sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — JRCC ska vid såväl vardagshändelser som kriser kunna fungera som rådgivare och förmedlare när t.ex. en räddnings- ledare behöver stöd av flygande resurser. JRCC ska vid behov kunna bistå offentliga flygande enheter såsom , ambulanshelikoptrar, polishelikoptrar och flygplan med att öppna stängda flyg- platser, bistå med drivmedelsmöjligheter, m.m. JRCC ska vid behov kunna bistå med att koordinera flygande enheter vid t.ex. en olycksplats. JRCC ska, om landstingen finner det lämpligt, svara för upp- följningen av vart ambulanshelikoptrarna befinner sig. De samverkanspersoner som finns knutna till ARCC/MRCC från bland annat och Polismyndig- heten har en något oklar status vid insatser som sker utanför /. De bör därför ges en formell status som nationella samverkanspersoner vid JRCC, med delegation från nationella myndigheter. Det innebär t.ex. att en samverkansperson från räddningstjänsten med placering vid JRCC ska ges bemyndigande och delegation från Myndigheten för sam- hällsskydd och beredskap. föreslår en översyn av vilka uppgifter JRCC bör ha, vilka kompetenser detta kräver, samt hur funktioner vid JRCC som inte är direkt knutna till flyg- och sjöräddning ska finansieras. 13.8.10En översyn av ledningen av statlig räddningstjänst och stödet till den kommunala räddningstjänsten kan konstatera att saknar en central funktion för operativ ledning av statlig och . Ledningen av de statliga räddningstjänsterna är svagt integrerad. Vidare är det vanligt att problem uppstår vid sam- verkan mellan statlig och . Helikopter- utredningen har också erfarit att de aktörer som har att hantera svåra olyckor ser sig tvingade att överträda sina formella befogenheter för att kunna hantera den aktuella situa- tionen. Den mjuka samordningen övergår lätt till ledning och prioritering, utan att ett rättsligt mandat finns för detta. I finns en central funktion för operativ ledning av rädd- ningstjänst i form av Hovedredningssentralene (HRS). Verksam- heten beskrivs närmare under kapitel 2.1.5. HRS sysslar primärt med flyg- och sjöräddningsfall, men kan vid behov gå in och ta över ledningen för t.ex. efterforskning av försvunna personer eller fjällräddning. HRS kan också användas för att koordinera större räddningsinsatser och säkerställa att man har tillgång till resurser. Verksamheten bedrivs inom ramen för ansvarsprincipen och har stort förtroende hos olika parter. har under ett stort antal möten med olika aktörer återkommande mött synpunkten att en liknande central ledningsfunktion för statlig räddningstjänst borde inrättas även i . bedömer att en sådan funk- tion väsentligt skulle öka samhällets förmåga att hantera svåra olyckor. Med en sådan central funktion skulle också samverkan mellan statlig och kunna underlättas. är medveten att kommunerna på det hela taget sköter sitt uppdrag för räddningstjänst på ett bra sätt. Kommunerna har visat god förmåga att hantera eskalerande nöd- lägen, exempelvis översvämningar i , och , översvämningen i , samt de otaliga skogs- bränder som inträffar löpande och som har varit av omfattande karaktär. Ett införande av en ny ledningsnivå vid dessa räddningsinsatser skulle fel hanterat kunna skapa en osäkerhet och oklarhet om vem som leder eskalerande nödlägen vilket kan resultera i en alltför avvaktande hållning i inledningen av en räddningsinsats. Det svenska systemet lägger ett obegränsat ansvar på den kommunala räddningstjänsten att hantera en händelse inom kom- munens geografiska gränser. Inledningsvis bör därför den kommu- nala räddningstjänsten kompletteras med en central funktion med ett stödjande uppdrag avseende lägesbild, tillförsel av externa förstärkningsresurser, samordning med andra aktörer, samt stöd till prioritering. Efter hand som statliga och kommunala aktörer vinner erfarenhet av en sådan funktion bör man även överväga möjligheten att den centrala funktionen i vissa situationer även ska kunna överta ansvaret för kommunala räddningsinsatser och besluta om resursprioriteringar. föreslår att regeringen tillsätter en ut- redning för att med utgångspunkt i bland annat de norska Hoved- redningssentralene klargöra hur en central funktion för ledning av statlig räddningstjänst, samt för stöd till skulle kunna inrättas. , 2008, Rapport 2008:04, Olycka med , V Ridön, , AB län, den . Haverikommisssionen, 2008, Rapport 2008:01, Kollision mellan två bussar med registreringsnummer XCA 758 och XCA 777 på vid Rasbo, NO , C län, . Luftfartsstyrelsen, 2006, Samordnat helikopterstöd vid insatser under svåra påfrestningar. Lundälv, , 2008. Intensiv medierapportering efter buss- kraschen vid Rasbo–. , nr 36, 2008, volym 105. /store/articlepdf/1/10182/LKT0836s2418_2420.pdf , 2008, Helicopter Support to Major on Land in the . /cms/uploaded/files/Major%20UK%20Civil%20Contingencies.pdf , 2006, Utredning/Utvärdering och erfarenheter av SAR-fall 624, skridskoolyckan utanför Ridön . 2006, Utredning av SAR-insats (SAR-logg nr. 4188) utanför . , 2004, Gemensam kommunikationscentral. MRCC Online wwwTH .sjofartsverket.se/mrcconlineH ARCC /templates/LS_InfoSida_70_3036365.aspx a)Transportstyrelsen i sin förteckning över flygplatser som utgör riksintressen framöver även ska lista samhällsviktiga helikopterflygplatser, t.ex. vid universitetssjukhusen. b)ska pröva möjligheten att flytta sin heli- kopterverksamhet från till F 21 i . c)ska se över skalskyddet och tillgången till reservkraft vid baseringar. d)Regeringen ska ge Transportstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheten att införa ett system med GPS-styrda IFR- landningsplatser och lågflygningsprocedurer för vissa sam- hällsviktiga helikopterverksamheter. Frågor som rör helikopterflygplatser vid sjukhus behandlas under kapitel 4. har det skett en utveckling där allt färre flygplatser är öppna och . Ett fåtal flygplatser är öppna dygnet runt och det finns inget organiserat system med jour på övriga flygplatser. Detta medför ibland problem för bland annat luftburna ambulanstransporter med flygplan och helikopter, samt för flyg- och sjöräddningsinsatser med helikopter. I värsta fall kan problemen med stängda flygplatser försena eller till och med helt förhindra insatserna, vilket i förlängningen kan leda till att personer som är nödställda eller sjuka inte får den hjälp de behöver. Problematiken uppmärksammades i betänkande SOU 2007:70 Framtidens flygplatser. Helikopterutred- ningen har bistått med att i en promemoria precisera problembilden. Promemorian återfinns i bilaga 5. Regeringen uppdrog åt Luftfartsstyrelsen att ta fram förslag på ett system som skapar en tillgänglighet för SAR- helikoptrar, luftburna sjuktransporter, polisflyg, kustbevaknings- flyg, samt de aktörer som deltar i räddningsinsatser, genomför uppdrag av betydelse för krisberedskap eller annan samhällsviktig verksamhet, att nyttja flygplatser på tider då de normalt inte är öppna. Helikoptrar flyger i regel på flygfotogen som t.ex. finns att få tag på vid flygplatser. Polisflyget har byggt upp ett eget system med ett tiotal mindre tankanläggningar i fjällvärlden. Syftet är att öka Polisflygets uthållighet. Tankarna får även användas av andra offentliga heli- kopteraktörer. håller på ett etablera tankanläggningar på platser som är strategiska ur sjöräddningssynpunkt. Man har etablerat en tank vid brandstationen i på . har också tillstånd att etablera anläggningar på och . I samband med t.ex. större skogsbränder och längre sjöräddnings- insatser kan det finnas behov av att få tillgång till mobila tankar med drivmedel. De kommersiella helikopteroperatörer som sysslar med Aerial Work, t.ex. kalkning av sjöar, har i regel egna mobila drivmedels- tankar. Försvarsmakten har också egna tankbilar. Luftfartsstyrelsen studerar hur tillgången till drivmedel för helikoptrar vid räddningsinsatser kan säkerställas, inom ramen för sitt utredningsuppdrag om tillgänglighet till flygplatser. Helikoptrar opererar på lägre höjd än flygplan, vilket gör att man har behov av en särskild typ av väderinformation. Väderinformation ges i form av TAF, som är en observation och METAR, som är en prognos. Helikopteroperatörer använder även annan information, såsom bilder från webbkameror, för att bedöma förutsättningarna för att flyga. Tillgången till väderinformation för helikoptrar ingår i Luft- fartsstyrelsens utredningsuppdrag om tillgänglighet till flygplatser. Polisflyget i utsattes för ett sabotage när någon sköt in i helikopterhangaren med ett hand- eldvapen. Tre helikoptrar skadades, men kunde efter reparationer tas i bruk igen. Efter händelsen har sett över skalskyddet vid Polisflygets baseringar. Försvarsmaktens helikopterbaser har ett relativt högt skalskydd. Bland annat finns beväpnade vakter som genomför patruller. brann Polisflygets basering i i ned och tre helikoptrar totalförstördes, varav en ny EC 135. Händelsen understryker vikten av att ha ett väl fungerande brandskydd vid helikopterbaseringar. Som vid alla samhällsviktiga verksamheter bör offentliga heli- kopterbaseringar ha tillgång till reservkraft för att säkerställa att man kan verka även vid strömavbrott. Personalen bor ofta vid basen och man ska även klara av att utföra tekniskt underhåll. drabbades en av strömavbrott och man hade inledningsvis problem med att få ut helikoptern ur hangaren. Vid helikopterbaserna finns i regel en hangar, samt tanknings- möjligheter. Vid verksamheter som pågår dygnet runt finns över- nattningsmöjligheter för personalen. i står vid operatören Norrlands- flygs bas. Man hämtar läkare och sjuksköterska från det närbelägna sjukhuset. Polisflyget har sin bas i arméflygets tidigare lokaler. Helikopterflottiljen har en hangar på F 21 i . Hangaren har byggts om. har sin bas på . Man hämtar läkare och sjuksköterska från det närbelägna sjukhuset. står på flygplatsen på i relativt nya lokaler. står vid i , cirka en kilometer från sjukhuset. Sjukhuset ligger mitt i en tät bebyggelse, varför det är svårt att få plats med en helikopterplatta på marken. har bedömt det som alltför dyrt att bygga en heli- kopterplatta på sjukhusets tak. Den täta bebyggelsen och före- komsten av en hög skorsten i närheten av sjukhuset gör att det av flygsäkerhetsskäl är svårt att anlägga en helikopterplatta. Därför transporteras patienterna från till sjukhuset i vägambu- lans. Pilot, och sjuksköterska finns ständigt står på Midlanda flygplats. står i en hangar på militärt område på . står i en hangar vid Mellingeholms flygplats. Hangaren ligger granne med en helikopterflygskola. står i en tillfällig tälthangar vid Myttinge i kommun. har sin hangar i brandstationen i Gustavs- berg. Ett butiksområde har växt upp runt basen, och helikoptern har fått tillfällig dispens att stå kvar. En ny basering planeras tillsammans med Polisflyget på Myttinge i kommun, även om alternativet också prövas. står på , F 17 G:s område. Helikopterflottiljen har sin bas på Malmen. En ny hangar med landningsplattor har just byggts till en kostad om cirka 330 mil- joner kronor. I kostnaden ingår även renovering av en äldre hangar. Helikopterflottiljen har en hangar på F7 i utanför Lid- . Hangaren är nybyggd. och ambulanshelikoptern står bredvid varandra i två nybyggda hangarer på Airport, , utanför . Vidare har Svensk flygambulans sin bas på flygplatsen. står på andra sidan flygfältet på i en bergshangar som hyr av . Helikopterflottiljen har sin bas på F 17 i , utanför . Det var plane- rat att en ny helikopterhangar med landningsplattor skulle börja byggas med start , till en kostnad om . Byggnationen är dock lagd på is, i avvaktan på miljöpröv- ning, samt regeringens utredning av Försvarsmaktens helikopter- verksamhet. Polisflyget använde en hangar på . Lokalerna är i behov av renovering. fanns det i 33 stycken godkända heli- kopterflygplatser. Huvuddelen av dessa fanns vid sjukhus. kan konstatera att helikopterflygplatser- na har en låg prioritet i den fysiska planeringen jämfört med vanliga trafikflygplatser. I Luftfartsstyrelsens rapport riks- intressen , där flygplatser av riksintresse listas, nämns helikopterflygplatser överhuvudtaget inte. vill understryka vikten av att helikopter- flygplatser inom samhällsviktig verksamhet ges tillräcklig uppmärk- samhet inom den fysiska planeringen. föreslår att Transportstyrelsen i sin för- teckning över flygplatser som utgör riksintressen framöver även ska lista samhällsviktiga helikopterflygplatser, t.ex. vid universitets- sjukhusen. anser att det generellt bör eftersträvas att man har gemensamma baseringar för offentliga flygande resurser. Med gemensamma baseringar underlättas ett löpande erfarenhets- utbyte mellan olika enheter. Därmed skapas också bättre förut- sättningar för att man operativt ska kunna samverka i skarpa insatser. Vidare kan gemensamma baseringar innebära att man kan samutnyttja viss infrastruktur och därmed göra ekonomiska besparingar. Det finns dock även begränsande faktorer med gemensamma baseringar. Det kan t.ex. vara svårare att få miljötillstånd för baseringar med många flygrörelser. har gått igenom landets offentliga heli- kopterbaseringar och funnit två närtida möjligheter till gemensam basering. Den första möjligheten gäller Polisflygets bas i . Helikopter- utredningen bedömer att det kan finnas samverkansmöjligheter mellan Polisflyget i med Försvarsmaktens helikopterverk- samhet vid F 21 i . Sådana möjligheter skulle bättre kunna tas tillvara om Polisflyget flyttade till F 21. Vidare skulle man då få del av ett militärt skalskydd. Det borde också vara en fördel att man vid F 21 kan få tillgång till den service och infrastruktur som finns vid en flygplats. finns det nackdelar med att flytta till . Eftersom polishelikopterns uppdrag i regel sker i västlig riktning, flyttar man bort från operationsområdet. föreslår att ska pröva möjligheten att flytta sin helikopterverksamhet från till F 21 i . Den andra möjligheten gäller en etablering av en gemensam basering för Polisflyget och ambulanshelikoptern i Stockholms- området. prövas de båda alternativen Myttinge i kommun, respektive . När det gäller Myttinge är tanken att ska bygga en ny bas för både polisen och räkning. En detaljplan för området på Myttinge antogs av kommun. deltog i planeringen. Mot bakgrund av de då osäkra planeringsförutsättningarna valde att etablera i , då man snabbt behövde få tillgång till en ny basering. Infrastrukturen på Mellingeholms flyg- plats befanns vara lämplig. Enligt har baseringen i förutsättningar för en långsiktig utveckling. har skrivit på ett tioårigt avtal för sin hangar som gäller . Avtalet kan dock avbrytas 2012. har sagt att man är beredda att ompröva sin basering i , givet att det finns förutsättningar för en väl fungerande basering med tre helikoptrar på Myttinge. För Polisflygets del skulle vara en bättre loka- lisering än Myttinge, då man får kortare flygtid in till . Även ser fördelar med en basering på , bland annat genom att man snabbare skulle kunna få tillgång till lokaler för helikoptern. Det är dock osäkert om man kan få till- stånd att bedriva regelbunden flygverksamhet från , på grund av buller. Diskussioner pågår mellan lands- tingets fastighetsbolag och . kan konstatera att frågan om en heli- kopterbasering i varit föremål för utdragna processer. Såväl statliga som kommunala organ bör ta defi- nitiv ställning till var en permanent helikopterbasering ska lokali- seras och medverka till att en samlad lokalisering kommer till stånd. I samband med detta kan även baseringarnas skalskydd ges en kvalitetshöjning. Om Polisflyget och ambulanshelikoptern i etablerar en bas på Myttinge anser att det är önskvärt att även flyttar dit. En gemensam lokalisering skulle öka samverkansmöjligheterna mellan de tre verksamheterna. Det förutsätter dock att man kan få tillstånd att bedriva tre helikopterverksamheter, med en viss frekvens på flyg- rörelser, från samma plats. 14.5.3Skalskydd, brandskydd och reservkraft anser att det är viktigt att samhällsviktiga helikopterverksamheter har baseringar med ett högt skalskydd, brandskydd, samt tillgång till reservkraft. Det gäller inte bara Försvarsmaktens och polisens verksamheter, utan även SAR-heli- koptrar och ambulanshelikoptrar. ser det som fördelaktigt om civila offentliga helikopterverksamheter kan stå på militärt område och därmed ta del av ett högre skalskydd. Investeringskostnaderna för att etablera en helikopterbas med rimligt skalskydd är höga och ett samutnyttjande bör rimligen vara ekonomiskt fördelaktigt. har sett över Polisflygets skalskydd. föreslår att ska se över skalskyddet och tillgången till reservkraft vid baseringar. I och tillämpas system med GPS-styrda instru- mentlandningsplatser (Instrument Flight Rules, IFR), samt låg- flygningsprocedurer. Med GPS-styrda instrumentlandningsplatser kan man instrumentlanda med t.ex. en amulanshelikopter på en obemannad flygplats. Därmed kan man öka tillgängligheten till ambulanshelikoptertjänster. Med hjälp av GPS-styrda lågflygnings- procedurer kan man flyga under normala minimihöjder för IFR och därmed minska risken för isbildning. Helikoptern följer då en speciellt utprovad flygväg. ser positivt på att man med hjälp av GPS-teknik kan öka flygsäkerheten och öka tillgängligheten till samhällsviktiga helikopterverk- samheter. föreslår att Transportstyrelsen ska utreda möjligheten att införa ett system med GPS-styrda IFR-landnings- platser och lågflygningsprocedurer för vissa samhällsviktiga heli- kopterverksamheter. 15Europeiskt och nordiskt samarbete a)Regeringen ska ta ett initiativ till inrättandet av en permanent nordisk struktur på politisk nivå för samarbete kring räddningstjänst. b)Regeringen ska verka för att de nordiska länderna upprättar gemensamma samverkans- och beredskapsplaner för att effektivt kunna bistå varandra med flygande räddnings- resurser. Kapitlet Europeiskt och nordiskt samarbete behandlar de övergripan- de multilaterala samarbeten som deltar i som kan beröra användningen av helikoptrar. Sektorspecifika samarbeten presen- teras under respektive kapitel. Det nordiska ramavtalet Nordred trädde i kraft . och var de första avtalsparterna, medan och anslöt sig 1992 och 2001. är en överenskommelse om räddningstjänstsamverkan mellan länderna och är ett tillägg till andra nordiska multi- eller bilaterala avtal inom området. Ram- avtalet ska möjliggöra samarbete mellan ansvariga myndigheter i de nordiska länderna. Syftet är att underlätta och påskynda hjälp- insatser vid olyckshändelser i fredstid. En kontaktgrupp, bestående av representanter för ansvariga myndigheter i de avtalsslutande Europeiskt och nordiskt samarbete länderna, ska träffas regelbundet för att informera varandra om förändringar av organisation, lagstiftning eller andra förändringar av betydelse. Kontaktgruppen arrangerar konferenser var tredje år (Nordred, 2008). Enligt avtalet gör länderna ett antal åtaganden: Varje avtalsslutande land förpliktar sig att vid en olyckshändelse eller överhängande fara för olyckshändelse lämna erforderligt bistånd i enlighet med sina möjligheter. Den hjälpsökande statens myndigheter har det fulla ansvaret för ledningen av insatsen på olycksplatsen. Den hjälpande staten har rätt till ersättning av den hjälpsökande staten för kostnaderna för sina åtgärder, i den mån dessa är att hänföra till det lämnade biståndet. () är ett forum för det mellanstatliga samarbetet i . bildades för att stödja och främja det regionala samarbetet i de nordligaste delarna av , , och nordvästra . Ordförandeskapet i roterar i tvåårsinter- mellan , , och . 2009 är ordförande i . Länderna har utformat att utkast till avtal om räddningstjänst, Emergency Prevention, Preparedness and Response. Avtalet är ännu inte undertecknat men man har etablerat en arbetsgrupp in the Barents Region. Syftet med samarbetet är att stärka ländernas möjligheter att sam- verka över gränserna i , som är glesbefolkad och resursfattig. Grannländerna ska i nödsituationer kunna erbjuda varandra räddningsresurser. Samarbetet gäller bl.a. insatser vid trafikolyckor, skogsbränder, turistrelaterade olyckor, översväm- ningar och kemikalieolyckor (, 2007). var ordförande för rådet. genomfördes övningen Barents Rescue vars scenario var att en större flygolycka inträffade i glesbygdsområden i norra , med över 200 skadade eller omkomna. I övningen deltog bland annat det Svenska nationella ambulansflyget (SNAM). Utvärderingen av övningen visade ett behov av att förbättra för- Europeiskt och nordiskt samarbete mågan att dela med sig av information och upprätta gemensamma lägesbilder representerar i , medan och Försvarsdepartementet representerar i arbetsgruppen operation in the Barents Region. Länderna i EU har förbundit sig, enligt ministerrådets beslut (2001/792/EG), att hjälpa varandra i nödsituationer, oavsett om det handlar om terroristattacker eller naturkatastrofer. För att man effektivt ska kunna bistå varandra finns den s.k. gemenskaps- mekanismen som är öppen för alla medlemsländer, samt EES- och kandidatländer. Även länder som tillhör dessa tre kategorier kan begära hjälp. Om det inträffar en kris eller olycka som är så pass stor att det drabbade landets egna resurser inte räcker till, eller om händelsen riskerar att få gränsöverskridande konsekvenser, kan det drabbade landet ansöka om omedelbar hjälp från andra EU-länder. För att det ska gå lätt och smidigt att begära hjälp har medlemsländerna och upprättat speciella kommunikations- kanaler. Vid en hjälpinsats står det drabbade landet för kost- naderna, om inte de hjälpande länderna väljer att avstå från ersätt- ning. För att gemenskapsmekanismen ska fungera finns det ett antal funktioner att använda sig av: Monitoring and () som är ett övervak- nings- och informationscenter som följer aktuella händelser och som hanterar förmedlingen av stöd. (CECIS) som är ett gemensamt kommunikations- och infor- mationssystem för olyckor. En databas med tillgängliga team, experter och andra resurser som länderna ställer till förfogande. Resurserna kan gälla allt från motorsågar och skogsbrandflygplan till personal. är operativ kontaktpunkt vid och har till uppgift att ta emot information och begära hjälp från medlems- länderna, sprida informationen till de andra länderna samt meddela Europeiskt och nordiskt samarbete det drabbade landet vilken hjälp som finns att tillgå. Räddnings- verket är kontaktpunkt för gemenskapsmekanismen. I händelse av en svår olycka eller katastrof i är det Rädd- ningsverket som skickar begäran om hjälp till , som i sin tur kontaktar de andra ländernas kontaktpunkter. kommer Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap att överta roll som kontaktpunkt. Efter stormen skickade en begäran om hjälp till . Förfrågan gällde elverk för privatbostäder, och dagen därpå hade flera länder erbjudit hjälp. Av de många länder som kunde ge stöd valde att acceptera och erbjudanden om mobila elverk. De resurser mottar från andra länder betraktas per automatik som statliga resurser, varför en länsstyrelse, eller en annan myndighet som regeringen utser, kan prioritera hur de ska användas. beslöt att EU:s gemenskaps- mekanism framöver även ska innehålla snabbinsatsstyrkor i form av s.k. moduler. Modulerna är enligt beslutet en självständig och självförsörjande kombination av mänskliga och materiella resurser, vars beteckning avspeglar dess insatsförmåga eller de uppgifter den är kapabel att utföra (2007/779/EG, Euratom). Särskilda tillämp- ningsföreskrifter har utvecklats för 13 olika moduler (2008/73/EG, Euratom). Föreskrifterna beskriver kapaciteten hos modulerna. är sammanlagt 45 moduler anmälda. Modulerna för skogsbrandbekämpning och medicinsk evakuering kan innehålla helikoptrar. Inom ramen för projektet har ett antal nya sjöräddningsmoduler som innehåller helikoptrar före- slagits. Civil beredskapsplanering är en viktig del av samarbete med Nato genom det () och Partnerskap för fred (PFF). Samarbetet inom EAPR/PFF avseende civil beredskapsplanering har pågått länge och är näst efter den militära krishanteringen partnerskapets största verksamhets- område.