sou · GVB388 · 2008-01-01 00:00:00 — I ett lärande samtal upprätthålls strukturen av en samtalsledare vars uppgift är att se till att samtalet behandlar den bestämda fråge- ställningen, att alla som deltar kommer till tals och att samtalet fördjupas genom relevanta och utmanande frågor. Samtalet följs av en reflektör som efter det lärande samtalets slut håller i ett samtal om samtalet, där deltagarna ges möjlighet att förhålla sig till sitt eget agerande och sitt eget lärande. Det förhållningssätt som präglar ett lärande samtal utgår ifrån att alla kan bidra och att det är viktigt att vars och ens kunskaper, kompetenser och inställning blir synliga för att ett kollektivt lärande ska utvecklas. I de lärande samtal som genomförts i för- söksverksamhetens utbildningar har deltagarnas erfarenheter ut- gjort utgångspunkten i samtalet och de teoretiska perspektiven har vävts in under samtalets gång. Det lärande samtalet har skapat till- tro till den egna kunskapen och kompetensen samt tillit till andras kunskap och kompetens. Vad sker i kommunerna? 1 (2)1 3 (10)3 1Ytterligare en lärare involverades i försökverksamheten i . 2Utbildningsinsatsen i omfattade också spetsutbildning. 3Tyresö kommun utbildade med egna medel ytterligare 10 handledare. Utbildningarnas längd har varierat beroende på hur dessa lagts upp och hur många poäng de omfattat. Mer koncentrerade studier har slutförts på en termin medan andra pågått under mer än ett läsår. Kortfattade beskrivningar från respektive kommun I samtliga kommuner har stödstrukturer, i form av styrgrupper eller referensgrupper och arbetsgrupper, upprättats. Grupperna, som haft det övergripande ansvaret för försöksverksamheten, har bestått av ansvariga för omsorg och vård av äldre och vuxenutbild- ning i kommunen. I några kommuner har enbart tjänstemän delta- git, i andra har även nämndordförande i respektive nämnd ingått i gruppen. Även fackligt förtroendevalda har ofta funnits med i denna grupp liksom representanter för kommunens personalfunk- tion och ekonomienhet. Denna gruppkonstellation har träffats kontinuerligt, vanligtvis en gång . Arbetsgrupperna har bestått av handledare, enhetschefer och lärare och dessa har gemensamt ansvarat för genomförandet av ut- bildningarna. Gruppen träffades mest frekvent under förberedelse- arbetet. Under utbildningens inledning kom samarbetet mellan handledare och lärare att bli än mer intensivt med träffar medan enhetschefer då deltog mer sporadiskt. Vad sker i kommunerna? Arbetet med att rekrytera handledare har skett på ett likartat sätt i samtliga kommuner. Eftersom vikten av att få rätt person till uppgiften bedömdes som stor, ställde enhetscheferna frågan till ett antal undersköterskor med hög legitimitet i verksamheten om deras intresse för att delta i utbildningen och fungera som pedagogiska handledare för sina studerande kolleger i försöksverksamheten. Anställda inom omsorgen och vården av äldre och som saknat adekvat grundutbildning har erbjudits att delta. Företrädesvis har anställda vid de arbetsplatser där chefer ingått i arbetsgruppen fått erbjudandet. I erbjöds timanställda utan grund- utbildning att delta. Vid utbildningens genomförande har olika informationskällor använts. Läroböcker har funnits tillgängliga men de studerande har endast sporadiskt haft egna, eftersom studierna i stor utsträckning utgått ifrån fallbeskrivningar. Information har hämtats från kolle- ger, även inom andra yrkeskategorier, via nätet samt från uppslags- böcker och fackböcker. Genomförande och framtidsplaner i kommunerna (cirka 2 900 anställda) Valet av äldreboende gjordes i samverkan med äldreom- sorgens ledningsgrupp. Därefter genomfördes en planering av utbildningsinsatsen i samarbete med utbildningsansva- riga och arbetsgruppen. Studietiden har fördelats mellan tid hos utbildningsan- ordnaren; , och med placering på ett äldreboende, som utgjorts av en annan arbetsplats än den ordinarie. Vid denna arbetsplats har den studerande samarbetat med en pedagogisk handledare. Den pedago- giska handledaren har genomfört lärande samtal i grupper där studerande och ordinarie arbetslag blandats. Läraren har följt studierna genom besök på arbetsplatserna och då träffat både studerande och handledare. Studierna har skett både individuellt och i grupp. Kommunens vuxenutbildningsenhet har i samverkan med socialförvaltningen tagit fram ett upphandlingsun- derlag där en verksamhetsbaserad och verksamhetsplacerad utbildningsmodell ingår. Vad sker i kommunerna? samarbete med Luppen vid Hälsohög- skolan i med syfte att arbeta vidare med erfa- renheterna av försöksverksamheten. Detta kommer att ligga till grund för kommunens framtida planering av kompetensutveckling inom området liksom för det fram- tida samarbetet med vuxenutbildningen. (cirka 900 anställda) I planeringsstadiet träffades enhetschefer, lärare och de pedagogiska handledarna , för att gemensamt avgöra innehållet i en grundläggande utbildning för perso- nal inom äldreomsorgen. Läraren ansvarade för att utbild- ningens innehåll svarade mot de mål som finns för de karaktärsämneskurser inom omvårdnadsprogrammet som ingår i utbildningen. De studerande har delats in i fyra studiegrupper där två av grupperna har studerat och , de övriga har studerat och . Under studiedagarna har de studerande sin bas på en annan arbetsplats än den ordinarie. Läraren har ansvarat för validering. De studer- ande har fått studieuppgifter av läraren att lösa på arbets- platsen enskilt eller i grupp och med studiehörnorna som bas. Studieuppgifterna har utgått från fallbeskrivningar och varit tematiska. De pedagogiska handledarna har ansvarat för genomfö- rande av lärande och reflekterande samtal utifrån innehål- let i studieuppgifterna. I samtalen har teori och erfarenhet och praktik vävts samman. Läraren har träffat grupperna cirka en gång för genomgångar, föreläsningar, examinationer med mera. Dessa träffar har skett i verksamhetsområdenas lokaler. Kompetens från omsorgen och vården av äldre har genom handledarnas försorg tagits in som föreläsare och flera studiebesök har gjorts. Modellen kommer att integreras i verksamheterna. Personal inom vård- och omsorgsförvaltningen kommer Vad sker i kommunerna? att informeras om försöksverksamhetens utbildningsform och kunna anmäla sig för deltagande. Arbetslaget (lärare, handledare och enhetschefer) kom- mer att träffas en gång . Träffar mellan lärare och handledare kommer att ske fysiskt och via e-post . Lärande samtal kommer att införas som arbetsredskap både när studerande finns i verksamheten och i övrigt. En handlingsplan för hur kunskaper och kompetenser i verk- samheten ska tillvaratas på ett bättre sätt ska upprättas. (cirka 2 300 anställda) Utbildningsinsatserna i har bedrivits i tre arbetsgrupper. Varje arbetsgrupp har bestått av två arbets- platser och en utbildningsanordnare. I varje grupp finns både en privat och en äldreomsorgsverksamhet. Av de tre utbildningsanordnarna är två privata och en utförare. De tre arbetsgrupperna har lagt upp sin utbildningsverksamhet på lite olika sätt. Lärare från en privat utbildningsanordnare lade upp studi- erna tillsammans med de pedagogiska handledarna och en- hetscheferna. Innehållet har utgått från olika teman och fallbeskrivningar har varit ett viktigt inslag. Validering har ingått som en integrerad del. De studerande har genomfört studier motsvarande omvårdnadsprogrammets karaktärs- ämnen. Läraren har kommit till arbetsplatserna för genom- gångar och föreläsningar och handledaren har där fungerat som kontinuerligt stöd och samtalspartner och varit sam- talsledare vid lärande och reflekterande samtal. Vid en av arbetsplatserna har också en spetsutbildning i psykiatri och socialpsykiatri för undersköterskor genomförts. Lärare från den kommunala vuxenutbildningen har lagt upp studierna, där validering ingått som en integrerad del, tillsammans med pedagogisk handledare och enhetschefer. Vad sker i kommunerna? Studierna har motsvarat omvårdnadsprogrammets karak- tärsämnen och har genomförts med heltidsstudier varan- nan vecka. Studieveckorna har tillbringats till största delen hos utbildningsanordnaren men de lärande samtalen under ledning av handledaren har genomförts på arbetsplatsen. har de studerande tillgång till studie- hörnor på sin arbetsplats. Lärare från en privat utbildningsanordnare har lagt upp studierna, där validering ingått som en integrerad del, till- sammans med handledare och enhetschefer. Vid den spetsutbildning som genomförts vid en av arbetsplatserna har enhetschef och äldre, som velat och kunnat, deltagit vid föreläsningar och genomgångar. Handledarna har an- svarat för lärande och reflekterande samtal kring olika stu- dieuppgifter. Utbildningsanordnarna har integrerat försöksverksam- hetens modell och erbjuder utbildningsinsatser enligt denna i sin ordinarie utbildning. Utbildningsanordnare och verksamhet arbetar gemensamt utifrån deltagarnas och arbetsplatsernas behov och ser utbildningen och inte minst arbetsplatserna och deltagarnas erfarenheter som en gemensam resurs. För att tillgodose efterfrågan på denna typ av utveck- lingsinriktade handledare har en lokal utbildning, som är uppbyggd på liknande sätt som den 5-poängsutbildning som försöksverksamhetens handledare genomgått, startat. (cirka 850 anställda) De studerandes kunskaper validerades av lärarna och den teoretiska delen av utbildningen ägde rum på lärcentrumet Kunskapens hus. Handledarna svarade för den praktiska delen av utbildningen ute i verksamheterna genom att planera studiebesök i olika verksamheter, genomföra lär- ande samtal kring olika frågeställningar samt genom att Vad sker i kommunerna? organisera tillfällen för de studerande att arbeta i olika delar av äldreomsorgen som en del av studierna. Ett samarbete mellan utbildningsförvaltningen och socialförvaltningen har utvecklats. En dialog om framtida samarbete har inletts och planer på andra samverkansar- beten förbereds. planeras för ett fort- satt samarbete och de områden som skall prioriteras är dels orienteringskurser för timanställda vikarier, dels omvård- nadsutbildning för personal som saknar formell kom- petens. De erfarenheter som gjorts ligger till grund för den fortsatta planeringen. (cirka 450 anställda) avsattes för studier vilka bedrevs i ett studierum på arbetsplatsen och leddes av både lärare och de pedagogiska handledarna. Studierna har utgått från verksamhetens vardag och de studerandes erfarenheter och kunskapsnivå. Läraren har ansvarat för att innehållet kopp- lats till relevanta kursmål inom ramen för de kurser som de studerande läst. har studierna blivit helt invävda i arbetet och de studerande har av eget intresse och engagemang kommit att använda allt mer av sin fritid för studier. Enhetscheferna har samlat in sådana aktuella händelser i yrkesvardagen som bedöms som väsentliga utifrån verk- samhetens och brukarens perspektiv. Dessa har sedan sam- manställts av utvecklingsansvarig enhetschef och bildat ett underlag till läraren för utformandet av fallstudier, teman och uppgifter i samråd med handledarna. Läraren har se- dan initierat de studerande i exempelvis en fallstudie, som den studerande utfört praktiskt som en verklig arbets- uppgift med stöd av handledaren. Dessa uppgifter har ut- förts på en annan arbetsplats än den egna för att skapa spridning och rörlighet i organisationen samt för att hand- ledaren inte ska handleda kolleger på den egna arbets- platsen. Läraren har bedömt och satt betyg i samråd med handledarna. Vad sker i kommunerna? Försöksverksamheten har fått en naturlig fortsättning genom det intresse för studier som väckts hos den per- sonal som inte omfattats av försöksverksamheten. Model- len har integrerats och ett flertal studerande från verksam- heten genomför nu studier inom ramen för sina ordinarie arbetsuppgifter i omvårdnadsprogrammets karaktärsämnes- kurser med stöd av handledarna på arbetsplatsen. De studerande lägger också ner ett stort arbete på sin fritid. På nivå finns ett stort intresse av att gå vidare med modellen för ett arbetsplatsförlagt lärande även inom andra kommunala verksamheter. (cirka 300 anställda) Försöksverksamheten har integrerats i kommunens sats- ning på kompetensutveckling inom äldreomsorgen – Me- ningsfulla Kompetenssteg. I verksamheten finns två olika team. Det ena består av de pedagogiska handledarna vars främsta uppgift är att handleda de studerande i praktiskt projektarbete. Det andra teamet utgörs av företrädare för olika yrkesgrupper och deras främsta uppgift är att föreläsa i sina specialom- råden. De två teamen samordnas av en lärare från kommu- nens vuxenutbildning och träffas kontinuerligt. Redan före Kompetensstegen hade en behovsinvente- ring inletts. Inventeringen resulterade i ett antal fokusom- råden som ställdes mot relevanta kursmål. Härigenom ut- kristalliserades ett antal kurser som motsvarade de kun- skapsbehov som fanns inom verksamheten. När persona- lens grundläggande kompetens kartlagts delades utbild- ningen in i tre steg. En halv dag har avsatts för studier. De stude- rande har kontinuerligt träffats på eller i nära anslutning till arbetsplatserna. Dessa träffar har innehållit föreläs- ningar, ofta genomförda av expertis inom verksamheten, strukturerade samtal, reflektioner och muntliga redovis- ningar av deltagarnas individuella uppgifter. Därutöver har de studerande, med stöd av de pedagogiska handledarna, Vad sker i kommunerna? genomfört projektarbeten som utgår från praktiska behov i verksamheten. Läraren har kontinuerligt följt arbetet, samordnat de två teamens arbete, ansvarat för innehåll och uppgifter och att detta svarar mot de mål som finns i kursplaner samt an- svarat för bedömning och betygsättning. Kommunens mål är att varje arbetsplats inom omsorgen och vården av äldre ska utvecklas till en lärande organisa- tion. Den modell av försöksverksamheten som kommunen utvecklat kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet. Det samarbete som utvecklats i den så kallade fyr- klövern bestående av utvecklingsteamet/handledare, utbild- ningsteamet/företrädare för olika yrkesgrupper, lärare och ledare kommer att ytterligare finslipas. Kommunernas kontaktpersoner, en ansvarig för vuxenutbildning och en ansvarig för omsorg och vård av äldre, har träffats vid nio tillfällen . har representanter för omsorg och vård av äldre och vuxenutbildning från ytterligare tre kommuner, , och , deltagit. Dessa möten har i första hand inneburit idé- och erfarenhetsutbyte mellan kommunerna och med forskare samt reflektioner kring dessa erfarenheter. För att utbyta erfarenheter och idéer har de lärare som arbetat i försöksverksamheten träffats vid sju tillfällen och handledarna . Vid dessa möten och i ett antal skriftliga rapporter från kontaktpersonerna har ett antal slutsatser och rekommendationer lyfts fram som särskilt viktiga och utmärk- ande i försöksverksamheten. I följande textavsnitt har kommittén valt att i refererande form återge några av dessa resonemang. De uppfattningar och värde- ringar som återges är således inte kommitténs egna, utan har ut- tryckts av personer som på ett eller annat sätt har varit involverade i försöksverksamheten. Vad sker i kommunerna? Samarbete mellan olika verksamheter och på olika nivåer I de ramar och riktlinjer som är utgångspunkter för försöksverk- samheten förutsätts en samverkan mellan äldreomsorgen och ut- bildningsanordnare på flera nivåer; från nämnd- och förvaltnings- nivån till en samverkan mellan arbetsplatser och utbildare. För att samarbete ska komma till stånd och fungera har ett antal förutsättningar utkristalliserats. För att en samverkan ska fungera, på alla nivåer, måste de mål som finns omfattas av samtliga, från de två nämnderna och förvaltning- arna till dem som konkret arbetar med utbildningen; studerande, lärare, pedagogiska handledare och chefer. I försöksverksamheten är utgångspunkten att det är ett gemensamt ansvar att utforma, innehållsbestämma och genomföra en adekvat utbildning för per- sonalen med syfte att de äldre ska kunna erbjudas en högre kvalitet i omsorg och vård. Ömsesidig respekt och förtroende Av största vikt är att denna samverkan bygger på en ömsesidig respekt och förtroende för de kunskaper och kompetenser som finns hos respektive verksamhet. För att utbildningen ska få ett innehåll och en form som utgår från såväl äldreomsorgens behov som de studerandes kunskaper och förutsättningar och intresse be- höver arbetsplatsens företrädare få ett reellt inflytande över utbild- ningsinsatsens innehåll och form. Utbildningsanordnaren har det övergripande ansvaret för strukturen och för att innehållet stämmer med de nationella kursplanernas mål. För att en samverkan, som är ny och ovan, ska kunna komma till stånd och upprätthållas krävs att det finns stödstrukturer, till exempel i form av i förväg bestämda och väl strukturerade möten, och att dessa organiseras och legitimeras i alla led. Vad sker i kommunerna? strukturer behöver underhållas tills de blivit en helt integrerad del i vardagsarbetet. Det konkreta samarbetet under utbildningsinsatsen har främst utgjorts av ett samarbete dels mellan chefer, pedagogiska hand- ledare och lärare (detta arbetslag har kommit att kallas treklövern i de flesta kommuner) dels, och främst, mellan pedagogiska hand- ledare och lärare. Samarbetet syftar till att finna innehåll och for- mer för en utbildning som utgår från både de studerandes och verksamhetens förutsättningar och behov. Arbetslaget kring de studerande I försöksverksamheten har ett samarbete mellan lärare, pedagogiska handledare och enhetschefer utvecklats. För att innehållet i utbild- ningen ska vara relevant för de studerande och verksamheten har det grundläggande innehållet bestämts gemensamt av lärare, hand- ledare och enhetschefer. Vid genomförandet har utgångspunkten ofta utgjorts av de studerandes erfarenheter. I en kommun samlades arbetslaget under en hel dag då verk- samhetens företrädare beskrev de kunskaper och kompetenser som behövs för arbete inom äldreomsorgen och läraren samlade detta under de mål som finns i olika karaktärsämneskurser i omvård- nadsprogrammet. Detta material utgjorde sedan grunden för ut- bildningsinsatsen som i stora delar formades kring teman och fall- beskrivningar som hämtats ur vardagsverksamheten. I de flesta kommuner har enhetschefernas medverkan, på grund av tidsbrist och andra prioriteringar, efter den inledande plane- ringen, främst kommit att bestå av administration kring utbild- ningen. Pedagogiska handledare och lärare Lärare och pedagogiska handledare har utvecklat ett nära samarbete vid genomförandet av utbildningen. De har blivit varandras arbets- kamrater, med ett gemensamt ansvar för de studerande. Utbild- ningen har utgått från de studerandes erfarenheter och kunskaper och innehållet har i stor utsträckning hämtas ifrån verksamheten och kompletterats med faktaböcker, information som hämtats via internet, tidskrifter med mera. Lärarna har ansvarat för utbildning- Vad sker i kommunerna? ens struktur, för den mer teoretiska delen av utbildningen samt varit garanter för att innehållet svarat mot mål i kursplanerna och ansvarat för bedömning och betyg. Handledarna har den djupa och breda kunskapen om omsorgen och vården av äldre och har an- svarat för att väva samman teori och praktik. Genom att de stude- rande befunnit sig på en arbetsplats har även kolleger involverats via samtal, frågeställningar och ibland också i lärande samtal. Under försöksverksamhetens gång har vikten av att enhetsche- ferna är aktivt engagerade i utbildningen, både i planeringsfasen och under utbildningens gång, och att de aktivt ger de pedagogiska handledarna legitimitet, blivit tydlig. Ett väl fungerande samarbete mellan förvaltningar och nämnder har givit stöd och legitimitet åt utvecklingen av nya samarbetsfor- mer mellan utbildning och arbetsliv. Nya och förändrade roller En pedagogisk handledare är en ny funktion inom omsorgen och vården av äldre. Den pedagogiska handledaren har i försöksverk- samheten en roll som länk mellan verksamheten och utbild- ningsanordnaren. De kunskaper som den särskilda handledarutbild- ningen med pedagogisk inriktning gav och den omfattande kunskap om verksamheten som handledaren har, har inneburit att handledaren blivit en uppskattad arbetskamrat till läraren och där- igenom öppnat verksamheten för utbildningsanordnaren. Den pedagogiska handledaren har också fått en roll i utvecklingen på sin arbetsplats och kan fungera som stöd för enhetschefen. För att en pedagogisk handledningsfunktion ska kunna fungera fullt ut i verksamheten behöver rollen få stöd och legitimitet av arbets- platsens chef. De lärare som deltagit i försöksverksamheten är behöriga och ruti- nerade, de flesta med mångårig erfarenhet av undervisning i karak- tärsämnen inom omvårdnadsprogrammet från både ungdomsgym- nasiet och vuxenutbildningen. I en verksamhetsbaserad och verk- samhetsplacerad utbildning har lärarrollen blivit mer tillbakadragen Vad sker i kommunerna? och koncentrerats till att främst vara en pedagogisk och metodisk expert. Det har för många av dem varit en omtumlande erfarenhet att inte ensam stå för ämneskunskaper och att ibland inse att de riktigt djupa kunskaperna, där teori omsatts i praktiken, finns hos yrkesgrupper inom verksamhetsområdet. Att lämna den invanda och trygga skolmiljön har varit en utmaning men inneburit en möj- lighet till ämnesmässig fördjupning och kompetensutveckling. Samarbetet mellan de pedagogiska handledarna och lärarna har givit bättre förutsättningar för att direkt kunna utgå från både verk- samhetens och de studerandes förutsättningar och behov och att kunna förankra teoretiska kunskaper direkt i vardagsverksamheten. I en verksamhetsbaserad och verksamhetsplacerad utbildning får cheferna inflytande över både innehåll i och form för utbildningen. Genom att den till stora delar äger rum i verksamheten får chefen insyn i personalens utveckling och kan organisera verksamheten så att kompetensutveckling blir en naturlig och integrerad del av verk- samheten. Genom den pedagogiska handledaren får chefen, om hon eller han vågar och vill, en samarbetspartner som kan fungera som stöd för verksamhetsutveckling. Den verksamhetsbaserade och verksamhetsplacerade utbildningen har nått personer som säger sig aldrig skulle ha studerat annars. Så- väl möjligheten att studera på arbetstid, erfarenheter från tidigare studier som den form som studierna haft har varit påverkande fak- torer. Mycket få studerande har avbrutit sina studier även om de från början hade svårt att anpassa sig till en mer aktiv studeranderoll. Individuella studieplaner upprättades i alla kommuner men de studerande valde i mycket stor utsträckning att delta i alla gemen- samma aktiviteter främst i de lärande samtalen där man värderat att kunna ta del av varandras tankar, idéer och kunskaper och att själv kunna bidra. Individuella variationer har främst handlat om omfatt- ningen av studier. Många studerande uppger att blivit allt mer omfattande allt eftersom engagemanget ökat. De studerande anger att de fått ett nytt perspektiv på sitt arbete, ökat sin förmåga Vad sker i kommunerna? till att samarbeta med också andra yrkeskategorier och att de blivit mer ifrågasättande. En verksamhetsbaserad och verksamhetsplacerad utbildning visar sig ge andra effekter i både äldreomsorgen och hos utbildnings- anordnarna än en traditionellt uppbyggd utbildning. När utbildningen utgår ifrån de studerandes kunskaper och äldre- omsorgens behov samt äger rum i verksamheten, skapas ett ökat intresse för utbildning hos både deltagare och övriga medarbetare. Personalen ägnar sig åt reflektion och diskussion i större omfatt- ning och visar också en mer professionell attityd . Lärande samtal har blivit ett verktyg i vardagen och används även i andra sammanhang än utbildning, till exempel vid personalmöten och arbetsplatsen har blivit en arena för lärande.26