sou · GVB382 · 2008-01-01 00:00:00 — 6) Används någon form av kvalitetsindikatorer vid uppföljning av kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. i syfte att kunna följa utvecklingen ? 1 Ja, i stor utsträckning 2 I viss/någon utsträckning 4 Vet ej/kan ej bedöma 7) Hur har (i stort) kvaliteten i verksamheter inom äldreomsorgen utvecklats under de senaste två, tre åren med avseende på följande aspekter (a – k) ? a) Bemötandet av den b) Dokumentation av utredning, beslut och c) Rättssäkerhet i d) Rutiner för intern/ e) Förhållningssätt och g) Upphandlings/ h) Hantering av i) Att identifiera och j) Analys/bedömning k) Uppföljning och 8) Vilka är de största utmaningarna när det gäller att utveckla kvalitetsarbetet inom äldreomsorgen ? (kryssa för max fem alternativ) (Obs, frågan avser ej kvaliteten i själva verksamheterna i sig (de tjänster som utförs i äldreomsorgen) utan vad som avses är regler, arbetssätt, rutiner, indikatorer m.m. som man kan använda sig av/stödja sig mot för att utveckla kvaliteten i verksamheten). 1 Att tolka/tillämpa statliga regelverk, allmänna råd, föreskrifter m.m. om kvalitetsarbete 2 Att utveckla kommunens egna övergripande regelverk/riktlinjer för kvalitetsarbetet 3 Att formulera mål och strategier för kvalitetsarbetet 4 Att åstadkomma ändamålsenliga rutiner/arbetsformer för kvalitetsarbetet – vem gör vad, när, hur etc. 5 Att precisera kvalitetsbegreppet, vad som kännetecknar god kvalitet 6 Att utveckla bra indikatorer för att kunna mäta kvaliteten 7 Att utveckla uppföljning/utvärdering/analys av verksamhetens kvalitet 8 Att utveckla dokumentation av kunskaper/erfarenheter från kvalitetsarbetet 9 Att utveckla återföring/återkoppling till verksamheten av kunskaper och erfarenheter från kvalitetsarbetet Att utveckla brukar/klientmedverkan i kvalitetsarbetet Att utveckla samarbete/samverkan med andra kommuner Att utveckla samarbete/samverkan med Att utveckla samarbete/samverkan med sjukvårdshuvudmannen Att få tid/möjlighet att medverka i utbildningar om kvalitet Att få tillräckligt med tid/möjligheter att kunna ägna sig åt kvalitetsarbete över huvudtaget Del 2 - Frågor om tillsynsarbete 9) I vilken utsträckning instämmer du i följande påståenden? (Kryssa något av alternativen Helt, Delvis, Inte alls, Vet ej/kan ej bedöma - Obs! endast ett svarsalternativ per påstående) Vet ej/kan ej a) har god kompetens i b) och vi har samma uppfattning om vad som kännetecknar god kvalitet i äldreomsorgen c) följer upp/ och företeelser i sin tillsyn d) använder sig av samma kvalitetsindikatorer som vi e) använder sig av f) borde öka omfattningen av sin tillsyn g) återkopplar på ett bra sätt vad som framkommit i tillsynen h) Påpekanden och kritik från är i allmänhet befogade i) är lyhörd och visar förståelse för våra synpunkter j) hjälper oss att utveckla k) Vi känner väl till l) borde ägna sig mer åt främjande verksamhet, t.ex. råd och m) borde ägna sig mer åt kontroll av att verksamheter uppfyller krav i lagar, föreskrifter m.m. regelverk n) som tillsyns- myndighet har en hög grad av o) Vårt samarbete och vår samverkan Enkätfrågor till Kommuner och Landsting och deras Frågor till Kommuner och Landsting centralt angående och tillsyn inom den kommunala 1)Hur ser ni på nuvarande roll och uppgifter som tillsynsmyndighet ? 2)Vad upplever ni som positivt i tillsynsarbete ? 3)Vad upplever ni som negativt ? 4)Finns förslag på hur skulle kunna arbeta annor- lunda för att skapa bättre förutsättningar för kvalitetsutveck- ling inom ? (vad gäller t.ex. deras roll, uppgifter, tillsynsinstrument, arbetssätt m.m.) 5)Hur upplever ni att samarbetet mellan och kommunerna fungerar, dels inom ramen för själva tillsynen, dels vad gäller andra frågor som handlar om att öka kvaliteten i verksamheten ? 6)Hur ser samarbetet ut mellan kommuner och landsting och länsstyrelserna ? 7)Hur ser ni på nuvarande roll och uppgifter som tillsynsmyndighet inom vad gäller a)deras nationella tillsyn b)deras regionala medicinska tillsyn 8)Beskriv vidare – på liknande sätt som vad gäller länsstyrelsernas verksamhet – förtjänster och brister i tillsyn nationellt och regionalt, samarbete på olika nivåer samt ev. för- slag på alternativa uppgifter, arbetssätt m.m. för för att skapa bättre förutsättningar för kvalitetsutveckling inom . Frågor till Kommuner och Landstings kommun/regionförbund om och tillsyn inom den kommunala 1)Hur ser ni på nuvarande roll och uppgifter som tillsynsmyndighet inom det sociala området? 2)Vad upplever ni som positivt med tillsynsarbete i ert län ? 3)Vad upplever ni som negativt ? 4)Har ni förslag på hur i ert län skulle kunna arbeta annorlunda för att skapa bättre förutsättningar för kvalitets- utveckling inom ? (vad gäller t.ex. deras roll, uppgifter, tillsynsinstrument, arbetssätt m.m.) 5)Hur upplever ni att samarbetet i sociala frågor mellan och kommunerna i ert län fungerar, vad är bra och vad är mindre bra/dåligt ? 6)Hur ser samarbetet i sociala frågor ut mellan er i kom- mun/regionförbundet och i ert län ? 7)Hur ser ni på nuvarande roll och uppgifter som tillsynsmyndighet vad gäller: a)deras nationella tillsyn inom b)den regionala medicinska tillsyn inom som bedrivs av tillsynsenhet i er region 8)Hur ser ni på den medicinska tillsynen inom vad gäller: a)förtjänster och brister i tillsynen b)det samarbete som bedrivs mellan tillsynsenheten och kommu- nerna i ert län samt mellan tillsynsenheten och er i kom- mun/regionförbundet c)möjliga alternativa uppgifter, arbetssätt m.m. för tillsynsenheten för att åstadkomma bättre förutsättningar för kvalitetsutveckling inom i kommunerna i ert län. Enkätfrågor om den sociala tillsynen till Frågor om social tillsyn m.m. Vi ber Dig besvara bifogade frågor dock . Syftet med frågorna är att fånga upp några mer generella synpunkter på tillsynsarbetet inom främst . Även länsstyrelserna har besvarat en enkät med näraliggande frågor. Vi har också för avsikt att via ett urval kom- muner få synpunkter på och läns- styrelsernas tillsynsroll, men även en bild av hur kva- litetssäkrar sin verksamhet. Vi kommer naturligtvis även att på andra sätt kommunicera med såväl de myndigheter som bedriver tillsyn, som med brukarorganisationer som kan förmedla brukar- nas/klienternas uppfattning om vilket värde tillsynen har för dem. Vissa frågor är omfattande. Vi ber er dock att så långt möjligt försöka strukturera och koncentrera svaren. Om det finns många olika synpunkter och aspekter som ni vill belysa i något frågesvar ser vi gärna att ni prioriterar svaret till de mest väsentliga syn- punkterna. Utredningens direktiv bifogas som särskild bilaga. Eventuella frågor besvaras av utredningens sekretariat. Se brevhuvud för tel.nr. Frågornas svar skickas till utredningen via e-post till Vi tar emot svaren dock . Frågeställningarna berör tillsyn inom såväl Socialtjänst som hälso- och sjukvård. Som framgår av missivet till denna enkät är utredningen dock främst intresserad av sådan tillsyn som bedrivs inom samt inom verksamheter som ligger i gränslandet mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård. Vi ber er därför att i svaren vara mer utförliga När ni beskriver sådan tillsyn jämfört med tillsyn som sker inom verksamheter som enbart omfattar om hälso- och sjukvård. Hur ser Ni på roll och uppgifter på nationell respektive regional/lokal nivå vad gäller tillsyn inom social- tjänsten respektive hälso- och sjukvården ? Här vill vi att Ni beskriver Era olika roller och uppgifter inom och hälso- och sjukvården sett ur ett tillsyns- perspektiv samt Er bedömning av om dessa roller/uppgifter är tyd- liga för myndigheten och om de är tillräckliga/ändamålsenliga i förhållande till de resultat som förväntas från tillsynsverksamheten. Vi vill också ha en beskrivning av de tillsynsmetoder och övriga arbetsmetoder/instrument som Ni använder Er av i tillsynsarbetet samt en bedömning av om dessa är tillräckliga/effektiva eller om Ni har behov av utökade befogenheter i något eller några avseenden. När det gäller den regionala tillsynsverksamheten vill vi också ha en särskild redovisning av likheter och ev. skillnader i organisation, arbetssätt mellan olika RT-enheter. Anser Ni att – med de resurser som myndig- heten förfogar över – klarar av att utföra tillsyn inom Socialtjänst och hälso- och sjukvård i enlighet med stats- makternas uppdrag ? Vi är intresserade av Er bedömning av huruvida , med nuvarande resurser, klarar av att med tillräckligt hög kvalitet utöva tillsyn över de verksamheter/målgrupper som det åligger myndigheten att tillse inom och hälso- och sjukvården. Om inte vill vi gärna få belyst om det finns verksamheter eller målgrupper som Ni - utifrån Era olika roller och uppgifter inom socialtjänst och hälso- och sjukvård – anser att Ni inte kan tillse i tillräcklig grad eller kanske t.o.m. inte kan tillse överhuvudtaget. Bedömer Ni att det finns långsiktigt ekono- miskt/organisatoriskt stabila förutsättningar för tillsyn inom Socialtjänst samt hälso- och sjukvård på nationell resp. regional nivå ? Här vill vi få belyst vad Ni anser krävs för fortlevnaden och utvecklingen av tillsyn och om Ni anser att dessa förutsättningar finns inom . Om så inte är fallet vill vi gärna få belyst vilka problem Ni ser – orsaker, möjliga lösningar etc. 4.Finns tankar/förslag på hur tillsyn inom resp. hälso- och sjukvården skulle kunna förstär- kas/förbättras inom nuvarande organisatoriska ram/resursram ? 5.Finns tankar/förslag på hur tillsyn inom resp. hälso- och sjukvården skulle kunna stärkas om nuvarande förutsättningar kunde förändras vad gäller myn- dighetens organisation, tillsynsinstrument, resurser m.m. ? 6.Hur ser förutsättningarna ut för att kunna rekrytera, utveckla och behålla kompetent personal till/vid till- synsfunktioner, såväl centralt som regionalt ? 7.Har Ni några synpunkter på regionala tillsyn inom ? Beskriv de förtjänster och brister som Ni ser i tillsynen. Av intresse för utredningen är Er bedömning såväl av hur tillsynen fungerar i stort som synpunkter på regionala förhållanden – likheter, skillna- der, förtjänster, brister, etc. Av intresse är också att få Er syn på orsakerna till att tillsynen bedrivs på det sätt som sker, dvs. vilka förutsättningar som ligger till grund för och påverkar tillsynen. Hur ser Ni på samverkan/samarbete i tillsynen ? Här vill vi få redovisat hur Er samverkan och Ert samarbete i till- synsarbetet med olika aktörer ser ut och fungerar samt dess bety- delse för Er tillsyn inom socialtjänst respektive hälso- och sjukvård. Vi tänker främst på samverkan/samarbete med landsting, länsstyrelser, , kommuner i länet samt organisationer som på olika sätt företräder klienter/brukare/patientgrupper. Vi tänker även på samverkan/samarbete internt inom , mellan olika funktioner, mellan central och regional nivå samt mellan olika regioner. Hur ser ni på behovet av och förutsättningarna för en ökad integrering av tillsynen inom resp. hälso- och sjukvården inom och mellan de myndigheter som har tillsyns- ansvar ? Vi vill bl.a. få belyst om Ni uppfattar den nuvarande roll- och ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter/aktörer som ända- målsenlig och effektiv eller om den borde förändras i något eller några avseenden. Hur ser Ni på den statliga styrningen av till- syn inom resp. hälso- och sjukvården ? Vi tänker på såväl formell som informell styrning från regerings- kansliet, samt i förekommande fall även från andra myndigheter. 11.Beskriv Era eventuella reflektioner kring hur tillsyn inom resp. hälso- och sjukvården har utvecklats ? 12.Har Ni några reflektioner kring hur tillsynsarbetet bedrivs inom andra mjuka områden – skola, alkohol m.m. – jämfört med hur Ni bedriver tillsyn inom respektive inom hälso- och sjukvården ? Frågeställningar vid samtal med personal vid regionala tillsynsenheter för hälso- och sjukvård Antalet anställda och deras funktioner/uppgifter Tillsynens organisatoriska placering på – bra eller dåligt Arbetsledning, kompetensutveckling, metodutveckling, styr- ning av arbetet – hur sker det? Enhetens storlek och resurser (för liten/lagom/för stor) Nationellt perspektiv – finns det inom ramen för enhetens arbete? Avståndsfaktorn – har den någon betydelse för tillsynsarbetet För- och nackdelar med nuvarande organisation Graden av autonomi när det gäller beslut, verksamhets- planering m.m. Är tillsynsuppdraget tillräckligt tydligt definierat? Operativ tillsyn kontra kontorstillsyn Föranmälda kontra oanmälda tillsynsbesök Kontroll kontra information, råd och stöd (främjande verksam- het) Skillnader vid tillsyn av hälso- och sjukvård resp. landstingsdriven sådan. Systematik/struktur/planering – vad bestämmer vad som skall tillsynas? Vad avgör vad som skall följas upp i tillsynen? Skillnader/likheter i metoder/arbetssätt jämfört med andra RT- enheter och jämfört med länsstyrelsernas tillsyn av socialtjäns- ten. Hur fungerar gemensamma tillsynsbesök med länsstyrelserna som metod för tillsyn? Vad bör förbättras? Sker återkoppling av beslut och kritik och på vilket sätt? Vilken återkoppling fungerar bäst – mjuk via samtal, rapporter eller hård via sanktioner? I vilken utsträckning rättar sig tillsynsobjektet efter enhetens kritik/synpunkter/beslut? Hur får man på sig för att åtgärda eventuella brister? Tillsynens effekter och produktivitet Vad leder tillsynen till och hur vet man det? Hur följs tillsynen upp – såväl effekter som resultat i ett vidare perspektiv? Hur mycket tillsyn får man för pengarna och vad kostar det att uppnå önskvärda effekter – vet man det? Arbetar man enligt er mening effektivt med tillsyn och hur vet man det? Normering, bedömningskriterier och indikatorer Finns tillräckligt med kriterier för tillsyn? Hur följs dessa upp? Hur fungerar normeringsarbetet? Vilket samarbete förekommer med andra aktörer och varför? Är samarbetet effektivt? Behövs mer/mindre av samarbete/samverkan med andra och varför? Tvärsektoriella perspektiv (Hållbar utveckling m.m.) – finns sådana och hur hanteras dessa? Hur fungerar roll centralt gentemot RT-enhe- terna när det gäller arbetsledning, normering, uppföljning och utvärdering och annan styrning? Hur fungerar rollfördelningen och samarbetet mellan RT-enhe- ten och länsstyrelserna? Hur fungerar samarbetet mellan RT-enheterna? Är statens nuvarande styrning av tillsynen enhetlig, rimlig, effektiv etc. ? Hur ser enheten på regleringsbreven när det gäller RT-enheternas arbete? Frågeställningar vid samtal med personal vid centralt Frågeställningar vid samtal med personal på tillsynsavdelningen för hälso- och sjukvård vid Avdelningens huvudsakliga uppgifter och organisation Antalet anställda och enhetsindelning Tillsynskansliets uppgifter och samverkan med övriga enheter på SoS Samverkan med Sociala avdelningen Samverkan med andra avdelningar/funktioner på SoS centralt Synpunkter på Samverkansgruppens uppgifter och mandat lednings intresse för tillsynsfrågor För- och nackdelar med nuvarande organisation när det gäller tillsyn Är nuvarande resurstilldelning tillräcklig? Tillsynens innehåll och effekter Är tillsynsuppdrag tillräckligt tydligt definierat? Vad är syftet med uppdrag? Operativ tillsyn – görs det av SoS centralt? Kartläggning, uppföljning och utvärdering – vem gör det? Behovet av allmänna råd, bedömningskriterier, föreskrifter i tillsynen Tvärsektoriella perspektiv – hur hanteras dessa? Effektiv tillsyn – vad är det? Hur följs tillsynen upp, vad leder tillsynen till och hur vet man det? Det nationella perspektivet – en likvärdig tillsyn över landet – vad gör SoS för att åstadkomma detta? Vad gör SoS för att åtgärda generella brister i tillsynen? Är nuvarande organisation av tillsynen optimal? Hur borde den vara organiserad? Samarbete, styrning och uppföljning inom SoS Rollfördelningen mellan centralt och RT-enhe- terna Samarbetet med länsstyrelserna – hur fungerar det? Samarbetet social tillsyn och tillsyn över hälso- och sjukvården – hur fungerar det? Beslutsvägar kring tillsynen – vem beslutar om tillsynens inriktning och omfattning? Hur fungerar samarbete med andra tillsynsaktörer (t.ex. , , m.fl.)? Tillsynens förutsättningar och framöver Är statens (RK:s) nuvarande styrning av tillsynen enhetlig, rimlig, effektiv etc.? Hur borde den se ut? Synpunkter på regleringsbrevens utformning och den statliga mål- och resultatstyrningen. Behovet av integrering av socialtjänst och hälso- och sjukvård (lagstiftning, regelverk, legitimation, m.m.) Kompetensen hos tillsynsmyndigheterna centralt och regionalt – hur bör den se ut? Utbildning för nyanställda och vidareutbildning av tillsynspersonal Metodutveckling – hur bör den ske? Den framtida tillsynen – hur bör den se ut? Tillsyn och främjande/utveckling hör det ihop? För- och nack- delar! Tillsyn och normering – bör det höra ihop eller skiljas åt? Om en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst bildas bör Smittskyddstillsynen, Hälsoskyddet, Kris- och beredskapsenheten, AID:s enheten följa med till den nya myndigheten? Finns det andra frågor på SoS som bör följa med till den nya myndigheten? Frågeställningar vid samtal med personal på socialtjänstavdelningen vid Avdelningens huvudsakliga uppgifter och organisation Antalet anställda och enhetsindelning Tillsynsenhetens uppgifter och samverkan med övriga enheter på SoS Samverkan med Tillsynsavdelningen för hälso- och sjukvård och deras RT-enheter Samverkan med andra avdelningar/funktioner på SoS centralt Synpunkter på Samverkansgruppens uppgifter och mandat lednings intresse för sociala tillsynsfrågor För- och nackdelar med nuvarande organisation när det gäller tillsyn Tillsynens innehåll och effekter Är tillsynsuppdrag tillräckligt tydligt definie- rat? Vad är syftet med uppdrag? Operativ tillsyn – görs det av SoS? Kartläggning, uppföljning och utvärdering – vem gör det? Behovet av allmänna råd, bedömningskriterier, föreskrifter i tillsynen Tvärsektoriella perspektiv – hur hanteras dessa? Effektiv tillsyn – vad är det? Hur följs tillsynen upp, vad leder tillsynen till och hur vet man det? Det nationella perspektivet – en likvärdig tillsyn över landet – vad gör sos för att åstadkomma detta? Vad gör SoS för att åtgärda generella brister i tillsynen? Är nuvarande organisation av tillsynen optimal? Hur borde den vara organiserad? Samarbete, styrning och uppföljning inom SoS Rollfördelningen mellan och länsstyrelserna Samarbetet med länsstyrelserna – hur fungerar det? Samarbetet social tillsyn och tillsyn över hälso- och sjukvården – hur fungerar det? Beslutsvägar kring tillsynen – vem beslutar om tillsynens inriktning och omfattning? Hur fungerar samarbete med andra tillsynsaktörer (t.ex. , , m.fl.)? Tillsynens förutsättningar och framöver Är statens (RK:s) nuvarande styrning av tillsynen enhetlig, rimlig, effektiv etc.? Hur borde den se ut? Synpunkter på regleringsbrevens utformning och den statliga mål- och resultatstyrningen. Behovet av integrering av socialtjänst och hälso- och sjukvård (lagstiftning, regelverk, legitimation, m.m.) Kompetensen hos tillsynsmyndigheterna centralt och regionalt – hur bör den se ut? Utbildning för nyanställda och vidareutbildning av tillsynspersonal Metodutveckling – hur bör den ske? Den framtida tillsynen – hur bör den se ut? Tillsyn och främjande/utveckling hör det ihop? För- och nack- delar! Tillsyn och normering – bör det höra ihop eller skiljas åt? Frågeställningar vid samtal med personal på tillsynsenheten för socialtjänst vid - enhetens huvudsakliga arbetsuppgifter - antal anställda och deras funktioner/uppgifter - placering på , objektivt och subjektivt Tillsynens innehåll och effekter - SoS roll och mandat - operativ tillsyn – görs det? - kartläggning, uppföljning och utvärdering - bedömningskriterier i tillsynen - tvärsektoriella perspektiv – hur hanteras dessa? - effektiv tillsyn – vad är det? - det nationella perspektivet – en likvärdig tillsyn över landet - effekter av tillsynsenhetens tillsyn Samarbete, styrning och uppföljning inom SoS - tillsynsenhetens relationer till andra enheter/funktioner på myndigheten centralt - beslutsvägar kring tillsynen; vem beslutar om tillsynens inriktning och omfattning? - tillsynsenhetens relationer till de regionala RT-enheterna; styrning och uppföljning av enheternas arbete och organisation I skärningspunkten SoS och länsstyrelserna - rollfördelningen mellan och - samarbetet med länsstyrelserna; samverkansgruppen och övrigt Tillsynens förutsättningar; och framöver - den statliga styrningen; mål- och resultatstyrningen (SoS centralt) - den statliga styrningen; resurser (SoS centralt och regionalt) - enhetens syn på den sociala tillsynens organisering – för- och nackdelar med nuvarande organisation - behovet av integrering av socialtjänst och hälso- och sjukvård - kompetensen hos tillsynsmyndigheterna; centralt och regi- onalt - utbildning – för nyanställda och vidareutbildning - normering (föreskrifter och allmänna råd) - den framtida tillsynen – vad vill man? Utkast till lag (200X:X) om tillsyn m.m. inom det sociala området 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om tillsyn och viss verk- samhet som har samband med tillsyn. 2 § Tillsyn enligt denna lag är granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som framgår av lagar, förordningar och föreskrifter samt villkor som meddelats med stöd av sådana. 3 § har tillsyn över , verksamheten vid sådana hem som avses i 6 kap 3 § socialtjänstlagen (2001:453) samt verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 4 § Var och en som är verksam inom ska vaka över att de som har kontakt med får vård stöd och omsorg av god kvalitet och lever under trygga förhållanden. Detsamma gäller var och en som är verksam vid ett sådant hem som avses 6 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) och inom verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den som uppmärksammar eller får kännedom om ett allvarligt missförhållande som rör enskilds kontakt med eller en enskild som får insats enligt lagen (1993:387) om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade ska genast anmäla detta till den eller de nämnder i kommunen eller som fullmäktige bestämmer. Om inte missförhållandet avhjälps utan dröjsmål ska nämnden anmäla förhållandet till tillsynsmyndigheten. Den som uppmärksammar eller får kännedom om ett allvarligt missförhål- lande som rör enskilds vistelse vid ett sådant hem som avses i 6 kap 3 § socialtjänstlagen (2001:453) ska genast anmäla detta till Statens Om inte missförhållandet avhjälps utan dröjsmål ska ledning anmäla för- hållandet till tillsynsmyndigheten. Anmälningsskyldigheten gäller också den som handlägger ärenden enligt denna lag. Första stycket gäller även inom motsvarande yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet. Anmälan ska göras till den som är ansvarig för verksamheten. Den ansvarige är skyldig att utan dröjsmål avhjälpa missförhållandet eller anmäla detta till tillsynsmyndigheten. 5 § Vid tillsyn som rör barns förhållanden får samtal med barnet genomföras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vård- nadshavaren är närvarande. 1 § Kommun som avser att bedriva verksamhet i form av 1.hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (2001:453), 2.sådana boenden som motsvarar dem som avses i 5 kap. 5 § andra stycket eller 5 kap. 7 § tredje stycket i socialtjänstlagen (2001:453), 3.hem för viss annan heldygnsvård enligt socialtjänstlagen (2001:453), 4.hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet enligt socialtjänstlagen (2001:453), 5.korttidsvistelse utanför det egna hemmet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 6.korttidstillsyn för skolungdom utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 7.boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade,