sou · GVB362 · 2008-01-01 00:00:00 — I diagram 4.9 har kommunerna rangordnats efter koncentrations- index i 2004 och 2005 respektive utjämning. kom- mun har högst värde alla år, vilket innebär att andelen personer med LSS-insatser varit lägst. kommun har haft näst högst indexvärde samtliga år. kommun har haft lägst index samt- liga år och högst andel personer med LSS-insatser. Endast ett fåtal kommuner har ett värde på koncentrationsindex som ligger över 1,1 respektive under 0,9, dvs. avviker med från genomsnittet. Ett trettiotal kommuner har ett indexvärde över 1,05 och ungefär lika många har indexvärden under 0,95, dvs. avviker med från genomsnittet. Skillnaderna i personalkostnadsindex, dvs. spridningen mellan kommunerna är, som framgår av diagram 4.10, större än för koncentrationsindex. Personalkostnadsindex får därigenom en större inverkan på de slutliga standardkostnaderna än vad koncent- rationsindex får. Förändringarna för enskilda kommuner är också större än för koncentrationsindex. kommun har högst indexvärden samtliga år och och kommuner de lägsta. av kommunerna har ett värde på personalkostnadsindex som ligger över 1,1 ,dvs. avviker med från genomsnittet. av kommunerna har ett värde på personalkostnadsindex som ligger under 0,9 dvs. avviker nedåt med från genomsnittet. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Diagram 4.10 Personalkostnadsindex i LSS-utjämningen och 2005 samt Kommunerna rangordnade efter index 2007 Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. I vilken utsträckning uppdateringarna av antalet insatser och index- värden påverkat förändringarna av bidrag och avgifter framgår av avsnitt 4.5 där också jämförelser med kommunernas redovisade nettokostnader görs. Vi kan dock konstatera att stora förändringar i de båda indexen främst uppstår i kommuner med liten folkmängd. Hur utfallet av utjämning, exklusive införanderegler, fördelar sig på kommunerna framgår av diagram 4.11. Kostnadsut- jämningen sker genom att kommuner med en beräknad standard- kostnad under riksgenomsnittet betalar en avgift till staten som motsvarar skillnaden mellan detta och kommunens standardkost- nad. Kommuner med en beräknad standardkostnad över riks- genomsnittet får på motsvarande sätt ett bidrag av staten. Summan av bidragen i landet motsvarar i stort summan av avgifterna. Infö- randereglerna tillämpas för vissa kommuner längst , varefter de upphör. Den sammanlagda standardkostnaden i LSS-utjämningen uppgår 2007 till och 133 kommuner erhåller Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 i bidrag och 157 kommuner betalar utjäm- ningsavgifter på . Diagram 4.11 Kommunerna fördelade efter bidragets/avgiftens storlek i kronor per Avgift/Bidrag i kronor per invånare Källa: SCB. I diagram 4.12 visas hur utfallet av kostnadsutjämningen förändrats mellan kommuner sedan det infördes . Mellan 2/3 och 3/4 av kommunerna ligger 2004/05 och 2005/06 i intervallet +/- per invånare i årlig förändring i bidrag/avgift. 2006/07 ökar andelen till . Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Kommunerna fördelade efter förändringar i bidrag/avgift i LSS- utjämningen –2007. Bidrags-/avgiftsförändring i kronor per invånare Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Om man studerar den sammantagna nettoförändringen över alla verksamheter i det kommunalekonomiska utjämningssystemet är variationsvidden mindre i LSS-utjämningen och förändringarna mer koncentrerad till intervallen +/- 250 och +/- per invånare. Stabiliteten är dock lägre i LSS- utjämningen jämfört med det kommunalekonomiska utjämnings- systemet, där förändringar i de olika verksamheterna i en kommun i stor utsträckning går åt olika håll och i viss mån tar ut varandra. I LSS-utjämningen omfördelas mellan kommunerna på en verksamhet vars nettokostnader är . Nettoomfördelningen i den kommu- nalekonomiska kostnadsutjämningen är ca för kommunerna på verksamheter som sammantaget kostar ca . Om man räknar varje verksamhet för sig omför- delas dock avsevärt mer, sammanlagt ca . Störst omfördelning i förhållande till kostnaderna finns inom individ- och familjeomsorg, omfördelas inom en verksamhet vars nettokostnader ungefär motsvarar kommunernas Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 En förklaring till den stora omfördelningen inom individ- och familjeomsorg är att de högsta standardkostnaderna finns i de allra största kommunerna. För landstingen omfördelas inom hälso- och sjukvården vars kost- nader är ca . I utredningens delbetänkande (SOU 2006:69) redovisades jäm- förelser av stabiliteten i förändringarna mellan åren i den kommu- nalekonomiska kostnadsutjämningen och LSS-utjämningen det sistnämnda systemet varit i bruk. Där konstaterades att sta- biliteten varit betydligt lägre i LSS-utjämningen jämfört med den kommunalekonomiska, där förändringar i de olika verksamheterna i en kommun i stor utsträckning går åt olika håll och i viss mån tar ut varandra. För många kommuner är det i LSS-utjämningen fråga om stora årliga förändringar i en jämförelsevis liten verksamhet. Förändringarna kan vara särskilt svåra att hantera för kommuner med liten folkmängd där en relativt liten förändring av antalet insatser kan få stora effekter på såväl kostnader som kostnadsut- jämning. Det förefaller dock som att stabiliteten i LSS-utjämningen ökat något sedan införandet. Antalet kommuner i förändrings- intervallet +- per invånare har ökat som kommuner i förändringsintervallen +- per invånare eller mer har minskat i antal. Trots att den maximala kostnaden för LSS-verksamhet ökat över åren, som den lägsta kostna- den varit ungefär densamma, har skillnaden mellan de största posi- tiva och negativa avvikelserna mellan nettokostnad och standard- kostnad successivt minskat –2004 –2007. som kostnaderna för LSS ökat markant har med andra ord kostnadsskillnaderna mellan kommunerna utjämnats. 4.5.1Jämförelser mellan kostnadsutjämningen och redovisade kostnader Som utjämningssystemets mått på träffsäkerheten har vi här jäm- fört kommunens beräknade standardkostnad i kostnadsutjäm- ningen för LSS-verksamhet med kommunens redovisade netto- kostnad för samma verksamhet. Vilka års standardkostnad respek- tive nettokostnad som skall sättas i relation till varandra i en sådan jämförelse kan diskuteras. I SCB:s och SKL:s årliga publikation Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Vad kostar verksamheten i Din kommun? (VKV) jämförs bl.a. de i den kommunalekonomiska utjämningen beräknade standard- kostnaderna för olika kommunala verksamheter med nettokostna- derna som underlaget för beräkningarna baseras på. Det innebär att de beräknade standardkostnaderna för ett visst år i VKV jämförs med nettokostnaderna för verksamheten . Anledningen till detta är att det är den struktur som stämmer överens med verksamhetsåret. Uppgifter om befolkningen, som är det viktigaste av underlagen för den kommunalekonomiska kostnads- utjämningen, liksom flertalet övriga uppgifter, avser 2005 i de beräkningar som ligger till grund för . Även i kostnadsutjämningen för LSS används uppgifter om antalet LSS- insatser av olika typ och deras kostnader m.m. till grund för beräkningarna av standardkostnaderna 2007. Om vi tillämpar samma resonemang vid jämförelser mellan kostnadsutjämning och nettokostnader för LSS-verksamhet blir tidsförskjutningen således . Vid dessa jämförelser räknas den genomsnittliga nettokostnaden upp till utjämningsårets nivå. I de redovisade beräkningarna ingår inte några utfallseffekter av de övergångsregler som gäller för åren 2004–2008. Eftersom stabiliteten i utjämningssystemet för LSS är betydligt lägre än för den kommunalekonomiska utjämningen och det kan röra sig om stora årliga förändringar i förhållandevis små verksam- heter är det viktigt att jämföra utfallet av kostnadsutjämningen med det år som kostnaderna faktiskt avsåg. Jämförelser mellan kostnadsutjämning och nettokostnader utan eller med annan tidsförskjutning än redovisas därför också i detta avsnitt (diagram 4.16 – 4.17 samt tabell 4.2). I diagram 4.13 har standardkostnaden beräknats utan inverkan av koncentrations- och personalkostnadsindex (K-IX resp. PK-IX), dvs. de nationella genomsnittliga kostnaderna per typ av insats slår igenom utan hänsyn till stödets omfattning och s.k. stor- driftsfördelar/smådriftsnackdelar (s.k. grundläggande standardkost- nad). För många kommuner är skillnaderna mellan nettokostnad 2005 och grundläggande standardkostnad i LSS-utjämningen relativt stor. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Diagram 4.13 Jämförelse mellan nettokostnad 2005 och grundläggande standardkostnad i LSS-utjämning i kronor per invånare där K-IX och PK-IX getts värdet 1. Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. I diagram 4.14 redovisas motsvarande jämförelse mellan nettokost- naderna års LSS-utjämning inklusive koncentra- tions- och personalkostnadsindex. Överensstämmelsen mellan kostnader och utjämning är betydligt bättre än i föregående dia- gram och träffsäkerheten, mätt som andelen modellskattningar som hamnar inom en felmarginal på +/- , ökar från . Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Diagram 4.14 Jämförelse mellan nettokostnad 2005 och standardkostnad i LSS- utjämning i kronor per invånare med värden på K-IX och PK-IX Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. För de som LSS-utjämningen tillämpats är antalet kommu- ner med större avvikelser mellan standardkostnad och nettokost- nad högst 2005 då ingen indexuppdatering gjordes och lägst 2007 då en uppdatering till årsvärde på dessa index gjordes. Näst minst avvikelse var det 2004 då också en uppdatering av index till årsvärde gjordes. Träffsäkerheten, mätt som andel kommuner där skillnaden mellan utfallet i kostnadsutjämning och nettokostnad hamnar inom en 15-procentig felmarginal, uppgår 2007 till . har träffsäkerheten varit lägre. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Tabell 4.1 Jämförelser av träffsäkerhet mellan slutlig standardkostnad och redovisade nettokostnader tidigare Slutlig standardkostnad, år Källa: SCB. Anm. Med träffsäkerhet avses andelen modellskattningar som hamnar inom en felmarginal på +/– . Skillnaderna i kronor per invånare räknat mellan standardkostnad och nettokostnad redovisas i diagram 4.15. Även här framgår att utjämningsåren och 2004 uppvisar en bättre träff- bild än de två åren däremellan. Diagram 4.15 Kommunerna fördelade efter skillnad mellan standardkostnad 2004– 2006 och nettokostnad . Skillnad i kronor per invånare Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 ligger antalet kommuner med större avvikelser antals- mässigt . gjordes en halv upp- datering av de båda indexen. Variationsvidden i avvikelserna var dock högst 2004 och lägst 2007. De beräknade standardkostnaderna för ett visst år jämförs oftast med nettokostnaderna för verksamheten . Anled- ningen till detta är, som nämnts, att det beräkningsunderlag som används avser verksamheten . En jämförelse av netto- kostnader och standardkostnader utan en sådan tvåårig tidseftersläpning kan också vara av intresse. En jämförelse mellan standardkostnader och nettokostnader redovisas i diagrammen 4.16 och 4.17. Diagram 4.16 Jämförelse mellan nettokostnad 2004 och standardkostnad i LSS- utjämning i kronor per invånare Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Träffbilden är förvånansvärt god och trots att underlaget för beräkningarna avviker från nettokostnadsredovisningen med är träffbilden bättre än i diagram 4.13 där standardkostnaderna redovisas exklusive personalkostnads- och koncentrationsindex. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Diagram 4.17 Jämförelse mellan nettokostnad 2005 och standardkostnad i LSS- utjämning i kronor per invånare Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Tabell 4.2 Jämförelser av träffsäkerhet mellan slutlig standardkostnad och redovisade nettokostnader respektive tidigare Slutlig standardkostnad, år Källa: SCB. Anm. Med träffsäkerhet avses andelen modellskattningar som hamnar inom en felmarginal på +/– . Som framgår av tabell 4.2 är träffsäkerheten 2004/2004 högre än bidrags-/jämfört med nettokostnaderna 2003 och nästan lika hög som bidrags-/jämfört med netto- kostnaderna 2004. Inför bidrags-/avgiftsåren 2005 och 2006 skedde Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 ingen respektive en begränsad uppdatering av personalkostnads- och koncentrationsindex. Kostnadsutjämning kan jämföras med netto- kostnader först när RS från respektive kommun finns tillgängligt. I uppdraget ingår att bedöma i vilken utsträckning målet med systemet uppnåtts, dvs. att ge alla kommuner likvärdiga ekono- miska förutsättningar att bedriva verksamhet enligt LSS trots stora skillnader mellan kommunerna i andelen personer med beslut om insatser enligt LSS och kostnader för LSS-verksamhet. Vi har i detta kapitel redovisat vår uppföljning av kostnadsut- jämningen. Kostnadsskillnaderna mellan kommunerna före utjäm- ningen uppgick till per invånare. Före utjämning hade 32 kommuner en nettokostnad som översteg riks- genomsnittet med per invånare eller mer och som mest per invånare. hade 42 kommuner en nettokostnad som var lägre per invånare än riksgenomsnittet och som mest ca per invånare. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Diagram 4.18 Antal kommuner efter skillnad mellan nettokostnad och riksgenomsnittlig nettokostnad 2005 före och efter tillägg av bidrag och avgift LSS-utjämning. Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Efter kostnadsutjämningen, med bidrag och avgifter, hade ingen kommun en nettokostnad som avvek från riksgenomsnittet med mer än per invånare. av kommunerna låg i intervallet +/- per invånare efter kostnadsutjämningen jämfört före utjämningen. För av kommunerna minskade skillnaden gentemot riksgenomsnittet genom utjämningen. Genom utjämningen reduceras skillnaden mellan kommunerna betydligt och de ekonomiska förutsättningarna blir således mer lik- värdiga för det stora flertalet kommuner. Vi anser därför att målet med utjämningen i stor utsträckning har uppnåtts även om det sker med en viss tidseftersläpning. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 4.6Kommunernas underlag i utjämningssystemet 4.6.1Ändringar i underlagen och överklaganden Den statistik som används i beräkningar och som ligger till grund för beslut om bidrag respektive avgift för varje kommun avser en tidpunkt/period ett till innan beslutet fattas av . Frågan om kommunernas möjligheter att påverka underlagen behandlas utförligt i kapitel 5. Här redovisas endast utvecklingen av ändringar i kommunernas underlag som redovisats till SCB eller . Ändringar i kommunernas underlag Antal kommuner som ändrat i Antal kommuner som ändrat i Räken- Överklagande av de slutliga beslut från , som ska fattas som utjämningen gäller, har gjorts av tre kommuner sedan införandet. Möjligheterna för kommunerna att överklaga beslut har begränsats genom en lagänd- ring som infördes . Fel och brister i underlaget för beslut beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Syftet med lagändringen var att öka kommunernas uppmärksamhet på kvalitén på inlämnade uppgifter. 4.6.2Aktualitet i underlagen för utjämningssystemet I utredningens direktiv ingår att undersöka effekter av eftersläp- ningen i underlagen. Dessutom har frågan om hur tidigareläggning av någorlunda säkra beräkningar som publiceras för att ge kommu- nerna bättre planeringsförutsättningar diskuterats. I utredningen som föregick införandet av utjämningssystemet (SOU 2002:103) föreslogs att uppgifterna om antalet insatser per kommun skulle baseras på statistik innan utjämningsåret. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 När utjämningssystemet infördes valde regeringen ändå att använda senast kända officiella statistik för insatser enligt LSS, dvs. Detta eftersom man ansåg att ekonomiska uppgifter från RS och insatsstatistiken bör avse . har fått i uppgift att utveckla personnummer- baserad statistik inom äldre- och handikappomsorg enligt SoL och HSL. Uppgifter ska samlas in med start den 1 okto- ber 2007, då statistiken avser en mätdag. Fr.o.m. påbörjas en kontinuerlig registrering av insatser m.m. om äldre- och handikappomsorgen. Dessa uppgifter insamlas fr.o.m. . Uppgifterna på årsbasis kommer att omfatta vid vilka datum en insats inleds respektive upphör i stället för att som bara omfatta uppgifter om hur många som har en viss insats vid ett visst datum. De ekonomiska uppgifterna från RS som används i utjämningen finns i allmänhet tillgängliga tidigast i juni året före utjämningsåret. Att använda uppgifter från är i praktiken omöjligt eftersom kommunerna då inte skulle få utfallet i utjämningen förrän en stor del av året som avses har gått. Däremot skulle en tidigareläggning av insändande av RS till SCB från kommunerna kunna möjliggöra preliminära beräkningar som skulle ge bättre planeringsförutsättningar. Om det datum som gäller för sista insändningsdag, , skulle uppnås av de flesta kommuner så skulle preliminära beräkningar kunna göras . Eftersom endast 15–av kommunerna har klarat det officiella insändningsdatumet och många har en lång eftersläpning, så har preliminära beräkningar istället inte kunnat utföras förrän . Åtgärder för att få en snabbare insamling av den ekonomiska statistiken skulle alltså kunna ge kommunerna ett bättre plane- ringsunderlag i deras budgetarbete. Vad som krävs för att i prakti- ken få en snabb insamling av statistiken från alla kommuner är oklart. Några faktorer som lyfts fram i betänkandet Jämförelsevis (SOU 2005:110) från Rådet för kommunala analyser och jämförel- ser är att publicera preliminära uppgifter som senare kan revideras och att öka statusen på statistikarbetet i kommunsektorn. Några möjligheter att öka aktualiteten i underlaget så att eftersläpningen minskar till föreligger dock inte vad gäller RS. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 4.7Kostnads- och volymutvecklingen för handikappomsorgen Införandet av utjämningssystemet kan tänkas ha påverkat kost- nadsutvecklingen för verksamheten eftersom underlaget utgörs av kommunernas egna beslut om insatser. Dessutom finns en viss överlappning mellan insatser som beslutas enligt LSS och insatser som beslutas enligt SoL vilket kan ge incitament att välja LSS-insat- ser före SoL-insatser. Insats enligt SoL/HSL Ordinärt boende enligt SoL Insatser enligt LSS och Bostad med särskild service Övriga insatser enligt LSS *enligt LSS och kommunernas andel av Källa: SCB. Kostnadsutvecklingen ger inte något stöd för farhågorna om att utjämningssystemet skulle verka kostnadsdrivande, åtminstone inte på nationell nivå. Tvärtom har kostnadsökningen dämpats, både för SoL- och LSS-insatser. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004-2007 Att undersöka möjligheterna till ett utjämningssystem som även innefattar kostnader för kommunernas handikappomsorg enligt SoL ingår inte i utredningens direktiv. Tabell 4.5 Antal insatser och personer med insatser i handikappomsorg Insatser enl LSS exkl råd och stöd Antal personer med insatser enl LSS exkl. råd och stöd Antal insatser enl. LSS per person Antal insatser enl. SoL Inte heller volymutveckling eller antal insatser per brukare verkar ha påverkats av införandet av utjämningssystemet. Kostnadsök- ningen för kommunernas LSS-verksamhet drivs av ökningen av antalet personer med insatser, inte av förändringar av antal insatser eller kostnad per insats. Antalet personer med insatser enligt SoL finns inte insamlat i officiell statistik. Utvecklingen av antal SoL-insatser är svårare att koppla till kostnadsutvecklingen än för LSS-insatserna. Det beror på att SoL insatserna till består av hemtjänst där antal timmar kan variera mycket. 5 Påverkbarhet och påverkan Enligt utredningsdirektiven ingår att undersöka om, hur och i vilken omfattning påverkbarheten på underlaget kan ha inverkat på utfallet i LSS-utjämningen och vid behov föreslå åtgärder som kan vidtas för att begränsa påverkbarheten. Dessutom ska utredningen undersöka om det finns ett samband mellan utjämningssystemet och förändringar inom kommunernas LSS-verksamhet. Förändringar av kostnader och insatser är då av särskilt intresse. Det statistiska underlaget, som ligger till grund för beräkningarna av standardkostnaden, härrör från beslut (LSS-statistik) och redo- visning av kostnader (räkenskapssammandraget) och lämnas som statistik från kommunerna. Därför finns det i varierande grad en möjlighet för kommunerna att påverka utfallet i detta system som är större än för de verksamheter som ingår i kostnadsutjämning inom den kommunalekonomiska utjämningen. Påverkan på verksamheten skulle kunna yttra sig i t.ex. ändringar i personaldimensionering, högre ambitionsnivå vid val av insats eller att man beviljar flera insatser än tidigare för en person som är berättigad till LSS-insatser. 5.2Hur kommunala beslut kan påverka utjämningen Den första möjligheten att kunna påverka utfallet i utjämnings- systemet är vid individens ansökan om insatser enligt socialtjänst- lagen (SoL) alternativt LSS. I lagen framgår att individens ansökan om bistånd i första hand ska prövas enligt LSS i andra hand enligt SoL. Denna möjlighet bedömer vi därför som tämligen liten. En viss påverkan på individen kan finnas via information, utbud av insatser m.m. Dessutom finns det möjlighet att anhöriga, god man Påverkbarhet och påverkan SOU 2007:62 eller andra personer i den enskildes närhet kan påverka den enskilde i dennes val vid ansökan om bistånd. Det kan finnas skäl från kommunerna att ge insatser enligt SoL före LSS. I vissa fall kan SoL vara att föredra framför LSS eftersom det ger kommunerna mer flexibilitet och individen en mer adekvat insats än den mer rigida LSS-lagstiftningen, utan att sänka kvalitén för individen. Ytterst är det personkretsbedömningen som ska avgöra om en person ska få tillgång till LSS-insatser. I den fält- undersökning som utredningen låtit göra är andelen som har någon insats enligt SoL trots att de tillhör personkretsen enligt LSS av totala antalet med SoL-insatser. Det är alltså inte ovan- ligt att personer har insatser enligt bägge lagstiftningarna vilket innebär att en viss överlappning finns. Dessutom beviljas daglig verksamhet till personkretsgrupp 3 enligt SoL. Den verksamhetsstatistik som används i utjämningen baseras på de uppgifter som kommunerna redovisat till den officiella statistiken över insatser enligt LSS före utjämningsåret. Vid datainsam- lingen sker en omfattande granskning av de insamlade uppgifterna. Innan statistiken publiceras som officiell statistik återsänds den granskade och rättade statistiken till respektive kommun för en sista kontroll varefter socialchefen eller motsvarande ska intyga att statistiken är korrekt. Möjlighet till påverkan på statistiken bedöms sammantaget som låg. När Kommuner och Landsting (SKL) sedan presente- rar sin prognos över utfallet och när SCB gör sin första preliminära beräkning , året före utjämningsåret, påbörjas en ny kontroll av kommunens lämnade uppgifter på lokal nivå och de kommuner som anser att uppgifterna är felaktiga har då återigen möjlighet att rätta sin statistik. Några större rättningar sker dock inte utan det handlar om totalt som mest 400 insatser av totalt 93 000 insatser för 53 000 personer (se avsnitt 4.6). Antalet rättningar, var som störst inför första , och har därefter successivt sjunkit. Att någon kommun eller hand- läggare skulle missbruka systemet genom att medvetet lämna fel- aktiga uppgifter till är straffbart om det är uppen- bart att kommunen handlat med uppsåt för att få ett högre bidrag alternativt lägre avgift. Redovisning av kostnader och intäkter Liknande vägval kan följas när det gäller redovisning av kostnader och intäkter som för redovisning av verkställda beslut om insatser. I och med att beslutet verkställs förutsätts att kostnader och intäkter för insatsen bokförs rätt i kommunens redovisnings- system. Här är påverkbarheten stor eftersom t.ex. boendet för LSS ska vara kodat som boende LSS och inte SoL.