sou · GWB374 · 2008-07-04 00:00:00 — I redovisningen saknas uppgifter om återkrav av ekonomiskt bistånd och har ingen återkravsrätt av bidrag till asylsökande. Den bedömda omfattningen av de felaktiga utbetal- ningarna motsvarade 6–av de utbetalda beloppen från de 16 system som granskades närmare. Ett effektivt efterkontroll- arbete torde därför inledningsvis innebära att andelen upptäcka fel ökar. Efterkontroller ger viktig information om hur handläggning och kontroller före utbetalning fungerar. Myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor måste därför sörja för att ha en bra återkopp- ling av de erfarenheter som efterkontrollerna ger så att de kontrollinsatser som sker före utbetalning i högre grad leder till att fel upptäcks innan utbetalning skett. Efterkontroll måste ske konsekvent och även ingå i en strategisk kontrollplan Ett tydligt ansvar för efterkontrollarbetet måste utpekas och fastställas i arbetsordningen för myndigheten. Dimensioneringen av kontrollinsatserna och kostnadseffektivitet Vid ställningstagandet till hur stora resurser som bör avsättas för efterkontroller bör utgångspunkten vara att gapet mellan den bedömda kostnaden för felaktiga utbetalningar och de fel som upptäcks och återkrävs ska minska. I utvecklingsarbetet måste också effekten för hela rättskedjan beaktas. För att få en hög effekt måste rätt ärende anmälas och adekvata underlag lämnas i samband med anmälan. Detta innebär att åklagare och polis måste ta del i utvecklingsarbetet. 11 Vad kostar felen? Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 7. Myndigheternas, kommunernas och arbetslöshetskassornas åtgärder modell för att beräkna inbesparat belopp har tagit fram en metod för att beräkna den besparing som görs då felaktiga utbetalningar till följd av misstänkt brott upptäcks och stoppas. Om tidsperiod och belopp är känd används dessa, om inte används schabloner. Beräk- ning av besparingsbelopp ska göras från den tidpunkt då Försäk- ringskassan har stoppat utbetalningen, helt eller delvis. Tabell 4.1 Beräkning av inbesparat belopp, Belopp brutto (om inte Beviljad tid eller om t.o.m. datum eller tid kvar till efterkontroll/omprövning (om Tid till barnets 16-årsdag Beviljad eller begärd tid Beviljad eller begärd tid Tid till barnets 16-årsdag S/A icke tidsbegränsad eller tid kvar till 65-årsdagen (om S/A tidsbegränsad Tid kvar till att den tidsbegränsade S/A Begärd tid, dvs. medicinskt underlag som finns hos (högkostnadsskydd 65+) (samtliga åldersgrupper) Tid till barnets 18-årsdag eller tid kvar till efterkontroll/omprövning (om Myndigheternas, kommunernas och arbetslöshetskassornas åtgärder har statistik på hur stora besparingar som görs då felaktiga utbetalningar stoppas. Beräk- ningarna bygger på de angivna beloppen i tabell 4.1. Som framgår av statistiken är det framför allt upptäckta felaktiga utbetalningar inom ärendeslagen underhållsstöd, barnbidrag och sjuk- och aktivitets- ersättning som ger de stora besparingarna. Av tabell 4.2 framgår att besparingen till följd av de stoppade felaktiga utbetalningar av sjuk- och aktivitetsersättning beräknas till , medan ett betydligt större antal stoppade felaktiga utbetalningar av tillfällig föräldrapenning innebar en beräk- nad besparing på . Med besparing avses här de belopp som skulle betalats ut om felet inte upptäckts. Tabell 4.2 Besparing då felaktig utbetalning stoppas, , * Ersättning har betalats ut på felaktiga grunder p.g.a. avsiktligt eller oavsiktligt fel av den för- säkrade eller felutbetalning av . **Ersättning skulle ha betalats ut felaktigt om inte beslutat om indragning, nedsättning eller avslag. Myndigheternas, kommunernas och arbetslöshetskassornas åtgärder Den totala besparingen består dels av summa felaktiga utbetal- ningar som har betalats ut felaktigt och som bör återkrävas, dels av de stoppade utbetalningarna som fortsättningsvis skulle ha skett om inte felet upptäckts. Det totalt inbesparade beloppet uppgick till (95,3+49,3) På årsbasis motsvarar detta en besparing på nästan . Kostnaden för kontrollinsatserna uppgick till , baserat på uppgifter från den tidsredovisning som myndighetens anställda gör. var kontrollinsatsen framför allt inriktad på kon- troll av tillfällig föräldrapenning, TFP, där de upptäckta felen är många men små till beloppet. Besparingsbeloppet skulle rimligen ha blivit betydligt högre om inriktningen vid efterkontrollen i stäl- let varit att finna felaktiga utbetalningar inom sjuk- och aktivitets- ersättning eller assistansersättning där de felaktigt utbetalda belop- pen i genomsnitt är betydligt större än inom TFP. Effekter av åtgärder mot felaktiga utbetalningar behöver följas upp och kostnadseffektiviteten i olika åtgärder och kontroller behöver mätas och bedömas på något sätt. Regeringen har i reglerings- breven gett , Arbetsförmedlingen respektive CSN i uppdrag att värdera sina insatser gentemot uppnådda effekt- er. ska även redovisa resursåtgång (i årsarbets- krafter) för arbetet mot felaktiga utbetalningar . Om- rådet är således prioriterat. saknas det utvecklade metod- er för att mäta kostnadseffektiviteten på området. I är det endast som använder sig av en metod för att beräkna inbesparat belopp. modell innehåller dock inte någon direkt koppling till vad kon- trollinsatserna kostar i de olika ärendeslagen, vilket skulle behövas för att mäta kostnadseffektiviteten av olika kontrollinsatser och ge en grund för prioriteringar. I används en liknande beräkningsmodell för att beräkna inbesparade belopp vid felaktiga utbetalningar som beror på avsiktliga fel från den sökande. Besparingen beräknas med ett scha- blonbelopp för aktuell ersättning och en bedömning görs av hur länge den felaktiga utbetalningen minst hade pågått om felet inte upptäckts. I den norska modellen ingår även en beräkning av den Myndigheternas, kommunernas och arbetslöshetskassornas åtgärder kostnad som myndigheten har för att upptäcka de felaktiga ut- betalningarna. Inledningsvis hade den norska myndighet som har ansvar för kontrollerna krav på sig att spara in kontroll- kostnaden. I använder man metoder för att beräkna kostnadseffekti- vitet i kontrollarbetet. Trygingastofnun ett internt mål att be- sparingen ska överstiga kontrollkostnaden med 1,5 gånger. I delegationens nordiska kontrollrapport presenteras även en mer utvecklad modell för beräkning av kostnadseffektivitet som är under utveckling på . Genom att ha tillgång till en enkel metod att beräkna kostnads- effektiviteten i kontrollarbetet får myndigheten ett underlag för prioritering av insatser inom kontrollområdet och all personal kan följa utvecklingen. 12 Hur tryggar vi trygghetssystemen i ?, Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 8. 5 Förslag till regeländringar Delegationen redovisade , i rapporten blir det fel?, flera generella åtgärdsområden där regeländringar bör genomföras. Dessa områden var inkomst, boende, förmåga, återkrav, sanktioner, tidsgränser för ersättningar, samordningsnummer/dossiernummer för asylsökande samt utökat informationsutbyte. Tänkbara regel- ändringar redovisades även per välfärdssystem. I rapporten Vad kostar felen?, som presenterades , poängterade delegationen särskilt förbättrad inkomstkontroll, bekämpande av svartarbete samt kontroll av förmögenhet. I den riskanalys som genomförts av gränssnitten mellan de utbetalande organisationerna samt har behov av regeländringar lyfts fram avseende främst informationsutbyte, folkbokföring, inkomstuppgifter, enhetliga begrepp och ansvarsfördelning. Slutligen har en rad önsk- värda regeländringar redovisats i rapporten tryggar vi trygg- hetssystemen?. I föreliggande kapitel utvecklar delegationen förslag till regel- ändringar eller förslag till utredning av regeländringar inom områ- den som har stor betydelse för flera av de utbetalande organisatio- nerna och där det råder enighet i delegationen om att dessa regel- ändringar bör ges hög prioritet. Det gäller framför allt regler som förbättrar förutsättningarna för fastställande av korrekt inkomst respektive boende, dvs. två väsentliga grunder för ersättning som berör många av välfärdssystemen. Det gäller även förbättrade för- utsättningar för att undvika felaktiga dubbelutbetalningar samt att ersättning utgår med lön. Delegationen för även fram förslag om ett nytt, effektivare sanktionssystem. Därutöver lämnar delegationen förslag till skärpta krav på den enskilde avseende redovisning av förmögenhet, med anledning av de stora svårig- heterna till förmögenhetskontroll, samt förslag till ändringar i bidragsbrottslagen (2007:612) och lagen (2008:206) om under- rättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen i syfte att uppnå en enhetlig ordning för de organisationer som administrerar välfärdssystemen och som samverkar mot före- komsten av felaktiga utbetalningar. Avslutningsvis redovisas ett förslag till checklista vid utformning av välfärdssystem för att skapa förutsättningar för att rätt ersättning ska utgå initialt. 5.1Förbättrade uppgifter om inkomst Av de 55 välfärdssystem som delegationen har studerat är 31 bero- ende av uppgifter om den sökandes inkomst. Dessa 31 välfärds- system svarar för av de totala utgifterna. är felaktiga uppgifter om inkomst en av de vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, såväl avseende avsiktliga som oavsiktliga fel. Förbättrade förutsättningar för att fastställa korrekta uppgifter om inkomst är helt centralt för att rätt ersättning ska utgå. Därmed kan återkrav och polis- anmälningar minska, administrationen förenklas för de sökande, handläggarna och även för arbetsgivarna. Välfärdssystemen kan användas till det som de är avsedda för. I tabell 5.1 redovisas 11 välfärdssystem, av de 16 djupstuderade där omfattningsbedömningar har gjorts av felaktiga utbetalningar, där felaktiga uppgifter om inkomst (vit eller svart) har angetts som en väsentlig felkälla. Tabell 5.1 Bedömd omfattning av felaktiga utbetalningar i de välfärds- system där felaktiga uppgifter om inkomst (vit eller svart) anges som en väsentlig felorsak Källa: Vad kostar felen? Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 7. Av tabellen framgår att totalt beräknas ha betalats ut felaktigt från de 11 välfärdssystemen, varav ansågs bero på avsiktliga fel (bidragsbrott) och på oavsiktliga fel (slarv och misstag). Det handlar bl.a. om ofullständiga uppgifter om inkomst, svartarbete, felaktig sjukpen- ninggrundande inkomst (SGI) och ändrade uppgifter om inkomst som inte anmäls. Åtgärder inom inkomstområdet skulle innebära att slarv och misstag kan undvikas i större utsträckning och att bidragsbrott kan förhindras eller upptäckas tidigare än vad som är fallet. Med bättre förutsättningar för fastställande av inkomst minskar risken för de sökande att få återkrav och administrationen av återkrav kan minska. Minskade felaktiga utbetalningar och minskade återkrav innebär även att polisanmälningarna minskar. Delegationen har i rapporten blir det fel? analyserat de problem som finns kring inkomst och inkomstkontroll och även redovisat tänkbara åtgärder för att åstadkomma en rimlig kontroll och enklare regler kring inkomst.1 I det följande utvecklar delega- tionen förslag inom några viktiga områden som rör fastställande av rätt inkomst. 5.1.1Månadsvisa uppgifter om löner på individnivå Delegationens förslag: Regeringen beslutar om införande av månadsuppgifter om lön på individnivå. Alla arbetsgivare ska omfattas av uppgiftslämnandet. Månadsuppgiften kompletteras med uppgifter om arbetstid och frånvarotid. De utbetalande myndigheterna, arbetslöshetskassorna och kommunerna får direktåtkomst till vissa uppgifter i systemet för månadsupp- gifter. En åtgärd som har stort stöd hos de statliga myndigheterna och arbetslöshetskassorna, och som delegationen anser är helt central är att uppgiften om lön och avdragen skatt i arbetsgivarnas månads- visa skattedeklarationer specificeras på individnivå. En sådan ord- ning utreds av . Företagens administrativa börda för uppgiftslämnandet till olika myndigheter minskar genom att upp- giftslämnandet samordnas via . skapar månadsuppgifter per löntagare väsentligt bättre förutsättningar för att bekämpa svartarbete samt slarv, misstag och brott mot välfärds- systemen. Därmed erhålls också en sundare konkurrens på mark- naden, som i högre grad skulle komma att baseras på skattade inkomster av löner och förmåner i stället för på svarta inkomster i kombination med ersättningar från välfärdssystemen. Noteras kan att arbetsgivarna rapporterade upp- gifter om löner och ersättningar på individuell basis för varje anställd. sker denna månadsvisa rapportering till som en klumpsumma för arbetsgivarens alla anställda. Den tekniska utvecklingen har kommit så långt att det är möjligt att återgå till den tidigare ordningen på ett sådant sätt att det sammantaget innebär en förenkling för arbetsgivarna. Skatte- utskottet har samma syn på denna fråga och har i sitt yttrande till finansutskottet ekonomiska vårproposition angett att det med användande av modern datateknik ska vara möjligt att 1 Varför blir det fel? Delegationen mot felaktiga utbetalningar, rapport 5, s. 47–52, 61–62. förenkla det administrativa krånglet för arbetsgivare och öka genomskinligheten för anställda, som lättare ska kunna ha lättillgänglig information om inkomstskatters och arbetsgivar- avgifters storlek (yttr. 2007/08:SkU6y). Delegationen har i underhandskontakter med tagit del av utredningsarbetets inriktning. utredning inne- bär ett införande av månadsuppgifter om lön och skatteinformation på individnivå. Informationsinnehållet ska motsvara dagens kon- trolluppgift för inkomst av tjänst. Den årliga kontrolluppgiften avseende lön och skatteavdrag försvinner. Inriktningen är att månadsuppgift per anställd ska vara obligatoriskt för alla arbets- givare. För det stora flertalet arbetsgivare kan månadsuppgifterna lämnas genom elektronisk överföring från de lönesystem på mark- naden som arbetsgivarna använder. Övriga arbetsgivare får lämna uppgifterna via en webbtjänst. För att ge alla arbetsgivare tid att anpassa sig till det nya systemet ska det undantagsvis finnas möjlighet att lämna uppgifterna på papper. Erfarenheter från andra länder, som redan infört månadsuppgift, indikerar att uppgiftslämnande på papper i praktiken blir en margi- nell företeelse. Det är först vid en obligatorisk månadsrapportering av lön per anställd som de fulla effekterna för och andra myn- digheter faller ut. Månadsuppgifterna ger ett mervärde i form av minskat svartjobb genom bättre uppgiftskvalitet som möjliggör tidigare insatser. T.ex. kommer månadsuppgifter att väsentligt öka effektiviteten i kontroll av personalliggare. Genom avstämning i närtid försvåras även angrepp av det slag som falska kontrollupp- gifter ger med dagens system. Tanken är också att löntagarna via en personlig sida på webben, ska kunna gå in och se vilka uppgifter om lön m.m. som arbetsgivaren lämnat vidare till Skatte- verket. Denna ökade öppenhet och transparens bör bidra till en större trygghet för den anställde genom att arbetstagaren får information om av arbetsgivaren redovisat skatteavdrag. För arbetsgivaren förenklas uppgiftslämnandet genom att det är samma uppgifter som lämnas till som finns på lönespecifika- tionen. Obligatoriska system för månadsuppgifter om lön per individ har införts i , och . I utreds ett införande. I samband med det uppdrag har att utreda månadsuppgifter om lön specificerad per individ har verket tagit del av erfarenheter och lösningar som gjorts i andra länder som redan infört denna typ av rapportering. I infördes frivillig rapportering av individuppgifter via systemet Letløn. Genomslaget blev begränsat och 2006 använde av företagen systemet. Obligatorisk månadsredovisning genomfördes . Av ca 200 000 företag har i inledningsskedet 7 000 företag () valt att lämna uppgifter på papper. I infördes obligatorisk inrapportering av månadsvisa inkomstuppgifter till en samordnande mottagare, skattemyndigheten. Krav finns på elektronisk inlämning. Den administrativa bördan har sammantaget för myndigheterna beräk- nats minska med . Denna omfattande minskning ska ses i ljuset av att man tidigare hade ett ålderdomligt system. Systemet är även ett led i att tydliggöra välfärdssystemens uppgift, öka rättmätigheten i bidragen och förbättra åtgärderna mot bidragsfusk. Månadsuppgifter innebär för del ett bättre under- lag för att jämföra det som faktiskt redovisas med kontrollsignaler och faktiska iakttagelser. Detta kan i sin tur bidra till sundare kon- kurrens och ett lägre skattefel. Systemet med månadsuppgift om lön per individ skulle också kunna få stor betydelse för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen genom bättre förutsättningar för fastställande av inkomst samt snabbare och enklare inkomstkontroll. I det följande redovisas de krav som dele- gationen menar bör ställas på månadsuppgifterna utifrån de behov som finns hos de organisationer som ingår i delegationen. De för- delar som står att vinna med systemet redovisas också. Utgångspunkten är de uppgifter som finns i kontrolluppgiften, dvs. arbetsgivarens/uppgiftslämnarens namn och adress, arbetsgivarens/uppgiftslämnarens personnummer, organisations- nummer, inkomsttagarens anställningstid (månader), inkomsttagarens person-, organisations- eller samordnings- nummer, inkomsttagarens namn och adress, delägare m.fl. i fåmansföretag, summa kontant bruttolön och kontanta arvoden (redovisas som en klumpsumma), summa skattepliktiga förmåner, exkl. bilförmån och drivmedel vid bilförmån, bilförmån utom drivmedel, fritt drivmedel i samband med bilförmån, kostnadsersättningar (ingår normalt i beloppet bruttolön och arvoden), övriga ersättningar (t.ex. livräntor). Särskild kontrolluppgift lämnas för den som helt eller delvis ska omfattas av svensk socialförsäkring men inte alls ska beskattas för inkomsten i . Särskild kontrolluppgift lämnas även för ersättning som ska beskattas enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. De utbetalande myndigheterna, arbetslöshetskassorna och kommunerna har inte tillgång till kontrolluppgifterna utan har endast tillgång till taxeringsbesluten om inkomstdeklaration- erna som innehåller betydligt färre uppgifter och där väsentliga uppgifter inte är specificerade. Exempelvis framgår av taxerings- beslutet inkomst av tjänst, vilket är summan av lön, förmåner, sjukpenning m.m. Inkomst av lön är således inte särredovisad. Vidare framgår t.ex. inte arbetsgivare, arbetsställe och avdragen skatt. Kontrolluppgiften innehåller uppgifter som är viktiga för att säkerställa rätt ersättning och därmed undvika misstag eller avsikt- liga fel. Kan dessa uppgifter dessutom erhållas skapas väsentligt bättre förutsättningar än nuvarande ordning med taxe- ringsbeslut, ca efter inkomståret, som grund för ersätt- ningar och kontroll. De uppgifter som primärt är intressanta för de utbetalande organisationerna är de nio första punkterna i uppräk- ningen ovan. Genom att få tillgång till relevanta uppgifter i kontrolluppgiften och dessutom få sådana uppgifter skulle flera fördelar för de utbetalande myndigheterna, arbetslöshetskassorna och kommunerna erhållas. En redovisning görs nedan per myndighet dessutom analyseras vilka ytterligare behov av uppgifter som finns och som skulle kunna tillföras månadsuppgiften. Aktuella inkomstuppgifter som grund för ersättningar För flera stora välfärdssystem inom socialförsäkringen fastställs en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som grund för ersättnings- nivån. Det gäller sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig föräldra- penning, sjukersättning och aktivitetsersättning. Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är SGI den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete i , antingen genom anställning eller genom annat förvärvsarbete. SGI fastställs av . Beräkningen av SGI ska, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som kan hämta från den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst (AFL, 3 kap. 2 §). Av expertseminarierna om orsaker framgick att SGI är en vanlig felkälla. Kontroll av SGI vid beslutstidpunkten låter sig av naturliga skäl inte göras. Däremot kan kontroll göras i efterhand mot taxeringsbeslutet. Det kan dock dröja innan kontroll är möjlig och då sker sådan kontroll inte med automatik. Erhålls månadsvisa uppgifter om lön från blir de inkomstuppgifter som ska ligga till grund för olika ersättningar och bidrag mer aktuella och mer rättvisande. Delegationen har låtit SCB genomföra en samkörning av SGI mot faktisk inkomst.2 Samkörningen visar att differensen mellan faktisk inkomst och fastställd SGI skulle minska avsevärt om SGI i högre utsträckning kunde basera sig på aktuella inkomstuppgifter. Det har endast gått att analysera den grupp individer som inte ändrat sin SGI . Individerna i populationen skulle dessutom ha fått utbetald ersättning från antingen sjukpenning, tillfällig föräldrapenning eller föräldrapenning. De personer som har inkomster över maximalt SGI-belopp har självfallet inte räknats med. Av totalt 1,5 miljoner personer som fått någon av dessa ersättningar var det 573 000 personer som inte ändrat sin SGI . 205 000 personer hade en SGI som var högre än den faktiska inkomsten, motsvarande i utbetal- ningar. Rensas materialet för alla personer som skulle kunna vara berättigade till en högre SGI p.g.a. arbetslöshet, föräldraledighet 2 SCB:s uppdrag gällande omfattning och förekomst av felaktiga utbetalningar, . SOU 2008:74 Förslag till regeländringar eller studier, återstod 82 000 personer som tillsammans fått mer än vad den faktiska inkomsten medgav. Detta motsvarar i genomsnitt per person. Skattningen är en minimiskattning och beloppet kan således vara högre. Samkörningen visar även att 330 000 personer har haft en för låg SGI och sammanlagt fått mindre än vad deras faktiska inkomst skulle ha gett. Detta motsvarar per person. Skulle hänsyn tas till de ca 1 miljon personer som har ändrat sin SGI torde summa avvikelsebelopp mellan SGI och faktisk inkomst öka ytterligare, både avseende för mycket och för lite utbetalt. Med aktuella inkomstuppgifter som grund för ersättningen kan medborgarna få en korrekt SGI, även de som , p.g.a. bristande kunskaper om regelverket, missar att uppdatera sin SGI- nivå. Historisk beräkning av SGI Regeringen har i budgetpropositionen angett att beräk- ningsgrunden för socialförsäkringar bör ske utifrån historiska inkomster. arbetar en interdepartemental arbets- grupp under med att ta fram en modell för detta. Arbetsgruppen ska lämna sitt förslag och regeringen har för avsikt att lämna proposition till med ikraftträdande . Arbetsgruppens förslag ska bygga på en historisk beräkning av SGI som för den enskilde är förutsägbar, rättssäker och främjar arbetslinjen samt minskar riskerna för felaktiga utbetalningar och försäkringsbedrägeri. Av de kontakter delegationen haft med arbetsgruppen framgår att en rapportering av löner och ersättningar på individ- nivå är en grundförutsättning för att kunna etablera en SGI som baseras på historiska inkomster och som uppfyller de krav som regeringen har ställt. De administrativa vinsterna i torde bli bety- dande om SGI grundar sig på historiska uppgifter som hämtas från . Misstag och slarv kan undvikas från såväl handläggare som de sökande. En sådan ordning blir även enklare för den sökande att förstå. Risken för felaktiga utbetalningar minskar således och därmed även återkraven. är för övrigt det enda land i där ersättningsnivån i socialförsäkringen baseras på ett antagande om en framtida inkomst. I baseras sjukpen- ningen på den taxerade inkomsten. Om den nuvarande inkomsten är högre än den taxerade inkomsten kan justering göras. I baseras sjukpenningen på de 12 senaste månadernas inkomster. I baseras sjukpenningen på den tidigare inkomsten.