sou · GVB360d6 · 2008-01-01 00:00:00 — Motivet för ej permanentbebodda fritidshus är dels bristande statistik och dels att de står för en mycket liten andel av energianvändningen. För industrilokaler är motiveringen att industrins energianvändning för lokaluppvärmning ingår i den totala energistatistiken för industrin och att det därmed är svårt att särskilja uppvärmningens andel av den totala energianvändningen. En tidigare studie visar även på mycket begränsat energibehöv för uppvärmning i jämförelse med andra lokaler och det är dessutom mycket svårt att bedöma industrins framtida utveckling. Olika indelningar i klimatzoner förekommer i energi- och fastighetsstatistiken samt i det underlag över HDD och CDD som levererats av , (2007), se kartor i bilaga 1. Vi har valt att dela in i zoner enligt NUTS1. För att kunna göra analyserna i denna studie har översättning mellan klimatzonerna varit nödvändig. Vid översättningen mellan klimatzonerna har hänsyn tagits till områdenas olika storlek. Flera analyser baseras endast på klimatdata framtagna med utsläppsscenariot A2. En känslighetsanalys mellan A2 och B2 visar att energianvändningen i det korta perspektivet blir försumbart högre med B2-scenariet, medan den i det långa tidsperspektivet blir högre. Metod Den metodik som använts för analyserna är: Egna bedömningar och intern expertis inom IVL Klimatscenarier framtagna vid , Litteraturstudier och analys av statistik Kontakter med andra externa experter 1 NUTS = Nomenclature des Unités Territoriales Statistique. Bilaga B 11 SOU 2007:60 14 Antaganden, grova uppskattningar samt presentation i olika scenarier Definitioner och samband Graddagar Graddagar används på lite olika sätt i litteraturen. Ofta anges definitionen som att det är skillnaden mellan innetemperaturen och aktuell utomhustemperatur om denna understiger . I vissa bedömningar tas hänsyn till årstiden och därmed påverkansfaktorer såsom solinstrålning. De definitioner som använts vid framtagandet av klimatscenarierna vid , är följande: HDD17: Antal dagar som dygnsmedeltemperaturen (utomhus) understiger multiplicerat med antalet grader som understigandet uppgår till. CDD20: Antal dagar som dygnsmedeltemperaturen (utomhus) överstiger multiplicerat med antalet grader som överstigandet uppgår till. Samband graddagar energianvändning För att undersöka sambandet mellan graddagar och energibehov för uppvärmning har tre olika analyser gjorts: 1. Jämförelse effektbehov för fjärrvärmenät med uppmätta temperaturdata Vid analys av effektbehovet för fjärrvärmenät mot uppmätta temperaturdata fås ett mycket tydligt linjärt samband mellan graddagar och fjärrvärmeeffekt. Skärningspunkten med y-axeln får antas motsvara det ungefär konstanta behov av fjärrvärme för tappvarmvatten som föreligger året runt. Om kurvan parallellförflyttas till origo kan antas att samband erhålls mellan graddagar och just uppvärmningsbehovet. Jämförelse av ett fiktivt fjärrvärmenät med HDD-data från , (2007) Jämförelsen visar på samband, men inte lika tydligt som föregående jämförelse. Bedömningen är fortfarande att förenkling SOU 2007:60 Bilaga B 11 15 kan göras om att det råder ett linjärt förhållande mellan uppvärmningsbehov och graddagar. Jämförelse av elanvändning i bostäder med HDD-data från , (2007) Statistik över elanvändningen i bostäder (STEM, 2002b) har jämförts mot HDD-data som tagits fram av , (2007). Statistiken omfattar alltså även el för varmvatten och hushållsel. En undersökning av andra bedömningar har också gjorts, bl.a.: , 2007 anger att det inte finns exakt linjärt samband, men anger att det ger uppfattning. Vid uppskattning antar han ändå linjärt samband. /WSP, 2007; Har gjort grov uppskattning att en minskning av HDD om innebär en minskning av värmebehovet . Står inget om hur de gjort denna bedömning eller vad de baserar den på. Systembeskrivning Fastighetsbestånd Fritidshus Det finns 690 000 fritidshus som ej är permanentbebodda i (SCB 2001). Den totala elanvändningen uppgick till utan normalårskorrigering, vedförbrukningen uppgick till . De flesta husen ligger inom temperaturzon 3 (). Den vanligaste husstorleken är 5699 kvm och hälften av husen är vinterbonade. Den vanligaste uppvärmningsformen är direktverkande el därefter följer öppen spis, vedspis samt flyttbara elektriska element och kaminer. Inga fritidshus har kyla installerad. Andelen hus med isolering är och är delvis vinterbonade, för övriga är teknikläget okänt. De nya byggreglerna (BBR 2006) ställer krav på att bostäder med direktverkande el ska den specifika energianvändningen endast vara 75 kWh per kvm golvarea (Atemp) och år i klimatzon söder och för klimatzon norr 95 kWh per kvm golvarea (Atemp). Bilaga B 11 SOU 2007:60 16 Jämfört med den tidigare småhusundersökningen (SCB 1976) visar det sig att andelen hus i klimatzon 3 och 4 har minskat. Detta tyder på att fritidshusbyggnationen främst har ökat i fjälltrakterna och därmed har andelen vinterbonade hus ökat. Husen har också ökat i storlek där flertalet har en storlek på 56 kvm eller större samt att har el installerat. Den totala energianvändningen är relativt liten för ej permanentbebodda fritidshus jämfört med småhus, 3,2 GWh jämfört med ca 42 GWh för bara uppvärmningen av småhus, vilket gör att effekterna av ett förändrat klimat antas bli begränsat för ej permanenta fritidshus. Ej permanenta fritidshus ingår därför inte i vidare analyser i denna studie. Småhus inklusive permanentbebodda fritidshus Småhus inklusive permamentbebodda fritidshus är den enskilt största kategorin vad gäller andel uppvärmd yta och ligger på totalt 260 miljoner kvm (SCB 2006). I Figur 4 nedan ges de olika energislagen som används för varmvattenberedning samt värme totalt . För de fortsatta beräkningarna har siffrorna justerats dels med avseende på varmvatten (av totalen enligt Ruud 2003) och dels med avseende för normalår (en faktor 92,2 enligt SCB). Vanligaste uppvärmningsformen är fortfarande el med en andel på . El används både som enda uppvärmningskälla men också i kombination med biobränslen. Andelen värmepumpar har ökat . Det gäller alla typer av värmepumpar såsom berg/jord/sjövärmepumpar samt luftvärmepumpar som klassas som direktverkande el i energistatistiken. Oljeanvändningen fortsätter att minska. Värdena ligger till grund för att beräkna vilka effekter ett ändrat klimat har på uppvärmningsbehovet i småhus. Beräkningarna görs specifikt per NUTS (Nomenclature des Unités Territoriales Statistique), se tabell nedan. Som Tabell 2 visar så är andelen hus ganska väl spridda över landet vilket gör att småhus även har en betydande inverkan i de mer nordliga delarna av . Trenden visar att el i kombination med biobränsle, enbart biobränsle, fjärrvärme samt övrigt ökar, se Figur 5 nedan. Kategorin övrigt består främst av olika kombinationer av el samt olika värmepumpar. SOU 2007:60 Bilaga B 11 17 Figur 4 Mix av olika energislag som används för uppvärmning av småhus Tabell 2 Indelningen av energistatistiken i de olika regionerna samt geografisk spridning av småhusen i landet NUTS-kod Region av småhusen i % SE01 SE02 SE09 med öarna SE04 SE0A SE06 Norra SE07 Mellersta SE08 Energianvändning (GWh) för värme och varmvatten i småhus 0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 Enbart el (d) Enbart el (v) Olja Olja och biobränsle El, olja och biobränsle El och olja El och biobränsle Enbart biobränsle /jord/sjövärmepump Fjärrvärme Övrigt Bilaga B 11 SOU 2007:60 18 Figur 5 Typ av uppvärmning för småhus för de två . Trenden visar att enbart elanvändningen minskar men el i kombination med biobränsle ökar Flerbostadshus Uppvärmd flerbostadsyta i är 165 miljoner kvm. I diagrammet nedan ges de olika energislagen som används för värme och varmvattenberedning. På liknande sätt har värdena sedan korrigerats med avseende på varmvatten och normalår som för småhus. Dominerade uppvärmningsform för flerbostadshus är fjärrvärme av den totala uppvärmda arean. Olja används bara i mycket liten utsträckning. Trenden visar att fjärrvärme fortsätter att öka medan olja fasas ut helt. Liksom tidigare för småhus ökar kategorin övrigt som innebär olika typer av värmepumpar i kombination med tex. Geografiskt finns flerbostadshusen koncentrerade till storstadsregionerna, se tabellen nedan. Trend värmekälla småhus 0 5 10 15 20 25 30 35 Enbart el (d) Enbart el (v) Olja Olja och biobränsle El, olja och biobränsle El och olja El och biobränsle Enbart biobränsle /jord/sjövärmepump Fjärrvärme Övrigt Andel i procent av småhusen 2002 2005 SOU 2007:60 Bilaga B 11 19 Tabell 3 Geografisk spridning av flerbostadshusen i NUTS-kod Region m2 SE01 50,3 SE02 32,1 SE09 med öarna 11,8 SE04 23,5 SE0A 32,1 SE06 Norra 13,1 SE07 Mellersta 6,4 SE08 8,5 Lokaler Den totala lokalarean i är 144 miljoner kvm för (SCB 2006). Uppvärmningsformen är främst fjärrvärme samt övrigt, se diagram nedan. Övrigt innebär tex. värmepumpar av olika slag i kombination med tex. fjärrvärme, se diagrammet nedan. Energisiffrorna ligger till grund för att uppskatta det framtida värmebehovet i lokaler vid ett ändrat klimat. Energianvändningen har fördelats i de olika regionerna enligt NUTS samt korrigerats med avseende på varmvattenberedning samt normalårskorrigering, Total energianvändning värme och varmvatten i GWh för flerbostadshus 0 5000 10000 15000 20000 25000 Olja Fjärrvärme El Närvärme Övriga Bilaga B 11 SOU 2007:60 20 samma värden har använts som för bostäder. Lokalerna fördelas geografiskt mellan de olika länen i landet i , i och 11 i samt resterande utspritt i övriga län. Lokaler som innefattas är främst vård, skolor och kontor. Trenden för den framtida energimixen kommer att vara ganska lik dagens mix med fjärrvärme som dominant energislag. Kylbehovet har också redovisats av SCB i statistiken men det är än så länge mycket begränsad information om kyla i lokaler därför har uppgifter huvudsakligen baserats på (2006a). För elanvändning för komfortkyla i de lokaler som ingick i , se tabell nedan. Som framgår av tabellen uppgick kylbehovet till 10,6 kWh/m2.år i snitt för samtliga lokaler. Elanvändningen för komfortkyla i de lokaler som hade elbaserad komfortkyla uppgick till 15 kWh/m2.år. Denna siffra används senare i rapporten som ett mycket grovt mått på energibehovet för elbaserad komfortkyla i lokaler, se vidare i avsnittet om komfortkyla. Figur 6 Energimix för uppvärmning av lokaler. Total energianvändning för uppvärmning oh varmvatten 2005 i GWh 0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 Egen oljepanna Fjärrvärme Elvärme Närvärme Naturgas/Stadsgas Olja och El Pellets + El Ved + El Övrigt Series1 SOU 2007:60 Bilaga B 11 21 Figur 7 Specifik elanvändning i lokaler per användningsområde, medelvärden samt fördelning. Källa (2006a) Industri Ungefär 150 000 industrifastigheter finns varav drygt 100 000 inte är bebyggda. De senare är gatumark och tomtmark. Total uppvärmd yta för industrilokaler är . Tyvärr följs inte statistiken upp för industrilokaler på liknande sätt som för andra lokaltyper eftersom lokaluppvärmning ingår i den totala energistatistiken för industrin. Tidigare undersökningar visar på en total energianvändning för lokaler på 12,1 GWh för värme och varmvatten. För industrin är det framförallt verksamhetens energianvändning som är i fokus därför väljer vi att inte ta med konsekvenserna för industrilokaler av ett ändrat klimat. Bilaga B 11 SOU 2007:60 22 Konsekvensanalys Teknisk utveckling Regelverket för energieffektivitet i nybyggnation har skärpts (BBR 2006). Den specifika energianvändningen får enligt byggreglerna vara, för 110 kWh/m2.år, och för norra 130 kWh/m2.år. Det finns också ett särskilt krav för hus med direktverkande elvärme som huvudsaklig uppvärmningskälla där värdena för söder ligger på 75 kWh/m2.år samt för norr på 95 kWh/m2.år. kan flera olika grader av energieffektivisering av bostadsstocken antas. Det finns exempel på småhus och flerbostadshus med mycket låga energibehov, s.k. passivhus. Forum för energieffektiv bebyggelse har tagit fram förslag till standarder för energikrav för passivhus på nivån 50 kWh/m2.år för värme och varmvatten (2007). För ett av de framtida scenarierna antas att bebyggelsen når en mer moderat energieffektivisering som motsvarar byggreglernas ambition samt en mer pro-aktiv energieffektiviseringspotential som motsvarar passivhusteknikens värmebehov. När det gäller flerbostadshus kommer de senare årets regelskärpning att innebära en del förändringar. har det varit mer regel än undantag att inte installera system för värmeåtervinning av frånluften när bostäderna ansluts till fjärrvärme. De nya byggreglerna kommer förmodligen att innebära att nybyggda hus utan återvinning kommer att tillhöra undantagen. För energitillförseln innebär detta att andelen el kan öka även om elen i absoluta tal håller sig relativt . Även klimatskärmen kan komma att förbättras avsevärt, även för befintliga bostäder som renoveras, med ett minskat värmebehov som följd. När det gäller den befintliga bebyggelsen står miljonprogrammen från 6070 talet för av den totala byggnadsstocken. Ett flertal ombyggnadsprojekt senare år tex. och Brogården visar på stor potential till effektivisering av befintliga byggnader. För har fjärrvärmeanvändningen minskat från 270 till 145 kWh/m2.år (Gårdstensbostäder 2007) och för Brogården där ombyggnad nu pågår räknar man med en besparing från 115 kWh/m2.år ner till 27 kWh/m2.år för uppvärmning (Alingsåshem 2007). Dessa fall utgör bästa möjliga teknik för framtida renovering. För de riktigt gamla byggnaderna kan dessa stora besparingspotentialer bli svåra att uppnå eftersom kulturhistoriska SOU 2007:60 Bilaga B 11 23 hänsyn måste tas i större utsträckning, äldre bebyggelse utgörs av (byggår -1960), resterande utgör bebyggelse . I tabellen nedan ses de antaganden som har gjorts för den framtida bebyggelsen vad gäller energieffektivisering. Bilaga B 11 SOU 2007:60 24 Tabell 4 Tabellen visar vilka antaganden som har gjorts för energieffektivisering av dagens bostads och lokalbestånd för de olika scenarier som sedan har beräknats. Värdena ska ses som mycket grova antaganden och innebär att omställningen måste gå snabbare än med den skärpning som görs i regelverket. Värmebehov jämfört med dagens nivå (1,0) Småhus 20112040 0,91 0,85 20412070 0,82 0,7 20712100 0,73 0,55 Antaget att av bostadsbeståndet kan effektiviseras till av dagens energianvändning Underlag för antagandet: av beståndet byggs nytt SCB 2006 av beståndet byggs om Antaget värde Energibehov passivhus (förbättring är egentligen större) 2007 Energibehov dagens krav BBR (förbättring) BBR 2006 Värmebehov jämfört med dagens nivå (1,0) Flerbostadshus 20112040 0,865 0,775 20412070 0,73 0,55 20712100 0,7 0,5 Antaget av beståndet energieffektiviseras med en halverad energianvändning som följd Underlag för antagandet: Ombyggnad 1,24 SBC 2006 Nybyggnad 0,6784 SBC 2006 Ombyggnad energibehovet av utgångsläget Gårdstensbostäder 2006 Energibehov passivhus 2007 Ombyggnad energibehov av utgångsläget Alingsåshem 2007 Energibehov dagens krav BBR (förbättring) BBR 2006 Värmebehov jämfört med dagens nivå (1,0) Energieffektivisering lokaler 20112040 0,91 0,85 20412070 0,82 0,7 20712100 0,73 0,55 av beståndet energieffektiviseras med en potential på för de ombyggda lokalerna SOU 2007:60 Bilaga B 11 25 Framtida bostadsbestånd SCB (SCB 2006) har gjort en framtida prognos för befolkningsökningen , se figur 1 nedan. SCB:s siffror sträcker sig därefter har en extrapolering gjorts för den sista tidsperioden som denna studie ska studera, befolkningsutvecklingen antas vara linjär med den senare delen av kurvans lutning. I ett förenklat antagande om att det framtida antalet småhus och flerbostadshus antas följa befolkningsutvecklingen antas att bostadsyta per person är i framöver, det kan anses konservativt med tanke på att ytan per capita har ökat fram till . Enligt statistik från (SCB 2006) så ökar andelen bostäder (flerbostadshus och villor) i alla de regioner som vi har valt att dela in i, se diagram nedan, därför antas en jämnt fördelad bostadsökning för alla regioner. Figur 8 Prognostiserad befolkningsmängd i från 20062050 enligt SCB (SCB 2006) framtida befolkning 2006 2050 Demografiska rapporter 2006:2 Prognostiserad folkmängd i 2006-2050 enligt SCB 8 000 8 500 9 000 9 500 10 000 10 500 11 000 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025 2027 2029 2031 2033 2035 2037 2039 2041 2043 2045 2047 2049 Bilaga B 11 SOU 2007:60 26 Tabell 5 Antagen befolkningsökning från År Befolkning tusental Ökning % 2005 9 % 2055 10626 2085 11374 Figur 9 Bostadsutvecklingen i enligt statistik från (SCB 2007) Klimatets möjliga påverkan på värme- och kylbehov Klimatet påverkar behovet av uppvärmning och kylning bl.a. genom förändring av temperatur (graddagar), solinstrålning, molnighet och vind. Nedan anges kortfattat trenderna under detta sekel för dessa klimatparametrar enligt klimatscenarier från , (2007). För vissa parametrar görs en mer detaljerad beskrivning i de efterföljande styckena. Generella trender för klimatparametrar som påverkar energibehovet för värme och kyla kan sammanfattas enligt följande: Bostadsutveckling 0 100000 200000 300000 400000 500000 600000 700000 800000 flerbostadshus småhus flerbostadshus småhus flerbostadshus småhus flerbostadshus småhus flerbostadshus småhus flerbostadshus småhus flerbostadshus småhus flerbostadshus småhus SE01 SE02 SE04 SE06 SE07 Mellersta SE08 SE09 med öarna SE0A Antal lägenhete r 1990 2006 SOU 2007:60 Bilaga B 11 27 Temperatur – ökad temperatur alla årstider o HDD – minskat antal värmegraddagar alla årstider o CDD – ökat antal kylgraddagar (dock liten förändring) Solinstrålning, soltimmar o : minskning i norr, ökning i söder o : ökning i norr, minskning i söder Molnighet – i princip oförändrad Vind – svårbedömt Temperatur, graddagar Temperaturen ökar generellt i hela landet enligt klimatscenarierna (, , 2007). Med ökad temperatur följer även minskat antal värmegraddagar och ökat antal kylgraddagar enligt den definition som använt i sina klimatscenarier2. Vid beräkning av HDD för de olika NUTS-zonerna har omräkning gjorts, enligt beskrivning i metodavsnittet. Originaldata över HDD har hämtats från (et al, 2007) och redovisas i Bilaga 2. De oräknade siffrorna för HDD presenteras i Tabell 6. Resonemanget kring framtida energibehov för kyla har inte direkt baserats på CDD och därmed redovisas inte omräkningen av dessa värden i Bilaga 2 eller Tabell 6. 2 Med HDD avses antal dagar som utomhustemperaturen understiger 17˚C multiplicerat med antal grader som understigandet uppgår till. Med CDD avses antal dagar som utomhustemperaturen överstiger 20˚C multiplicerat med antal grader som överstigandet uppgår till. Bilaga B 11 SOU 2007:60 28 Tabell 6 Data i Bilaga 2 har översatts till NUTS-zoner. Vid omräkningen har hänsyn tagits till klimatzonernas olika storlek. NUTS zon Tids perspektiv HDD median, A2 Förändring, % jfrt 19611990, A2 HDD median, B2 Förändring, % jfrt 19611990, B2 SE01 19611990 4 115 4 115 20112040 3 3 20412070 3 3 20712100 2 2 SE02 19611990 4 115 4 115 20112040 3 3 20412070 3 3 20712100 2 2 SE04 19611990 3 620 3 620 20112040 2 2 20412070 2 2 20712100 2 2 SEOA 19611990 3 817 3 817 20112040 3 3 20412070 2 2 20712100 2 2 SEO6 19611990 4 663 4 663 20112040 3 3 20412070 3 3 20712100 3 3 SEO7 19611990 5 320 5 320 20112040 4 4 20412070 4 4 20712100 3 4 SE08 19611990 5 760 5 760 20112040 5 5 20412070 4 4 20712100 4 4 SE09 19611990 3 809 3 809 20112040 3 3 20412070 2 2 20712100 2 2 SOU 2007:60 Bilaga B 11 29 Solinstrålning över framtida antal soltimmar har levererats av , (2007). Kartorna antyder för norra en minskning av antalet soltimmar , men ökning och för ökning och minskning , se Tabell 7. Det innebär för norra att behovet av kylning kan vara något lägre än uppskattat från andra parametrar medan det kan vara ännu högre i . När det gäller behov av uppvärmning kan solinstrålningen ytterligare förstärka det minskade uppvärmningsbehovet i norra , men möjligen motverka i . Tabell 7 Förändrad solinstrålning jämfört med referensperioden 20112040 20412070 20712100 Vinter Minskning Minskning Minskning Liten minskning Liten minskning Liten minskning Liten ökning Liten ökning Liten ökning Vår Minskning Liten minskning Liten minskning Oförändrat Liten minskning Minskning Minskning Minskning Minskning Sommar Liten ökning Liten ökning Ökning Oförändrat/liten minskning Oförändrat/liten minskning Oförändrat/liten minskning Minskning Minskning Minskning Höst Minskning Minskning Minskning Minskning Minskning Minskning Minskning Minskning Minskning Övriga klimatfaktorer När det gäller övriga klimatfaktorer som kan påverka behovet av värme och kyla kan konstateras att kartor över framtida molnighet inte visar på stora förändringar jämfört med och att framtida vindar är svårbedömt, men att flera globala klimatmodeller visar på Bilaga B 11 SOU 2007:60 30 ökning för än minskning. Kraftigare vindar ökar värmebehovet , men minskar kylbehovet . De båda faktorerna bedöms dock som osäkra eller inte ge så stort utslag att de bör påverka behovet av värme och kyla i nämnvärd utsträckning. Värmebehov i tre framtidsperspektiv Framtida uppvärmningsbehov i befintligt fastighetsbestånd För att uppskatta hur ett förändrat klimat kan påverka värmebehovet i det befintliga fastighetsbeståndet har en jämförelse gjorts endast med hänsyn tagen till uppvärmningsbehovet i befintligt fastighetsbestånd samt förändrat antal graddagar. Resultaten visas i Tabell 8. Det kan konstateras att behovet av energi för uppvärmning kan komma att minska kraftigt särskilt på lång sikt. Tabell 8 Uppskattat uppvärmningsbehov i befintligt fastighetsbestånd vid ett förändrat klimat. Samtliga siffror över energianvändning har normalårskorrigerats (dagens normalår) samt inkluderar endast energi för uppvärmning (hushållsel och tappvarmvatten har exkluderats). På grund av avrundning kan delsummorna avvika något från summorna av angivna värden. Värdena anges i spann, vilket motsvarar resultaten när beräkningarna gjorts utifrån A2 respektive B2-scenariet (, , 2007). Energibehov för uppvärmning per fastighetstyp, TWh Småhus Flerbostadshus Lokaler TOTALT Minskning, % Nulägesbehov 38 25 16 79 20112040 31 21 14 20412070 2829 19 1213 20712100 2426 1617 1012 Det förekommer också lokala skillnader, vilket visas i Tabell 93. Det kan konstateras att förändringarna är större i än i norra. Eftersom befolkningen är betydligt tätare i och därmed det största energibehovet för uppvärmning finns i de södra 3 I Tabell 9 redovisas endast resultat för A2-scenariot. Skillnaderna jämfört med B2-scenariot är mycket små särskilt i det kortare tidsperspektivet. I det långa tidsperspektivet är energibehovet i storleksordningen högre för B2-scenariot jämfört med A2. SOU 2007:60 Bilaga B 11 31 delarna (dock ej per capita), blir också det minskade energibehovet för uppvärmning tydligt lägre för landet som helhet. Tabell 9 Uppskattat uppvärmningsbehov i befintligt fastighetsbestånd i olika delar av landet vid ett förändrat klimat. Samtliga siffror över energianvändning har normalårskorrigerats (dagens normalår) samt inkluderar endast energi för uppvärmning (hushållsel och tappvarmvatten har exkluderats). Förklaring av zonernas förkortningar framgår av bilaga 1. På grund av avrundning kan delsummorna avvika något från summorna av angivna värden. I tabellen redovisas endast siffror för A2-scenariot. I det korta perspektivet är skillnaderna mellan A2 och B2 mycket små. I långa perspektivet är energianvändningen högre för B2 än A2.