sou · GWB373 · 2008-07-03 00:00:00 — Småföretagare som inte själva förstår dem blir tvungna att anlita konsulter för att kunna ge arbetstagarna information och instruktioner för hur de ska utföra sitt arbete och hantera kemikalier som de kommer i kontakt med. , Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit (BMU), är huvudansvarigt federalt departement för Reach. Den nationella arbetsmiljömyndigheten, Bundesanstalt für Arbeitsschutz und Arbeitsmedizin (BAuA), är behörig myndighet. De 16 delstaterna (Länder) ansvarar för tillsynen över lag- stiftning på många områden, däribland kemikalielagstiftning som rör utsläppande på marknaden och klassificering och märkning. Tillsynen över kemikalier är olika organiserad i delstaterna. I vissa delstater är den knuten till arbetsmiljötillsynen, i andra delstater till tillsynen över IPPC-anläggningar eller annan verksamhet eller på annat sätt. En expertgrupp arbetade åren 2006–2008 med att bl.a. analysera vad Reach kommer att innebära för administrationen. De tog även fram en tillsynsmanual för inspektörerna. Flera Länder genomförde seminarierer och annan utbildning. De har också tagit fram webbinformation och annat skriftligt material. Vissa länder har en egen Reach helpdesk, utöver den som finns hos BAuA. anser att det krävs att tillsynsmyndigheterna har tillgång till lättåtkomlig information i Reach-IT för att tillsyns- organisationen ska bli effektiv. har därför lämnat ett förslag till utformning av ett IT-system till Reach-IT-gruppen. Systemet skulle vara en del av REACH-IT och ge tillsynsmyndig- heterna tillgång till vissa standardrapporter som skulle täcka av tillsynsmyndigheternas behov. För övrigt informationsbehov skulle tillsynsmyndigheterna få vända sig till den behöriga myndigheten som har direkt åtkomst till Reach-IT. Tillsynen är skattefinansierad. Det är svårt att uppskatta till- kommande resursbehov till följd av Reach. Vissa Länder har gjort en uppskattning av personalbehovet på tillsynsmyndigheterna. Det varierar mellan 7 och 16 fler tjänster. På central nivå beräknas det utökade personalbehovet uppgå till 120 personer. Inga beslut har fattats om resursförstärkningar frågan är fortfarande under beredning. har särskilda begränsningar för formaldehyd och dio- xiner/ furaner. Vi har inte fått någon uppgift om att de kommer att Det verkar ta bort. Utöver straff har sanktionsavgifter som varierar mellan några euro upp till mer än . arbetar med genomförandet av Reach i lagstiftningen. Det kommer ske i den befintliga kemikalielagen. Kontroll som bygger på s.k. öppna system innebär att oberoende och självständiga kontrollorgan bedömer om en produkt, anläggning, persons kompetens, process, tjänst, ett system etc. överensstämmer med ett normerande krav, exempelvis med en föreskrift eller ett EG-direktiv. Kontrollorganen konkurrerar med varandra. Sådan kontroll kan komplettera men inte ersätta myndig- hetsutövning. Kontrollorganet kan kontrollera överensstämmelsen med , men kan exempelvis inte sanktionera överträdelser eller förelägga om rättelse. Det svenska öppna kontrollsystemet har blivit utvär- derat, funnits fungera i stort sett väl och vara en rationell metod för att organisera kontrollverksamhet.TPF1FPT Den följande beskrivningen och erfarenheterna bygger på kunskap från utvärderingen och på kontakter med Swedac, som är den myndighet i som utför s.k. ackreditering. Två förutsättningar bör vara uppfyllda för att tillämpa kontroll genom öppna system; den norm som kontrollen ska ske mot är så pass tydlig att av varandra oberoende bedömare kan använda den och rimligt säkert komma till samma resultat. det måste vara sannolikt att kunna etablera en rimligt väl fungerande marknad på kontrollområdet. 1TP PT Öppna system för provning och kontroll – en utvärdering, SOU 2006:113. Det förekommer kontroll genom öppna system trots att inte är så tydlig som ovan. Exempel på en sådan norm är ett allmänt hållet funktionskrav i ett EG-direktiv. Kontrollen kan ske innan någon släpper en produkt, anläggning, tjänst etc. på marknaden eller tar den i bruk. Den kan också ske efteråt. Det finns två former av kontroll, sådan som sker genom stickprov och sådan som sker med förutbestämda intervall. För varor och produkter är det vanligt med marknadskontroll (i allmänhet stickprov tagna ute i handeln). Återkommande kontroll med förutbestämda intervall är vanligt för anläggningar, exempelvis hissar och kylaggregat. För att kvaliteten på kontrollen ska bli tillräcklig och trovärdig behöver det kontrollerande organets kompetens vara säkerställd. Detta sker genom att efter ansökan och granskning utse det kontrollerande organet till ett s.k. anmält organ eller genom att ackreditera det. Ackreditering kan ske av laboratorier, certifie- ringsorgan och kontrollorgan. I sammanhanget förekommer en rad begrepp som fordrar en kort förklaring för att göra systemet enklare att förstå. Ackreditera betyder att intygaU kompetens.U Ackrediteringen innefattar även att bedöma ett organs oberoende av det eller den som organet ska kontrollera. Den statliga myndigheten ackrediterar i . Certifiera betyder att intygaU överensstämmelseU med en norm eller ett krav. Ett ackrediterat certifieringsorgan certifierar. Kontroll betyder att undersökaU och bestämma överensstämmelse medU specificerade krav. Kontrollen kan också ske på basis av pro- fessionellt omdöme och allmänna krav. Ett ackrediterat kontroll- organ kontrollerar. Provning betyder att bestämmaU egenskaperU hos ett föremål. Kalibrering betyder att fastställaU samband.U Medan ett ackrediterat certifieringsorgan är helt oberoende av det certifierade objektet(tredjepartsställning) kan ett ackrediterat kontrollorgan kan ha ett av tre typer av oberoende. En bemyndigad föreskrivande myndighet föreskriver om vilken typ av oberoende som ska gälla. Typ C innebär att kontrollorganet är nära knutet till det kontrollerade objektets verksamhet. Typ B innebär att den som utför kontrollen visserligen är organisatoriskt tydligt separerad från det kontrollerade objektets verksamhet, men kan fortfarande vara en del av detta. Ackreditering av typ A medför en helt oberoende ställning för kontrollorganet utanför kontrollobjektet. I ackrediterar den statliga myndigheten certi- fieringsorgan, laboratorier och kontrollorgan. Kompetenskraven på dessa bygger i huvudsak på internationella eller europeiska stan- darder, men en föreskrivande myndighet har rätt att föreskriva om särskilda kompetenskrav, om den anser att sådana är nödvändiga. Samma myndighet kan även föreskriva om ett kontrollorgan ska rapportera exempelvis avvikelser till tillsynsmyndigheten. Inom European co-operation for Accreditation (EA) det europeiska samarbetet för ackreditering finns avtal ackredite- ringsorganen emellan. Dessa innebär att flertalet europeiska organ erkänner varandras kompetens. EA träffar i sin tur avtal med ackrediteringsorgan eller sammanslutningar av sådana i övriga världsdelar. När ett ackrediterat kontrollorgan eller ackrediterat certifie- ringsorgan har tillräcklig tilltro till att en produkt, tjänst eller det som gäller är i överensstämmelse med , utfärdar organet en kontrollrapport respektive ett certifikat om detta. Ett certifieringsorgan kan vara ackrediterat för att certifiera produkter, processer, tjänster, system (exempelvis för arbetsmiljö, miljöledning och kvalitetssäkring) eller personer. Ett laboratorium kan vara ackrediterat för att prova eller kalibrera (exempelvis mätutrustning) medan ett kontrollorgan kan vara ackrediterat för att utföra kontroller (exempelvis av cisterner, värmepumpar, fordon, farligt gods, livsmedel, byggprodukter m.m.). Det är frivilligt för ett organ att låta ackreditera sig, men det kan framgå av en föreskrift att ett kontrollorgan, laboratorium eller certifieringsorgan ska vara ackrediterat för att få rätt att utföra kontrollen/certifieringen. Figur 1 Systematiska kontroller sker i alla led och varje led är reglerat. Standarder reglerar baskraven. Figuren bygger på att kompe- säkrats genom ackreditering. internationell, europeisk eller nationell standard Kompetensprövning kan även ske genom certifiering. Då ackre- diterar Swedac certifieringsorgan vars kontroll går ut på att kompetenspröva (certifiera) den som ska utföra en viss tjänst. Sakkraven som ligger till grund för certifieringen handlar i så fall även de om kompetens. Swedacs tillsyn riktar sig i sådana fall mot det organ som är ackrediterat för att certifiera en annan aktörs kompetens. Ackreditering av laboratorier och kontrollorgan ger således upphov till ett enda kontrolled mellan det offentliga och det kompetensprövade organet, medan certifiering av kompetens via ett ackrediterat certifieringsorgan medför två led. När det är viktigt för det offentliga att kunna ingripa direkt mot ett organ vars kompetens inte håller måttet är ackreditering av kompetens därför att föredra framför att certifiera kompetens via ett ackrediterat certifieringsorgan. När EU har harmoniserat ett produktområde genom den s.k. nya metodenTPF2FPT kan producenten själv eller ett oberoende kontrollorgan bedöma om en produkt uppfyller EG-direktivets krav. I det sistnämnda fallet bedömer ett s.k. anmält organ detta istället för en tillsynsmyndighet. Kontrollen kan ske antingen mot en standard som europeisk standard som säkerställer EG-direktivets krav eller direkt mot EG-direktivet. I bedömer Swedac i samråd med tillsynsmyndigheten om sökanden är kompetent att prova eller kontrollera den EG- rättsligt reglerade produkten. Om så är fallet anmäler Swedac organet till EU. Alla anmälda organ inom EU kan verka och konkurrera med varandra under ett visst produktdirektiv. Swedac bedriver tillsyn över att ackrediterade och anmälda organ (inte över certifierade organ) upprätthåller sin kompetens. Ackrediterade certifieringsorgan kontrollerar att certifierade organ eller personer upprätthåller sin kompetens. Swedac kompletterar sin årliga tillsyn av ackrediterade organ med en genomgripande granskning . Denna är ungefär lika omfattande som den som låg till grund för att utfärda ackrediteringen. Ett bedömarlag utför tillsynen. Detta består av Swedacs egna bedömningsledare och externa experter inom sakområdet, exempelvis från den föreskrivande myndigheten. Tillsyn över anmälda organ påminner om den över ackrediterade organ. Eftersom anmälda organ utför kontroller på EG-har- moniserade områden ingår även att bedöma om organet uppfyller det harmoniserande regelverkets krav på organet. Ackrediteringsorgan från andra länder granskar Swedacs tillsyn och verksamhet. Såväl andra länder som den svenska utvärderingen av öppna system har konstaterat att Swedacs tillsyn fungerar väl. 2TP PT Nya metoden innebär att ett EG-direktiv fastställer grundläggande krav medan detaljerna för att nå dessa krav finns i tekniska standarder. Att följa standarderna är frivilligt. Enskilda får uppfylla direktivets krav även på annat sätt, men ska då kunna visa kontrollorganet att det gör det. Myndigheter och branschorgan inom bl.a. tillverkningsindustrin har framfört vissa kvalitetsproblem kopplade till anmälda och ackrediterade organ. Den vanligaste kritiken går ut på att kvaliteten på anmälda organ som verkar på produktharmoniserade områden varierar mellan de europeiska länderna. Medan har relativt hårda kvalificeringskrav anser svenska intressenter att vissa andra länders krav är lågt ställda. Konkurrensen mellan kontrollorganen har lett till pressade priser, men Swedac har inte kunnat påvisa sänkt kvalitet som följd av detta. Däremot har den ökade konkurrensen i vissa fall medfört att ackrediterade kontrollorgan inte kunnat fortsätta att bedriva sin verksamhet och att sådana därför kommit att helt saknas. I de fallen har tillsynsmyndigheten själv fått upprätthålla kontrollen, med ökade egna kostnader som följd. De administrativa kost- naderna kan ibland öka för tillsynsmyndigheten under åtminstone av omläggningen till öppna kontrollsystem. Detta framkommer av Swedacs rapporter om in- förandet av öppna systemTPF3FPT, även om Swedac bedömde slutsatserna som osäkra. Genom att ett organ kan vara ackrediterat att utföra flera kontroller eller certifieringar kan de utföra arbete på ett kontroll- område med arbete på ett annat. Detta medför en kostnadseffektiv kontroll och ökad service. Exempel på detta är att certifieringsorgan kan vara ackrediterade för EMAS, andra miljöledningssystem, arbetsmiljö och kvalitetssäkring . Ett annat är bilverkstäder som är ackrediterade att utföra både bilavgaskontroll och återbesiktning av bilar. Konkurrensen tycks vara något större på gemenskapsrättsligt än på nationellt reglerade områden, där konkurrenterna främst kom- mer från . Den svenska marknaden har få aktörer inom vissa kontrollområden. Vid utgången av 2006 fanns drygt 4 400 ackre- diteringar vid 2 600 av Swedac ackrediterade organ. De tre vanligaste ackrediteringarna avser kontrollorgan för kyl- och värmepumpar (ca 2 600 st.), för fordon (ca 800 bilverkstäder) och för provningslaboratorier (ca 400 st.). Grovt sett utför en liten grupp riktigt stora företag och en större grupp medelstora företag offentligrättsligt reglerad kontroll. 3TP PT Swedac DOC 96:16 och DOC 01:08. Det stora antalet små-/fåmansföretag som utför sådan kontroll utför i allmänhet olika typer av återkommande besiktningar. Organ från andra EU/EES-länder som är ackrediterade för att utföra samma kontroller som svenskt ackrediterade organ får verka i i kraft av att ackrediteringen är ömsesidigt godkänd. Det gäller även om det öppna kontrollsystemet bygger på nationell rätt. Swedac har rätt att bedriva tillsyn över sådana organs verksamhet i . Den föreskrivande myndigheten får kräva att det utländska organet ska registrera sig om myndigheten bedömer att registrering är nödvändig för att säkerställa kontroller som leder till en likvärdig skyddsnivå. Öppna kontrollsystem fordrar anpassning Utredningen som utvärderat de öppna kontrollsystemen konsta- terar att införandet av sådana system i tycks i hög grad handla om en anpassningsprocess. Berörda aktörer har successivt lärt sig hur sådana system fungerar och många myndigheter har vant sig. Graden av acceptans varierar, men den är grovt sett större bland föreskrivande myndigheter som kom i kontakt med öppna system redan i samband med än bland övriga. Införandet har också gått smidigare inom områden där gemen- skapsrätten påbjuder öppna system än där nationella regler ska föreskriva sådan kontroll. Den gjord utredningen lyfter fram kontroll genom öppna system genom att förorda offentliga utredningar att utgå från sådan tillsyn om det inte går att visa varför denna inte bör sker på det viset. framhåller utredaren att det är nödvändigt med en djupgående och situationsanpassad analys för att bedöma om ett sådant system är lämpligt att införa. Ett införande innebär att sjösätta en i hög grad irreversibel process. Denna förutsätter betydande förändringar av regelverk, rollfördelning mellan aktörer etc. och det är i praktiken svårt att återgå till ett icke-öppet system. Förväntningen på det öppna systemet måste även vara att detta ger fördelar som överstiger omställningskostnaderna. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd Tre rapporter till . – organisation och finansiering. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. Omreglering av apoteksmarknaden. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighetsregler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . Kränkande utformning av kommersiella meddelanden.