sou · GVB361 · 2008-01-01 00:00:00 — För inkomst- grupper föreligger inte detta problem eftersom skillnaderna i ADL- sannolikheter mellan inkomstgrupperna är mycket större. Genom att slå ihop ADL-grupperna till endast två – utan resp. med ADL- beroende – erhålles också en bättre stabilitet. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Det växande problemet med imputeringen av socio-ekonomisk grupp och de relativt små skillnaderna mellan grupperna gör att man starkt kan ifrågasätta metoden att dela upp på socio-ekono- miska grupper. Genom att i dessa beräkningar resultatet av båda metoderna redovisas, är det möjligt att jämföra och se vilka effekter det får generellt och på enskilda kommuner om man för utjäm- ningssystemet väljer den alternativa metoden att i stället räkna på inkomstgrupper. En uppdelning på tre inkomstgrupper gör syste- met enklare att hantera och kan därför vara att föredra. Av samma skäl förefaller det fullt tillräckligt att dela in befolkningen i endast två ADL-grupper: oberoende och beroende i minst en ADL-akti- vitet. Kontrollberäkningar har visat att detta leder till mycket små förändringar av normkostnaderna jämfört med ett system med fyra ADL-grupper, som ursprungligen prövades. Vid bestämningen av normkostnaden per ADL-grupp tas ingen hänsyn till socio-ekonomisk grupp, inkomstgrupp eller etnisk bak- grund. Socio-ekonomisk grupp och inkomstgrupp har inte noterats i fältundersökningen och utomnordisk bakgrund visade sig ge ett negativt bidrag med avseende på erhållna insatser givet övriga på- verkande faktorer. Det finns naturligtvis inga skäl varför socio- ekonomisk grupp, inkomstgrupp eller etnisk bakgrund i sig skall påverka tilldelningen av äldreomsorg. Inverkan på normkostnaden kommer i stället in indirekt genom att dessa båda faktorer påverkar ohälsa och vårdbehov. Slutligen bör noteras att de fältundersökningar, som ge- nomförts i ett antal kommuner, gett ett resultat som i sig har stort intresse som underlag för att bedöma utvecklingen av den svenska äldreomsorgen. En närmare diskussion av detta ges i bilaga 10b. Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007, av docent Som underlag för de första beräkningarna av normkostnader per kommun för äldreomsorgen genomfördes en fältundersök- ning avseende funktionsnedsättning och beslutade insatser på indi- vidnivå i åtta svenska kommuner. I samband med revideringen av normkostnaderna upprepades denna undersökning i samma kommuner som med undantag för kommun, som avböjde att delta. har en ytterligare undersökning med jämförbar metodik genomförts i samma kommuner som i de två föregående undersökningarna. Genom att jämföra resultaten från dessa undersökningar får man en unik möjlighet att belysa föränd- ringarna i äldreomsorgen med ett om- fattande, representativt material. En jämförande redovisning av resultaten års och undersökningar finns presenterad i betänkandet Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn (SOU 2003:88). Tyvärr finns grundmaterialet års undersökning inte bevarat, varför den jämförande resultatredovisningen endast kan omfatta de tabeller, som redovisades 1994 i betänkandet Utjämning av kost- nader och intäkter i kommuner och landsting, bilaga 7 (SOU 1994:144). Vid undersökning angavs vårdtyngden (egentligen graden av funktionsnedsättning eller vårdberoende) för de flesta kommunerna genom , i några fall (, ) även genom det s.k. ÄSIM-index och i ett fall () en- dast genom ÄSIM-index. undersökning ingick ett antal olika variabler som beskriver funktionsnedsättning. Utgående från dessa konstruerades två index som mått på vårdtagarnas funktions- nedsättning, dels det s.k. SNAC PADL-index (för definition, se Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 t.ex. 2006:8 s. 10), dels . Samma variabler och variabeldefinitioner har använts undersökning. Tabell 1 A, B och C visar antalet innevånare , antalet vårdtagare, antalet personer i undersökningen samt vårdtagarna som andel av samtliga personer och fördelningen av vårdtagarna mellan hemtjänst och boende med heldygnsomsorg , 2002 och 2007 i de aktuella kommunerna. saknas uppgift på antalet vårdtagare. Andelar etc. avser här i stället perso- nerna i undersökningen. Tabell 1.1 Antal invånare, vårdtagare samt personer i undersökningen med fördelning på mottagare av hemtjänst resp. boende med heldygnsomsorg i de undersökta kommunerna, 1994, 2002 och 2007 SOU 2007:61 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 er över 65 år Tabell 1:1 visar att antalet vårdtagare minskat i de undersökta kommunerna såväl absolut som mätt som andel av befolkningen. Minskningstakten var dock betydligt lägre – 2007 än –2002. minskade framförallt antalet personer som fick hemtjänst, gäller minskningen antalet personer i särskilt boende med heldygnsomsorg – från totalt 2 798 till 2 408 personer - medan antalet med hemtjänst ökade något – totalt från 2 912 till 3 192 personer. Utvecklingen den senaste perioden är i huvudsak likartad mellan kommunerna. I tre kommuner – , Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 och – har andelen av vårdtagarna som finns i särskilt boende dock ökat, medan den minskat mer eller mindre kraftigt i de övriga. Det är också värt att notera att det råder stora skillnader mellan kommunerna såväl när det gäller andelen vård- tagare – från i till i – som för- delningen av vårdtagarna mellan hemtjänst och särskilt boende med heldygnsomsorg. ligger lägst när det gäller andelen i sär- skilt boende, men även ligger betydligt under genom- snittet. En fråga är då hur nedskärningarna av boendet med heldygns- omsorg har påverkat förekomsten av funktionsnedsättning och vårdtyngden i dessa boenden. De följande tabellerna 1:2A, B och C visar fördelningen av vårdtagarna i heldygnsomsorgen på vårdbero- endekategorier enligt . För saknas upp- gifter för , eftersom man då inte använde Katz-index utan den s.k. ÄSIM-skalan. I tabellen har de som ej kan klassificeras en- ligt Katz-skalan, den s.k. Ö-gruppen, utelämnats. Genomsnittet är beräknat utifrån en kodning: A=1, B=2, osv. Tabell 1.2 Fördelning av de boende med heldygnsomsorg på /ADL-grupper i procent SOU 2007:61 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 Det framgår av tabell 1:2 A, B och C att de boende med heldygns- omsorg i de aktuella kommunerna – med vissa undantag - som ge- nomsnitt nu är mer funktionsnedsatta än för fem resp. . Ökningen i genomsnittligt ADL-index uppgår till - för den senaste femårsperioden . Ökningstakten har alltså blivit väsentligt lägre. Ökningen gäller samtliga kommuner utom , där en mindre initial ökning den senare perio- den övergått till minskning. Även i och har den genomsnittliga vårdtyngden i det särskilda boendet minskat den senaste femårsperioden. Andelen av de boende med heldygns- omsorg, som klassificerats som tillhörande den mest omsorgs- krävande kategorin G ökade mycket kraftigt perioden –2002 från till och denna ökning har fortsatt fast i lång- Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 sammare takt till . Situationen när det gäller ADL- fördelningen i heldygnsomsorgen skiljer mycket litet . Den redan förut lilla A-gruppen har halverats och G-gruppen alltså ökat något – i övrigt är det som kan se i det närmaste identiskt. Trots nedskärningen i antalet platser är således sammansättningen av vårdtagarna i stort sett oförändrad, vilket talar för att tilldel- ningen av boendeformen inte blivit striktare. Det kan också noteras att skillnaderna mellan kommunerna i detta avseende har minskat i motsats till vad som var fallet under föregående period. Den motsvarande utvecklingen för de boende med hemhjälp framgår av tabellerna 1:3 A och B. Liksom ovan är Ö-kategorin utelämnad. 3 Fördelning av de boende med hemhjälp på /ADL-grupper 1994, 2002 och 2007 SOU 2007:61 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 De flesta vårdtagarna med hemtjänst i ordinärt eller särskilt boende har en relativt begränsad funktionsnedsättning. Dock har andelen inom de två lägsta ADL-kategorierna sjunkit från till –2007. Utvecklingen av funktionsned- sättningen överensstämmer i mycket med den som redovisats ovan för heldygnsomsorgen. Den snabba ökningen av genomsnittligt ADL-index under peri- oden –2002 har övergått i en svag minskning. Fördelningen på ADL-grupper i är i det närmaste identisk med . Liksom för heldygnsomsorgen har skillnaderna mellan kommu- nerna minskat påtagligt. I vissa kommuner har den genomsnittliga vårdtyngden ökat, i andra har den minskat. Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 visar och , som tidigare lågt långt under ge- nomsnittet. I minskade antalet vårdtagare i –2007. Ökningen av den genomsnittliga vårdtyngden kan här alltså tolkas som resultatet av en stramare till- delning. Den största minskningen kan noteras för , - . Här har antalet vårdtagare i ökat starkt med och det verkar alltså som behovsbedömningen blivit mindre restriktiv. Inom synes alltså utveckling mot mer hjälpbehö- vande vårdtagare ha avstannat. Frågan är då om man nu får mer el- ler mindre hjälp än tidigare givet behovet. Tabellerna 1:4 A och B visar hur tilldelningen av veckotimmar hemtjänst har förändrats givet KatzADL-kategori. Tabell 1.4 Genomsnittligt antal veckotimmar hemhjälp per Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 Vid den tidigare jämförelsen mellan och kunde man notera en avsevärd minskning av insatserna i såväl to- talt som per ADL-grupp. Minskningen i genomsnittligt antal hem- tjänsttimmar per vårdtagare uppgick till . ökade som visats i tabell 1.3 ovan den genomsnittliga vårdtyngden. Genom att ange genomsnittsinsatsen per kan man beräkna Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 inverkan av denna ökning. I kolumnerna till höger om medelvärdet veckotimmar hemhjälp visas s.k. standardiserade medelvärden. Standardiserat vårdtyngdsfördelning uppgick den ge- nomsnittliga insatsen till – en minsk- ning jämfört med . Denna kraftiga minskning har emellertid , som man kan se i tabell 1.4, avstannat och den ge- nomsnittliga insatsen är oförändrad jämfört med . Tar man sedan hänsyn till att det skett en viss minskning av ADL-beroendet hos vårdtagarna finner man att det på detta sätt standardiserade ge- nomsnittet har ökat från 9,4 till . Tabell 1:4 visar också att det fortfarande råder mycket stora skillnader mellan de undersökta kommunerna, när det gäller om- fattningen av hemhjälpsinsatserna, men att dessa skillnader, som ökade –2002, nu snarare tenderar att minska. Vissa kommuner såsom , och har ökat sina insatser, andra såsom , och har minskat. Skillnaderna i tilldelning skulle kunna bero på skillna- der i vårdtagarnas grad av funktionsnedsättning. Beräknar man i stället medelvärdet standardiserat, d v s under antagandet att alla kommunerna har samma fördelning på ADL-grupper, minskar skillnaderna något i tilldelning av veckotimmar hemhjälp mellan kommunerna. Sammanfattningsvis visar jämförelsen mellan de tre undersök- ningarna att den trend mot minskande insatser och ökande vård- tyngd inom äldreomsorgen, som kunde observeras för perioden –2002, nu verkar ha brutits. För perioden –2007 kan note- ras en kraftig minskning av antalet personer i särskilt boende med heldygnsomsorg parat med en ökning av antalet personer med hemtjänst. I ingendera fallen har dock denna förändring lett till nå- gon större förändring av vårdtyngdsfördelningen, vilket antyder att behoven möts på ungefär samma nivå som . Insatserna i hemtjänst givet behoven ligger också anmärkningsvärt stilla. Det står därmed ganska klart att det är dags att ompröva den massmedi- ala bilden av ständiga försämringar inom äldreomsorgen. Utveck- lingen har gått i en ny fas. De jämförbara undersökningar, som gjorts med syfte att ta fram underlag för kostnadsutjämningen för äldreomsorgen, har därmed också kunnat ge värdefullt bidrag till diskussionen om äldreomsorgen nivå och utvecklingstendenser. Bilaga 10c Resultatbilaga för äldreomsorg Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår Länssnitt (vägt genomsnitt) äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga Bilaga 11a Resultatbilaga för bebyggelsestruktur Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår Länssnitt (vägt genomsnitt) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga Bilaga 11b Resultatbilaga för bebyggelsestruktur, inklusive beslutade förändringar som genomförs 2008 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- (införs 2008) Länssnitt (vägt genomsnitt) bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård I utredningens delbetänkande (SOU 2006:84) presenterades ett förslag till uppdatering av kostnadsmatriserna för ej vårdtung befolkning respektive vårdtung befolkning i delmodellen hälso- och sjukvård. Uppdateringen gjordes baserat på vårdkonsumtionen i 2004. I den nu gällande delmodellen är kostnads- matriserna baserade på vårdkonsumtionen . Nedan redovisas en genderanalys för sjukvårdsmodellen upp- delad på de två kostnadsmatriserna ej vårdtung befolkning samt vårdtung befolkning. Analysen avser skillnader i standardkostnad uppdelad på män och kvinnor. Denna analys ger inget svar på om vården är likvärdig för män och kvinnor. För att utvärdera om vår- den är likvärdig mellan könen krävs det djupare analyser på patientnivå och för olika sjukdomar. Sjukvårdsmodellen för ej vårdtung befolkning Tabellen nedan visar hur relationerna mellan männens och kvin- nornas sjukvårdkostnader har förändrats mellan kostnads- matriserna . I analysen delas den ej vårdtunga ma- trisen in efter inkomstkategori samt ålder utöver kön. Alla barn upp till och med ingår i kategorin 0-inkomst. Huvud- delen av befolkningen i () be- finner sig antingen i kategorin under medianinkomst eller över medianinkomst. Generellt sett är kvinnornas sjukvårdskostnader högre och upp till omkring 70-årsåldern. De högre sjukvårdskostnaderna för kvinnor mellan kan till stor Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård del förklaras av barnafödande. Männens kostnader är högst i de yngsta åldrarna samt i de allra äldsta. Gruppen 0-inkomst uppvisar en liten skillnad mellan männens och kvinnornas kostnader totalt sett. Bakom detta döljer sig dock att pojkarnas sjukvårdskostnader till och med uppgår till av flickornas sjukvårdskostnader. En delförklaring till denna skillnad kan vara att det oftare uppstår problem i samband med förlossningar av pojkar än av flickor. Risken att skadas är generellt sätt högre för pojkar än flickor, vilket kan förklara skillnaden i standardkostnad. Relationen är den motsatta i åldrarna 15–där männen har en lägre sjukvårdskostnad än kvinnorna. Denna förändring har samband med kvinnornas inträde i fertil ål- der, då många kvinnor får kontakt med sjukvården. I de barna- födande åldrarna 25–är kvinnornas standardkostnad av natur- liga skäl mer än dubbelt så hög jämfört med männens. Även efter fertil ålder får många kvinnor kontakt med sjukvården exempelvis i samband med screening av bröstcancer. Kvinnornas sjukvårds- kostnader har ökat något jämfört med män- nens i dessa åldrar. I den allra äldsta åldersgruppen har emellertid männens sjukvårdskostnader ökat betydligt snabbare än kvinnornas. I denna inkomstkategori ingår dock bara några hundra individer. I inkomstkategorin Under medianinkomst uppgår männens sjukvårdskostnader i snitt till av kvinnornas. De yngre kvinnorna konsumerar mer sjukvård än männen vars kostna- der uppgår till av kvinnornas kostnader i åldrarna 15– . Sjukvårdskonsumtionen är likartad i åldrarna 40–, men återigen är männens sjukvårdskostnader i en äldsta åldersgruppen högre än kvinnornas. Skillnaderna mellan de båda åren är relativt liten. Det finns en tendens till minskade skillnader i de äldre åld- rarna, medan tendensen går i olika riktningar i de yngre åldrarna. SOU 2007:61 Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård Tabell 1 Kostnad per ålder och kön år enligt kostnadsmatris och samt kvot mellan man och kvinna. Kvot man / kvinna En kvot innebär att männen har en högre vårdkostnad än kvinnorna och tvärs om. Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård I gruppen Över medianinkomst har männen ännu lägre sjukvårds- kostnader än kvinnorna jämfört med gruppen under median- inkomst.