sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — Det är snarare en kombination av flera källor som måste vägas samman för att så långt som möjligt erhålla en helhetsbild av efterfrågan på arbetskraft. Ett grundläggande under- lag är prognoser som baseras på enkäter och intervjuer med arbets- givare, såväl privata som offentliga. Den information som kommer från prognosunderlagen bör kompletteras med mer konkret infor- mation på regional och lokal nivå. Det finns många olika aktörer som producerar prognoser för den framtida arbetsmarknaden. Myndigheter som , () och () levererar regelbundet framtidsutsikter för arbetsmark- naden. Därtill genomför banker, utredningsinstitut, arbetsmark- nadens centralorganisationer samt branschvisa förbund prognoser. sker det i enkätform och frågorna ställs återkommande till samma arbetsgivare runt om i landet. När så många intressenter genomför separata enkätintervjuer är det inte svårt att förstå att en viss enkättrötthet uppkommer hos arbetsgivarna och att en samordning av enkätintervjuerna skulle vara önskvärd i syfte att minska tidsåtgången för respondenterna. Vissa ovannämnda aktörer vittnar om bristande svarsfrekvens vilket kan äventyra kvaliteten i prognoserna. Emellertid är incita- menten för en samordning förmodligen små för producenterna av prognoser, dels för att frågeställningarna i viss mån varierar, dels för att dessa prognoser eller barometrar är en produkt som den undersökande myndigheten, organisationen eller företaget gärna vill framhålla som sin egen. Prognoser om arbetsmarknadsläget och utvecklingen i ekonomin har ett massmedialt nyhetsvärde som ofta ger positiv uppmärksamhet för producenten. Prognosmakarna använder sig av olika metoder och har fram- förallt olika primära frågeställningar. I stort sett samtliga prognos- makare behandlar ekonomiska frågeställningar på makronivå, dvs. tillväxt, arbetsmarknad och eventuellt inflation. och affärsbankerna genomför även regelbundna analyser över produktionsvolymer och orderingång, men fokuserar fram- förallt på olika branschområden snarare än på utvecklingen inom enskilda yrkesområden. För medlemsförbunden på såväl arbetsgivar- som arbets- tagarsidan är det angeläget att ha god kontroll på arbetskraftens kompetensnivå inom medlemsområdet och de har därför anledning att fördjupa sig i utvecklingen inom sina yrkesområden. Fördelen med denna information är att medlemsförbunden av naturliga skäl har mycket god sakkunskap om yrkesområdenas innehåll och är mycket måna om att arbetskraftens kompetens upprätthålls. Arbetsförmedlingarna har stor nytta av att ha regelbunden kontakt med bevaka att de utbildningar som upphandlas innehåller relevanta utbildningsinslag. Begränsningen i de enskilda branschförbundens prognoser ligger dock i att de inte täcker hela arbetsmarknaden. SCB producerar i olika publikationer prognoser över arbets- marknaden med varierande tidsperspektiv. Informationen utgår oftast från olika utbildningsgruppers perspektiv. Trender och prognoser har ett långsiktigt perspektiv och speglar den förväntade utvecklingen av befolkning, arbetsmarknad och utbild- ning 15 . Bedömningarna baseras bland annat på analyser av årskullar, vilket ger information om omfattning och år befolkningen inträder respektive utträder på arbetsmarknaden. Utbildning och arbete innehåller information om hur nytillskottet av utbildade och arbetsmarknadens behov av att rekrytera personal kan komma att påverka balansen på arbetsmarknaden för olika utbildningsgrupper på 5 10 års sikt. Arbetskraftsbarometern är en årlig publikation som baseras på upp- gifter från ett urval av arbetsgivare. Rapporten syftar till att ge snabb och enkel information om arbetsmarknadsläget och utsikter- na på arbetsmarknaden för olika utbildnings- grupper, företrädesvis högskoleutbildningar. I förhållande till de målgrupper som funderar över utbildningsval i det reguljära utbildningsväsendet ter sig de två förstnämnda pro- dukterna mest lämpade. Tidshorisonten i arbetskraftsbarometern är väl kort för ungdomar som ska påbörja gymnasie- eller högskole- studier. Däremot kan den utgöra en bra information för inves- teringar av kortare utbildningsinsatser, exempelvis arbetsmarknads- utbildning. gör analyser och prognoser över den svenska och internationella ekonomin vilka presenteras i Konjunktur- barometern. Publikationen utkommer och är en tendensundersökning som visar utfall, nuläge och förväntningar om framtiden bland ett urval av svenska företag. Företag med mer än 100 anställda förekommer i varje undersökning, medan urvalet av mindre företag byts ut . Minst 3 000 företag intervjuas . Konjunkturbarometern utkommer även kvartalsvis och är då baserad på ett större intervjuunderlag och med fler frågor till arbetsgivarna. Redovisningen av efterfrågan på arbetskraft återges framförallt i den kvartalsvisa Konjunkturbarometerns tabellbilaga, där det framgår hur stor andel av de tillfrågade företagen som anger att de har brist på personal, alternativt vilka hinder som är mest påfallande för företagets verksamhet. Svaren avser dock arbetskraften inom respektive bransch och är därmed inte yrkesspecificerad. Inom vissa branscher görs en distinktion mellan yrkesarbetare, tjänste- män och annan personal vilket möjliggör identifiering av vilka yrkeskategorier som avses. Den frekventa publiceringen av Konjunkturbarometern säker- ställer aktualiteten i uppgifterna, men är tidshorisonten relativt kortsiktig. utgår från dessa upp- gifter i sina beslut om utbildningsinsatser finns det risk för att efterfrågan har dämpats innan utbildningsdeltagarna är färdiga med utbildningen. AMS har inte producerat någon långsiktig prognos som täcker alla yrkesområden. Däremot har myndigheten produ- cerat särskilda rapporter om arbetskraftutbudet på lång siktTPF1FPT och om enskilda yrkesområden som teknik och industriTPF2FPT samt om utbildningTPF3FPT. AMS och länsarbetsnämnderna genomför prognoser med en kortare tidshorisont. Prognoserna baseras fram- förallt på intervjuer med 12 000 privata och offentliga arbetsgivare runt om i landet, men även på arbetsförmedlarnas bedömning av rekryteringsbehovet inom olika yrken. AMS samlade prognos kallas Arbetsmarknadsutsikterna för år (2007) som består av en makroekonomisk bedömning av den allmänna utvecklingen i eko- nomin vilken utkommer . utkommer även en publikation under namnet Var finns jobben? som består av en djupare analys över framtidsutsikterna för enskilda yrkesområden . Denna för- hållandevis kortsiktiga prognoshorisont innebär att rapporten, precis som SCB:s Arbetskraftsbarometer, främst är lämpad att utgöra underlag för val av kortare utbildningar. En stor del av AMS prognosarbete utförs ute i länen på de lokala arbetsmarknaderna. För att den rikstäckande prognosen och de regionala prognoserna ska hålla hög kvalitet har AMS sammanställt riktlinjer över hur prognosarbetet ska genomföras. Riktlinjerna avser främst kvantitativa metoder som beräkningssätt, men även kvalitativa metoder som exempelvis hur intervjuerna med arbets- givarna ska utföras. 1TP PT Arbetskraftsutbudet i – en utblick mot 2030, Ura 2004:3, AMS. 2TP PT Den framtida kompetensförsörjningen inom Teknik och Industri – Tillgång och rekryte- ringsbehov , Ura 2004:2, AMS. 3TP PT Den framtida personalförsörjningen inom Utbildning – Tillgång och rekryteringsbehov , Ura 2003:3, AMS. är utformade för att besvaras vid gemen- samma träffar mellan ansvarig arbetsförmedlare och arbetsgivare så att den förre har möjlighet att besvara följdfrågor och klargöra uppkomna frågeställningar. Det viktigaste syftet med intervjuerna är att få svar på arbetsgivarnas bedömning när det gäller det framtida behovet av personal inom olika yrkeskategorier samt vilka kompetenskrav arbetsgivarna har. Behovet kan påverkas av den förväntade marknadsutvecklingen, kapacitetsutnyttjande och om- fattningen av nyinvesteringar. AMS yrkesbarometer syftar till att ge en bedömning om arbetsmarknadsutvecklingen inom cirka 190 utvalda yrken på den lokala arbetsmarknaden under , vad man även kallar matchningsläget. Svaren ska spegla Arbetsför- medlingens professionella kunskap och bedömning av yrken. Utgångspunkten är handläggarnas kunskap om efterfrågan på arbetskraft inom respektive yrke i förhållande till tillgången på lämpliga arbetssökande, dvs. de arbetssökande som motsvarar arbetsgivarnas rekryteringskrav inom det aktuella yrket. Yrkes- barometern ger dels svar på utvecklingstendensen inom varje yrke, dels en bedömning av hur arbetsmarknadsläget kommer vara inom respektive yrke . Yrkesbarometern används för att kvantifiera rekryteringsläget inom ett visst yrkesområde och bildar vad AMS kallar ett brist- index. Detta är ett medelvärde av bedömningarna som har gjorts i landets arbetsförmedlingsområden med hänsyn tagen till område- nas storlek. Bedömningarna för varje yrke indexeras från 1 till 5 beroende på arbetsmarknadslägeTPF4FPT. AMS klassindelning för arbetsmarknadsläge inom visst yrke Stor brist på arbetskraft i hela landet Stor brist i delar av landet och viss brist eller balans i andra delar Viss brist eller balans Balans mellan efterfrågan och utbud Källa: Var finns jobben ?, Ura 2006:1, AMS. 4TP PT Indexeringen sker enligt följande: 1=stort överskott, 2=överskott, 3=balans, 4=brist och 5=stor brist. För vardera yrke multipliceras antalet Af-kontor som redovisar stort överskott med talet 1, antalet kontor som redovisar överskott med talet 2, etc., varefter summan av dessa produkter divideras med antalet kontor som inkommit med svar för yrket. Det genomsnittliga bristindextalet för alla yrken i AMS prognos uppgick till 3,03. Flertalet av de enskilda länen uppvisade närliggande värden, men vissa uppseendeväckande avvikelser före- kom. Länsprognoserna vittnade om genomsnittligt lägre efter- frågan i (2,95) än i (3,21) och (3,16). Eftersom de två sistnämnda länen har lägre sysselsättningsgrad än uppstår en viss miss- tänksamhet gällande trovärdigheten i de enskilda länsprognoserna. Beroende på utgångsläge och bedömningen av den relativa föränd- ringen av arbetsmarknadsläget, kan förväntningarna ge intryck av en generell efterfrågeökning som mycket väl kan vara överdriven. 3.1.4Är prognoserna sinsemellan överensstämmande? En fråga som uppenbarar sig är om de framtida utsikterna för olika yrken i Konjunkturbarometern, Arbetskraftsbarometern och Var finns jobben? stämmer överens med varandra. Ger skillnader i metod och urval i respektive myndighets undersökning upphov till divergerande bedömningar? Först och främst måste det påpekas att jämförelser är besvärliga att genomföra eftersom presentationen av arbetsmarknadsläget inom olika yrken eller branscher varierar. Konjunkturbarometern fokuserar sina branschanalyser på de privata näringarna, i synnerhet inom tillverkningsindustrin. Arbetskraftsbarometern presenterar sina bedömningar på 70 olika utbildningsgrupper med betoning på högskoleutbildningar. AMS ambition är att analysera de 200 vanligaste yrkena sett över hela arbetsmarknaden. Med förbehåll för ovanstående reservationer är utredningens uppfattning att tendenserna i de olika rapporterna med avseende på 2007 överlag är samstämmiga. Det finns enstaka yrkesområden där styrkan i efterfrågan på arbetskraft varierar. Ett sådant exempel är behovet av kvalificerad IT-personal, där Konjunkturbarometern pekar på större brist än AMS rapport. I detta fall kanske SCB:s Arbetskraftsbarometer ger den mest nyanserade bilden, genom att skilja på brist på utbildad personal och brist på yrkeserfaren personal. Enligt Arbetskraftsbarometern är det inte ovanligt att det inom ett visst yrke finns god tillgång på utbildad personal, men brist på yrkeserfaren personal. Sammanfattningsvis kan de tre rapporterna påstås komplettera varandra. Konjunkturbarometern har sin stora fördel i dess fre- kventa uppdatering och detaljerade information om framförallt industrinäringarna, men saknar däremot yrkesperspektivet. Arbets- kraftsbarometern ger den mest nyanserade bilden genom att i varje utbildningsgrupp separera utbildning och erfarenhet, men lämnar stora yrkesgrupper med lägre utbildningskrav utanför analysen. AMS ger den mest heltäckande bilden vad gäller specifika yrken och här finns även tillgång till geografiska variationer i bedömningarna. Möjligen är det ett problem att arbetsförmedlarnas bedömning har en alltför stor vikt i förhållande till arbetsgivar- enkäterna. AMS bristindex kan även framstå som något tekniskt och absolut, varför det finns extra stor anledning att ta hänsyn till geografiska variationer. 3.2Imperfektioner i signaler om efterfrågan och utbud För en prognosmakare finns det alltid ett antal osäkerhetsfaktorer i den tillgängliga informationen om efterfrågan och utbud. Dels är det naturligtvis svårt att uppnå fullständig information, dels kan den snedvridas av uppgiftslämnaren. Detta avsnitt försöker belysa de vanligaste felkällorna. Ett allmänt problem i prognosundersökningar som baseras på intervjuer eller enkäter är att det finns en risk att respondenterna gör bedömningar av nuläget och inte den avsedda framtiden. Vid tilltagande efterfrågan på arbetskraft finns det därmed en risk att behovet av arbetskraft framåt blir underskattat. Annalkande konjunkturnedgångar skulle medföra en omvänd effekt. Det senare exemplet förklarar möjligen de förvånansvärt höga bristindextalen i AMS prognoser efter högkonjunkturen . I AMS senaste prognoser förefaller bedömningarna emellertid vara på en mer rimlig nivå. 3.2.1Avgränsningar i AMS prognoser I AMS enkätundersökning ingår inte enkäter till arbetsgivare med färre än fem anställda. Denna avgränsning är förklarlig eftersom enkäter till fåmansföretag inte motsvarar någon nämnvärd del av arbetsmarknaden per utskickad enkät. De 12 000 enkäter som AMS skickar ut till offentliga arbetsgivare, större privata företag och ett urval av mindre företag, når ändå de arbetsgivare som sysselsätter 3,5 miljoner personer i landet. Marginalnyttan av ytterligare enkät- svar från de minsta företagen är därmed mycket liten. Avsaknaden av de minsta företagen ska ändå inte förringas eftersom de utgör av landets företag. De speciella behov som de minsta småföretagen har blir därmed inte belysta. Ett annat problem berör AMS yrkesbarometer som innehåller de cirka 200 vanligaste yrkena i landet, vilka också täcker in majo- riteten av de sysselsatta i landet. Avgränsningen utelämnar hundra- tals yrken vars förändrade arbetsmarknad förblir okommenterade i AMS prognoser. Detta har medfört problem för olika former av hantverksyrken, där medelåldern bland de sysselsatta tenderar att stiga och många närmar sig pensionsåldern. Då landets utbildnings- instanser och de presumtiva arbetstagarna inte nås av signaler om stigande efterfrågan blir återväxten inom yrket liten eller obefintlig. Det kan naturligtvis ses som ett hälsosamt led i strukturomvand- lingen då dessa yrken ofta uppvisar små produktivitetsökningar, men är det en serviceinstans som medborgarna efter- frågar. Flera sysselsättningstillfällen kan därmed gå förlorade. De sysselsatta inom hantverksyrkena sammanfaller för övrigt ofta med de ovannämnda minsta småföretagen. Antalet lediga platser som anmäls till Arbetsförmedlingarna är långt ifrån fullständigt vilket gör att den exakta nivån på antalet platser egentligen är ointressant. Vakansstatistiken utgör ändå en kompletterande information om tendenserna på arbetsmarknaden. När antalet platser förändras i konjunkturcyklerna ger det tydliga signaler om efterfrågan på arbetskraft är på väg att stiga eller sjunka. Arbetsförmedlingens medverkan i rekryteringsprocesserna kan beskrivas i termer av marknadsandelar, vilket här innebär andelen lediga platser som har tillsats och som funnits anmälda hos för- medlingen i förhållande till antalet nyanställningar som görs . Arbetsförmedlingens huvuduppgift är att bidra till att över- brygga trögheter och lösa problem på arbetsmarknaden. En hög marknadsandel för vakanser är således inget självändamål, men för att kunna genomföra en effektiv matchning av platser och arbets- sökande mot varandra, krävs att Arbetsförmedlingen har tillgång till en väsentlig del av efterfrågan på den svenska arbetsmarknaden. En viss storlek på förmedlingens marknadsandelar är följaktligen en förutsättning för en effektiv matchning. Arbetsförmedlingens marknadsandelar av lediga platser upp- skattades till , men har minskat. har marknadsandelarna fluk- tuerat kring . Erfarenheterna visar även att Arbets- förmedlingens marknadsandelar tenderar att tillfälligt öka vid högkonjunkturer då konkurrensen om arbetskraften ökar.TPF5FPT Figur 3.1 Arbetsförmedlingens marknadsandel för lediga platser (andel av de externa rekryteringar som görs ) 1990 2004 Källa: AMS och . Marknadsandelarna kan även variera beroende på vilket yrkes- område som är föremål för en vakans. I de yrkesområden där marknadsandelarna är låga är problemet extra bekymmersamt, eftersom det blir svårt för Arbetsförmedlingen att få en realistisk bild över rekryteringsbehoven. Frånvaron av tydliga signaler från dessa arbetsmarknader gör att det blir svårt att dimensionera omfattningen på arbetsmarknadsutbildningen. AMS bedömningar är att många lediga platser inom byggnads- och teknikområdet inte anmäls till förmedlingen, medan vård- och utbildningsyrken vilka domineras av offentliga arbetsgivare, gör det i högre grad. 5TP PT Arbetsförmedlingens marknadsandelar 1999 och 2000, Ura 2001:8, AMS. Vakansstatistik har i divergerande avseenden påverkats av internettjänsterna. Genom den så kallade Sökandebanken kan arbetsgivarna hitta arbetssökande utan att anmäla något rekry- teringsbehov. En matchning mellan ledigt arbete och arbetssökande kan således ske utan att en platsförmedlare varit inblandad och utan att en ledig plats har registrerats. Användandet av denna typ av tjänster kan antas leda till att marknadsandelarna minskar. Sam- tidigt finns det skäl att argumentera för att tillgången till internet- tjänsterna har medfört att det har blivit smidigare för arbetsgivarna att anmäla vakanser jämfört med , då arbetsgivarna oftast ringde till Arbetsförmedlingen och beskrev rekryteringsbehovet. Arbetsgivarna har genom internettjänsten möjlighet att anmäla vakansen när som helst , utan att behöva ta hänsyn till Arbetsförmedlingens öppettider. Detta skulle tala för att mark- nadsandelarna ökar. Ett faktum som har påverkat marknadsandelarna i positiv rikt- ning, men på ett felaktigt sätt, är förekomsten av dubbelregistre- ringar. Lediga platser som anmäls via AMS platsbank publiceras överst på listan av nyanmälda jobb. För att säkerställa att just deras vakanser syns högt upp på listan, nyanmäler vissa arbetsgivare samma plats . Konsekvensen blir att vakans- statistiken innehåller dubbletter, vilket genererar en överskattning av antalet nyanmälda platser. AMS uppskattade att av de nyanmälda platserna utgörs av dubbletter. Det bör också poängteras att Arbetsförmedlingen i samband med jobbsökaraktiviteterTPF6FPT uppmanar de arbetssökande att själva kontakta arbetsgivare för att hitta lediga jobb, utan att sådana nöd- vändigtvis har utannonserats. Denna initiativkraft imponerar ofta på arbetsgivare vars intresse blir större för dessa arbetssökande, än för personer som arbetsgivaren kan uppfatta pliktskyldigt söker publicerade lediga jobb. I den mån dylika anställningar uppkommer har Arbetsförmedlingen indirekt medverkat till rekryteringen, även om den lediga platsen inte förekommer i vakansstatistiken. 6TP PT Jobbsökaraktiviteter eller jobbsökarkurser förekommer på de flesta Af-kontoren. De inne- håller tips och råd om hur man skriver intresseväckande ansökningar, hur man lämpligen bör bete sig och vad man bör fråga om på en anställningsintervju. Prognoser som beskriver brist på kvalificerad arbetskraft är ibland behäftade med vissa brister. Arbetsgivarna tillfrågas om de upplever brist på kompetent personal utifrån en allmän situation och oavsett om de försökt rekrytera eller inte. Arbetsgivarna kan förmedla en bild av att det finns en betydande brist på rätt kompetens, vilket skulle kunna tolkas som kvalitativ brist på arbetskraft, även om det faktiska antalet arbetssökande på Arbetsförmedlingen väl räcker till för att klara den kvantitativa efterfrågan. Det kan ur en arbetsgivares perspektiv även finnas anledning att överdriva kom- petensbehovet i syfte att få en så kompetent grupp sökande som möjligt. och (1999) genomförde en studie där drygt 5 000 arbetsgivare som anmält ledig plats till Arbetsförmedlingen intervjuades angående hur rekryteringsprocessen framskridit. av de tillfrågade arbetsgivarna uppgav rekryterings- problem, varav inte anställde någon alls (flaskhals) och anställde en person med lägre kompetens än som ursprungligen var tänkt (kortsiktig flaskhals). Resterande 23 pro- cent av de arbetsgivare som uppgav att de hade rekryterings- problem, anställde och förklarade sig nöjda med rekryteringen, trots att den anställdes formella kompetensnivå inte motsvarade arbetsgivarens ursprungliga önskemål. I dessa fall har arbetsgivaren alltså överdrivit sitt formulerade kvalifikationsbehov. Författarnas slutsats är att en del av de rekryteringsproblem som arbetsgivare uppger är ett uttryck för en subjektiv viljeyttring snarare än verkliga behov.TPF7FPT kom fram till liknande resultat i en företagsstudie genomförd 2000. av det totala rekryteringsbehovet hos 200 intervjuade företag var svårtillsatt. Drygt var fjärde företag valde då att inte anställa alls, medan resterande företag anställde efter att ha sänkt kvalifikationskraven eller efter att ha förlängt rekryteringsprocessen för att hitta personal med rätt kompetens.TPF8FPT Det är förståeligt att arbetsgivarna vill rekrytera personal med så god kompetens som möjligt. Det är även troligt att de vill ha flera personer att välja mellan. Förekomsten av överdrivna kvalifika- tionsbehov ger dock felaktiga signaler till beställare av utbildningar. 7TP PT Flaskhalsar eller överdrivet formulerade behov? – en analys av arbetsgivarnas krav vid rekrytering, Ura 1999:17, AMS. 8TP PT Kompetens – en bristvara?, , 2000. I Arbetsförmedlingens fall blir det svårt att dimensionera arbets- marknadsutbildningar till en nivå som motsvarar det verkliga behovet på arbetsmarknaden. När vakanstalen stiger ökar chanserna för de arbetssökande som är anmälda på Arbetsförmedlingen att få arbete. Är tillgången på kvalificerad arbetskraft inom ett specifikt yrkesområde god kan dessa matchas mot de lediga jobben, utan att några utbildnings- insatser behöver sättas in. Detta förutsätter dock att kvaliteten på den information som Arbetsförmedlingen har om de arbetssökande är korrekt. Om denna information överskattar de arbetssökandes kompetens anvisar Arbetsförmedlingen personal vars kunskaper understiger arbetsgivarens krav. Följden kan bli att Arbetsför- medlingen feldimensionerar arbetsmarknadsutbildningen och att arbetsgivaren hädanefter förlitar sig på andra rekryteringskanaler än Arbetsförmedlingens. Ovannämnda scenario blev verklighet inom byggnadsbranschen. Detta föranledde att AMS tillsammans med parterna inom bygg- nadsbranschen tog initiativ till en kartläggning av alla arbetssökande inom byggnadsområdet i landet. Kartlägg- ningen resulterade i att endast en tredjedel (10 800 personer) av målgruppen var direkt anvisningsbara till ett arbete inom bygg- sektorn. Ytterligare 4 300 personer bedömdes ha förutsättningar att få arbete inom yrkesområdet med hjälp av utbildningsinsatser. AMS har efter denna kartläggning gått ut med riktlinjer som skärper registreringsrutinerna. Det är självfallet viktigt att detta inte blir en engångsföreteelse, utan att kvaliteten upprätthålls. Inom just byggsektorn har informationen om efterfrågan och utbud varit kraftigt snedvriden. Då få lediga platser inom bygg- nadsområdet anmäls till Arbetsförmedlingen kan efterfrågan ha underskattats, medan förmedlingens interna register vittnat om god tillgång av arbetssökande, vilket i själva verket varit en grov överskattning.