sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Direkt efter översvämningskatastrofen , då delar av nordöstra drabbades svårt startades projektet , som studerar konsekvenserna av översvämningarna och föreslår profylaktiska åtgärder för att förhindra upprepning. Eftersom översvämningar inte kan förhindras helt måste adekvata åtgärder fokusera på minimering av konsekvenser och optimal förberedelse för krissituationer. Vid departementet för jord- och skogsbruk, miljö och vattenhantering finns en avdelning för skydd mot naturkatastrofer, bildad efter översvämningarna 2002, som sysslar med utvecklandet av strategier för kontroll av översvämningar i samarbete med Bundeswasser-bauverwaltung/BWV () och Wildbach und Lawinenverbauung/WLF (Office for and Avalanche Control). Följande riktlinjer för integrerad hantering av översvämningar har utvecklats: 1) Identifiering av begränsningar i nuvarande skydd och ansvarsförhållanden 2) Förbättring av allmänhetens riskmedvetenhet 3) Skyddandet av befintliga näringar genom adekvat markplanering 4) Inrättandet av finansieringssystem som uppmuntrar till privat underhåll 5) Samordning av all offentlig planering 6) Förbättrandet av det ekonomiska skyddet En Verksamhetsplan för översvämningsskydd – vattenutveckling ska preliminärt innehålla implementeringsprogram på medellång sikt och en prioriteringslista för framgångsrik kontroll Bilaga B 35 SOU 2007:60 172 av översvämningar. Åtgärder för att förbättra översvämningsskyddet vidtas redan nu för floderna (Niederösterreich), Stooberbach (), Grossarlerache (), (Tyrol), (Voralberg) och ett antal mindre floder. in Torrent and Avalanche Control arbetar med skydda befolkning, samhälle och kulturområden från stormflod, laviner och erosion. Man använder sig av skogsbiologiska såväl som tekniska- och planlösningar. Skogar utgör ett naturligt skydd mot stormflod, laviner och erosion och av all skog i har en skyddande funktion. tog man fram Austrian protection strategy där man stadgar vilka intentioner man för skogen och dess skyddande funktion och hur man ska bedriva skogsvård så att dessa egenskaper hålls intakta. in Torrent and Avalanche Control arbetar tillsammans med lokala organ och skogsvårdsåtgärderna implementeras av de lokala skogsägarana. spenderade sammanlagt 122 miljoner EURO på skyddsåtgärder mot stormflod, laviner och erosion, varav den federala regeringen stod för 69 miljoner EURO. Risken för ras och skred och stormflod kommer öka i ett förändrat klimat. är av alla kommuner i i riskzonen för stormflod, laviner och erosion. in Torrent and Avalanche Control arbetar därför med att förbereda och utvärdera framtagandet av s.k. Hazard zone maps (kartor över riskzoner) och är nästan hela kartlagt. Kartorna används sedan av Länderna (regionerna) att och byggsektorn, även om de inte juridiskt skyldiga att efterfölja dessa kartor, som underlag vid framtagandet av översikts- och detaljplaner. 2.4 Turism Turismnäringen i är starkt klimatberoende. Då vinterturismen, särskilt skidturism, är känslig för redan relativt små förändringar i klimatet förväntas näringen allvarligt påverkas av att vintersäsongen förväntas bli kortare och att snötäcket förväntas minska. Sommarturism kan gynnas av ett förväntat varmare klimat. Planerade anpassningsåtgärder: STRATEGE genomför analyser av hur utvalda österrikiska skidorter kommer påverkas av klimatförändringarna och föreslår även anpassnings SOU 2007:60 Bilaga B 35 173 åtgärder. av de österrikiska skidområdet (ca 23 000 ha) använder sig av konstgjord snö för en kostnad av 176 miljoner EURO . Användandet av konstgjord snö är kontroversiellt då det påverkar miljön och är mycket resurskrävande (cirka 1 0004 000+ kubikmeter färskvatten och 25 000 kWh energi per ha går åt varje säsong). En nyutvecklad teknik, där man använder sig av vita lakan vilka man breder över isen för att begränsa issmältningen , har påvisat lovande initiala resultat. 2.5 Alpina miljön Nederbördsmängden i förväntas öka men minska . Tidpunkten för den första snön förväntas försenas och snötäcket förväntas reduceras. Glaciärernas storlek förväntas minska och mängden smältvatten förväntas öka till följd av ett varmare klimat. Undersökningar av två viktigaste glaciärer, Ötztaler samt Stubaier, visar att deras volym minskat . Trädgränsen samt övrig vegetation kommer krypa högre upp längs med bergssidorna. Arter vilka är anpassade efter dagens klimat riskerar utrotning medan nya arter kan göra inträde i den alpina miljön. En omfattande studie baserad på material från Austrian visade att klimatförändring motsvarande en temperaturhöjning på samt en nederbördsökning motsvarande +/- utgör en gränsvärde, efter vilket de negativa effekterna för existerande ekosystem blir påtagliga. Markvegetation utgör ett naturligt skydd mot laviner och ras och skred varför en högre trädgräns kan innebära att risken för dessa naturolyckor minskar. 2.6 Hälsa Klimatförändringarna förväntas medföra en ökad risk för värmeböljor, vilket ökar risken för bl.a. kardiovaskulära samt respiratoriska åkommor. Det finns även en risk för att sjukdomar vilka tidigare inte funnits i etablerar sig. Bilaga B 35 SOU 2007:60 174 2.7 Vattenkraft är i hög grad beroende av vattenkraft. Klimatscenarier pekar mot att sommarnederbörden minskar och vinternederbörden ökar. Den totala nederbördsmängden förväntas dock inte påverkas. Utbudet av vattenkraft kan följaktligen komma att variera stort beroende på årstid. Ökad avrinning, vilket egentligen är positivt, kan i kombination med ökade sedimentmängder verka störande på vattenkraftsinfrastrukturen. 3 Forskningssatsningar, program och synteser , strax efter översvämningskatastroferna i , startade ett österrikiskt klimatprogram, Austroclim. bildades ett underprogram StartClim, med fokus på klimatpåverkan och rekommendationer för anpassningsåtgärder. , Umweltbundesamt, tog över den administrativa samordningen av projektet 2003. StartClim finansieras gemensamt av departement, banker, kraftbolag och försäkringsbolag. Programmet har lagts upp på en år-till-år bas med olika teman. var temat Föhnvindar och torka, är det hälsa och klimatförändringarnas påverkan på känsliga näringar, exempelvis turism. grundades (WegCenter). På centret arbetar forskare inom natur och samhällsvetenskap med att utröna hur klimatförändringarna kommer påverka . lanserade Ministeriet för Utbildning, Forskning och Kultur det nationella forskningsprogrammet , vilket bedriver forskning på temat provision for nature and society, och är en del av det österrikiska hållbara utvecklingsinitiativet. lanserades forskningsprogrammet (Research for Climate Protection), vilket ska ta fram regionala klimatmodeller och klimatscenarier för . SOU 2007:60 Bilaga B 35 175 4 Ansvarsfördelning och organisation vid extrema väderhändelser Ansvars- och ledningsstruktur är en federal republik och regeringen består av kanslern och hans ministrar. Presidenten har i huvudsak en representativ funktion. De har en tvåkammarriksdag (Bundesversammlung) som består av Federala rådet (Bundesrat) samt det nationella rådet (Nationalrat). Landet är uppdelat i 9 provinser (Bundesländer) som har långtgående självstyre. Varje provins har sitt eget parlament och regering som leds av en provinsguvernör (). Provinserna är indelade i distrikt och kommuner. Den österrikiska räddningstjänsten och civilförsvaret bygger till stor del på frivilligresurser. ansvarar för samordningen på federal nivå av civilförsvaret och insatser inom . Hjälpinsatser utanför samordnas av Förbundskansliet (). ansvarar för det ekonomiska försvaret. Det militära försvaret har till uppgift att stödja de civila myndigheterna vid katastrofer, hot mot allmän ordning, terrorism och i gränsskyddet. Det finns inget enskilt departement som ansvarar för CII/CIIP (Critical Information Infrastructure Protection) området utan olika departement ansvarar för olika frågor. Det finns en Chief Information Officer () på varje departement. Huvudansvariga för området är inrikes- och försvarsministeriet. Försvaret har ett ansvar för försvar av kritisk infrastruktur och samarbetar med civila institutioner som (), Government Headquarters for Information and Communication Thechnology Strategy samt Commission on Data protection (DSK). Landet har en officiell webbplats för datasäkerhet. har ett försök med ett chipskort med krypterad information på. Detta kort kallas (Bürgerkarten). Lagstiftning Uppgifterna inom det civila krishanteringsområdet (Civil Protection Sector) fastställdes i den nya säkerhetspolitiska doktrin som antogs av parlamentet . Bilaga B 35 SOU 2007:60 176 helhetssyn på säkerhet (). Informationssäkerhet är en viktig del av den nya helhetssynen. Kärnan i den säkerhets- och försvarspolitiska doktrinen är: Säkerhet (security) i alla dess dimensioner är grundförutsättningen för existensen och funktionen av en demokrati och för den ekonomiska välfärden av samhället och dess medborgare. Säkerhet måste därför uppfattas och förverkligas som en på helhetssyn baserad policy. Särskilt intressanta verksamhetsområden satsar mycket på att skydda kritisk informationstekniska infrastrukturer. Som definierade kritiska infrastrukturer kan nämnas: Telekommunikation, banker och finanser, tv, militära försvaret, polisen, post, sjukvård, transporter samt vattenförsörjning. Regeringen har som mål att utveckla ett nytt nationellt koncept för civil-militär samverkan (CIMIC). I regeringsprogrammet finns också att förena den federala polisen, gendarmeriet och tullen till en federal säkerhetsstyrka i syfte att bättre kunna möta de nya hoten till följd av . Det militära försvaret har som uppgift att även stödja civil krishantering. Kontakter mellan privata och offentliga aktörer samt handelskammaren har inlett en arbetsgrupp tillsammans med 80 av de 500 toppnoterade företag som finns i för att jobba med informationssäkerhetsfrågor inom IT. Generellt satsar man mycket på privat – offentlig samverkan i . har bedrivit ett långsiktigt och förtroendefullt samarbete med inom krisberedskapsområdet inom olika kunskaps och forskningsrelaterade områden. Som exempel kan nämnas Comprehensvive Risk Analysis and () vilket är ett schweiziskt/svenskt initiativ med f.n. och som partners. Nätverket syftar till att möta de nya hoten genom internationell dialog kring risker och sårbarheter, skydd av samhällsviktig infrastruktur och krisberedskap. Internetportalen, arbetsmötena och t.ex. CIIP-handbook (Critical Information SOU 2007:60 Bilaga B 35 177 Infrastructure Protection) är värdefulla både nationellt och internationellt. 5 Finansieringsformer/Försäkringar för stöd vid extrema väderhändelser har ett marknadsbaserat försäkringssystem. Egendomsförsäkringar skyddar vanligtvis mot storm, hagel, översvämning samt snölast. har dock även inrättat en nationell katastroffond, vilken innehåller ca . Beloppet kan dock ändras snabbt genom att omfördelning av skattemedel. Staten har inget ekonomiskt ansvar i vid naturkatastrofer men kan via naturkatastrofen betala ut en ytterst begränsad ekonomisk ersättning till drabbade. StartClim (se punkt 4) förslår, utifrån erfarenheterna från översvämningarna 2002, en ökad reglering via obligatoriska försäkringar mot naturkatastrofer. Man anser att staten bör vara med och upprätta en försäkringspool med avseende främst på översvämningskatastrofer. Individer som bor eller har egendom i riskområden drabbas hårt av höga och avstår ibland från tillräcklig försäkringsskydd. Ett krav på obligatorisk försäkring menar man skulle innebära ökad riskdiversifiering, lägre och ett breddat samhällsansvar. Man anser även att lagstiftningen måste harmoniseras mellan de nio förbundsstaterna angående katastrofhjälp. Kunskaperna om den ökade risken för naturkatastrofer är bristfälliga, varför saken inte beaktas tillräckligt. Tendensen till moralisk risktagning (moral hazard) är hög. Trenden pekar mot att egendomsförsäkringar bli svårare att teckna i vissa riskområden och, i den mån det går att teckna försäkring, kommer bli det bli dyrare. Om det blir svårt att teckna försäkring det allvarliga sekundära effekter i form av att nya verksamheter inte kan startas upp. Finansiella institutioner kan även i högre grad utsättas för risk när egendomar, vilka har fungerat som garantier vid transaktioner, kan försäkras. StartClim2003 fokuserade på hur åtgärder syftandes till att minska risken för naturkatastrofer påverkar försäkringssystemet. Bilaga B 35 SOU 2007:60 178 Nationella åtgärder i samband med översvämningarna 2002 Generella åtgärder: utbetaldes till drabbade, varav 500 miljoner från den nationella katastroffonden. Hälften utbetalades till individer och hälften till uppbyggnadsåtgärder t.ex. infrastruktur. till drabbade företag genom en fond hos det österrikiska 50 miljoner ur miljö- och vattenvårdsfond 2,7 miljoner för uppköp av foder Vissa avgifter av administrativ karaktär som uppkommer i samband med uppbyggnaden efter översvämningarna togs bort. Åtgärder inom jordbrukssektorn: I räknade man med att 20 000 ha skadats av översvämningarna och att värdet av skadorna uppgick till , exkl. skador på byggnader, maskiner och dyl. Förutom EU-åtgärder och foderuppköp gavs möjlighet till avbetalningsanstånd på jordbrukets investeringskostnader, alternativt löptidsförlängning. 6 Åtgärder som har vidtagits enda vidtagna åtgärd är anpassningsstrategin man har lagt upp för skydd mot översvämningar. Den österrikiska regeringens årliga investeringar på ca i infrastruktur avsedd att skydda mot laviner och att avleda vatten vid skyfall, och ytterligare för att förbättra skyddet mot översvämning, kan dock även ses som vidtagna åtgärder. 12 EU 1 Generella anpassningsstrategier och åtgärdsförslag EU kommissionen, , publicerade rapporten and Adaptations for Climate Change in Europé och SOU 2007:60 Bilaga B 35 179 (EEA) publicerade rapporten and adaptation to climate change in Europé samt rapporten of Europés changing climate. Dessa rapporter är övergripande analyser av hur kan komma att påverkas av klimatförändringarna och vilka anpassningsmöjligheter man har. EU kommissionen rekommenderar i sitt working paperet Winning the battle against global climate change att utförligare forskning på området ska genomföras. De mesta anpassningsåtgärder som föreslås eller genomförs sker på medlemsnivå, vilket tydliggörs med att varje medlemsland publicerar en individuell (4:e). EU bidrar dock med en egen (4:e) där man ger en helhetsbild av det gemensamma anpassningsarbetet. European Climate Change Programme (ECCP) etablerades i syfte att implementera Kyotoprotokollet samt att identifiera de mest miljövänliga och mest kostnadseffektiva åtgärderna för att nå det övergripande målet att vara bättre förberedd att möta klimatförändringarna. I dess första fas verkade ECCP främst som en initierare, katalysator och diskussionsforum vilket möjliggjorde att EU kunde presentera sin Action Plan . ECCP policys och åtgärder är tänkta att komplettera medlemsstaternas egna åtgärdspaket. Action plan identifierade 12 prioriterade åtgärdsförslag (mestadels för att minska växthusgaser) och många av dessa åtgärder har redan, eller är på god väg att bli implementerade. lanserade Europeiska Kommissionen ECCPII, vilket skall förbereda och vidareutveckla existerandepolicys. Programmet ska dessutom undersöka nya policyområden. ECCPII är indelat i flertalet arbetsgrupper, varav en är inriktad på anpassning. Arbetsgruppens mål är att ta fram en anpassningsstrategi på EU-nivå och presenterade man en grönbok.. Europeiska Rådet har också beslutat om att EU, i enlighet med Kyotoprotokoller, ska ta fram en EU Climate Change Strategy post-2012. Bilaga B 35 SOU 2007:60 180 Europeiska kommissionens grönbok lanserades grönboken i – tänkbara EU-åtgärder, vilken är tänkt ska resultera i en vitbok . I grönboken pekas ut, p.g.a. förväntad ökad nederbörd, som ett av mest sårbara områden. Anpassningsåtgärder på EU-nivå motiveras av det faktum att klimatförändringarna inte tar hänsyn till nationella gränser och därför kan gränsöverskridande anpassningsåtgärder vara mer effektiva än strikt nationella. föreslår att man inom ramen för EU arbetet bör överväga fyra handlingslinjer: Del ett: Tidiga åtgärder i EU Anpassningsåtgärder integreras i samband med genomförande och ändring befintlig och kommande lagstiftning och politik (t.ex. i samband med lägeskontrollen av EU:s jordbrukspolitik 2008) Anpassning integreras med gemenskapens nuvarande finansieringsprogram (t.ex. sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden, föranslutningsinstrument, program för transeuropeiska nät och infrastrukturåtgärder inom fonden för landsbygdsutveckling, socialfonden, strukturfonden för fiske) Nya initiativ utvecklas (t.ex. bedömning av befintliga offentliga och privata naturkatastroffonders riskstrukturer Del två: Integrering av anpassning med EU:s yttre åtgärder Klimatanpassning är ett gränsöverskridande fenomen varför det måste integreras i externa relationer, t.ex. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP),strategier författigdomsbekämpning (Poverty Reduction Strategy Paper, PRSP) samt europeiska grannskapspolitiken. Man förslår även skapandet av en global klimatförändringsallians (),vilken ska stödja utvecklingsländerna i deras klimatanpassningsarbete. Kommissionen har avsatt sammanlagt för perioden 20072010 till dialogverksamhet och stöd åt utvecklingsländer genom målinriktade åtgärder för att mildra effekterna och anpassningsåtgärder. Del tre: Minskad osäkerhet genom utvidgad kunskapsbas med hjälp av integrerad klimatforskning. framhåller att även om stora framsteg har gjorts mot en förståelse av jordens klimatsystem kvarstår vissa osäker SOU 2007:60 Bilaga B 35 181 heter, framför allt när det gäller mer tillförlitliga och detaljerade prognoser om klimatförändringarnas effekter på regional och lokal nivå, kostnad och nytta för anpassningsåtgärder i ett kortare tidsperspektiv som 20202030. En integrerad, sektorsövergripande helhetssyn bör främjas. EU:s sjunde ramprogram för forskning (2007–2013) lägger stark tonvikt på klimatförändringar, när det gäller både prognoser, modeller och anpassningsstrategier. Större EU-finansierade forskningsprojekt som bedrivs med fokus på bl.a. klimatanpassning är ENSEMBLE, samt . Del fyra: Europeiska samhällets, näringslivets och offentliga sektorns deltagande i utarbetandet av samordnande och heltäckande anpassningsstrategier Som ett led i det europeiska klimatförändringsprogrammet kommer kommissionen att överväga att inrätta en europeisk rådgivande grupp för anpassning till klimatförändring, som skall fungera som kommissionens expertgrupp och bestå av ett representativt urval beslutsfattare, ledande forskare och organisationer från det civila samhället. Denna grupp skulle lämna synpunkter på arbetet i ett antal specifika arbetsgrupper med början . kommer ett antal regionala workshops att hållas runt om i för att grönboken förslag ska förankras hos alla inblandade parter. som behandlar , och kommer arrangeras i . 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis 2.1 Höjning av havsnivån förväntas den globala havsnivån ha stigit med 0,090,, med ett förmodat medelvärde kring . Höjningen kommer att innebära en ökad frekvens av översvämningar, kusterosion, och förlusten av flacka kustområden. Högre havsnivåer ökar risken för stormvågor, förvärrar existerande saltvatteninträngning, och hotar kustnära ekosystem och våtmarker. Enligt uppskattningar kommer 68 miljoner av EU:s, som har kust sammanlagt, invånare att drabbas av förändringar i havsnivån. Bilaga B 35 SOU 2007:60 182 Förändringarna påvisar dock stora regionala variationer. Åtgärder för att skydda kustområden är kostsamma och kan vara oekonomiska i vissa områden eller ineffektiva vid vissa havsnivåer. 2.2 Energi Medeltemperaturen förväntas bli högre i , med såväl varmare somrar som mildare vintrar som följd. Man förväntar sig även större temperaturvariationer inom säsongerna, med bland annat en större frekvens av värmeböljor. Förändringarna i medel och topptemperatur kommer att ha både positiva och negativa effekter för energikonsumtionen. Efterfrågan på energi avsedd för uppvärmning förväntas att minska, men detta kommer till viss del att jämnas ut av en ökad efterfråga på energi avsedd för avkylning (luftkonditionering). Förändringar i energianvändning kommer dock att påvisa stora regionala skillnader inom , där de medlemsländerna på mer norra latituder förväntas att bli de största vinnarna. 2.3 Hälsa Värmeböljor: dog mer än 20 000 människor, särskilt äldre, utöver det vanliga i södra och till följd av den extrema värmen. Värmeböljor förväntas bli vanligare och intensivare , och därmed förväntas även antalet värmerelaterade dödsfall att öka. kommer dock antalet excessiva dödsfall att minska till följd av temperaturhöjningen. Särskilt norra och östra kommer att gynnas av denna vinteruppvärmning, då man har relativt kalla vintrar, medan åtnjuter milda vintrar. Det finns dock andra faktorer, exempelvis influensa och pandemier, vilka man måste ta hänsyn till när man extrapolerar vinterrelaterade dödsfall. är det sannolikt att stora delar av inte kommer att erfara kalla vintrar längre. SOU 2007:60 Bilaga B 35 183 Sjukdomar: Ett förändrat klimat kan erbjuda vektorer en mer fertil levnadsmiljö, vilket skulle innebära att större befolkningsskikt utsätts för risk för smitta samt att smittorisken ökar. I har förekomsten av fästingburen encefalit ökat i samt , och fortsätter att ligga kvar på en hög nivå. Fästingar kan sprida en rad sjukdomar, bl.a. TBE och Borrelia. Det är inte fastställt hur pass många av de 85 000 fall av borrelia vilka rapporteras som orsakas till följd av klimatförändringar. Klimatförändringar kan innebära hälsokonsekvenser och en ökad frekvens av antalet extrema väderhändelser. Aktuell forskning indikerar att många klimatrelaterade sjukdomsutbrott är orsakade av specifika väderhändelser, i kombination med icke-klimatrelaterade faktorer. 2.4 Jordbruk Delar av , särskilt mellan- och norra , förväntas gynnas jordbruksmässigt av klimatförändringarna: högre halter av koldioxid samt högre medeltemperatur. Växtsäsongen förlängs som den odlingsbara arealen expanderar norrut. Under förutsättning att tillräckliga vattenresurser är tillgängliga kan detta resultera i bättre skördar. I södra däremot kan klimatförändringarna: anstränga vattenresurser; mer torka samt högre temperaturer, leda till att jordbruksnäringen hotas. I samband med värmeböljan 2003 minskade skördarna i södra , medan länderna i norra gynnades av de högre temperaturerna. Dåliga skördeutfall kan bli vanligare till följd av en ökad frekvens av extrema väderhändelser (torka, översvämningar, stormar och/eller hagel). Grödor vilka är känsliga för förändringar i de säsongmässiga förhållandena, exempelvis frukt, kan tänkas bli extra påverkade. Risken finns att de eventuella skördevinster som skulle kunna uppstå, marginaliseras till följd av en ökad förekomst av skadedjur och sjukdomar samt spatiala förändringar. Bilaga B 35 SOU 2007:60 184 2.5 Skogsbruk & Ekosystem Ekosystemen, inklusive skogar, förväntas allvarligt påverkas till följd av de förväntade klimatförändringarna. Vissa arter kan förväntas gynnas av de förmodade varmare vintrarna, exempelvis förväntas fler fåglar överleva, och den förlängda växtperioden förmodas medföra positiva effekter. kommer dock andra arter, särskilt arter hemmahörandes i alpina- och bergsmiljöer, att utsättas för påfrestningar. Den förväntat försämrade tillgången på vatten i kombination med högre sommartemperaturer, kan också verka ansträngande på flertalet arter. Aktuella studier påvisar att en temperaturökning med över preindustriella värden, skulle medföra att av världens ekosystem märkbart påverkades. Förändringar i havsvattentemperaturen förväntas också medföra stora förändringar för de ekosystemen. 2.6 Vattenresurser Klimatförändringarna förväntas medföra stora förändringar i nederbörd i , både vad gäller genomsnittlig nederbördsmängd, säsongsmässiga variationer, samt frekvensen av extrema händelser.