sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Kursplanerna måste enligt min me- ning kompletteras med ett ämnesinnehåll för att deras budskap skall bli tydligare. Det är därför jag i avsnitt 2.1.3 föreslår att be- greppet huvudsakligt innehåll förs in i kursplaner. Vidare behövs förklaringar till målen och förtydligande exempel på vad målen kan innebära för att statens styrdokument skall bli tydli- gare. Sammanfattningsvis bedömer jag att det finns flera faktorer som har betydelse för tydligheten i kursplanerna: språket och ordvalet i målen, t.ex. vilka kunskapsuttryck som används och konsekvensen i användningen av dessa, 12TP PT Finska , Förslag till utformning och utveckling av målsystemet sambanden mellan kunskapsuttrycken och vad som skall kun- nas, förstås etc. i kursplanerna, förklaringar och motiveringar till målen i särskilda kommentar- material, samt konkreta exempel på vad ett mål skulle kunna innebära. Det finns enligt utredningens analys mer än 500 olika kunskapsut- tryck i kursplaner. Många av dem är mer eller mindre synonyma och avser förmodligen likartade kunskaper, jfr avsnitt 1.3, men något underlag som ger närmare förklaringar eller defini- tioner till formuleringarna har inte kunnat återfinnas hos Skolver- ket. Det är tveksamt om det behövs flera hundra olika kunskaps- uttryck för att nyansera kunskapskvaliteterna i kursplanerna. Det kan snarare vara tvärtom – en begränsning av antalet uttryck bör kunna bidra till att göra målen tydligare. Utredningens genomgång av kunskapsuttrycken i kursplanerna visar att det finns goda möjligheter att begränsa mängden till ett mindre antal begripliga och entydiga uttryck. Enbart mängden ord som redovisas i tabell 3 i avsnitt 1.3.5 – känna till, ha inblick i, ha insikt om, veta något om, känna igen, ha kännedom om och ha grundläggande kunskaper om – visar att det finns skäl att antingen begränsa omfattningen eller att klargöra att vissa uttryck i målen kan bedömas som synonyma. I syfte att begränsa omfånget och att definiera olika slag av kunskapsuttryck behövs någon form av be- greppsordlista över kunskapsuttryck som används i kursplanerna. Vad som anges i målen I avsnitt 1.3.3 gavs flera exempel på relativt oprecisa beskrivningar av vad eleverna skall kunna, t.ex. ha kunskaper om några av de vik- tigaste naturgivna processerna som formar och förändrar landskapet och kunna redogöra för viktiga faktorer i den tekniska utvecklingen. I framtida kursplaner bör de kunskaper eleven skall utveckla for- muleras så att oklarheten om vad det hela handlar om minskar och helst försvinner. Detta kan enligt min bedömning ske genom att målen skrivs på ett mer distinkt sätt, att det i kursplanerna anges Förslag till utformning och utveckling av målsystemet vilka kunskapsområden som är relevanta i ämnet och genom att utforma kommentar- och referensmaterial till kursplanerna. Enligt som ingått i utredningens expertgrupp saknas forskning kring vilka kunskapsområden som är relevanta i olika ämnen. Det har bl.a. fått till följd att i stället för att beskriva det ämnesmässiga kunskapsinnehållet har beskrivning- arna i kursplanerna präglats av att beskriva generella kompetenser, önskvärda processer och attitydförändringar. Kursplaner i dagens mål- och resultatstyrda system skapar behov av att få bättre kunskap om vilka specifika kompetenser som ele- verna kan utveckla inom ramen för olika ämnen och kunskapsom- råden. Det saknas tillräckliga kunskaper om vilka de ämnesspecifika kompetenserna är och hur de kan bedömas, inklusive kriterier för bedömning av olika kunskapsnivåer. Det behövs enligt min mening tas fram ett forsknings- och utvecklingsprogram med syfte att ut- veckla beskrivningar av de olika skolämnenas särskilda kvaliteter och de ämnesspecifika kompetenser som eleverna kan utveckla ge- nom studier i ämnena. Vidare behövs studier om hur dessa kom- petenser och kvaliteter kan utvecklas inom olika undervisnings- miljöer som grund för lärarnas val av undervisningsmetod. Till detta kan särskilda satsningar för utveckling av bedömningsinstru- ment behövas. I förarbetena till läroplansreformen har det utlovats kommentar- och referensmaterial. Den nästan totala bristen på sådant bak- grundsmaterial bedömer jag har medfört att man på skolnivå har behövt ägna mycket tid åt att tolka, förstå och diskutera kurspla- nernas mål. I vanligt lagstiftningsarbete förklaras motiven och be- vekelsegrunderna för lagförslagen i en proposition. Därutöver finns det oftast betänkanden från utredningar som underlag. Målen och kunskapskraven i kursplanerna bör också kunna förklaras och mo- tiveras, t.ex. i kommentarmaterial. I sammanhanget kan nämnas att det i och i finns kommentarer och referensmate- rial som stöder kursplanerna. Ett ytterligare steg i syfte att stödja lärarnas tolkning av kurspla- nerna kan vara att staten ger ut olika exempel på hur undervis- ningen kan planeras utifrån kursplanerna. Detta skulle kunna ge lärare med mindre erfarenhet ett stöd för planering och genomfö- Förslag till utformning och utveckling av målsystemet rande av undervisningen. Även läromedelsförlagen kan behöva ett tydligt underlag som grund för sin produktion av läromedel. Så- dana material skall naturligtvis inte ha karaktären av föreskrifter eller allmänna råd. De skall bara ha en stödjande och exemplifie- rande roll och kan t.ex. handla om planering av undervisningen för olika årskurser. Lärare och lärarlag skall kunna pla- nera undervisningen efter sina egna erfarenheter och förhållanden utan att behöva känna sig styrda av sådana material. Konkreta exempel till målen Vid mina besök i ett antal skolor har det framkommit att Skolver- kets nationella prov respektive diagnostiska material varit till stor hjälp för att klargöra kursplanernas mål. Det finns lärare som säger att det är först när de har sett exemplen från proven som de har förstått vad som menas med målen i kursplanerna. har på sin hemsidaTPF13FPT publicerat bedömningsexempel i olika ämnen. Även dessa bedöms bidra till att exemplifiera kursplanernas mål och betygskriterierna under förutsättning att lärares kännedom om bedömningsexemplen ökarTPF14FPT. Min slutsats är att hur tydligt man än formulerar mål så behövs det konkreta exempel som preci- serar målen. Sådana exempel bör kunna finnas i kommentar- och referensmaterial och vara utlagda på . 2.2.6Endast en typ av mål Konstruktionen med mål att uppnå respektive mål att sträva mot är enligt min bedömning en av de främsta orsakerna till svårigheterna med att införa och genomföra det nya målsystemet. Dessa målbe- grepp har bland annat medfört att antalet mål i läroplanen och i kursplanerna blivit många. Sambanden mellan målen i läroplanen och i kursplanerna är oklara och målen i kursplanerna är ofta ut- formade så att de mer eller mindre sammanfaller med målen i läro- planen och är svåra att arbeta med. Lärarnas kännedom om alla mål 14TP PT Enligt en utvärdering av ESV (2007) Uppföljning av insatser för en likvärdig betygsättning, ESV dnr 79-797/2006, gjord på uppdrag av är kunskapen om be- dömningsexemplen begränsad bland lärarna och används därför inte som stöd i den om- fattning det är tänkt. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet i läroplanen och i kursplanerna och förståelse för hur de skall ar- beta med dem bedöms som mycket begränsad. Läroplanens mål skall enligt förarbetena konkretiseras – men inte upprepas – i kursplanerna. I flera ämnen har läroplanens mål, i stället för att preciseras i kursplanerna, helt eller delvis upprepats med en oförändrad abstraktionsnivå. Hur mål och betygssystem hänger ihop har också logiska brister, då kursplanernas mål att uppnå och betygskriterierna har olika utformning och syften. Mål att uppnå anger de kunskaper alla elever skall uppnå och utgör även kunskapskraven för betyget Godkänd, medan kraven för betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd definieras av betygskriterier. Att både mål och betygskriterier styr betygssättningen har enligt min bedömning bidragit till svårigheterna att förstå och tillämpa betygssystemet, men även principen om mål- och resultatstyrning som sådan. Ambitionsnivån för undervisningen har på många skolor stannat vid godkändnivån. Mot bakgrund av att kraven för behörighet till gymnasieskolan har satts till godkända betyg i ämnena svenska/ svenska som andraspråk, engelska och matematik, tillsammans med kommunernas dåliga ekonomi , är det inte är förvånande att mål att uppnå i främst dessa ämnen också har blivit den ambitionsnivå undervisningen planeras utifrån. Detta betyder inte att eleverna inte kan ha högre ambitioner och tillägna sig kunskaper för de högre betygsstegen. Betygsresultaten har också visat att det blivit en större andel elever med högre betyg. Om det har samband med ambitionsnivån för undervisningen finns inget underlag som stödjer. Problemet är att andelen elever som inte får betyg inte blir mindre. Det som främst motiverar en förändring av målsystemet är hur lärarna de facto har förstått och tillämpat mål att sträva mot re- spektive mål att uppnå samt målsystemets oklara samband med betygssystemet. Min bedömning är att dagens två måltyper bör tas bort och ersättas med en typ av mål. Denna måltyp har likheter med mål att sträva mot, dvs. målen skall vara inriktningsmål. Målen skall således ange de kunskaper som undervisningen skall inriktas mot (engelskans aims). De bör därför inte begränsa elevernas kunskapsutveckling i ämnet. Målen i kursplanerna bör vara realis- tiska och anpassade till undervisning. Målen i grund- skolan respektive i gymnasieskolan bör också utformas så att de tillsammans visar på en kunskapsprogression. Gymnasieskolans undervisning skall naturligt kunna bygga vidare på de kunskaper Förslag till utformning och utveckling av målsystemet eleverna har utvecklat i . Gymnasieskolan får inte bli en repetitionskurs av ämnen. Den måltyp som här föreslås innebär också att uttrycket att ele- ven har nått målen är relevant. Målen skall uttrycka de kunskaper som undervisningen i ett ämne är inriktat mot. Det medför att kunskapskraven som beskriver de kunskaper eleverna skall kunna visa efter fullföljd undervisning måste preciseras på ett annat sätt än vad som görs med mål att uppnå. För årskurs 9 blir det naturligt att det finns betygskriterier eller motsvarande som anger kunskapskraven för betygssättningen. I och med att mål att uppnå tas bort från målsystemet fordras också föreskrifter för be- tyget Godkänd. För årskurser där betyg inte sätts måste det finnas en annan grund för bedömning av elevens kunskaper så att läraren kan avgöra om eleven visar på godtagbara kunskaper. I avsnitt 2.4 redovisas mer i detalj hur ett system för bedömning av elevers kun- skaper bör utformas. Skolhuvudmännen har ansvaret för att skolorna ges förutsätt- ningar att se till att alla elever når så långt som möjligt i sin kun- skapsutveckling och att alla elever minst når betyget Godkänd i ämnenTPF15FPT. Mitt förslag till förändringar i målsystemet ändrar inte detta uppdrag till skolhuvudmännen. I kapitel 2 i Lpo 94 definieras mål att uppnå som den kunskapsnivå eleverna minst skall ha uppnått när de lämnar skolan. En konsekvens av förslaget att endast ha en typ av mål är att skolans och skolhuvudmannens ansvar måste uttryckas i nationellt fastställda kravnivåer för de års- kurser som bör vara nationella avstämningstillfällen. Kunskapsmål å ena sidan och tydliga kunskapskrav för godtag- bara kunskaper å andra sidan i kursplanerna bör ses som ett nöd- vändigt verktyg för en mål- och resultatstyrd skola. Skolans och skolhuvudmannens uppdrag och ansvar blir därmed tydligare. Lä- rarnas planering och genomförande av undervisningen kräver för- utsättningar som skolhuvudmannen ansvarar för att de har. Det gäller t.ex. att det finns kompetensutveckling, ändamålsenliga lo- kaler, modern utrustning och stödresurser. Inte minst genom att följa upp elevernas kunskapsresultat på ett systematiskt sätt kan skolan och skolhuvudmannen få underlag för att bedöma behovet av och att fördela resurser till undervisningen på ett medvetet sätt. 15TP PT ändras betygsbeteckningen till Godkänt, i enlighet med prop. 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande m.m. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet 2.3Läroplanen – ett enda måldokument En samlad läroplan för föreslås. Läroplanen skall innehålla både övergripande mål och riktlinjer för utbildningen och kursplaner. I de övergripande målen anges de normer och värden och de generella kompetenser som alla elever bör ha ut- vecklat efter en fullföljd grundskoleutbildning. De övergripande målen skall gälla i all undervisning i . Kraven på en lokal planering av undervisningen och att resulta- ten följs upp och utvärderas bör förtydligas i läroplanen. Det finns ett behov av en revidering av läroplanen. Måldokumenten för undervisningen bör vara ordnade i en tydlig och logisk struktur. Lärarna måste kunna förstå vad som är bin- dande föreskrifter och vad som är kommentarer och information. Att dagens läroplan och kursplaner är skilda dokument verkar inte vara bekant för många lärare. Ofta pratar man om läroplanen i ett ämne när man egentligen avser kursplanen. Min analys av nuvarande kursplaner visar att haft som uttalad ambition att läroplanens mål skall genomsyra varje kurs- plan. Det har medfört att framför allt mål att sträva mot i kurspla- nerna har blivit diffusa och mycket lika målen i läroplanen. Som jag tidigare redovisat bör målen i läroplanen inte återupprepas i kurs- planerna. Detta betyder inte att de övergripande målen för grund- skolan som finns i läroplanen är mindre viktiga. Tvärtom måste målen i läroplanen kunna stå för sig själva och utgöra grund för all undervisning i skolan. Målen i läroplanen behöver därför, som en första åtgärd, struktureras på ett mer logiskt sätt. I flera fall finns även, jfr avsnitt 1.1, behov av att se över hur bestämmelser i 94 som riktar sig till rektorn, lärare etc. skall se ut och om de skall finnas i läroplanen, i skollagen eller i andra författningar. En andra åtgärd är att analysera och se över innehållet i Lpo 94. Det gäller t.ex. alla de mål som finns i andra avsnitt än 2.1 Normer och värden och 2.2 Kunskaper. Enligt min bedömning krävs det stora innehållsliga förändringar i de texter som finns i läroplanen. Dessa är så omfattande att de inte kan hanteras inom denna utredning. Enligt direktiven skall jag föreslå justeringar i läroplanen till följd av föreslagna förändringar i Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Det kan ifrågasättas om sådana justeringar är me- ningsfulla när behovet av en revidering av läroplanen bedöms som stort. I detta avsnitt presenteras ett principiellt viktigt förslag, men i övrigt skissas i stället de förändringar som bör utredas vidare. 2.3.1Förslag till ett samlat läroplansbegrepp För att få en mer begriplig struktur i dagens måldokument bör be- greppet läroplan i fortsättningen vara samlingsnamnet på de styr- dokument som rör . Läroplanen bör innehålla dels de övergripande mål och riktlinjer som skall gälla för alla som arbetar i skolan, dels kursplaner för ämnena samt föreskrifter för bedöm- ning av elevernas kunskaper (se författningsförslag). De över- gripande målen och riktlinjerna bör som beslutas av regeringen och kursplanerna, enligt mitt förslag i avsnitt 2.4.4, beslutas av . Mitt förslag innebär att läroplanen för får samma innebörd som tidigare läroplaner i , men motsvarar också läroplansbegreppen i de nordiska länderna och i många andra länder inom EU. Att det med läroplan menas ett måldokument liknande andra länders bör också kunna underlätta internationellt samarbete inom utbildningsområdet. Ett annat och viktigare skäl för att samla alla mål inom en enda kappa är att de övergripande målen bedöms få en ökad uppmärk- samhet hos lärarna. Redan i betänkande (SOU 1992:94) framhölls att målen i läroplanen inte skulle uppre- pas i kursplanerna, vilket är något som utredningen visat inte är fallet i dagens kursplaner. I en samlad läroplan finns inte heller be- hovet av upprepningar av övergripande mål i kursplanemålen. Ett nytt läroplansbegrepp bör innehålla följande delar: Övergripande mål och riktlinjer. Under denna rubrik finns i allt väsentligt de mål som rymmer utbild- ningsuppdrag och som finns i dagens Lpo 94. I läroplanen ingår alla kursplaner för grundsko- lans ämnen. Kursplanernas inre struktur framgår av förslag i avsnitt 2.1.3. Medan kursplanerna huvudsakligen riktar sig till lärarna riktas de övergripande målen till både skolledare och lärare. Rektorn har på samma sätt som det samlade ansvaret på skolan för att eleverna Förslag till utformning och utveckling av målsystemet utvecklas mot dessa mål. I ansvaret ligger också att följa upp och värdera i vilken utsträckning eleverna utvecklas mot de över- gripande målen. Från mina skolbesök kan konstateras att många lärare inte har en aktuell läroplan eller aktuella kursplaner till hands. Detta kan inte anses vara tillfredsställande. Läroplanen för bör i en- lighet med ovanstående förslag till ny struktur kunna tryckas i en samlad skrift. Detta innebär att allt underlag utöver skollagen och grundskoleförordningen kan samlas och tillgängliggöras i en enda läroplansbok, på samma sätt som t.ex. i . En sådan lä- roplansbok bör varje lärare ha tillgång till. Därmed bedöms möj- ligheten för att de nationella målen blir kända hos varje lärare och att de tillämpas i undervisningen öka väsentligt. 2.3.2Skiss till struktur för målen i avsnitt 2.1 och 2.2 I läroplanens första kapitel anges skolans värdegrund och uppdrag. Det kan inte anses ligga i mina direktiv att ha synpunkter på inne- hållet i det kapitlet. Min bedömning koncentreras därför till kapitel 2 i Lpo 94 och främst avsnitten 2.1 Normer och värden respektive I avsnitt 2.1 Normer och värden i Lpo 94 anges skolans ansvar för att varje elev stimuleras och påverkas så att denne omfattar vårt samhälles gemensamma värderingar och låter dem komma till ut- tryck i praktisk vardaglig handling. Genomgången (i avsnitt 1.4) av målen i läroplanens avsnitt 2.1 visar att texten under denna rubrik skulle kunna ändras och få följande innehållTPF16FPT givet mina direktiv. Eftersom behovet av en revidering av Lpo 94 bedöms som stort skulle sannolikt innehållet behöva ses över mer genomgripande än vad som skissas nedan. 16TP PT Anm: för de mål som enligt skissen läggs till eller tas bort anges i kursiv text motiv till för- ändringen. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Mål att sträva mot Skolan skall sträva efter att varje elev utvecklar sin förmåga att göra och uttrycka medvetna etiska ställ- ningstaganden grundade på kun- skaper och personliga erfarenheter (innebörden av detta mål bedöms vara ett kompetensmål och liknar nuvarande mål att sträva mot un- der Kunskaper; befäster en vana att självständigt formulera stånd- punkter grundade på såväl kunska- per som förnuftsmässiga och etiska överväganden), respekterar andra människors egenvärde, tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandling, samt medverkar till att bistå andra människor, kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utveck- lar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv. Skolan verkar för att varje elev respekterar andra människors egenvärde, känner trygghet och lär sig att ta hänsyn och visa respekt i samspel med andra (flyttat från mål att sträva mot under Kunskaper), tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandling, samt medverkar till att bistå andra människor, kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utveck- lar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv, och utvecklar [har utvecklat] förstå- else för andra kulturer (flyttat från mål att uppnå under Kunskaper). Även avsnittet 2.2 Kunskaper behöver en översyn. De övergripande målen i läroplanen bör ange de generella kompetenser eleverna skall ha utvecklat när de lämnar . Staten har i det europeiska samarbetet förbundit sig att stödja de mål som bestämdes inom Lissabonöverenskommelsen. Denna överenskommelse bör åter- speglas i den svenska läroplanen. Det är därför viktigt att de över- gripande målen utformas så att det finns en täckning för sådana kompetenser som all undervisning i ämnen skall bi- Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Ett sätt att göra dessa kompetenser tydliga är att det anges kompetensmål i läroplanen. Dessa skulle med dagens innehåll i Lpo 94 kunna utformas i linje med nedanstående skissade justeringar av texten. Mål att sträva mot Skolan skall sträva efter att varje elev utvecklar nyfikenhet och lust att lära (tveksamt om detta kan sägas vara ett kompetensmål), utvecklar sitt eget sätt att lära, utvecklar tillit till sin egen för- måga, känner trygghet och lär sig att ta hänsyn och visa respekt i samspel med andra (detta är möjligen ett mål som bättre hör hemma under Normer och värden), lär sig att utforska, lära och arbeta både självständigt och tillsammans med andra, befäster en vana att självständigt formulera ståndpunkter grundade på såväl kunskaper som förnufts- mässiga och etiska överväganden, tillägnar sig goda kunskaper inom skolans ämnen och ämnesområ- den, för att bilda sig och få bered- skap för livet, utvecklar ett rikt och nyanserat språk samt förstår betydelsen av att vårda sitt språk, lär sig att kommunicera på främ- mande språk, lär sig att lyssna, diskutera, argu- mentera och använda sina kunska- per som redskap för att formulera och pröva antaganden och lösa problem, Skolan ansvarar för att varje elev utvecklar sitt eget sätt att lära, utvecklar tillit till sin egen för- måga, lär sig att utforska, lära och arbeta både självständigt och tillsammans med andra, befäster en vana att självständigt formulera ståndpunkter grundade på såväl kunskaper som förnufts- mässiga och etiska överväganden, tillägnar sig goda kunskaper inom skolans ämnen och ämnesområ- den, för att bilda sig och få bered- skap för livet, utvecklar ett rikt och nyanserat språk samt förstår betydelsen av att vårda sitt språk, lär sig att kommunicera på främ- mande språk, lär sig att lyssna, diskutera, argu- mentera och använda sina kunska- per som redskap för att formulera och pröva antaganden och lösa problem, reflektera över erfarenheter och kritiskt granska och värdera påstå- enden och förhållanden, inhämtar tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att kunna träffa väl underbyggda val av fort- satt utbildning och yrkesin- riktning, SOU 2007:28 Förslag till utformning och utveckling av målsystemet reflektera över erfarenheter och kritiskt granska och värdera påstå- ett verktyg för kunskapssökande enden och förhållanden, och lärande (är detta ett mål att uppnå men bör ligga under ru- och erfarenheter för att kunna briken kompetensmål). träffa väl underbyggda val av fort- satt utbildning och yrkesinrikt- De mål som finns under rubriken mål att uppnå i avsnittet 2.2 Kunskaper i Lpo 94 har oftast en tydlig ämneskoppling. I nedanstå- ende sammanställning av dessa mål visas dels kopplingen till ett ämne, dels mål som enligt min bedömning bättre hör hemma under 2.1 Normer och värden. Skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola behärskar det svenska språket och kan lyssna och läsa aktivt och uttrycka idéer och tankar i tal och skrift (koppling till svenska), behärskar grundläggande matematiskt tänkande och kan tillämpa det i var- dagslivet (koppling till matematik), känner till och förstår grundläggande begrepp och sammanhang inom de naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga och humanistiska kun- skapsområdena (koppling till NO/SO), har utvecklat sin förmåga till kreativt skapande och fått ett ökat intresse för att ta del av samhällets kulturutbud (koppling till bland annat musik/bild),