höga. Riskkapital i allmänhet bidrar till ekonomisk utveckling och fler arbetstillfällen. Omfattningen av det privata riskkapitalet i och i i övrigt har vuxit kraftigt . Det privata kapitalet når emellertid inte alla företag. Detta beror dels på alltför svårbedömda risker, dels på att investeringarna blir så små att de inte bär sina administrativa kostnader. De privata aktörerna investerar företrädesvis i de skeden där avkastningskravet kan förväntas uppfyllas. Det offentliga risk- kapitalet är därför nödvändigt för att finansiera många unga företag.