sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — Med det menas att verksamhetens syfte, idémässiga grund och innehåll inte får strida mot följande grundläggande demokratiska principer: alla människors lika värde och likhet inför lagen, folk- styre och rösträtt, yttrande-, informations-, organisations- och religionsfrihet samt en fungerande rättsordning. Jag föreslår också att det bör kunna ställas krav på ett visst minsta antal medlemmar när det gäller organisationsbidrag. Det bör inte vara krav på att det ska vara en viss organisationsstruktur eller att man ska finnas i ett visst antal län. Organisationen ska ha en riksomfattande organisation med lokal eller regionalt förankrad verksamhet eller ha ett riksintresse. Jag föreslår att kravet på att en organisation ska ha funnits kan modifieras genom möj- ligheten att ge ett etableringsstöd . Jag föreslår att regeringen tar initiativ till att se över de förord- ningar som reglerar bidragsgivningen till ideella organisationer. Om en förordning förändras så att antingen fler eller färre organisatio- ner blir berättigade att få bidrag anser jag att anslaget ska anpassas i motsvarande grad. Principer för redovisning och återrapportering Jag redovisar en modell för hur utformningen av kraven på återrap- portering kan se ut. I samband med att behandlade propositionen om stöd till kvinnors organisering uttalade utskottet att följande information från regeringen kan vara av intresse för : hur stödet fördelar sig på de olika bidragsformerna, hur många organisationer som har beviljats stöd inom respek- tive bidragsform, vilken typ av organisationer det är frågan om samt Den ideella sektorns övriga finansiering Mitt förslag: Den aviserade utredningen som ska utreda möjlig- heterna till skatteavdrag för donationer till forskning och till ideella organisationer bör få i uppdrag att även utreda möjlig- heterna till skatteavdrag för medlemsavgifter upp till en viss gräns. Folkrörelser och övrigt föreningsliv finansierar sin verksamhet, förutom genom statliga och kommunala bidrag, genom medlems- avgifter, gåvor och sponsring, insamlingar, spel och lotterier, avtalsersättningar och egen kommersiell verksamhet. Indirekt stöds föreningslivet också av stöd till allmänna samlingslokaler och andra typer av föreningslokaler. har donationer, penningsinsamlingar och gåvor till den ideella sektorn nära nog fördubblats. Det handlar om ca. De tio största insamlingsorganisa- tionerna samlade in , vilket 2005 var hälften av det som samlades in via s.k. 90-konton. har avslagit motioner med förslag om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. Efter regerings- skiftet 2006 har frågan aktualiserats i statsbudgeten där regeringen anger att man har ambitionen att utreda möjligheterna till skatteavdrag för donationer till forskning och till ideella organisationer. Jag föreslår att den aviserade utredningen också får i uppdrag att utreda möjligheterna till skatteavdrag för medlemsavgifter upp till en viss gräns. Därmed skulle organisationen också kunna höja medlemsavgiften och göra sig mer beroende av sina medlemmar och bli relativt sett mindre beroende av offentliga myndigheters bidragspolitik. Ideella organisationer behöver inte betala inkomstskatt eller mervärdesskatt om av inkomsterna används för organisationens egna aktiviteter. Organisationerna måste dock uppfylla särskilda krav på ändamål, verksamhet, öppenhet och fullföljd. presenterade sitt betänkan- de Skatteregler för idrotten (SOU 2006:23). Även om utredning- ens förslag främst gällde idrottens skattefrågor påpekade utredaren att dess frågor i princip även gällde ideella föreningar generellt. tillsatte regeringen en ny utredning för att se över bestämmelserna om inkomstbeskattning av stiftelser, ideella föreningar och andra juridiska personer. Frågan om föreningslivet på spel- och lotterimarknaden har utretts ett flertal gånger . Lotterilags- utredningen föreslog att lotterier i princip skulle vara förbehållet folkrörelserna. I den efterföljande propositionen ansåg dock regeringen att den rådande produktfördelningen , ATG och folkrörelserna skulle bestå. En stor del av överskottet från fördelas för övrigt till föreningslivet (idrott och ungdom). tillsattes en ny utredning om spel- och lotterimark- naden. Utredaren fann inget skäl att ändra på den rådande produktfördelning. Utredningen diskuterade även frågan om att öppna en del av marknaden genom ett licenssystem när det gäller vadhållning. I ett sådant system skulle även folkrörelserna få till- träde till denna marknad på samma villkor som , ATG och även kommersiella aktörer. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare som ska föreslå en långsiktigt hållbar svensk spelreglering. Utreda- ren ska allsidigt belysa vilka ekonomiska effekter införlivandet av eventuellt nya aktörer på spelmarknaden får för folkrörelserna, bl.a. idrottsrörelsen och ungdomsorganisationerna samt analysera förut- sättningarna för att fortsatt låta folkrörelserna vara befriade från skatt. Utgångspunkten är att folkrörelsernas roll i egenskap av spelanordnare på marknaden i möjligaste mån ska vara oförändrad. Stärka och utveckla statistikförsörjningen Statistisk databas om den ideella sektorn inleddes ett arbete med att ta fram en statistisk databas om den ideella sektorn och dess organisationer. Detta arbete avbröts dock i och med att SCB anslöt sig till ett internatio- nellt projekt för att testa en till nationalräkenskaperna. rekommenderade SCB att skulle hålla fast vid den befintliga SNI-kodningen och inte gå över till den klassificering som användes i det internationella projektet. Hushållens ideella organisationer (HIO) Mitt förslag: Hushållens ideella organisationer (HIO) bör redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna och SCB ska vara statistiskt ansvarig myndighet. Det bör införas i bilagan till förordningen 2001:100 om en officiella statistiken. har SCB bedrivit ett projekt om hushållens ideella organisationer (HIO). Det är en åter- kommande undersökning. I en utredning föreslogs att HIO bör föras upp som ett område i den officiella statistiken med SCB som ansvarig myndighet. Min bedömning är att detta förslag fort- farande är aktuellt. Det finns också krav från EU (ENS 95) om att HIO ska redovisas som en egen sektor i nationalräkenskaperna. HIO omfattar endast organisationer som antingen har anställda, utbetalar lön eller arvode, lämnat kontrolluppgift eller har till- gångar på . Det är endast ca 28 000 () av de ideella organisationer som finns i SCB:s före- tagsregister (FDB) som uppfyller dessa kriterier. Det är således ca 140 000 organisationer som hamnar utanför HIO-undersökningen. Min bedömning är att det är ett mycket omfattande arbete att försöka få en totalbild av föreningslivet i en kommun. Min upp- fattning är därför att det inte bör vara en statlig uppgift att, utöver de uppgifter som behövs för nationalräkenskaperna, ombesörja att det upprättas ett centralt register över föreningslivet. SCB har inom ramen för levnadsnivåundersökningarna () publicerat rapporter om föreningslivet som visar förändringar . Det har bedrivits ett omfattande arbete med att harmonisera dessa till krav i EU:s s.k. SILC-under- sökningar (Statistics on Income and Living Conditions). sker en övergång från besöksintervjuer till telefonintervjuer. Inom SILC genomfördes en fördjupad undersök- ning om fritidsfrågor som jag bedömer vara av intresse ur ett folk- rörelseperspektiv. Min förhoppning är att SCB ska kunna genom- föra den planerade undersökningsomgången 2008/09 om bl.a. före- ningsliv och andra medborgerliga aktiviteter. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Mitt förslag: Ett program för forskning om det civila samhället i ett nytt sekel bör inledas. Det består av tre delar: 1.Ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället. 2.Forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället samt mötesplatser för forskarsamtal. 3.Spridning av forskningsbaserad kunskap. Utvecklingen och hanteringen av ett grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället bör ske vid något/några av forsk- ningsråden. Inriktningen på forskningen bör vara följande teman: civilsamhället och demokratin, civilsamhället och medborgarna, civilsamhällets roll i välfärdsstatens omvandling, samt civilsamhällets organisering och utveckling. Stöd bör ges till 3-4 forskningsmiljöer samt stöd till projekt som genomförs på andra lärosäten. Satsningen bör vara långsiktig. När det gäller forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället bör det ha formen av ett forum eller observatorium där det främst handlar om att identifiera kunskapsbehov bland offentliga och andra aktörer samt att möjlig- göra för forskare att bidra till att kunskap genereras om de områden som behöver belysas. Min bedömning är att följande uppläggning av sådana studier borde vara möjlig: En tvärsektoriell dialog bör ske om centrala teman som behö- ver belysas samt en rådgivande beredning som inkluderar både samhällsföreträdare och forskare. En sådan dialog och bered- ning bör lämpligen kunna ske inom ramen för den tidigare föreslagna delegationen. Beslut om finansiering av forskningsbaserade studier om det civila samhället bör ske av respektive aktör. Bidrag bör ges till ett nätverk och mötesplatser för forskare med fokus på forskning om det civila samhället. Det bör kunna bidra till ett utbyte och samtal över disciplingränser och utifrån olika angreppssätt. På så sätt kan både forskningen inom området stödjas och den kunskap som tas fram utvecklas. När det gäller spridningen av forskningsbaserad kunskap mellan forskarna, lärosäten, departement och myndigheter m.fl. är det främst fråga om att man via Internet kan länka mellan de olika aktörerna kring forskningen. 9 Kostnads- och konsekvensanalys Kostnaderna för arbetsgruppens och delegationens arbete är svårt att beräkna i detalj. Det beror i hög grad vilken ambitionsnivå man har för arbetet. Det kan säkerligen röra sig om årliga kostnader på mellan 3–. Jag föreslår att dessa kostnader finan- sieras genom en omfördelning av förvaltnings- anslag. De största ekonomiska konsekvenserna får mitt förslag om ett program för forskning om det civila samhället i ett nytt sekel. Jag beräknar att den totala kostnaden för detta forskningsprogram uppgår till ; avser kostnaderna för 3-4 forskningsmiljöer som beräknas till samt 18 miljoner för pro- jekt vid olika lärosäten, avser kostnaderna för forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället som säkerligen kommer att användas i satsningar som även finansie- ras från annat håll, 1–avser kostnaderna för spridning av forsk- ningsbaserad kunskap mellan forskare, lärosäten, departement och myndigheter m.fl. Jag föreslår att finansieringen av denna kostnad sker genom att en halv promille omfördelas från de olika bidragsanslagen som finns inom de olika departement till den sektorsövergripande satsningen på forskning om det civila samhället i ett nytt sekel. Min bedömning är att förslagen i utredningen inte får några omedelbara effekter när det gäller möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. Min bedömning är också att förslagen inte får några omedelbara effekter när det jämställdheten mellan kvinnor och män i föreningslivet. Men på tror jag att förslagen bör kunna gynna kvinnors deltagande i föreningslivet. samhälle och att verksamheten inte får strida mot demokratins idéer. Enligt utredningens direktiv har jag tre huvuduppgifter. 1.Se över den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfatt- ning och utformning, 2.Föreslå åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet, 3.Se över hur statistiken och forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan fortsätta att utvecklas. Enligt tilläggsdirektiv ska jag också utreda effekterna av villkorade statsbidrag inom folkrörelsepolitiken och undersöka om det är möjligt att ökad andelen villkorslösa statsbidrag, minska antalet villkor för statsbidragen eller revidera de villkor som ställs. Jag ska enligt direktiven samråda med diverse organisationer, bedriva ett utåtriktat arbete, ha en referensgrupp med företrädare för föreningslivet, beakta diverse studier och utredningar, göra internationella jämförelser och redovisa internationella erfaren- heter. Direktiven och tilläggsdirektiven presenteras i sin helhet i bilagorna 1 och 2. Som stöd för mitt arbete i utredningen har jag haft dels en expertgrupp i huvudsak bestående av företrädare för departement och myndigheter, Kommuner och landsting samt för forskningen. Dessutom förordnades en referensgrupp bestående av företrädare för olika ideella organisationer. Jag har haft sammanträden med de båda grupper var för sig, fem gånger med expertgruppen och fyra gånger med referensgruppen. Vid dessa sammanträden har olika teman som berör utredningen behandlats. Som underlag för diskussionerna har ett stort antal promemorior utarbetats och diskussionerna har noggrant doku- Ledamöter i grupperna har också deltagit i den konfe- rens och i de seminarier som utredningen har anordnat. Vid ett gemensamt internat den 10–diskuterades innehållet i utredningens slutbetänkande. Dessutom har jag haft träffar med enskilda forskare, företrädare för olika organisationer och grupper. Jag medverkade bl.a. i en konferensen D som i demokrati och dialog som anordnades av bl.a. Forum för frivilligt socialt arbete. Folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning, anordnades en större konferens om den framtida folkrörelsepolitiken. Inbjudna var främst personer som har deltagit i något av Folkrörelseforums aktiviteter och som hade besvarat en webbenkät som utredningen genomförde angående erfarenheterna av Folkrörelseforum. Resultatet från enkäten redo- visades på konferensen. Där utfrågades också företrädare för de olika riksdagspartierna om deras syn på folkrörelserna och folk- rörelsepolitiken. Konferensen har dokumenterats i en särskild skrift som också publicerades på utredningens hemsida >www.sou.gov.se/folkrorelse<. För att få ytterligare underlag angående samordningen mellan den sektorsorienterade och den sektorsövergripande folkrörelse- politiken samt om den fortsatta dialogen mellan regeringen och den ideella sektorn anlitades konsult för att göra intervjuer med utredningens expert- och referensgrupper. Rapporten med hennes analys finns i utredning- ens arkiv. Den 13–gjorde jag tillsammans med utredningens sakkunnige och sekreteraren en resa till för att höra om erfarenheterna från The Compact som är en överenskommelse som den engelska regeringen har ingått med den ideella sektorn i Eng- land. Den innehåller en rad principer och instruktioner för relatio- nen mellan staten och den ideella sektorn. Bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet anordnade utredningen ett bidragsseminarium för att diskutera principer för bidragsgivningen till ideella organi- sationer samt övrig finansiering för ideella organisationer. Utgångspunkten för seminariet var att diskutera de förslag som fanns i Statskontorets rapport bidrag till ideella organisa- tioner som utredningen enligt direktiven ska beakta. Anföranden och diskussioner på seminariet finns dokumenterat och är tillgäng- ligt på utredningens hemsida >www.sou.gov.se/folkrorelse< och i utredningens arkiv. Hur statistiken och forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan fortsätta att utvecklas. När det gäller statistikfrågorna träffade jag företrädare för för att bli uppdaterad om vad som hade hänt på detta område. Det resulterade i att ett seminarium anordnades där framförallt SCB:s arbete med redovisades (Hushållens ideella organisationer). Även detta semi- narium har dokumenterats och finns tillgängligt i utredningens arkiv. När det gäller forskningsfrågorna träffade jag Jubileumsfonds områdesgrupp för forskning om civilsamhället . I samarbete med Ideell Arena anordnade utredningen ett forskningsseminarium . Även detta semi- narium har dokumenterats och finns tillgängligt i utredningens arkiv. anlitade utredningen fil.dr , som ingår i utredningens expertgrupp och som också är sekreterare i områdesgrupp för forskning om civil- samhället, för att utarbeta ett förslag om hur ett forskningsprogram för sektorn kan utformas. Nar jag har gjort mina ställningstaganden och utformat mina för- slag har jag haft följande centrala utgångspunkter: 1.Ta ställning för ett självständigt och oberoende föreningsliv. Min första utgångspunkt är att ta ställning för ett självständigt och oberoende föreningsliv. Här har det funnits en pendelrörelse mel- lan ett oberoende och beroende mellan staten och föreningslivet . Det har ibland inneburit att föreningslivet har varit så starkt knutet till staten att man har setts som utförare av statlig verksamhet. Man har från statens sida talat om att få mer för peng- arna, mer styrning och mer kontroll över föreningslivet. Jag anser att detta är ett felaktigt synsätt. Föreningslivet ska vara själv- ständigt och oberoende av staten. Det gäller exempelvis diskus- sionen om statens bidragsgivning där det finns en risk att staten styr föreningslivet i alltför stor utsträckning. Jag anser därför att det är viktigt att rollfördelningen mellan staten och den ideella sektorn klargörs. 2.Ta ställning för ett partnerskap för demokrati och välfärd. Min andra utgångspunkt är att någon form av partnerskap för demokrati och välfärd bör utformas mellan staten och det fria föreningslivet. Jag tycker att det är viktigt att relationerna mellan folkrörelser och föreningsliv å ena sidan och staten och kom- munerna å den andra måste grundas på ömsesidig respekt och för- ståelse. Jag anser att vi bör kunna pröva att införa någon form av spel- regler liknande The Compact i eller Chartern i Dan- mark. Det är en överenskommelse om vissa principer om hur rela- tionerna mellan den ideella sektorn och staten kan utvecklas. Om vi ska införa något liknande i tror jag att det behövs en egen modell som tar hänsyn till hur det ser ut i vårt land och den folk- rörelsetradition och det engagemang som präglar våra ideella orga- nisationer. 3.Stärka de förtroendevaldas ställning inom de ideella organisationerna Min tredje utgångspunkt är att när staten skapar samverkansformer är det viktigt att de förtroendevalda blir synliggjorda. 4.Bidragssystemen kan se olika ut Min fjärde utgångspunkt är att bidragssystemen kan se olika ut. Från statens sida har det funnits en strävan att försöka likrikta bidragsgivningen till de ideella organisationerna. Men ur ett perspektiv där de ideella organisationerna är mer fristående är detta kanske inte lämpligt. Strävan efter likhet innebär kanske inte auto- matiskt mer rättvisa. Om bidragssystemen kan se olika ut kan de också bättre anpassas efter de olika sektorernas behov. 5.Stärka medlemsbegreppet som grund för samverkan och bidragsgivning. Min femte utgångspunkt är att stärka medlemsbegreppet som grund för samverkan och bidragsgivning. När man talar om den viktiga demokratiska uppgiften som den tredje sektorn har, innebär det att en stor del av medborgarna tycker att det är viktigt och attraktivt att vara med och delta. Jag tycker därför att det är viktigt att föreningarnas självfinansieringsgrad kan stärkas genom att medlemmarna ges möjlighet att dra av för medlemsavgiften. På det sättet kan organisationerna höja medlemsavgiften och på så sätt stärk organisationens självständighet gentemot staten. 6.Ett behov av problematiserad kunskap. Min sjätte utgångspunkt är att det finns ett behov av problema- tiserad kunskap som underlag för politiska beslut, utveckling av verksamheter och för en samhällelig förståelse av folkrörelser och andra organisationsformer i det civila samhället. 2 Nya rörelser i det civila samhället 2.1Folkrörelsepolitikens mål och syfte Mitt förslag: Målet för folkrörelsepolitiken, att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar, bör stå fast. 2.1.1Folkrörelsepolitiken ett eget politikområde I statsbudgeten (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17) meddelade regeringen att folkrörelsepolitiken skulle vara ett eget politik- område. Där angavs att målet för folkrörelsepolitiken är att män- niskor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Folkrörelsepolitiken ska inriktas på att stödja, uppmuntra och skapa förutsättningar för olika grupper att bilda och delta i föreningar och liknande sam- manslutningar för att tillgodose gemensamma behov och intressen. Syftet med att inrätta folkrörelsepolitiken som ett eget politik- område var att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida vad gäller relationer till folkrörelser och föreningsliv av olika slag samt villkor och förutsättningar för deras verksamhet. Den statliga folkrörelsepolitiken består av två delar: En sektorsorienterad del som bedrivs inom i stort sett samtliga politik- och verksamhetsområden i statsbudgeten, t.ex. handi- kappolitiken, ungdomspolitiken, kulturpolitiken, miljöpoliti- ken och idrottspolitiken, och omfattar specifika frågor som rör olika typer av föreningar inom respektive sektor. En generell och sektorsövergripande del där gemensamma frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar hanteras. Nya rörelser i det civila samhället Det är den generella folkrörelsepolitiken som utredningen behandlar. Den omfattar följande frågor: Generella frågor kring bidragsprinciper, bidragssystem samt uppföljning och utvärdering av statsbidrag till föreningar och folkrörelser Medverka till att lagstiftning och finansiella villkor för föreningslivet och folkrörelserna utformas på ett ändamåls- enligt sätt, bl.a. genom initiativ till utredningar samt i det interna beredningsarbetet i Sprida information inom statsförvaltningen om föreningarnas och folkrörelsernas villkor samt stimulera diskussion om de olika departementens och myndigheternas hållning. Här ingår också att föra dialog i lämpliga former med föreningarna och folkrörelserna kring dessa frågor. Utveckla och stärka formerna för samverkan och samråd med föreningar och folkrörelser vad gäller möten och referens- grupper samt representation i statliga utredningar, kommittéer och delegationer. Bidra till att kunskaperna i statsförvaltningen och samhället om föreningar, folkrörelser och liknande sammanslutningar ökar. Politiken ska syfta till att föreningarnas och folkrörelsernas samhällsroll uppmärksammas och erkänns. Utveckla en statistik som synliggör föreningarnas och folkrörelsernas verksamheter och erbjuder relevanta kvantita- tiva mått på deras betydelse i samhället vilket också ger förut- sättningar för utökad forskning på området Bidra till att det skapas tillgång till bra och ändamålsenliga sam- lingslokaler för förenings engagemang och för möten i övrigt mellan människor. När folkrörelsepolitiken inrättades framhölls folkrörelsernas centrala roll för att ge röst åt olika gruppers behov, värderingar och intressen. uppmärksammades folkrörelsernas förmåga att organisera tjänster och ge service. Regeringen ville genom en aktiv folkrörelsepolitik bidra till att utveckla, fördjupa och bredda demokratin och att stärka den sociala ekonomin i samhället. Nya rörelser i det civila samhället 2.1.2Målet för folkrörelsepolitiken står fast Jag föreslår att det mål som finns för den sektorsöver- gripande folkrörelsepolitiken bör stå fast. Jag ser inget skäl till att föreslå några nya mål. Detta mål har en nära koppling till ett av de demokratimål som föreslogs i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). Det var att medborgarsammanslutning- arna i högre grad ska involveras i den politiska processen. I propositionen redovisade regeringen en långsiktig strategi för att värna och fördjupa folkstyrelsen. Behovet av ett medborgardel- tagande även mellan valen betonades.