sou · GWB349 · 2008-05-15 00:00:00 — Av 25 kap. 11 § andra stycket ABL framgår, att ett beslut om likvidation inte ska meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos . Av 25 kap. 11 § tredje stycket ABL framgår att självmant eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot, , aktieägare eller borgenär kan ta upp frågan om likvidation. Enligt 25 kap. 11 § fjärde stycket ABL gäller beslutet om likvidation . I 25 kap. 24–27 §§ ABL finns bestämmelser om handläggningen av frågor om likvidation hos och allmän domstol. beslut om likvidation förutsätter att dessa bestäm- melser iakttagits. ska således förelägga bolaget, samt aktieägare och borgenärer som vill yttra sig i ärendet, att komma in med ett skriftligt yttrande eller efterfrågade handlingar till verket . Bolaget får därigenom minst en månad på sig för att komma in med ett yttrande. Föreläggandet ska delges bolaget, om det kan ske på annat sätt än enligt 15–17 §§ delgivningslagen (1970:428). ska kungöra föreläggandet i Post- och Inrikes Tid- ningar minst en månad före utgången av den utsatta tiden. beslut får enligt 31 kap. 3 § ABL överklagas till tingsrätten. För överklagandet gäller lagen (1996:242) om domstols- ärenden. Rätten kan enligt 26 § andra stycket denna lag besluta om inhibition. De föreslagna ändringarna i aktiebolagslagen (2005:551) och aktie- bolagsförordningen (2005:559) bör kunna träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte för huvud- förslaget eller det alternativa förslaget.Vad gäller det förstnämnda, har privata aktiebolag som bildats innan ändringens ikraftträdande möjlighet att därefter minska aktiekapitalet till . Detta ska dock ske på sedvanligt sätt för minskning av aktiekapital i enlighet med bestämmelserna i 20 kap. ABL. Det alternativa förslaget om successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybildning för privata aktiebolag avser enbart privata aktiebolag som bildas efter ändringarnas ikraftträdande. Vid utarbetande av förslagen har, som tidigare redovisats, en avväg- ning gjorts mellan olika intressen. För att kunna bedöma om utfallet av dessa avvägningar bedömts på ett riktigt sätt samt för att närmare se effekterna av en förändring av aktiekapitalet bör en utvärdering av lagändringarna ske . Om man i denna utvärdering finner övervägande positiva effekter av reformen kan eventuellt ytter- ligare sänkningar övervägas. Vidare bör beaktas den fortsatta utveck- lingen på området i EU och i medlemsstaterna. Eventuella ytterligare förändringar på synen kring kapitalkravet och kapitalskyddet kan utgöra skäl för att i åter se över frågan. Kommittéer och särskilda utredare har att i betänkandet redovisa relevanta konsekvenser av förslagen i enlighet med bestämmelser i kommittéförordningen (1998:1474). Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska enligt 14 § kommittéförordningen en beräkning av dessa kon- sekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas. Medför förslagen en kostnadsökning eller inkomstminskning för det allmänna ska förslag till finansiering lämnas. Vidare ska enligt 15 § kommittéförordningen sådana konsekven- ser för förslagen redovisas som har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspoli- tiska målen. Vidare framgår av utredningens direktiv vissa konsekvenser som särskilt ska belysas. Det är fråga om konsekvenser för enskilda eller allmänna intressen, t.ex. på skatteområdet, effekter för bolagens upp- låning och kreditvärdighet samt för förekomsten av s.k. personlig borgen och säkerhetsarrangemang, påverkan på företagens admini- strativa kostnader, effekter för möjligheterna att förebygga och utreda ekonomisk brottslighet samt konsekvenser i ett jämställdhetsper- spektiv och då särskilt i fråga om kvinnors företagande. Som framgår av avsnitt 6 har vi valt att presentera två tänkbara reformer, med en möjlighet till kombination av dessa. Det är dock förslaget om en sänkning av aktiekapitalet till som för- Nedan gjorda beskrivning av olika konsekvenser avser båda reformerna. För det fall någon skillnad i konsekvenserna kan förut- ses mellan alternativen anges detta särskilt. Några konsekvenser har beskrivits i avsnitt 5 och 6 varför det i vissa delar hänvisas till dessa avsnitt. Förslagens konsekvenser för redovisas i avsnitt 7.3, för näringslivet i 7.4 och för det allmänna i 7.5. Huvudförslaget att aktiekapitalet sänks till föranleder enligt vår bedömning inte några övriga ekonomiska konsekvenser. Det alternativa förslaget om successiv inbetalning av aktiekapi- talet kan däremot utöver vad som nedan anges innebära ökade kostnader för staten. Förslaget innebär att får ökade arbetsuppgifter, vilka i och för sig kommer att avgiftsfinansieras se avsnitt 7.3. Vidare innebär förslaget en ny grund för likvidations- ärende enligt ABL. Detta kan innebära att kostnaden för att arvo- dera likvidatorer kan öka. Som beskrivs under avsnitt 5.6 har det inte gått att dra någon slutsats om att en förändring av kravet på aktiekapital för privata aktiebolag i sig skulle leda till ett ökat nyföretagande i . Några samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt kan därför inte förutses. Huvudförslaget om en sänkning av aktiekapitalet till skulle kunna innebära ett ökat antal nybildade aktiebolag, men en viss minskning av antalet nybildade enskilda firmor och han- delsbolag, se avsnitt 5.6. Eftersom granskning och registrering av aktiebolag är mer komplicerad än motsvarande registreringsarbete för de andra företagsformerna kan förslaget innebära en ökad arbets- belastning för . En sådan ökning bedöms emellertid inte bli större än att den kan hanteras inom den normalt bedrivna verk- samheten. Det alternativa förslaget om en successiv inbetalning av aktie- kapitalet vid nybildning av privata aktiebolag skulle påverka Bolags- verkets arbetsuppgifter på ett mer omfattande sätt. att styrelsen i ett privat aktiebolag kan välja att betala och anmäla inbetalda belopp av aktiekapitalet successivt. Den nya modellen skulle innebära att datasystem skulle behöva byggas ut så att information om beslutat aktiekapital och om inbetalt aktiekapital kan ingå. Vidare skulle krävas en viss programutveckling för att införa system i syfte att övervaka att inbetalning sker i rätt tid. Denna anpassning av datasystemen bedöms kosta . Förslaget innebär vidare att om bolaget inte betalar aktierna inom den tid som framgår av stiftelseurkunden eller efter anmaning från styrelsen har att förelägga bolaget om sådan betalning. I fall då föreläggandet inte följs ska besluta om att bolaget ska gå i likvidation. Handläggningen kan följa dagens be- stämmelser härom. Detta innebär arbete i form av likvidationsföre- läggande, delgivningsåtgärder, kungörelser i Post- och Inrikes Tid- ningar, likvidationsbeslut samt utseende av likvidator. utför sådan likvidationshantering på grund av andra likvidationsgrunder och har upparbetade rutiner härför. Det är osäkert hur många nybildade privata aktiebolag som kan komma att använda sig av en möjlighet till successiv inbetalning av aktiekapitalet samt hur många av dessa som kan komma att hamna i en tvångslikvidationssituation. Det kan dock antas att antalet bolag som väljer successiv inbetalning blir fler för det fall kravet på ett minsta aktiekapital kvarstår vid än om gränsen sänks till . Med utgångspunkten att omkring 20 000 nya aktiebolag skulle välja successiv inbetalning av aktiekapitalet kan ett ökat resursbehov uppskattas till motsvarande 20 till 25 årsarbetskrafter. Behovet av resursförstärkningar enligt ovan skulle delvis kunna finansieras genom en höjning av registreringsavgiften för aktiebolag. I avsnitt 5.2 och 5.3 har närmare redogjorts för hur förändringar av aktiekapitalet kan komma att påverka borgenärers agerande och hur förändringar i ABL kring kapitalkrav och kapitalskydd kan inne- bära en utökad avtalsanvändning. Det kan exempelvis vara fråga om ytterligare krav på kapitalinsats, på personlig borgen eller annan säkerhet, på information om bolaget samt krav från leverantörer på kontant betalning. De förändrade kraven enligt lag kan alltså skapa ett ökat behov av individuella avtalsarrangemang med åtföljande kostnader inom näringslivet. Förslagen innebär att aktiebolagslagens grundkonstruktion kring kapitalkrav och kapitalskydd är oförändrad, vilket innebär att inga större anpassningar av denna anledning behöver ske inom närings- livet. Som framgår av avsnitt 5.6 och 6.2.2 bedöms en sänkning av aktiekapitalet innebära att nystartade företag med ett lägre kapital- behov i större utsträckning kommer välja aktiebolagsformen för sin verksamhet. Detta är framför allt fråga om små företag med verk- samhet inom tjänstesektorn. Näringslivet kan av denna anledning förändras på så sätt att fler företagare väljer aktiebolagsformen. Huvudförslaget angående en sänkning av aktiekapitalet till bedöms inte få någon större effekt när det gäller anpas- sande borgenärers agerande gentemot ett privat aktiebolag. Aktie- kapitalet kommer även fortsättningsvis att enbart vara en av flera faktorer i exempelvis bedömningen av ett företags kreditvärdighet, dvs. förmåga att betala sina skulder. Inte heller när det gäller det alternativa förslaget om successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybildning kan några större effekter för anpassande borgenärer ses. De företag som väljer att använda denna möjlighet kan dock eventuellt mötas av hårdare krav på exem- pelvis personlig borgen eller återtagandeförbehåll till dess hela aktie- kapitalet är inbetalt. En kombination av dessa förslag kan leda till högre krav på alternativa säkerheter. 7.5Konsekvenser för det allmänna Som tidigare beskrivits kan staten som icke-anpassande skatteborge- när inte skydda sig genom att ta säkerhet för eventuella framtida skatteskulder. Staten, som genom är en stor fordrings- ägare i konkurser, har inte heller längre någon förmånsrätt för skattekrav vid konkurs. Vidare kan staten efter en konkurs stå med kostnader för lönegaranti. Som framgår av avsnitt 5.2 har dagens kapitalkrav om inte något större reellt värde eftersom en sådan summa snabbt kan förbrukas inom bolaget. Kravet är inte heller utformat i förhållande till det enskilda bolagets verksamhet och dess risker. Att det i lagen finns ett kapitalkrav samt bestämmelser om skydd för detta får dock anses innebära ett visst, om än begränsat, skydd för det allmännas krav på skatter m.m. Här är det dock mer hela systemet i sig samt dess funktion som standardkontrakt som har betydelse än själva beloppet. Vidare innebär kravet på aktiekapital såsom en seriositets- spärr en reduktion av risken för oseriös verksamhet och därmed risk för skatteflyktsåtgärder. Här kan beloppsgränsen ha en viss betydelse. Enligt vår bedömning medför en sänkning av aktiekapitalet till mot ovanstående bakgrund inte någon större konsekvens för staten som skatteborgenär. 7.6Konsekvenser för små företags villkor Huvudsyftet med utredningen är att se över vilka aktiebolagsrätts- liga bestämmelser som kan ändras i syfte att underlätta för små företag att driva sin verksamhet och för nya företag att etablera sig. I detta delbetänkande har dock endast frågor kring kapitalkravet för privata aktiebolag utretts. Huvudförslaget om sänkning av aktiekapitalet till be- döms kunna leda till att fler små företag, framförallt när kapitalbe- hovet inte uppgår till dagens krav på aktiekapital, kan välja aktie- bolagsformen för sin verksamhet. Detta kan uppfattas som positivt för företagaren ur flera aspekter, se avsnitt 5.6 och 6.2.2. Förslaget innebär förutom sänkningen inte några andra förändringar i ABL. Regelförändringen bedöms därmed varken innebära minskade eller ökade administrativa kostnader för företagen. Däremot innebär det alternativa förslaget om successiv inbetal- ning av aktiekapitalet vid nybildning ett antal författningsändringar, se avsnitt 6.3, vilka kan uppfattas göra regelverket mer krångligt. Härmed uppstår nya informationskrav i ABL. Här kan exempelvis jämföras med reglerna för nyemission som enligt Nuteks mätningar är ett av de för företagaren mest kostsamma avsnitten i ABL. Detta beror till stor del på att företag som ska genomföra en nyemission till stor del anlitar konsulthjälp och juridisk kompetens.TPF1FPT På mot- svarande sätt kan antas att mindre företag som skulle välja att använda ett regelverk om successiv inbetalning skulle behöva viss konsult- hjälp. Det alternativa förslaget innebär således en ökad administrativ börda. I och för sig är det upp till stiftarna till bolaget att avgöra om de vill använda sig av den i lagen erbjudna möjligheten till suc- cessiv inbetalning. För det fall gränsen för aktiekapital kvarstår vid 1TP PT Nuteks rapport administrativa kostnader för associationsrätt, R 2008:02. skulle dock de företag som ser aktiekapitalet som ett hinder till aktiebolagsformen mer eller mindre vara hänvisade till den successiva inbetalningen för att få tillgång till aktiebolags- formen. För det fall gränsen dessutom sänks till uppstår dock en större valfrihet för de minsta företagen. 7.7Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män Andelen kvinnliga företagare är låg i jämfört med andra EU- länder. av alla företag drivs av kvinnor och an- delen har varit i stort sett oförändrad . Andelen före- tagare födda utomlands är omkring 12 procent.TPF2FPT Allt fler kvinnor och även invandrare startar dock nya företag och då framför allt inom tjänstesektorn. 2006 var av nyföretagarna kvinnor.TPF3FPT Av de företag som startades av kvinnor avsåg verksam- het inom tjänstenäringar. av dessa tjänsteföretag verkade inom utbildning, hälso- och sjukvård eller andra samhälls- och personliga tjänster. För män var motsvarande siffra avseende tjänstenäringar och av dessa tjänsteföretag verkade inom finansiell verksamhet och andra företagstjänster.TPF4FPT Utlandsfödda män verkade dock i hög grad inom handel, hotell och restaurang. Kvinnor väljer i större utsträckning enskild firma som företags- form. valde av kvinnorna och av männen att starta ett företag i aktiebolagsform.TPF5FPT Som tidigare angetts är en konsekvens av förslagen att aktiebolags- formen blir mer tillgänglig för de företag där kapitalbehovet inte är så stort. Det är framför allt fråga om företag inom tjänstesektorn där det till största delen handlar om att ställa sin arbetskraft till förfogande. Förslagen innebär alltså att både kvinnliga och manliga företagare, oavsett födelseland, med verksamhet som innebär ett lägre kapitalbehov får en större tillgång till aktiebolagsformen. Efter- som kvinnor till större del verkar inom de delar av tjänstesektorn där verksamheten innebär ett lägre kapitalbehov kan kvinnors före- 2TP PT Statens företagsfrämjande insatser, Når de kvinnor och personer med utländsk bakgrund?, , RiR 2007:11. 3TP PT 2008. 4TP PT Nyföretagandet i och 2006, (), S2007:004. 5TP PT Statistik från ITPS avseende antal nystartade företag efter juridisk form och kön. tagande dock särskilt gynnas av förslagen. Detta gäller både kvin- nor födda utomlands och kvinnor födda i eftersom dessa är etablerade i ungefär samma branscher, dvs. främst inom utbildning, hälso- och sjukvård samt andra tjänster, finans- och företagstjänster samt handel, hotell och restaurang. Nio av tio kvinnliga nyföretagare, oavsett födelseland, startar sina företag inom dessa branscher.TPF6FPT 7.8Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet I avsnitt 5.4 redogörs för aktiekapitalets betydelse som seriositets- spärr. Ett syfte med kapitalkravet har således ansetts vara att und- vika att aktiebolagsformen används för oseriösa syften och detta har även varit en omständighet som beaktats vid tidigare höjningar av gränsen för kapitalkravet. Det händer dock att aktiebolagsformen används i oseriösa syften. Det kan exempelvis vara fråga om att aktiebolag bildas som s.k. lagerbolag, där det endast finns täckning för aktie- kapitalet, och som därefter säljs för att användas för tveksamma ändamål. Vidare förekommer det att aktiebolag köps av oseriösa personer i avsikt att plundras eller som bas i kreditbedrägerier. Vissa brottsupplägg med exempelvis s.k. målvaktsbolag innebär att det måste finnas nya aktiebolag att tillgå när ett tidigare inte längre går att använda. Lagstiftningsåtgärder i syfte att hindra den ekonomiska brottslig- heten har delvis varit inriktade mot sådana branscher där ekonomisk brottslighet är mer förekommande. Det har exempelvis varit fråga om åtgärder såsom särskilda satsningar inom åklagare och polis eller förändrade regler om näringsförbud och i straffbestämmelser.TPF7FPT Det är därför svårt att veta hur stor betydelse ett formellt hinder som kapitalkravet har för att förhindra missbruk i aktiebolagsformen. Slutsatsen i avsnitt 5.4 är dock att kravet på ett minsta aktiekapital i och för sig inte stoppar missbruk, men att det i vart fall kan utgöra ett visst hinder för personer som vill starta ett aktiebolag i oseriöst syfte. En sänkning av aktiekapitalet innebär att detta hinder blir något lägre och därmed ökar risken något – i vart fall teoretiskt – för att 6TP PT Invandrares företagande, En statistisk beskrivning av utlandsföddas företagande i , , . 7TP PT , Ekobrott, liksom!, SvJT 2000 s. 937 ff. aktiebolagsformen väljs för oseriös verksamhet. Beträffande möjlig- heten till successiv inbetalning av aktiekapitalet blir hindret för den som har oseriösa avsikter ännu lägre genom att bolaget kan registre- ras och därmed användas redan efter det att en fjärdedel av aktie- kapitalet inbetalats. Vid jämförelsen av kapitalkravet i andra länder, se avsnitt 4, har dock inget framkommit som tyder på att problem med oseriös verksamhet i privata aktiebolag ökat efter ett förändrat kapitalkrav. Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Kommentaren av 1 kap. 5 § avser huvudförslaget om en sänkning av aktiekapitalet för privata aktiebolag. Denna kan dock även bli aktuell vid det alternativa förslaget om möjlighet till successiv inbetalning av aktiekapitalet vid nybildning. Kommentaren i övrigt avser enbart ändringar på grund av det alternativa förslaget om successiv inbetal- ning av aktiekapitalet vid nybildning av privat aktiebolag. 1 kap. 5 § Ändringen innebär att kravet på ett minsta aktiekapital sänks från till . 2 kap. 5 § Ändringen innebär att ytterligare en punkt för privat aktiebolag införs avseende vad stiftelseurkunden i förekommande fall kan inne- hålla. I andra stycket 6 föreskrivs att i stiftelseurkunden ska i förekom- mande fall för privat aktiebolag anges om successiv betalning för aktiekapitalet ska ske samt den tid inom vilken aktierna ska betalas. Någon yttersta tidsgräns anges inte. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. Förverkande av rätt till aktie i privat aktiebolag före 2 kap. 21 a § har en ny rubrik satts in om förver- kande av rätt till aktie i privat aktiebolag. Ändringen är föranledd av förslaget i 2 kap. 21 a och 21 b §§ om att förverkande av aktie ska kunna ske när successiv inbetalning av aktiekapitalet har bestämts i stiftelseurkunden och betalning av aktie inte gjorts i rätt tid. 2 kap. 21 a § Paragrafen, som är ny, har utformats med 13 kap. 26 § ABL som förebild. I första stycket föreskrivs att om en aktie inte betalas i rätt tid, får styrelsen förklara rätten till aktien förverkad för den betalnings- skyldige. Enligt andra stycket ska styrelsen innan rätten till aktien förklaras förverkad uppmana den betalningsskyldige att betala och under- rätta denne om att rätten till aktien annars kan förklaras förverkad. Styrelsen ska anses ha uppfyllt denna skyldighet om uppmaningen har skickats till den berättigades postadress med rekommenderat brev. Om den berättigades postadress inte är känd för bolaget, ska bolaget anses ha uppfyllt sin skyldighet, om uppmaningen har kun- gjorts i 1.Post- och , och 2.den eller de ortstidningar som styrelsen bestämmer. Enligt tredje stycket kan styrelsen, så länge en aktie som avses i första stycket inte har blivit ogiltig enligt 27 d §, låta någon annan överta aktien och betalningsansvaret för det tecknade beloppet. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.4. 2 kap. 21 b § I bestämmelsen, som är ny, föreskrivs att belopp som betalats på aktie som enligt 21 a § förklarats förverkad endast återbetalas om aktien övertagits och till fullo betalats av annan. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.4. 2 kap. 23 § Ändringarna i punkterna 2 och 3 innebär att privat aktiebolag en- dast kan registreras om godtagbar betalning har lämnats för minst en fjärdedel för samtliga tecknade aktier. För publikt aktiebolag gäller alltjämt som förutsättning för registrering att full och godtagbar betalning har lämnats för samtliga tecknade aktier. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.1. Registrering av betalning av aktie i privat aktiebolag före rubriken till 2 kap. 27 a § har en ny rubrik satts in om registrering av betalning av aktie i privat aktiebolag. Ändringen är föranledd av förslaget i 2 kap. 27 a–d §§ om förfarandet vid Bolags- verket vid registrering av betalning av aktie i privat aktiebolag. före 2 kap. 27 a § har en rubrik satts in om registrerings- anmälan. 2 kap. 27 a § Paragrafen, som är ny, behandlar när anmälan om registrering av betalning av aktiekapitalet senast ska ske. Av bestämmelsen framgår att senast efter det att tiden för betalning av aktie har gått ut ska styrelsen för registrering till anmäla hur många av de i det registrerade aktiekapi- talet ingående aktierna som betalats och med vilket belopp. Vidare ska anmälan ange hur stor del av det registrerade aktiekapitalet som är till fullo betalt. Av 2 kap. 5 § följer att stiftarna, när de vill ha en successiv in- betalning av aktiekapitalet, i stiftelseurkunden har att bestämma när inbetalningar ska ske. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.2. före 2 kap. 27 b § har en rubrik satts in om förutsätt- ningar för registrering. 2 kap. 27 b § Paragrafen, som är ny, reglerar förutsättningarna för att för de aktier som upptas i registreringsanmälan ska registrera full betalning. I första punkten anges att full och godtagbar betalning ska ha erlagts för tecknad aktie. Av andra punkten framgår att för betalning i pengar ska ett intyg visas upp från ett sådant kreditinstitut som avses i 2 kap. 17 §. Av tredje punkten framgår att för betalning med apportegendom ska ett revisorsyttrande enligt 2 kap. 19 § visas upp. För registrering krävs alltså att betalning skett med så mycket som framgår av registreringsanmälan samt att den har kommit bo- laget tillhanda på föreskrivet sätt. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.5. Verkan av utebliven betalning före 2 kap. 27 c § har en rubrik satts in om verkan av utebliven betalning. 2 kap. 27 c § Paragrafen, som är ny, reglerar verkan av utebliven betalning. I bestämmelsen föreskrivs att om full betalning varken har erlagts för registrerat aktiekapital eller, i förekommande fall registrerat minimikapital som anges i bolagsordningen, inom den enligt 2 kap. 5 § andra stycket 6 angivna tiden, är 25 kap. 11 § tillämplig. Paragrafen, som är ny, reglerar fall där det i bolagsordningen finns angivet ett minimi- och maximikapital samt då det registrerade aktie- kapitalet är högre än det i bolagsordningen angivna minimikapitalet. Av bestämmelsen framgår att om full betalning erlagts för regi- strerat minimikapital men inte för det registrerade aktiekapitalet ska efter att ha hört bolaget registrera att aktiekapitalet minskats med det sammanlagda obetalda beloppet. De aktier som inte är till fullo betalda blir ogiltiga efter registreringen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.3.5. 25 kap. 11 §