sou · GWB312 · 2008-02-28 00:00:00 — Finansiella sektorn bär frukt Analys av den finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv Finansiella sektorn bär frukt Analys av den finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv Finansiella sektorn bär frukt Analys av den finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv utarbetas inom under ledning av Strukturenheten. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier, vilka presenteras som bilagor till . Av det kommande huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. Den finansiella sektorn har förändrats bland annat som en följd av globaliseringen och ökad finansiell integration. I denna bilaga till beskrivs den finansiella sektorns roll i ekonomin och hur sektorn i har utvecklats. Bilagan har utarbetats av kansliråd , Finans- departementet. Arbetet har följts av en referensgrupp bestående av senior analytiker (), filosofie doktor (SIFR), chefen för räntehandel (OMX) och ekonomie doktor (SPP). Ett särskilt tack riktas till chefsekonom (Riksgälden), som bidragit med synpunkter. Ansvaret för bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar helt på bilagornas författare. kontaktpersoner har varit ämnesråd och ämnessakkunnig . Kanslisekreterare har hjälpt till med redigering av manus. Finansiella sektorns utveckling ............................................... Finansiella sektorns funktion.................................................. Finansiella sektorns betydelse................................................. Rapportens syfte och disposition ........................................... Finansiella sektorns betydelse för ekonomisk tillväxt ...... Betydelsen av en inhemsk finansiell sektor............................ Finansiella sektorns betydelse: teoretiska studier.................. Producera information och fördela kapital ................. Övervaka investeringar och utöva bolagsstyrning...... Kanalisera och sprida sparande .................................... Underlätta utbyte av varor och tjänster ...................... Samlad bild från de teoretiska studierna ..................... Finansiella sektorns betydelse: Empiriska studier ................. Faktorer som påverkar ekonomisk tillväxt ................. Bank- eller marknadsbaserat system?.......................... Samlad bild av de empiriska studierna......................... Resultat av forskningen om finansiella sektorns Bilaga 5 till LU 2008 Internationalisering av finansiell sektor ......................... Kapitalflöden och handel med finansiella tjänster.................. Internationell jämförelse av finansiell utveckling ....... Utveckling av olika kapitalflöden i världen och till/från .............................................................. Handel med finansiella tjänster.................................... Finansiell integration i EU ........................................... Internationaliseringens betydelse för tillgången på Kapitalets mobilitet över gränserna ............................. Kvarstående "home bias"............................................... Sårbarhet och risker.................................................................. Finansiella företags betydelse för sektorns Kopplingen mellan finansiell integration och real Slutsatser om risker och stabilitet................................ Reglering och regelharmonisering........................................... Ändrade förutsättningar för reglering av Grunder för ny reglering .............................................. Slutsatser om regleringar .............................................. Så skapas finansiella centra .................................................... Specialisering och koncentration ............................... Variationer i realekonomin......................................... Kännetäcknande för finansiella centra .................................. Finansiella centra – en definition ............................... Innehåll Bilaga 5 till LU 2008 Viktiga grundförutsättningar för finansiella Avgörande faktorer varierar över tiden..................... Reglering av de finansiella marknaderna har Vad marknadsaktörerna tycker.................................. Kan vara svårt att behålla marknadsandelar .............. Den svenska finansiella sektorn ................................. Sysselsättningen i finansiell sektor ....................................... Jämförelse med andra länder...................................... Finansiella sektorns förädlingsvärde..................................... Förädlingsvärde i en internationell jämförelse.......... Produktivitet och effektivitet i finansiell sektor.................. Produktivitet i finansiell sektor ................................. Effektivitet i finansiell sektor .................................... Utbud av kapital..................................................................... Olika former av riskkapital ........................................ Företags- och marknadsstruktur samt Konkurrensen på den svenska marknaden................ Skattesystemets betydelse för finansiella sektorn .... Finansiella sektorn och de svenska hushållen ...................... Bilaga 5 till LU 2008 som finansiellt centrum ............................ i en internationell jämförelse.............................. 678H .1.1 Index ................................. 679H .1.2 Worldwide Centers of Commerce Index.................. European Cities Monitor ........................................... 681H .1.4 Sammanfattande bedömning av rankingen enligt Resultat från enkätundersökningar om ............. Tillgång på kvalificerad personal ........................................... Jämförelse mellan och ................... 68 H .6 Sammanfattande bedömning om ........................ intermediärer och finansiell infrastruktur i .... Den finansiella sektorn har i hög grad förändrats och ökat i betydelse som en följd av globaliseringen och ökad finansiell integration. I denna bilaga till beskrivs den finansiella sektorns roll, internationaliseringen av den finansiella sektorn och hur sektorn i har utvecklats. Ökad globalisering och internationalisering av de finansiella marknaderna innebär en möjlighet för den svenska finansiella sektorn att utvecklas och få en ökad betydelse för svensk ekonomis utveckling på lång sikt. Många studier pekar på den finansiella sektorns stora betydelse för ekonomisk effektivitet och tillväxt. De viktigaste slutsatserna från några av dessa studier återges. Mot bakgrund av att det finns en tydlig ambition hos såväl branschföreträdare som politiker att främja som ett finansiellt centrum analyseras den svenska finansiella sektorns utvecklingsmöjligheter. Utvecklingen har inneburit en betydande strukturell förändring för individer, företag och länder, vilket har medfört förändringar som påverkar den finansiella sektorns roll och betydelse i ekonomin. De finansiella tillgångarna som andel av BNP för världsekonomin som helhet har ökat från 2005. Värdet på de sammanlagda finansiella tillgångarna kan vara högre än BNP eftersom de speglar framtida förväntade vinster och tillväxt. Utvecklingen har inneburit djupare finansiella marknader som medfört ökad likviditet, bättre tillgång på kapital, mer effektiv prissättning av finansiella tillgångar och bättre möjligheter att sprida risk. Det råder en allt större insikt om att tillgången till en väl fungerande finansiell sektor är av betydelse för ett lands ekonomiska utveckling. Bilaga 5 till LU 2008 Finansiella sektorns betydelse för ekonomisk tillväxt Forskning om den finansiella sektorns betydelse för ekonomisk tillväxt är en relativt ny företeelse. I takt med att kunskapen om den finansiella sektorns betydelse ökar, agerar allt fler länder för att öka konkurrenskraften och förbättra funktionen i den finansiella sektorn. Detta gäller inte minst de länder som redan har ledande positioner inom den finansiella sektorn, som och . Alla finansiella tjänster kan köpas, dvs. ett land behöver inte en egen inhemsk finansiell sektor för att ta del av tjänsterna. Det är dock troligt att förekomsten av en inhemsk finansiell sektor i sig bidrar till ekonomisk tillväxt. Teoretiska studier visar att den finansiella sektorn har betydelse för den ekonomiska tillväxten genom att bidra till att rätt investeringsprojekt får tillgång till kapital. Finansiella intermediärer som effektivt samlar information om olika projekt, och slussar investerares pengar till dessa, är avgörande för den ekonomiska tillväxten. Att investerare kan övervaka och styra företagen är viktigt för ekonomisk tillväxt. En likvid marknad och möjlighet att effektivt sprida risker mellan olika investeringar bidrar till möjligheten för investerare att ta del av de bästa projekten och till att de bästa projekten får tillgång till kapital. Empiriska studier visar att det finansiella systemets funktionssätt påverkar den ekonomiska tillväxten. Om den finansiella utvecklingen ökar bidrar det till att den ekonomiska tillväxten ökar. Finansiell utveckling påverkar tillväxten i mogna ekonomier genom att öka produktivitetstillväxten och i andra länder genom att kapitaluppbyggnaden ökar. En mer utvecklad finansiell sektor medför lägre kostnad för företag som behöver extern finansiering. Det bidrar till högre tillväxt i företagen och till att nya företag startas. Företag som är stora användare av extern finansiering gynnas därför av en ökad finansiell utveckling och det leder till att tillväxten blir större i de branscher som är stora användare av extern finansiering. Länder med en högre nivå av finansiell utveckling både ökar investeringar i tillväxtbranscher, och minskar investeringar i branscher på tillbakagång, i högre grad än finansiellt sämre utvecklade länder. Bilaga 5 till LU 2008 Trots ökad finansiell integration spelar det lokala finansiella systemet en betydande roll. Hushåll och små företag vänder sig i första hand till den lokala hemmamarknaden. Sammantaget visar forskningen att länder med bättre fungerande banker och marknader växer snabbare. Forskningen visar också att det inte verkar vara någon ytterligare faktor, som påverkar både tillväxten och utvecklingen i den finansiella sektorn, som har betydelse för slutsatserna om sektorns roll för tillväxten. En väl fungerande finansiell sektor bidrar till ökad ekonomisk tillväxt. Bättre fungerande finansiella system underlättar extern finansiering och hjälper företag att expandera, en mekanism genom vilken finansiell utveckling verkar påverka tillväxten. Internationaliseringen av den finansiella sektorn Det har skett en betydande utveckling i hur marknadsorienterade och finansiellt utvecklade många länder är. Utvecklingen har pågått i de mogna ekonomierna. Utvecklingen eskalerade dock och för del skedde merparten av utvecklingen . Utvecklingen har fortsatt i lägre takt och är det en bit kvar innan de mogna ekonomierna i genomsnitt når nivå. En förklaring till ökningen i det korsvisa ägandet mellan länder skulle kunna vara den ökade handeln, men den finansiella integrationen har ökat betydligt mer än den internationella handeln. Den sammantagna bilden är att det sker och har skett en tydlig integration på både kapitalmarknaderna, av finansiella tjänster, och bland finansiella företag. Graden av integration varierar mellan olika länder och regioner. Längst har integrationen nått inom euroområdet. Den finansiella sektorn är i högsta grad internationell. Därför är finansiell intermediering föremål för globalt formulerade och tillämpbara standarder och koder. Regelharmonisering mellan olika länder påverkar investerare. Investerare är mer benägna att inneha värdepapper från länder med liknande ramverk för värde- pappersreglering som i det egna landet. Ökad harmonisering av regleringar i den finansiella sektorn kan leda till att integrationen på de finansiella marknaderna ökar ytterligare. Bilaga 5 till LU 2008 Det måste vara balans mellan de privata och offentliga kostnaderna av reglering och övervakning. Kostnaderna för finansiella företag måste vara rimliga som de samhällsekonomiska kost- naderna inte får bli för stora genom t.ex. hot mot finansiell stabilitet. Det bör vara rätt balans mellan olika syften med en reglering, dvs. en avvägning mellan investerarskydd och främjande av kapitalanskaffning. visar flera studier att en mer omfattande reglering leder till lägre kostnader för kapital. Väl fungerande legala system skyddar investerare vilket i sin tur förbättrar företagens förmåga att få externt kapital. Det finns ett ökat intresse för finansiell stabilitet som en följd av förändringarna som skett i den finansiella sektorn eftersom förändringarna har medfört en risk för större effekter på real- ekonomin om det händer något allvarligt på de finansiella marknaderna. Förändringarna har skett till följd av tillväxten, liberaliseringen, den tekniska utvecklingen och globaliseringen av de finansiella systemen. Utvecklingen inom den finansiella sektorn beskylls ibland för att öka riskerna i ekonomin. Men utvecklingen i den finansiella sektorn har visat sig bidra till att den real- ekonomiska tillväxten blivit mindre volatil. Finansiell utveckling bidrar till att minska den makroekonomiska volatiliteten. Väl fungerande finansiella företag bidrar till att andra företag klarar sig bättre, effekten verkar genom att likviditet erhålls under svåra perioder. Den globala integrationen av de finansiella marknaderna innebär att företag nu har en möjlighet att inte enbart vara flexibla när det gäller typ av finansiering av investeringar, utan även när det gäller var i världen kapitalanskaffning sker. Euroområdet är den grupp av länder där ägandet av inhemska tillgångar, s.k. home bias, har minskat mest. uppvisar en betydande minskning av home bias på både aktie- och obligationsmarknaden. Forskningen om kluster visar att det kan finnas skäl för tjänsteföretag att geografiskt koncentrera sig, dvs. att det är en fördel att finnas nära leverantörer och kunder. Översatt till den finansiella sektorn skulle dessa resultat betyda att olika delar av den finansiella sektorn har fördelar av att finnas på samma plats, men även att andra branscher, relaterade och stödjande branscher, Bilaga 5 till LU 2008 som levererar tjänster till den finansiella sektorn, t.ex. redovisning och juridik, vinner på en koncentration. Att finansiella centra uppstår är en följd av stordriftsfördelar, både interna och externa. Interna stordriftsfördelar innebär att företag tjänar på att koncentrera verksamheten till en plats. Externa stordriftsfördelar innebär att företag tjänar på att placera verksam- heten på samma plats som andra företag i samma eller närliggande branscher. Några av de faktorer som bidrar till att ett finansiellt centrum bildas på en specifik plats är graden av ekonomisk utveckling, graden av internationell handel, mängden finansiella tjänster och kvaliteten på regleringen av den finansiella sektorn. En viktig faktor i utvecklingen av ett finansiellt centrum är den gradvisa eta- bleringen av banker. Faktorer som bidrar till uppkomsten av finansiella centra är: Grad av ekonomisk aktivitet; ekonomisk stabilitet är en förutsättning för internationella kapitalflöden. Starka ekonomiska fundamenta är en förutsättning för finansiella centra. Skatter; både företagsskatter och inkomstskatter är viktiga eftersom de påverkar företagens kostnader. Finansiella variabler; den internationella andelen av de tillgångar och tjänster det handlas med har betydelse för rollen som finansiellt centrum. Utöver att ett finansiellt centrum måste ha ett internationellt fokus är också likviditeten i marknaderna en viktig faktor. Regleringar; kvaliteten på regleringen av de finansiella marknaderna och de finansiella företagen är en betydande faktor. Utformningen av regleringen påverkar i hög grad konkurrensförmågan för ett finansiellt centrum. Tillgång på kvalificerad personal; stor betydelse för finansiella företags val av städer att etablera verksamhet i. Mjuka faktorer; Levnadsförhållanden har också betydelse för finansiella företags val av städer. Bilaga 5 till LU 2008 För tillfället är aktiemarknaden en viktig faktor för ett finansiellt centrum, derivathandel är en faktor som sannolikt blir viktigare, medan betydelsen av valutahandel börjar minska. Att få en roll som finansiellt centrum uppfattas som lockande för många städer. försöker också etablerade finansiella centra stärka sin ställning, däribland och . Finansiella centra har betydelse för realekonomin bl.a. genom att den finansiella sektorn har ett högt förädlingsvärde. Närvaron av utländska banker påverkar länderna där finansiella centra finns. Det är när de utländska bankerna konkurrerar med inhemska banker som de utländska bankerna ger det största bidraget till värdlandet. Närvaron av utländska banker förstärker den inhemska konkurrensen och ökar innovationsgraden i finansiella tjänster, dvs. de utländska bankerna bidrar till att effektivisera värdlandets finansiella system. Det bidrar i sin tur till den ekonomiska tillväxten. Den svenska finansiella sektorn I jämförelse med flertalet andra mogna ekonomier är andelen av de sysselsatta som arbetar i den finansiella sektorn relativt låg i , i jämförelse med i genomsnitt i mogna ekonomier. I har antalet anställda inom banker och försäkringsbolag minskat något –2006. Banksektorn har konsoliderats och effektiviserats och antalet bankkontor har minskat. För övriga finansiella företag har det skett en ökning i antalet företag, och också i antalet anställda. har en förhållandevis låg specialisering mot finansiell sektor i jämförelse med andra mogna ekonomier mätt som sysselsättningsandelen i sektorn i förhållande till genomsnittet i mogna ekonomier. Den finansiella sektorns sysselsättningsandelar ökade i de flesta länder. minskade andelen i en övervägande del av länderna men hör till de länder där andelen fortsatte öka. Relativt få anställda i den svenska finansiella sektorn, i jämförelse med andra länder, ger ett jämförelsevis lägre bidrag till BNP. I jämförelse med många andra länder har förädlings- värdesandelarna från den finansiella sektorn varit lägre i . Detta säger dock lite om den finansiella sektorns absoluta betydelse Bilaga 5 till LU 2008 eller om hur effektiv eller produktiv den svenska finansiella sektorn är. En delförklaring till att den finansiella sektorn i är mindre än i jämförbara länder skulle kunna vara att svenskar i mindre utsträckning behöver finansiella tjänster eftersom man har tillgång till betydligt mindre eget kapital. I en jämförelse med andra mogna ekonomier hör de svenska hushållen till de med allra lägst eget kapital. En bidragande orsak till detta kan vara utformningen av de svenska utbildnings- och socialförsäkringssystemen. Att svenska hushåll har litet eget kapital är dock inte i första hand ett problem för den finansiella sektorn. Avsaknad av eget kapital bidrar däremot bl.a. till svårigheter att starta nya företag vilket kan vara tillväxthämmande. –2004 var produktivitetsutvecklingen i den svenska banksektorn i genomsnitt , mätt per arbetad timme. För den svenska finansiella sektorn som helhet var produktivitetstillväxten högre än genomsnittet i EU15. När det gäller effektivitet finns det tecken på att den finansiella sektorn hör till de mest effektiva branscherna i . Sektorn verkar också vara effektiv i en jämförelse med andra länder, även om svårigheter att göra jämförelser innebär att resultaten bör tolkas försiktigt. Ökad finansiell integration bidrar till att det blir lättare för företag att få kapital till investeringar. Om ett företag inte får tillgång till kapital på den svenska marknaden innebär integrationen att det blir lättare att få kapital på andra marknader. Risk- kapitalmarknaden i är den näst största i mätt som andel av BNP och har stor betydelse för framväxten av nya företag. Koncentrationsgraden i den svenska banksektorn är hög i ett internationellt perspektiv. Konkurrensen på den svenska marknaden som helhet har ökat, men inte inom alla produkt- områden. Det finns en koppling mellan konkurrens från utländska finansiella företag och banker och effektivitet, kvalitet, och utveck- ling av den inhemska finansiella sektorn. Ökad konkurrens och ökad närvaro av utländska aktörer är också positivt för konsu- menter och företag som kan få ett bredare tjänsteutbud. Bilaga 5 till LU 2008 Globalisering och finansiell integration medför att länders ekonomier blir mer ömsesidigt beroende när handels- och investeringsflöden ökar. Ny teknologi och utvecklingen i tillväxt- ekonomierna medför ökade möjligheter för effektiva producenter av finansiella tjänster att bli verksamma på en större marknad. Många städer är globala i meningen att de sammankopplar marknader och handel över världen. Att städer får en allt mer betydelsefull roll är en följd av att det i allt högre grad är i städer som välstånd skapas, där finns personalen med störst kunskap, de mest innovativa företagen, och även de bästa offentliga och privata institutionerna. Globaliseringen och integrationen av de finansiella marknaderna är två faktorer som bidrar till att fler städer kan vara finansiella centra. kommer konkurrensen om en sådan roll att öka och det bidrar till ett ökat fokus på vilka faktorer som är avgörande och inom vilka områden existerande finansiella centra behöver förstärka konkurrenskraften. För att göra bedömningen av som finansiellt centrum mer intressant jämförs förutsättningar med . En jämförelse mellan och är naturlig eftersom de två städerna är de främsta konkurrenterna om rollen som finansiellt centrum i . Ekonomisk aktivitet och stabilitet är av betydelse för finansiella centra. När det gäller stabilitet är både och att betrakta som stabila. har kronan knuten till euron och därmed i praktiken samma penningpolitik som euroområdet. uppvisar därmed något större nominella variationer i växelkurs och räntor, sett ur en utländsk investerares perspektiv. Skattenivån är en viktig faktor och för och är det konkurrensen från finansiella centra utanför som påverkas av denna faktor eftersom skatterna är på samma nivå i och . Det finns en skillnad i närvaro av utländska banker. För del är närvaron något högre, men även den danska banksektorn är relativt koncentrerad. bankmarknad är i än högre grad koncentrerad och de utländska bankernas marknadsandel är låg. Både och har dock inhemska banker som i hög grad är verksamma internationellt vilket gör att den finansiella sektorn i båda länderna är internationell. Mjuka faktorer, livskvalitet, placerar både och i topp och städerna är sannolikt relativt lika i det avseendet. Bilaga 5 till LU 2008 En avgörande faktor, som talar till fördel, är storleken på den svenska ekonomin. har en stor och likvid aktiemarknad som saknar. Den finansiella marknaden i består i första hand av obligationsmarknaden. Aktie- marknaden i är liten och har låg omsättning. En ytterligare fördel har är den teknologiska utvecklingen inom system för t.ex. börshandel. Sammantaget bör ha ett något bättre utgångsläge än för att kunna få en större betydelse som finansiellt centrum. Vad som kan göras för att stärka roll i behöver dock studeras. Skill- naderna mellan och är sannolikt inte betydande, vilket också rankingen i de index som redovisas i rapporten visar. Framför allt har en fördel p.g.a. en större inhemsk marknad (högre BNP) och en större aktiemarknad. Man bör inte ta för givet att naturligt kan bibehålla en roll som finansiellt centrum. Betydelsen för ekonomin av ett finansiellt centrum gör att det finns en konkurrens inom , och sannolikt också inom som helhet. Många likheter mellan och kan betyda att små kon- kurrensfördelar kan få stor effekt. I förhållande till andra städer i kan dock större åtgärder behövas för att vara fortsatt konkurrenskraftigt. Studier har visat att en lokal förankring har fortsatt betydelse i den finansiella sektorn och därför är sannolikt inte konkurrenter spridda över hela världen.