sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Alla länder inleder sina måldokument med en beskrivning av syftet med ämnet på ett lik- nande sätt och med ett likartat innehåll. Därefter skiljer sig kurs- planerna åt. I den norska kursplanenTPF6FPT som började tillämpas an- ges grundläggande färdigheter i ämnet som en särskild rubrik. För matematik är det t.ex. att kunna uttrycka sig muntligt och skriftligt i matematik, att kunna räkna och att kunna använda digitala verk- tyg. Därefter följer rubriken kompetensmål efter årskurserna 2, 4, 7 och 10. I de danska kursplanernaTPF7FPT anges årskursmål för årskurserna 3, 6 och 9. De norska och danska årskursmålen liknar i hög grad var- andra, där skillnaden tycks vara hur målen benämns. 4TP PT (2006) Läromedlens roll i undervisningen, Grundskollärares val, användning och bedömning av läromedel i bild, engelska och samhällskunskap, nr 284 5TP PT redovisar utsagor från läromedelsproducenter som tyder på en öppenhet för att frångå nu aktuella måldokument, att det gäller att finna en balans mellan vad styrdokumenten säger och vad lärarna på skolorna vill ha. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet kursplanerna finns därutöver planerings- och vägledningsmaterial i varje ämne, något som övriga länder inte har tagit fram. I FinlandTPF8FPT anges för årskurserna 1–2, 3–5 respektive 6–9 Mål och Centralt innehåll. Därutöver anger man bedömningsunderlag i form av Profil för goda kunskaper och för årskurs 9 Kriterier för slutbe- dömningen för vitsordet 8TPF9FPT. För att exemplifiera dessa tre rubriker visas nedan ett kort urval ur den finska kursplanen i matematik. få känslan av att lyckas i matematiken lära sig att bilda matematiska begrepp och begreppssystem genom att undersöka och göra observationer lära sig att använda matematiska begrepp att fördjupa förståelsen för tiosystemet, att bekanta sig med 60-systemet med hjälp av klocktider att klassificera och ordna tal Profil för goda kunskaper visar att han eller hon förstår matematiska begrepp genom att använda dem i problemlösning och mångsidigt presen- tera dem med hjälpmedel, bilder, symboler, ord, tal eller dia- gram Min bedömning är att de nordiska kursplanerna speglar ett likvär- digt kunskapsinnehåll, men att länderna har formulerat det på olika sätt. Det som förenar dem är att det finns avstämningstillfällen för vissa årskurser. I matematik finns det minst två avstämningstillfäl- len utöver avslutningsårskursen vilket kan jämföras med som endast har ett avstämningstillfälle i årskurs 5. Mina förslag till hur mål skall formuleras och struktureras i kurs- planer grundas till stor del på analysen av dagens kursplaner för 9TP PT Det finska betygssystemet har en sjugradig skala, med vitsord 4–10. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet (se avsnitt 1.2 och 1.3) och jämförelser med de nor- diska länderna. Jämförelsen mellan de nordiska kursplanerna och den svenska kursplanen visar på stora likheter. Det finns uppenbarligen ett be- hov av att kursplanerna innehåller en beskrivning av varför de olika ämnena finns och hur de bidrar till att eleven utvecklas i enlighet med målen för utbildningen. Det finns dock flera alternativa sätt att beskriva vad som skall utvecklas inom undervisningen i ett ämne. Skall det anges i form av mål eller huvudsakligt innehåll eller kanske som en kombination av dessa? I syfte att göra kursplanerna mer konkreta som styrdokument föreslås att begreppet huvudsak- ligt innehåll förs in i kursplaner. Målen kan därmed koncentreras till uttryck som anger de ämnesspecifika kunskaper som eleven skall utveckla i ämnet. Ett problem som måste lösas är hur kravnivåer för nationella av- stämningstillfällen skall utformas i kursplanerna. Det finns två al- ternativa lösningar att välja mellan. I det ena alternativet anges mål för ämnet avseende hela , kompletterat med huvudsak- ligt innehåll för vissa årskurser. I det andra alternativet anges mål och huvudsakligt innehåll som beskriver vilka kunskaper eleverna förväntas ha vid vissa årskurser och efter genomgången grundskola. Det första alternativet bedöms vara bättre. Skälet är bland annat att kursplanerna skall fungera i ett mål- och resultatstyrt system och att det andra alternativet snarare ger fler än färre mål som lärarna skall förhålla sig till. Under en särskild rubrik – för bedöm- ning – anges generella föreskrifter om bedömningen samt kun- skapskraven för godtagbara kunskaper respektive för de olika be- tygsstegen. Mitt förslag till kursplanestruktur är följande: Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs x Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs y Huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 9 Enligt regeringens direktiv skall jag visa hur det förändrade målsy- stemet kan genomföras i kursplanerna genom att jag skall lämna förslag till hur ett urval av kursplaner bör förändras, där urvalet av ämnen bör representera ämnen med olika karaktär. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Nedanstående beskrivning av innehållet under respektive rubrik i den föreslagna kursplanestrukturen konkretiseras i de förslag till kursplaner i bild, historia och matematik som utredningen tagit fram och som redovisas i kapitel 6. Beskrivning av förslag till kursplanestruktur Under denna rubrik anges motiven till varför ämnet finns i grund- skolan, syftet med undervisningen i ämnet och vad kunskaperna skall leda till. I syftet bör även sambandet mellan de övergripande målen i läroplanen och kursplanen anges. I kursplanerna anges även de mål som undervisningen i ämnet skall inriktas mot. Kraven på målen är att de skall ha en tydlig ämnes- koppling och anger de ämnesspecifika kunskaper som eleven skall utveckla i undervisningen. Likaså bör det i inledningen till målen anges att det är skolan som genom sin undervisning har ansvaret för att elevernas kunskaper utvecklas i målens riktning. En generell föreskrift om detta bör också finnas i läroplanen. Ämnets huvudsakliga innehåll avser att belysa de kunskapsområden som är väsentliga att arbeta med i undervisningen för att eleven skall utvecklas mot målen. Innehållet bör på ett övergripande men ändå begripligt sätt beskrivas i relevanta ämnestermer. Detaljer i innehållet och motiv till innehållet bör anges i förklarande kom- mentarer till kursplanerna. Det huvudsakliga innehållet bör ut- vecklas och visa på ett mer sammansatt och komplext ämnesinne- håll ju högre årskurser som avses. Preciseringen av vad som styr undervisningen sker i gränssnittet mellan mål och innehåll. Man kan säga att vägen mot målen går ge- nom att eleven utvecklar sina kunskaper inom ett antal kunskaps- områden som är centrala för ämnet. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet I stället för att som ange mål vid bestämda avstämningstill- fällen (i årskurs 5) beskrivs det huvudsakliga inne- håll som skall behandlas till slutet av respektive årskurs som utgör nationellt avstämningstillfälle. Målen för undervisningen i ämnet utformas så att de gäller för samtliga årskurser. Läraren skall med utgångspunkt i målen bedöma om eleverna har kunskaper inom de ämnesområden som framgår av det huvudsakliga innehållet. Under rubriken bedömning anges föreskrifter om be- dömningen av elevernas kunskaper i ämnet. Se vidare avsnitt 2.4 Bedömning och betygssättning. 2.2Krav på hur målen skall utformas i kursplanerna Endast en typ av mål skall finnas i kursplanerna. Dessa mål skall ange vilka kunskaper i ämnet som undervisningen skall inriktas mot. Ambitionsnivån i målen skall anpassas till vad som är rea- listiskt att genomföra inom ramen för undervisningstiden. Kursplanernas mål bör avse kunskaper i ämnet. Dagens upprep- ningar av övergripande läroplansmål i kursplanerna måste und- vikas. Målen bör anges med en begränsad och väldefinierad mängd uttryck som anger vilka kunskaper undervisningen i äm- net skall utveckla. Till kursplanerna skall finnas kommentar- och referensmaterial. 2.2.1Vad innebär tydliga mål? I många av mina diskussioner med lärare framkom att det finns en stor efterfrågan på tydliga mål. I rapporten 2021TPF10FPT framförs, grundat på en webbaserad enkät till olika intressentgrupper, att alltför många och luddiga mål är en orsak till skolans problem. Min analys av kursplanemål och betygskriterier (i avsnitt 1.2 och 1.3) stöder den bilden. Vilken innebörd kan man lägga i uttrycket 10TP PT Kairos Future (2006) Skola 2021, Framtidens kunskap, skola och lärande Förslag till utformning och utveckling av målsystemet En sökning på Internet ger bland annat nedanstående uppslag. En målstyrd skola förutsätter tydligaU U mål och uppföljningssystem som kan garantera att alla elever får de kunskaper som krävs för att nå målen. Det konstaterade skolminister i ett anförande vid den kommunala skolriksdagen . För att stärka skolans kvalitet och uppnå en verkligt likvärdig skola för alla elever krävs att skolan styrs mot tydligaU U kunskapsU - mål.U De nationella målen i läro- och kursplanerna ska därför för- tydligas och antalet mål ses över. Mer kunskap – en modern ut- bildningspolitik – Sätt ett tydligtU U mål med vad företaget vill uppnå med e-postmark- nadsföring. Exempel på mål kan vara: Öka försäljningen. Expo- nera varumärken. Tanken är att varje ombud numera ska jobba på kontrakt. I kon- traktet, som skrivs i samförstånd med avdelningschefen, står tyd- ligt angivet vilket ansvar ombudet har. Dit hör att hålla sig upp- daterad inom sitt kompetensområde, introducera nya medarbetare i enhetens rutiner och att skrivaU en enkel verksamhetsplan med tydliga mål och delmål.U I en verksamhetsberättelse beskriver de sedan hur resultatet blev. Varje enskilt ombud har rätt att skapa en arbetsgrupp på sin avdelning eller mottagning. Jag lovade att företaget skulle gå med vinst . För att det skulle vara möjligt var vi tvungna att bryta gamla företags- mönster, bli av med företagets bromsklossar och sätta upp nya, tydligaU mål så att alla visste åt vilket håll vi skulle segla skutan.U Det tog ungefär att genomföra de här förändringarna och det var tuffa år, berättar . För att förbättra sjuksköterskornas arbetsmiljö behöver de först och främstU tydliga mål för sin verksamhet och få veta vad som för- väntas av dem.U Gränsen mellan kommun och landsting behöver också tydliggöras. Det viktiga är att haU en tydlig målbild med klara systemgränser,U säger , chef för avdelningen för Energi och Miljö vid . – på temat tydlig: Svenskt uppslagsord tydlig [²t'y:dlig] tydligt tydliga adj. som är lätt att uppfatta, märkbar, klar tydliga: lätt att uppfatta, begriplig, klar, distinkt, redig, väl synlig, skarp, bestämd, uttrycklig, explicit, Förslag till utformning och utveckling av målsystemet påtaglig, markerad; uppenbar, märkbar, markant; oförtäckt, oför- blommerad, utpräglad, prononcerad. Ovanstående citat visar att flera branscher – inte bara utbildnings- området – vill att verksamheten skall styras av tydliga mål. Men vad är då tydliga mål, och vad krävs för att målen skall uppfattas som tydliga? Att de är konkreta och formulerade på så sätt att lärarna lätt kan tolka dem? Kan det med tydliga mål menas att lärarna får helt klart för sig vad staten avser så att de i sin undervisning kan handla på ett sätt som medför att eleverna ges likvärdiga möjlighe- ter att utvecklas mot målen och att lärarna kan göra en rättvisa in- dividuell bedömning av elevernas kunskaper? Hur mycket krävs av en lärare för att denne skall förstå innebör- den av målen i en kursplan? En femtedel av lärarkåren i grundsko- lan har enligt statistik inte en relevant utbildning – be- griper de målen? Måste man ha en särskild tolkningsnyckel eller manual för att kunna tolka målen eller skall målen vara så allmänt begripliga att det kan anses vara självklart vad som avses i måltex- ten? Och om det krävs en tolkningsnyckel eller särskild förförstå- else för att tolka målen – har den mottagande lärarkåren denna nyckel eller förförståelse? Det kanske inte räcker med att bara målen blir tydligare utan det är statens samlade budskap i läropla- nen och i kursplanerna, i betygskriterierna etc. som tillsammans gör målen tydligare. Utifrån dessa frågeställningar diskuteras i detta avsnitt hur måldokumenten bör utformas . 2.2.2Målen bör avse kunskaper i ämnet En första fråga är vad målen bör innehålla. Skall de ange vilka kun- skaper i ämnet som skall utvecklas i undervisningen? Eller skall de spegla egenskaper eller attityder hos eleverna? Det är rimligt att kursplanernas mål avser de kunskaper i ämnet som eleven skall utveckla och att det är sådana kunskaper som skall betygssättas. Vilka kunskapsformer som betonas i ett ämne kan sedan skilja sig åt. Vissa ämnen bygger mer på att utveckla färdig- heter, t.ex. språk och svenska, medan andra ämnen mer bygger på fakta och förståelse, t.ex. historia och biologi. Alla ämnen kan inte ha kunskapsmål som t.ex. att eleven aktivt skall kunna delta i sam- tal och diskussioner. Det kan vara naturligt att det är ett mål i svenska och språk, medan det i andra ämnen huvudsakligen är ett Förslag till utformning och utveckling av målsystemet medel för att visa kunskaperna i det aktuella ämnet. En elev skall efter att gått igenom t.ex. kunna samarbeta med andra oavsett skillnader i fråga om kön och etnicitet, men det bör enligt min mening inte utgöra ett mål i varje enskilt ämne. En ökad tydlighet i kursplanerna medför att målen i ett ämne bör koncentreras till ämnesspecifika kunskaper. Hårddraget uttryckt handlar det i matematik om att kunna räkna och lösa problem, i historia att kunna de viktiga historiska händelserna och förstå orsa- kerna till dem, i språk att kunna kommunicera med andra muntligt och skriftligt, osv. Medlet för att utvecklas mot målen för under- visningen i ämnet är arbetsformen som medför att eleverna t.ex. samarbetar, diskuterar, argumenterar och tar hänsyn till argument, dvs. det som anges som övergripande mål i läroplanen. Mål i kurs- planer och medlen att utvecklas mot kursplanemålen bör hållas isär. Arbetssätten i undervisningen bör utformas så att de bidrar till att eleven både utvecklas mot såväl målen i läroplanen som målen i kursplanerna. Skillnaden mellan dagens mål i läroplan och i kursplaner är att lä- roplanen anger skolans ansvar för att eleverna utvecklas mot målen medan det i kursplanens mål anges vad eleven skall kunna. Om det i en kursplan t.ex. finns mål av typen visa respekt för andras stånd- punkter eller samtala om och bearbeta etiska, estetiska och existenti- ella frågor och förstå hur de kan vara beroende av tid och kultur ris- kerar budskapet i kursplanen att bli otydligt. innebär det att betygssättningen inkluderar en bedömning av en elevs person- lighet, något som ter sig olämpligt i ett betygssystem där elevers kunskaper i ämnet skall bedömas. När detta är sagt måste betonas att det inte innebär att de övergripande målen för så som de uttrycks i läroplanen inte är viktiga, men betygssättningen måste utgå från vad den enskilde eleven visar för kunskaper i äm- net. Det innebär att skolan måste finna andra sätt än att med be- tygsresultat utvärdera på vilket sätt undervisningen har lett till att eleverna har utvecklats mot läroplanens övergripande mål. I dagens kursplaner uttrycks mål att sträva mot som i följande ex- empel: Skolan skall i sin undervisning i engelska sträva efter att ele- ven utvecklar sin förmåga att använda engelska för att kommunicera i tal och skrift.. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det ni- Förslag till utformning och utveckling av målsystemet onde skolåret formuleras dock på ett annat sätt, t.ex. att Eleven skall förstå tydligt, även något regionalt färgat, tal i instruktioner, be- rättelser och beskrivningar som rör kända förhållanden och egna in- tresseområden. Den ena måltypen anger således vad undervis- ningen skall sträva efter, där undervisningen är subjektet och målet anger den process som undervisningen utgör. I den andra måltypen anges vad eleven skall kunna etc. och det är eleven som är subjek- tet. Olikheterna mellan måltyperna kan också förklaras av att mål att sträva mot inte anger en övre gräns för kunnandet. Begreppet mål att uppnå är däremot mål som lärarna skall kunna avgöra om ele- verna har nått eller ej. Därtill anger mål att uppnå vad som är den minsta acceptabla kunskapsnivån en elev skall ha efter genom- gången grundskoleutbildning, dvs. Detta leder till två principiella frågeställningar: a) Vem skall vara subjektet för målen? och b) Hur skall målens inledning formule- ras? I tabell 7 visas hur skrivsätten för mål i kursplaner ser ut i de nordiska länderna. Jämförelse av målformuleringar i de nordiska kursplanerna Mål att sträva mot lede frem mod, at att med stöd av er at eleven skal kunneU forstå og bruke förstå text eller tal en del vanlige eng- elska sträva efter att elske ord og fraser sætter dem i stand til atU forstå talt engelsk tydligt, även något regionalt färgat, tal i Som exempel anges som mål att uppnå i den svenska kursplanen i idrott och hälsa att eleven skall behärska olika motoriska grundfor- mer och utföra rörelser med balans och kroppskontroll samt kunna utföra enkla danser och rörelseuppgifter till musik. Enligt finsk kursplaneterminologi skulle samma mål kunna se ut så här: Eleven Förslag till utformning och utveckling av målsystemet skall lära sig behärska olika motoriska grundformer och utföra rörelser med balans och kroppskontroll samt utföra enkla danser och rörelse- uppgifter till musik. I motsvarande dansk kursplan skulle formule- ringen vara: Undervisningen skall leda fram mot att eleverna har tillägnat sig kunskaper och färdigheter som sätter eleven i stånd att be- härska olika, medan målet i norsk tappning skulle kunna skrivas så här: Målet för undervisning är att eleven skall kunna behärska olika. De finska, norska och, vad gäller mål att uppnå, svenska kurspla- nemålen är i princip likalydande; de pekar på vad eleven skall kunna, förstå etc. I de svenska kursplanernas mål att sträva mot liksom i de danska och norska kursplanerna är skolan och dess un- dervisning subjekt. I den danska kursplanen anges vilka resultat undervisningen förväntas ge, t.ex. att Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at formulere relevante spørgsmål samt vælge re- levante undersøgelsesmetoder og udstyr. Det svenska målet att sträva mot, att Skolan skall i sin undervisning i idrott och hälsa sträva efter att eleven utvecklar och fördjupar sin rörelseförmåga och lust att röra sig samt stimuleras att ge uttryck för fantasi, känslor och gemenskap, skulle i dansk tappning kunna se ut som följer: Sko- lans undervisning i idrott och hälsa skall leda till att eleven utvecklar och fördjupar sin rörelseförmåga och lust att röra sig samt stimuleras att ge uttryck för fantasi, känslor och gemenskap. Jämförelsen mellan kursplanerna belyser vikten av att ta ställning till hur målen skall inledas: a) Skall skolan eller eleven vara subjek- tet? och b) Skall målen ange resultat av undervisningen, dvs. vad eleven visar att hon eller han kan, behärskar etc., eller skall målen ange avsikten med undervisningen, dvs. vad eleven skall kunna? Målens utformning måste också ställas mot hur ett system med betygskriterier eller motsvarande är tänkt att fungera. Dagens be- tygskriterier är utformade som en beskrivning av vilka kunskaper eleven visar för ett visst betygssteg, t.ex. Eleven tillgodogör sig, sammanfattar och kommenterar innehållet i tydligt talat språk från olika språkområden. I betygskriterierna är eleven subjektet och det är de kunskaper eleverna visar för ett visst betygssteg som beskrivs. Sambandet mellan målen i kursplanerna å ena sidan och kraven för betygen å andra sidan måste vara tydligt och begripligt. Att kursplanemålen anger vilka kunskaper undervisningen i ett ämne skall leda till får anses vara självklart. Betygskriteriernas uppgift är att precisera de kunskapskvaliteter som eleven skall visa för de olika Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Målen skall riktas till lärarna och ange vilka kunska- per undervisningen skall leda till, medan betygskriterierna skall ge lärarna ett verktyg för att bedöma de kunskaper eleven visar att han eller hon besitter. Ser man målen och betygskriterierna som delar i ett sekventiellt handlande så utgör målen underlag för planering och genomförande av undervisningen medan kunskapskraven i form av betygskriterier är instrument för att avgöra resultatet av undervisningen, dvs. vilka kunskaper eleverna visar att de har till- ägnat sig genom undervisningen. 2.2.4Skolans ansvar för elevens kunskapsutveckling I bestämmelserna som rör framgår skolhuvudmannens skyldighet att ge eleverna möjlighet att nå målen förhållandevis klart. I skollagen regleras bland annat bestämmelser om skolplanen och det föreskrivs att det av skolplanen skall särskilt framgå de åt- gärder som kommunen avser vidta för att uppnå de nationella mål som har satts upp för skolan (2 kap. 8 §). I läroplanens (Lpo 94) andra kapitel definieras mål att uppnå: Mål att uppnå uttrycker vad eleverna minst skall ha uppnått när de lämnar skolan. Det är skolans och skolhuvudmannens ansvar att eleverna ges möjlighet att uppnå dessa mål. I grundskoleförordningens 5 kap. 4 § anges att en elev skall ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kom- mer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret. Vidare anges att elevens individuella utvecklingsplan skall tydliggöra vilka insatser som behövs för att ele- ven skall nå målen. skrev att målen i kursplanerna uttrycker vad skolan skall sträva efter och arbeta motTPF11FPT. Inledningen till da- gens mål att sträva mot – Skolan skall i sin undervisning i matema- tik sträva efter att eleven – bedöms tydligt klargöra att skolan har ansvaret för denna typ av mål, medan ansvaret för mål att uppnå inte är lika tydligt i kursplanerna. Kursplanerna bör enligt min me- ning utformas så att ansvaret för att eleverna ges möjligheter att få minst betyget Godkänd när de lämnar framgår – se vidare under avsnitt 2.4.1 för bedömning. Min bedömning är att målen i kursplaner bör inle- das så att det klargörs vilka mål undervisningen skall inriktas mot. Genom att målen anger vilka kunskaper eleverna skall utveckla blir 11TP Skola för bildning (SOU 1992:94) Förslag till utformning och utveckling av målsystemet det också logiskt att bedömningen av elevens kunskaper kan göras med utgångspunkt i vilken grad eleverna visar dessa kunskaper. 2.2.5Förutsättningar för tydligare mål Med tydliga mål måste i första hand avses att målen är begripliga. Detta bör kunna gälla även om de skrivs på en viss abstraktions- nivå. Det väsentliga är att målen utformas så att de kan tolkas av lärarna och att tolkningen leder till att utbildningen i blir likvärdig. Målen måste också utformas så att de inte onödigt begränsar lärarens möjligheter att välja arbetssätt. måste målen vara så tydliga att de ger lärare ett robust stöd för deras pla- nering av undervisningen. Dessa krav kan inte anses uppfyllda i da- gens kursplaner. I en kursplan finns t.ex. följande mål: eleven skall kunna förstå grundläggande geometriska begrepp, egenskaper, relationer och satser. Är det självklart hur en lärare tolkar detta mål? Vad menas med kunna förstå? Innebär det att eleven bara skall förstå i vissa sam- manhang? Varför står det inte bara att eleven skall förstå, eleven skall kunna eller eleven skall förstå och använda? Hur tolkar man uttrycket grundläggande geometriska begrepp? Vilka geometriska begrepp är grundläggande? Ett sätt att göra målen mera begripliga är att likt den finska kursplanen till målen ange ett innehåll (i ex- emplet för årskurserna 1 och 2 i matematik): geometriska grundbe- grepp såsom punkt, sträcka, bruten linje, , rät linje och vinkelTPF12FPT. I mina diskussioner med bland annat ämnesexperter och lärare i matematik, bild och historia har behovet av ett förtydligat ämnes- innehåll i kursplanerna påtalats.