sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — Har en arbetstagare varit ledig med föräldrapenning på deltid, och arbetat exempelvis under ett helt intjänandeår är nästa infallande frånvarodag inte semester- lönegrundande. Om arbetstagaren träder i tjänst i kan intjänande ske på nytt under nästa intjänandeår. När det gäller föräldraledighet kan arbetstagaren inom vissa gränser själv styra hur ledigheten läggs ut. En arbetstagare kan t.ex. välja att träda i tjänst enbart för att få en ny intjänandeperiod under nästa intjänandeår. Den andra föräldern kan då vara hemma med barnet. Om arbetstagaren är ensamstående finns dock inte någon sådan möjlighet. Det har uttryckts farhågor för att arbetstagare ska utnyttja detta och således minska effekten av ettårsgränsen. Som de genomsnittliga frånvaromönstren ser läggs emellertid merparten av föräldrapenningdagarna ut under barnets första . Således kan det i normalfallet antas att kostnaden för semesterintjänade under föräldraledighet företrädesvis belastar de två intjänandeår som föl- jer efter att barnet fötts. Det förefaller, mot bakgrund av statistiken ovan, som osannolikt att föräldrar lägger ut föräldraledighet i syfte att tjäna in så mycket semester som möjligt under frånvaron. 15TP PT Studien som är en intervjuundersökning ingår i , , . gäller att ledighet med havandeskapspenning är semesterlöne- grundande i sin helhet. I det nya förslaget ingår ledigheten med havandeskapspenning i de som är semesterlöne- grundande per intjänandeår. Är en kvinna ledig med havandeskaps- penning har hon således färre lediga dagar med föräldrapenning som ger rätt till semesterintjänande under samma intjänandeår, jämfört med en någon som inte tagit ut havandeskapspenning. Eftersom reglerna för semesterintjänande under föräldraledighet sammantaget blir mer förmånliga än tidigare uppvägs dock denna nackdel. Det genomsnittliga antalet dagar med havandeskaps- penning per kvinna har varit ungefär lika många , i snitt.TPF16FPT Andelen av de gravida som har behövt ta ut havandeskapspenning har varit strax . Intjänande under föräldraledighet och sjukfrånvaro, gemensamma effekter När arbetstagares frånvaromönster vid föräldraledighet studeras med utgångspunkt från utredningens förslag måste det åter erinras om att sammanlagt är semesterlönegrundande under ett intjänandeår. Har arbetstagaren haft annan frånvaro när föräldra- penning tas ut minskar utrymmet för att ledighet med föräldrapen- ning ska ge rätt till semesterförmåner. I detta sammanhang ska även framhållas att majoriteten av kvinnorna också är sjukfrånva- rande i snitt förlossningen. Om denna frånvaro infaller under samma intjänandeår som föräldraledigheten har av de 180 semesterlönegrundande dagarna redan tagits i anspråk, vilket innebär att det för majoriteten av kvinnorna endast är under detta intjänandeår som är semesterlöne- grundande, dvs. lika många dagar som med dagens lagstiftning. En arbetstagare som varit frånvarande i ett helt intjänandeår, oavsett om frånvaron är på heltid eller deltid, utan annat avbrott än i en följd tjänar inte längre in semester under sin frånvaro. Vid ettårsgränsen beräknas dock frånvaro på grund av sjukdom och arbetsskada för sig och annan frånvaro för sig. 16TP PT Enligt uppgift från Försäkringskassanpublicerad , varit frånvarande på grund av föräldraledighet under hela intjänandeåret intjänas därför inte längre semester under nästa infallande frånvarodag. Längden av perioden beror därför på när barnet föds. Läggs föräldraledighet ut från och varar intjänandeåret ut, tjänas in. De flesta arbetstagare får dock som nämnts antas vara lediga på så sätt att de kan tjäna in semester under frånvaro i två intjänandeår, särskilt eftersom från- varo på grund av sjukdom inte inräknas vid beräkningen av om frånvaron pågått i ett helt intjänandeår. Kvinnliga arbetstagare kan således i genomsnitt antas tjäna in semester med sjukpenning och eller havandeskaps- penning och med föräldrapenning under det första intjänandeåret efter barnets födelse. Under barnets andra år fortsätter genomsnittsmamman, enligt de siffror som redovisades i föregående avsnitt, att vara ledig i snitt . Dessa blir således också semesterlönegrundande. Efter- som föräldrapenning därefter tas ut i mycket liten omfattning kan således konstateras att sammanlagt (120 + 80 ) blir semesterlöne- grundande för genomsnittsmamman med utredningens förslag. Den förväntade reella skillnaden, baserat på statistiken för barn födda , mellan dagens regler och de föreslagna reglerna är således 80 fler dagar än med dagens lagstiftning. Det ska då beaktas att från kan bli färre om kvinnan t.ex. själv blir sjuk efter förlossningen eller är ledig med tillfällig föräldrapenning eftersom alla frånvarodagar, utom arbetsskada, avräknas från de som är semesterlönegrundande under ett intjänandeår. Det ska även framhållas att antalet dagar sannolikt är färre . Tendensen är att kvinnors uttag av föräldrapenning minskar. Av uppgifter från FörsäkringskassanTPF17FPT framgår att kvinnors uttag av föräldrapenning har minskat . Männens uttag var , i genomsnitt jämfört . Kostnaden för dessa extra uppgår till de semesterdagar och den semesterlön som arbetstagaren tjänar in under frånvaron. intjänas sex betalda semesterdagar. Semesterlönen för dessa utgörs av arbetstagarens lön samt semes- tertillägget, eller semesterlön (av 25) av av 17TP PT Enligt uppgifter från hemsida http://wwwHTU .forsakringskassan.se/omfk/analys/barnfamilj/foraldrap/. lönen under intjänandeåret. Det har under utredningens gång framförts kritik mot att detta skulle bli alltför kostsamt, särskilt för de små företagen. Utredningen har därför övervägt att införa sär- skilda tilläggsregler för denna typ av frånvaro, men valt att avstå detta eftersom det snarare skulle innebära att 17 § jämfört med , blev än mer komplicerad än förenklad. För ett resonemang angående förslagen, se kapitel 5.5.2. Hur stora kostnader det handlar om hänger bland annat sam- man med hur många barn som föds . Detta har varierat mycket. sjönk antalet födda från 124 1990 till 88 1999. Därefter har antalet födda stigit . föddes 107 000 barn.TPF18FPT Antalet utbetalda dagar med föräldrapenning har därmed också ökat. Alla dessa föräldrar har emellertid inte arbete, och kostar då inget för en arbetsgivare. Alla arbetstagare följer inte heller det genomsnittliga sättet att lägga ut sin föräldraledighet med föräldrapenning. Det är också oklart hur många arbetstagare som med beaktande av att tjäna in i genomsnitt kommer att se till att ettårsgränsen inte slår till. Utredningen har därför ansett det alltför osäkert att upp- skatta den sammanlagda kostnaden. Det är i stället lämpligare att en sådan uppskattning görs i efterhand. För arbetstagarna kan det konstateras att det ofta är olika grup- per som är frånvarande länge med föräldrapenning och sjukpen- ning. Den förmån, som förbättringen av intjänandet av semesterlön under tid med frånvaro med föräldrapenning innebär, kommer därför sannolikt inte just de arbetstagare som har lång sjukfrånvaro till godo. över ett helt arbetsliv med de nya reglerna kan dock förmånerna jämna ut sig. Andelen långa sjukfall är proportionella mot ålder och ökar således med stigande ålder.TPF19FPT Även Pila-projek- tetTPF20FPT har konstaterat att majoriteten av de med sjukskrivningar i pilotärendena som överstiger är . De arbetstagare som förlorar betalda semesterdagar genom änd- ringen av reglerna om längsta intjänandetid under sjukfrånvaro, får därför sannolikt inte kompensation genom att de tjänar in fler dagar under frånvaro med föräldrapenning, eftersom majoriteten av dem inte tar ut sådan. 18TP PT Uppgift från hemsida. http://wwwHTU .forsakringskassan.se/omfk/analys/barnfamilj/foraldrap/. 19TP PT Enligt uppgift från i SOU 2006:107, s 89. 20TP PT beskrivs i tidigare i detta kapitel, se avsnittet om Frånvaro med sjukpenning i kapitel 4.3.3. För arbetsgivarna innebär ändringarna av 17 § att kostnaderna för föräldraledighet kan öka något medan kostnaderna för sjuk- skrivningar minskar. En faktor som därtill leder till minskade kost- nader är att även att deltidsfrånvaro inräknas i ettårsgränsen. En arbetstagare som t.ex. har varit föräldraledig respektive sjukledig i ett helt intjänandeår på deltid, tjänar med de nya reglerna inte in semester under föräldraledighet respektive sjukfrånvaro under föl- jande semesterår. För en arbetsgivare med en majoritet kvinnor anställda, varav många är eller förväntas bli föräldralediga, kan därför förändringen medföra högre kostnader medan en arbetsgivare med äldre arbets- kraft sannolikt sparar pengar på förändringen. För de arbetsplatser som har en jämn ålderfördelning bland sina anställda bör därför förändringen jämna ut sig. Detta gör sig särskilt gällande i de fall där fördelningen mellan män och kvinnor bland arbetstagarna är relativt jämn. Exempel som jämför nya och gamla reglerna rörande frånvaro En arbetstagare (ej ensamstående) är sjukskriven de sista två måna- derna innan förlossningen, dvs. Hon tar därefter ut av föräldrapenning. Barnet föds i . Med nuvarande regler: Arbetstagaren tjänar in semester under sin sjukskrivning , . Därefter påbörjas ett nytt intjänandeår. Hon är nu sjukskriven i 30 ytterligare dagar vilka ger rätt till semester. Där- efter tjänar hon in semester , dvs. Ledigheten under resterande ger sedan inte rätt till semesterintjänande. Sammantaget tjänar arbetstagaren in semester under: av sjukfrånvaro med föräldrapenning Totalt: Med de nya reglerna: Arbetstagaren tjänar in semester under sin sjukskrivning , . Därefter påbörjas ett nytt intjänandeår. Hon är nu sjukskriven i 30 ytterligare dagar vilka ger rätt till semesterintjä- nande. Därefter tjänar hon in semester under 180 – 30 = , dvs. , t o m . ger frånvaron inte rätt till semesterintjänande, de 170 åter- stående föräldradagarna ger således inte rätt till semesterintjänande om de tas ut under innevarande intjänandeår. När nästa intjä- nandeår påbörjas kan arbetstagaren på nytt tjäna in semester om hon tar ut mer föräldrapenning. (Varken frånvaro på grund av sjukdom eller annan frånvaro har varat i ett helt intjä- nandeår, eftersom dessa frånvarokategorier beräknas var för sig.) Sammantaget tjänar arbetstagaren in semester under: av sjukfrånvaro med föräldrapenning Totalt: En arbetstagare är sjukskriven . Därefter får hon havandeskapspenning . Efter barnets födelse är hon föräldraledig på hel- tid . Med nuvarande regler: Arbetstagaren tjänar in semester under sin sjukskrivning , . Därefter tjänar hon in semester med havandeskapspenning . Därefter tjänar hon in semester av tiden med föräldrapenning, dvs. Resterande ger sedan inte rätt till semesterintjänande. Sammantaget tjänar arbetstagaren in semester under: av sjukfrånvaro Med de nya reglerna: Arbetstagaren tjänar in semester under sin sjukskrivning , . Därefter tjänar hon in semester med havandeskapspenning . påbörjas ledigheten med föräldrapenning. Arbetstagaren tjänar in semester eller drygt , dvs. till och med . Sedan har frånvaron sammantaget varat det intjänandeåret. Således ger ledigheten med föräldra- penning därefter inte rätt till semesterintjänande under resten av intjänandeåret. påbörjas ett nytt intjänandeår. Eftersom ingen frånvaro varat ett helt intjänandeår kommer arbetstagaren att på nytt kunna tjäna in semester av sin föräldraledighet. Sammantaget tjänar arbetstagaren in semester under: av sjukfrånvaro 70 + med föräldrapenning Totalt: En arbetstagare är sjukskriven innan för- lossningen. Hon är därefter föräld- raledig med föräldrapenning på heltid och därefter på . Med nuvarande regler: Sjukskrivningen ger rätt till semesterintjänande under de då sjukpenning utgår. Därefter tjänar hon in semester under föräldraledigheten, – , . påbörjas ett nytt intjänandeår. Arbetstagaren tjänar in semester under ytterligare 120 – 90 = under intjänande- året, därefter har arbetstagaren förbrukat sina 120 semesterlöne- grundande dagar för detta barn. Resterande föräldraledighet kan tas ut men den ger inte rätt till semesterintjänande. Arbetstagaren tjänar således in: av sjukfrånvaro med föräldrapenning Totalt. Med de nya reglerna: Sjukskrivningen ger rätt till semesterintjänande under de då sjukpenning utgår. Därefter tjänar hon in semester under föräldraledigheten, –, . påbörjas ett nytt intjänandeår. Ingen frånvaro har varat ett helt intjänandeår, utan arbetstagaren kan tjäna in av föräldraledigheten under detta intjänandeår. till och med sista juni är hon helt föräldraledig men tjänar in semester som om hon arbetat. Därefter arbetar hon och tar ut föräldrapenning . 180–90=90 dagar av dessa intjänas semester, dvs. beroende på hur ledigheten läggs ut, under 3–4 månader. Därefter ger frånvaron inte rätt till semester- intjänande. När nästa intjänandeår påbörjas har arbetstagaren varit delvis frånvarande på grund av föräldraledighet ett helt intjänandeår och någon ytterligare semester tjänas därför inte in under föräldra- ledigheten. Arbetstagaren tjänar således in: av sjukfrånvaro 90+180 dagar med föräldrapenning Totalt En arbetstagare är sjukskriven innan förlossningen . Hon är därefter föräldraledig med föräldrapenning på heltid varefter föräldraledigheten avbryts på grund av sjukskrivning. Hon är sedan sjukskriven på heltid och därefter på deltid, dvs. Med nuvarande regler: Sjukskrivningen ger rätt till semes- terintjänande. Därefter ger de med föräldrapenning som hamnar på det första intjänandeåret rätt till semesterintjänande. Under följande intjänandeår, till , är föräldraledigheten fortsatt semesterlönegrundande efter- som 120 av dagarna med föräldrapenning inte är förbrukade. av föräldraledigheten intjänas semester under detta intjänandeår. med föräldrapenning ger dock inte rätt till semesterintjänande. Därefter blir arbetstagaren sjukskriven på heltid , och under intjänandeårets reste- rande tjänar arbetstagaren in semester av sjukledigheten, sjukfrånvaron har varit . till tjänar arbetstagaren in semester av sjukfrånvaron. Vid utgången av intjä- nandeåret har arbetstagaren varit sjukskriven . Under intjänandeåret till är arbetstagaren sjukskriven på deltid , därefter blir hon frisk. Hon tjänar in semester som om hon skulle ha arbetat heltid även under detta intjänandeår. Arbetstagaren tjänar således in: med sjukpenning 180x3 dagar med sjukpenning Totalt: Med de nya reglerna: Under sjukskrivningen tjänas semester in . Därefter ger de med föräldrapenning som hamnar på det första intjänandeåret rätt till semesterintjä- nande. Under följande intjänandeår, till , ger av föräldraledigheten rätt till semesterintjä- nande, tills arbetstagaren blir sjuk. Eftersom endast per intjänandeår ger rätt till semesterintjänande är av sjukskrivningen semesterlönegrundande under detta intjänandeår. till är återigen av sjukdagarna semesterlönegrundande (frånvaron på grund av sjuk- dom hade inte varat hela det tidigare intjänandeåret). till intjänas ingen semester under sjukfrånvaron eftersom den varat i ett helt intjänandeår. Arbetstagaren tjänar således in med sjukpenning med sjukpenning Totalt: . Om inte ledighet på grund av sjukfrånvaro och föräldraledighet skulle summeras var för sig vid tillämpning av ettårsgränsen skulle arbetstagaren endast tjäna in semester av sjukledig- heten. En arbetstagare är ledig med havandeskapspenning från . Därefter tar arbetstagaren ut föräldrapenning på heltid , till och med , och därefter på deltid , till och med . Under intjänandeåret till är barnet dessutom sjukt (och arbetstagaren får tillfällig föräldrapenning) i sammanlagt , och arbetstagaren är sjuk i sammanlagt . Med nuvarande regler: Arbetstagaren tjänar in semester under de med havan- deskapspenning och därefter under 120 av dagarna med föräldra- penning. Under intjänandeåret till tjä- nar arbetstagaren in semester under de som barnet är sjukt och under sina egna . Arbetstagaren tjänar således in: med sjukpenning Totalt. Med de nya reglerna: Under intjänandeåret till tjänar arbetstagaren in semester under de med havandeskaps- penning. Under intjänandeåret till tjänar hon in semester med havandeskapspenning och med föräldrapenning. Därefter har frånvaron varat under det intjänandeåret och arbetstagaren intjänar inte in mer semester under frånvaro . Frånvaron varar dock under hela intjänandeåret. Under intjänandeåret till tjä- nar arbetstagaren inte in semester med föräldrapen- ning eftersom arbetstagaren varit frånvarande under ett helt intjä- nandeår redan. Arbetstagaren tjänar således inte in semester under de som barnet är sjukt. Egen sjukfrånvaro grundar dock fortfarande rätt till semester (sådan frånvaro beräknas för sig i ett- årsgränsen) varför arbetstagaren tjänar in semester under sina egna . Arbetstagaren tjänar således in: med sjukpenning Totalt. 4.3.4Semester som inte kan läggas ut ersätts bara i vissa fall med semesterlön Förändringen av hur många innestående semesterdagar som ska ersättas med semesterlön om de inte kunnat läggas ut under semesteråret leder inte till att arbetstagaren förlorar någon semes- terlön, bara att förmånen flyttas fram, se exemplet i kapitel 2.4.1. I stället för att semesterdagarna direkt vid semesteråret slut ersätts med semesterlön, utgår semesterlönen antingen då arbetstagaren blir frisk och semestern kan läggas ut eller då arbetstagaren slutar sitt arbete, då de innestående semesterdagarna ersätts med semes- terersättning. Förslaget får därför ingen effekt när det gäller kost- nader eller storlek på förmåner. Ur ett förenklingsperspektiv kan det visserligen konstateras att det är enklare för en arbetsgivare att tillämpa lagen som den är , dvs. direkt ersätta alla intjänade men ej uttagna dagar med semes- terlön vid semesteråret slut. Förändringen kan därför inte motive- ras i ett förenklingsperspektiv. Syftet med ändringen är i stället att tillmötesgå de krav som uppställs i EG-rätten, att semester inte ska ersättas med pengar annat än när anställningen upphör och att semesterledighet inte kan ersättas av annan ledighet, t.ex. föräldra- ledighet, se vidare kapitel 6.5.5 under rubriken efter från- varo och fallet C-342/01 Merino i kapitel 6.5.2. Förslaget syftar således främst till att säkerställa att en arbetstagare som åter- kommer från ska ha möjlighet att få betald semester i så stor utsträckning som möjligt. Det är dock inte möjligt att reglera att ingen semester ska ersättas med pengar. Då finns det risk att det uppstår så kallade semesterberg, dvs. en mängd innestående semesterdagar som måste läggas ut när arbets- tagaren efter en längre tids frånvaro återkommer till arbetet. Eftersom reglerna innebär att semesterförmånen kan komma att bli innestående , , kan fråga uppkomma om detta kan leda till att förmånen preskriberas. En arbetstagare som vill göra gällande en fordran enligt semester- lagen måste väcka talan senast från utgången av det semesterår då arbetstagaren enligt lagen skulle ha erhållit den för- mån till vilket anspråket hänför sig, 33 § semesterlagen. Utredning- ens uppfattning är att regeln inte innebär att fordran på semester- lön preskriberas. Betalda semesterdagar som på detta sätt blir inne- stående kan inte betraktas som förmåner som skulle ha erhållits under det semesterår då de ursprungligen skulle ha lagts ut. I stället innebär regeln att förmånen flyttas fram till nästa semesterår. De betalda semesterdagarna ska då i stället erhållas under detta semes- terår. Kan de betalda semesterdagarna inte heller läggas ut under detta semesterår flyttas de åter fram. Vid varje byte av semesterår flyttas således också fordran på de betalda semesterdagarna med. 4.3.5Förenkling vid nytt anställningsavtal i anslutning till det gamla Förändringen innebär ingen ökad kostnad för arbetsgivaren. Där- emot uppstår en förenklad administrativ handläggning då semester- ersättning inte behöver utbetalas då anställningen upphör utan i stället kan utgå i form av semesterlön i samband med ordinarie semester. Det uppstår också ett mindre behov av att behöva hantera uttag av obetald semester, eftersom arbetstagaren i högre utsträckning än tidigare kommer att ha betald semester som kan läggas ut. För arbetstagare innebär ändringen att de i större utsträckning än tidigare kommer att kunna få betald semester. 4.3.6Semesterersättning presumeras inte längre ingå i lönen vid korta anställningar Ändringen innebär att semesterersättning aldrig presumeras ingå i lönen, oavsett hur kort anställningen är. Det innebär att semester- ersättning, på av den förfallna lönen, ska beräknas och betalas ut när en arbetstagare slutar sin anställning. Det innebär ett nytt extra beräkningsmoment för arbetsgivaren. Utbetalning och beräkningen kan dock göras i samband med att slutlönen beräknas, vilket för en arbetsgivare med ett löneprogram inte bör innebära att beräkningen blir mer komplicerad än tidigare eller ens tar , jämför Nuteks uppskattning av beräkning av semesterlön i avsnittet 4.3.9 nedan. Trots att ändringen inte medför någon för- enkling har vi funnit att den bör göras eftersom vi anser att änd- ringen är motiverad för att anpassa semesterlagen till EG-rätten. Det bör dock observeras att semesterersättningen inte behöver beräknas om en ny anställning mellan samma parter påbörjas i nära anslutning till den första, semesterersättningen utbetalas då först när den sista anställningen upphör (om det då finns intjänad semester som inte har lagts ut). Ändringen av 5 § andra stycket innebär också det alltid måste träffas avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren om att ledighet inte ska läggas ut, såvida frågan inte har reglerats generellt i kollek- tivavtal. Ett sådant kollektivavtal kan tillämpas på alla arbetstagare, jmfr 2 a § i lagförslaget. behövde sådana avtal mellan en arbetsgivare och arbetstagare träffas endast om anställningen varade mindre än men omfattade . Änd- ringen innebär således att avtal måste träffas i högre utsträckning . Sådana avtal kan dock lämpligen träffas redan vid anställningstillfället vilket innebär att detta inte bör vara alltför betungande ur administrativ synvinkel. Det kan inte heller antas att regleringen kommer att leda till att arbetstagare i större utsträck- ning än tidigare kommer att begära att få ta ut semesterledighet (som då ofta är obetald). Att arbetstagare som utgångspunkt alltid har rätt till semesterledighet, om det inte avtalas om att den inte ska läggas ut, innebär dock att arbetstagarens rättigheter förstärks. Den nuvarande lagstiftningen är inte alldeles lätt att tolka när det gällde i vilken mån rätten till semester kan avtalas bort. En tyd- lig gräns kommer därför att underlätta tillämp- ningen av lagen. Även i kollektivavtal som reglerar frågan är grän- sen normalt satt oavsett arbetstidsomfattning. hänsyn inte längre tas till arbetstid innebär det också att regeln inte längre riskerar att missgynna deltidsarbetande. När reglernas till- lämpning beror av arbetstidsomfattning kan det nämligen hända att deltidsarbetande i större utsträckning än de som arbetade heltid går miste om förmåner, eller i det här fallet, semesterledighet. 4.3.7Särreglerna för hemarbetande och okontrollerade arbetstagare tas bort Förändringen innebär att dessa arbetstagare får rätt till semesterle- dighet precis på samma sätt som andra anställda. En arbetsgivare behöver således inte tillämpa olika regler på olika kategorier av anställda. För de arbetsgivare som endast haft okontrollerade eller hemarbetande arbetstagare anställda innebär dock ändringen att de, liksom andra arbetsgivare, måste följa semesterlagen i sin helhet. För att inte hanteringen av semesterledighet för de okontrollerade arbetstagarna, med tanke på dessa arbetstagares frihet i arbetet, ska bli alltför betungande, har reglerna om förläggning av semester gjorts dispositiva. En förutsättningen är dock att arbetstagaren ges rätt till 25 dagars semester per semesterår. En arbetsgivare kan därför komma överens med arbetstagaren om att tillämpa reglerna på ett sätt som passar dem.