sou · GWB359 · 2008-06-05 00:00:00 — Förutsätt- ningen för att ingå i RF är dock att föreningen bedriver sådan idrottslig verksamhet att medlemskap kan erhållas i något av . Vidare måste föreningen att i sin idrottsliga verksamhet följa RF:s och respektive specialidrotts- förbunds stadgar, tävlingsbestämmelser, övriga bestämmelser och beslut fattade av överordnat idrottsorgan.TPF12FPT 1.2.1Specialidrottsförbund (SF) 68 specialidrottsförbund är rikstäckande, självständiga organisationer med ansvar för specifika idrotter. Ett SF:s primära uppgift är att utveckla och administrera den egna idrotten, samordna nationell tävlingsverksamhet och representera i internationella sammanhang. Det stora flertalet av spe- cialidrottsförbunden stämmer väl med denna bild. Det finns emellertid ett begränsat antal s.k. kategoriförbund där medlemmarna och inte specifika idrottsgrenar utgör grund för verksamheten. Som exempel kan nämnas som organiserar idrott för personer med rörelsehinder, synskador och utvecklingsstörningar inom 17 olika idrottsgrenar. Sammantaget företräder de många specialidrottsförbunden en mångfald av såväl gamla och nya som små och stora idrotter (se tabell 1.1). Bland de äldsta återfinns (1895), (1904) och (1904). Som exempel på nya SF kan nämnas Svenska Innebandyför- bundet (1985) och (1997). Yngst bland specialidrottsförbunden är som 2003 erhöll 11TP PT Om särskilt SDF saknas i distriktet, utses ombud till distriktsförbundet av respektive SF:s medlemsföreningar i distriktet. Se , kapitel 9, 6 §, Sammansättning av DF-stämma. 12TP PT , kapitel 10. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning ett s.k. associerat medlemskap. Detta är en möjlighet för mindre sammanslutningar som inte lever upp till RF:s inträdesvillkor att nya specialförbund ska ha minst 50 medlemsföreningar med minst 3 000 medlemmar och finnas representerade i minst 10 . Med ett associerat medlemskap får förbundet i fråga tillgång till RF:s service och möjlighet att ansöka om statligt lokalt aktivitets- stöd. Associerad medlem har däremot inte rösträtt vid RF:s stäm- Tabell 1.1 De största och minsta specialidrottsförbunden med avseende på antalet medlemmar (2006) P P licenser. Källa: RF:s verksamhetsberättelse med årsredovisning 2006, s. 66. Enligt RF:s förbundsstatistik utgör kvinnor och män av det totala antalet aktiva medlemmar i specialidrottsförbunden.TPF14FPT Dessa är dock inte jämnt fördelade. redovisade nio SF fler aktiva kvinnor än män. Dessa var Ridsport (), Konståkning (), Gymnastik (), Gång (), Friidrott (), Simning (), Danssport (), Volleyboll () och Dövidrott (). De förbund med lägst andel kvinnor var Ishockey (), Amerikansk fotboll () och Styrkelyft (). I tolv specialidrottsförbund var fördelningen av kvinnor och män jämn bland de aktiva, det vill säga att det under- representerade könet inte understeg av medlemmarna. Även på förbundens ledande nivåer är könsfördelningen ojämn. Enligt framhålls målet att kvinnor och män bör vara representerade med inom alla rådgivande och beslutande organ.TPF15FPT konstaterades att 13TP PT Ibid. 14TP PT Uppgift från RF. 15TP PT Idrottens jämställdhetsplan, (2005). Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning endast 17 förbund levde upp till detta mål. Vidare konstaterades att i genomsnitt av specialidrottsförbundens styrelse- ledamöter var män och att tre förbund – Amerikansk fotboll, Tyngdlyftning och Landhockey – helt saknade kvinnor på styrelse- nivå.TPF16FPT På posterna som förbundsordförande och generalsekreterare var män och kvinnor. Specialdistriktsförbunden (SDF) är de enskilda specialidrottsför- bundens förlängda arm på regional nivå. Totalt finns cirka 750 SDF i landet. Deras främsta uppgifter är att främja och administrera sina respektive idrotter i distriktet. RF:s två med funktionshinder Två av organiserar idrottsutövare med funktionshinder. () om- fattar ca 450 föreningar och 40 000 medlemmar var- av 25 000 är idrottsaktiva. Förbundet ansvarar både för 17 egna idrottsgrenar (såsom alpin skidåkning och rullstolsrugby) och sam- arbetar med sådana SF som integrerat personer med funktions- hinder i den egna verksamheten. SHIF förbereder och genomför även svenskt deltagande i Paralympics, vilket är de funktions- hindrades motsvarighet till Olympiska Spel.TPF17FPT () omfattar ca 12 000 med- lemmar (varav cirka 8 700 aktiva) fördelat på drygt 40-tal lokal- föreningar. Förbundet bildades och ingår i RF som ett spe- cialidrottsförbund . Verksamheten består av ett 20-tal olika idrotter. Dövidrottens internationella motsvarighet till de är Deaflympics.TPF18FPT 1.2.2Distriktsidrottsförbund (DF) RF:s regionala organisation består av 21 distriktsidrottsförbund (DF). Distriktsindelningen följer i huvudsak landets länsgränser. Distriktsidrottsförbundens centrala uppgifter är att företräda den regionala idrotten gentemot kommuner och landsting, ge operativt stöd till specialdistriktsidrottsförbund (SDF) och föreningar samt bedriva idrottspolitisk opinionsbildning inom den egna regionen. 16TP PT Det fanns dock inget förbund utan män i styrelsen. 17TP PT För information om SHIF, se wwwH .shif.seH 18TP PT För information om SDI, se wwwH .dovidrott.nuH Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning Ofta samverkar distrikten även med landstingen i olika folkhälso- projekt. Varje DF har ett kansli med anställda tjänstemän och leds av en styrelse, utsedd av distriktets SDF och/eller lokala idrottsföre- ningar. I distriktsidrottsförbundens styrelser är fördelningen av kvinnor och män betydligare jämnare än hos specialidrottsför- bunden. uppgick andelen kvinnor i distriktens styrelser i genomsnitt till . Merparten av distrikten – över 80 pro- cent – hade dock män som ordförande och kanslichefer. Det ska tilläggas att distriktsidrottsförbunden vanligtvis har ett nära samarbete med de regionala SISU-distrikten (se 1.3). I vissa distrikt har detta samarbete intensifierats . Ett exempel är Skåneidrotten som både är RF:s och regionala motsvarigheter i med gemensam ledning och gemensam kansliorganisation. Idrottsrörelsens bas utgörs av de cirka tre miljonerna medlem- marna i landets drygt 20 000 lokala idrottsföreningar. Att ge en generell bild av dessa föreningar är inte lätt. Medan vissa klubbar är starkt elitinriktade är andra uteslutande inriktade på bredd och motion. Medan vissa föreningar har stor medlemskår och verksam- het i flera olika idrotter är andra klubbar små och utövande endast en enskild idrott. Med reservation för att landets idrottsföreningar således utgör en brokig skara, finns det skäl att presentera några resultat ur en föreningsstudie som RF lät genomföra 2003.TPF20FPT Undersökningen bestod av en enkät som besvarades av drygt 500 slumpmässigt utvalda föreningar över hela landet. I studien fram- kom bland annat: att ungefär en tredjedel av föreningarna ägnade sig åt lagidrotter medan bedrev individuella idrotter. Därutöver återstod en grupp på vilka tillhörde s.k. kategoriförbund. Även om lagidrotten fotboll således är den största idrotten i mätt i antalet medlemmar, är de indivi- duella idrotterna i stark majoritet i fråga om antalet föreningar 19TP PT Kvinnor och män inom idrotten 2005 – statistik från , , 2006:5. s. 15. 20TP PT Idrottens föreningar – en studie om idrottsföreningarnas situation, , FoU- rapport 2005:3. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning att det stora flertalet idrottsföreningar, , endast bedri- ver en enskild idrott (s.k. ensektionsföreningar). Blott tre pro- cent hade mer än tre idrotter på programmet att av föreningarna var små med färre än 50 medlemmar. Nästan lika många var medelstora (mellan 50 och 199 medlemmar) medan den återstående fjärdedelen var stora med ett medlemsantal på 200 personer eller fler att ungefär hälften av föreningarna hade en relativt jämn fördel- ning mellan könen. hade dock minst 70 pro- cent män bland sina medlemmar och hade en lika stor dominans av kvinnor att idrottsföreningar generellt sett hade blivit både större och aktivare . hade en förening i genomsnitt 271 medlemmar, varav 186 var aktiva och 85 var pas- siva. I en motsvarande studie hade den genomsnittliga idrotts- föreningen 222 medlemmar, varav 110 var aktiva och 112 passiva att av de aktiva medlemmarna var barn , var ungdomar (12–) och resterade var vuxna (). Könsfördelningen var ungefär densamma i samtliga åldersgrupper att de flesta föreningar har verksamhet för barn . Något mer än vart fjärde förening (företrädesvis gym- nastik- och simföreningar) rekryterade sexåringar eller yngre. Föreningsstudien visade även att en genomsnittlig idrottsförening hade 17 ideella ledare, varav tolv () var män och fem () var kvinnor. Dessa ledare lade i genomsnitt ned på ideellt arbete vilket innebar en viss ökning jämfört med motsva- rande föreningsstudie . Allt arbete utfördes dock inte på frivillig basis. En dryg fjärdedel av föreningarna – vanligtvis större klubbar – hade även anställd personal. Det kan tilläggas att män dominerande kraftigt bland de heltidsanställda medan könsfördel- ningen var jämn bland de deltidsanställda. Därtill framkom att av föreningarnas anställda uppbar lönebidrag. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning 1.2.4RF-stämman och Riksidrottsstyrelsen (RS) RF-stämman är högsta beslutande organ. Stämman hålls och består av drygt 200 ombud från . Enligt har varje fullvärdigt SF en grundröst och varje DF en röst. Återstående röster fördelas proportionerligt i förhållande till specialidrotts- förbundens föreningsantal. För Korpen Svenska Motionsidrottsför- bundet finns en särregel som stadgar att förbundet erhåller lika många röster som det eller de SF som har det största antalet röster.TPF21FPT På RF-stämman fattas beslut om grundläggande policyfrågor och idrottsrörelsens gemensamma verksamhetsinriktning. Vidare beslutas om inträde av nya medlemsförbund. En förutsättning för medlemskap i är dock att det sökande förbundet: är en ideell förening bedriver idrott i samklang med idrottsrörelsens ideologi inte bedriver verksamhet besläktad med redan befintligt förbund i RF bör ha minst 50 medlemsföreningar med minst 3 000 medlem- mar och finnas representerat inom minst 10 Stämman utser även ledamöter till Riksidrottsstyrelsen (RS), bestå- ende av ordförande och tio övriga ledamöter. Riksidrottsstyrelsens primära uppgift är att verka för att idrottsrörelsens verksamhetsidé efterlevs, verkställa RF-stämmans beslut samt handha och ansvara för RF:s medel. är förbundsordförande i och därmed även ordförande i . Riksidrottsstyrelsen är således att betrakta som idrottsrörelsens egen regering mellan stämmorna. Till sin hjälp har RS ett kansli i på i . Kansliet har cirka 85 personer anställda och ansvarar för det operativa arbetet med att genomföra RF-stämmans och RS:s beslut. Därtill ger kansliet olika former av stöd och service till medlemsförbunden, bedriver utvecklingsprojekt och FoU-verksamhet samt ansvarar för opinionsbildning och kontakter med det omgivande samhället. är RF:s och kanslier sam- manslagna under en gemensam riksidrottschef. 21TP PT , kapitel 4, RF-stämma, 2 § Fördelning av SF-röster. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning 1.2.5Idrotten vill: RF-idrottens gemensamma visions- dokument Idrotten vill är RF-idrottens gemensamma visionsdokument.TPF22FPT Det är en text som presenterar organisationskomplexets verksamhets- idé och utförligt diskuterar föreningsidrottens samhällsnytta och samhällsroll. Vidare formuleras tydliga riktlinjer för hur förbund och föreningar ska utforma och bedriva sina aktiviteter – från lek- fullt och brett upplagd barnidrott till internationellt konkurrens- kraftig senior elitverksamhet. Idrotten vill antogs vid RF-stämman i (och genom- gick en mindre revidering 2005) och har därefter legat till grund för olika utvecklings- och utbildningsarbeten inom idrottsrörelsen. Av betydelse är inte minst det storskaliga etikprojektet vågen som inleddes och som pågick . Därtill har dokumentet uppmuntrat olika SF att utforma egna motsvarigheter. Även på lokal nivå, i föreningar och kommunala verksamheter, har Idrotten vill inspirerat till policydokument och idrottspolitiska program.TPF23FPT I inledningen av Idrotten vill preciseras idrottsrörelsens verk- samhetsidé. Med en utgångspunkt i idrott definierad som fysisk aktivitet som vi utför för att kunna ha roligt, må bra och prestera mera fastslås att idrottsrörelsen består av självständiga föreningar och förbund som tillsammans utgör en fri och frivillig folkrörelse förenad i . Därefter framhålls som allmänna principer att barnidrotten () ska vara lekfull, ge allsidig utveckling och ske på barnens egna villkor. För ungdoms- idrotten (13–) och vuxenidrotten () görs en åtskillnad mellan bredd- och elitinriktad idrott. I den elitinriktade idrotten ska prestationsförbättring och goda tävlingsresultat vara vägledande. I breddidrotten ska däremot hälsa, trivsel och välbefinnande vara normgivande, även om prestation och tävlingsresultat kan tjäna som . Slutligen framhålls att idrottsrörelsen ska utforma sin verksamhet så att: 22TP PT Idrotten vill, (2005). 23TP PT För en utvärdering av Idrotten vill, se , , Idrotten vill. En utvärdering av barn- och ungdomsidrotten, , FoU- rapport 2007:1. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning den i alla led ständigt utvecklas och förbättras till form och inne- håll alla som vill, oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt fysiska eller psykiska för- utsättningar, får vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet den ger upplevelser och skapar kontakt mellan människor ur olika samhällsgrupperingar de som deltar får vara med och bestämma om och ta ansvar för sin verksamhet den ger alla som deltar en kamratlig och trygg social gemenskap. är den svenska idrotts- rörelsens utbildningsorganisation med det övergripande målet att utveckla människor positivt såväl fysiskt och psykiskt som socialt och kulturellt.TPF24FPT Förbundets medlemmar är specialidrottsförbund anslutna till RF samt sex ytterligare organisationer vilka vunnit inträde i särskild ordning, däribland , /Simfrämjandet och Frivilliga Skyt- terörelsen.TPF25FPT Högsta beslutande organ är SISU-stämman som hålls i samband med RF-stämman. För sin regionala och lokala verksamhet har 21 distriktsförbund med lokala enheter (lokalkontor). fördelar statsbidrag och stödjer den folkbildningsverksamhet som bedrivs i distriktsförbunden i form av bland annat statsbidragsberättigade studiecirklar och kultur- program. Därtill bedrivs uppdrags- och utbildningsverksamhet på uppdrag av RF och dess medlemsorganisationer. inrap- porterades närmare 1 och 127 000 deltagare i SISU-distriktens kurser.TPF26FPT I ingår även Bosön Idrottsfolkhögskola samt bokförlaget . 24TP PT Se Stadgar för med stadgeändringar antagna av SISU-stämman 2005. 25TP PT Röstlängd för SISU-stämman 2007. 26TP PT Verksamhetsberättelse med årsredovisning 2007, idrottsutbildarna (2007), s. 24, 39–40. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning (), är den högsta instansen för olympiska frågor inom den svenska idrottsrörelsen. Kommittén består av de 35 () vars idrotter ingår i det olympiska programmet och ytterligare tolv s.k. "recogni- sed (erkända) SF vars idrotter visserligen inte ingår i de men som ändå är så pass utbredda i världen att de fått offici- ellt godkännande av den , IOK.TPF27FPT Exempel på det senare är och SOK:s uppdrag är, enligt sina stadgar, att utveckla och värna om den olympiska rörelsen i i enlighet med bestämmelserna i , The Olympic Charter.TPF28FPT Detta innebär framförallt att SOK organiserar och genomför deltagande i och i Europeiska Olympiska Ungdomsfestivaler (EYOF, Ungdoms- ). Arbetet inbegriper förberedelser i form av uttagning och talangutveckling av svenska deltagare. Verksamheten leds av en styrelse bestående av ordförande, åtta ordinarie ledamöter samt svenska medlemmar i . SOK:s högsta beslutande organ är års- mötet där varje ordinarie medlemsförbund, OSF, samt närvarande svenska IOK-ledamöter har rösträtt med en (1) röst var. SOK:s elitidrottsstöd är samlat i den särskilda satsningen Olympisk offensiv 2005–2012. Verksamheten utformas i sam- arbete med berörda SF och består av tre delar. I topp- och talang- programmet är målet att främsta elitaktiva ska få optimala förutsättningar att förbereda sig inför kommande och att de mest lovande talangerna ska få optimala möjligheter att nå den absoluta världstoppen. fanns 141 aktiva och tre lag i programmet. I utmanarprogrammet är målet att fler aktiva ska få bra förberedelse för en fullvärdig satsning mot världstoppen. Detta program utgör en rekryteringsbas för topp- och talangprogrammet. I supportprogrammet är målet att aktiva och tränare ska ha tillgång till högsta möjliga kompetens och service på olika områden av betydelse för prestationsutveckling, toppresultat och mästerskaps- framgång.TPF29FPT 27TP PT SOU 1998:76, Idrott och motion för livet, s. 104. 28TP PT Stadgar för (), Kap. 1 § 1. 29TP PT För en redogörelse av SOK:s elitidrottsstöd, se Verksamhetsberättelse 2006, (2007), s. 12–14. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning I detta sammanhang kan tilläggas att handikappidrotten har sin motsvarighet till de i Paralympics. För svenskt deltagande i Paralympics ansvarar . På motsvarande sätt ansvarar för Svenska Dövidrottsför- bundet för svenskt deltagande i Deaflympics. 1.5Övriga idrottsorganisationer i den ideella sektorn Även om RF samlar merparten av landets ideella idrottsföreningar och förbund, finns det utomstående organisationer vilka bör ses som delar av idrottsrörelsen i enlighet med den definition som gjordes i kapitlets inledning. En intressant organisation i detta sammanhang är Friskis&Svettis. Organisationen bildades av . Utgångspunkten var att utveckla tävlingsfria gymnastik- och träningsformer på medicinska rön och därmed skapa en brygga mellan sjukvård och friskvård. Dessa principer markerades även i namnet där Friskis avser fysiska aktiviteter för personer med behov av rehabilitering medan Svettis avser träning för alla andra. Verksamhetens popularitet ökade i snabb takt. samlade man cirka 70 000 medlemmar i 64 föreningar. hade antalet föreningar ökat till 130 medan medlemsbeståndet mer än tredubblats till cirka 232 000 personer. Tillväxten har dessutom fortsatt . Vid den senaste mätningen, 2007, upp- gick medlemsbeståndet till hela 417 000 personer fördelade över 154 föreningar (varav 44 föreningar utanför gränser). Om Friskis&Svettis således ingått i RF som ett traditionellt special- idrottsförbund skulle man utgöra dess tredje största förbund. Som ytterligare mått på verksamhetens popularitet kan nämnas att Friskis&Svettis utgör landets enskilt största idrotts- förening med hela 49 000 medlemmar och att i elva av landets kommuner, däribland och , utgör medlemmarna av kommunens invånare.TPF30FPT I flera avseenden avviker Friskis&Svettis från den gängse bilden av svensk idrottsrörelse. Först och främst bedriver man en verk- samhet helt utan tävlingsinslag. Därtill anses behovet av själv- ständighet så viktigt att organisationen – åtminstone på central nivå – valt att stå helt fri från utomstående finansiärer. 30TP PT Uppgifterna är hämtade från Friskis&Svettis verksamhetsberättelse 2006 samt http://webH .friskissvettis.se/H Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning Riks finansierar således sin verksamhet nästan uteslutande via medlemsavgifter, kurser och konvent.TPF31FPT Denna självständighets- strävan ska dock inte tolkas som att Friskis&Svettis står i ett mot- satsförhållande till den RF-ledda idrottsrörelsen. Tvärtom utgör det en förutsättning för lokala (svenska) föreningars medlemskap i att de tillhör ett förbund som är medlem i Riksidrottsförbundet.TPF32FPT Det är upp till föreningarna att själva välja vilket SF de vill tillhöra. En kartläggning 2006 visade emellertid att nästan alla, 105 av 110 föreningar, tillhörde Svenska Friidrottsför- bundet medan de övriga ingick i , eller . Medan Friskis&Svettis Riks således står utanför RF, ingår de lokala föreningarna i ett antal av RF:s olika specialidrottsförbund. Denna ordning kan ses som en pragmatisk lösning på att Friskis&Svettis nekades inträde i RF med motiveringen att liknande verksamhet redan bedrevs i Svenska Gymnastikförbundets regi.TPF33FPT Det finns även exempel på andra organisationer vilka sökt men av olika skäl inte beviljats medlemskap i . Denna kategori är sär- skilt intressant så till vida att förbunden själva – genom sin med- lemsansökan – gett uttryck för uppfattningen att man utövar idrottslig verksamhet. har följande organisationer ansökt om – men nekats – medlemskap i : RF:s avslagsmotiveringar har varierat. I likhet med Friskis&Svettis har det i flera fall handlat om att den ansökande organisationen bedriver verksamhet som anses för närliggande redan befintliga specialidrottsförbund. Av dessa finns det även exempel på att orga- nisationerna efter avslag valt att ansluta sig till ett befintligt SF. Ett exempel är som tillhör Svenska 31TP PT Friskis&Svettis Riks årsredovisning och . 32TP PT Stadgar för den ideella föreningen , kap. 2.1. 33TP PT Se t.ex. protokoll från RF-stämman i , punkt 14.2. Den svenska idrottsrörelsens organisation och sammansättning I två fall, och , avslogs dock ansökningarna med hänvisning till att verksamheten i fråga inte anses utgöra en idrott. Därutöver finns det organisationer som arbetar för att få statligt stöd i egenskap av idrottsorganisationer, såsom Samernas . Vidare finns det ett antal sammanslutningar i gränslandet mellan friluftsliv och idrottsverksamhet. Vissa av dessa, såsom och , tilldelas offentligt stöd via statens friluftsanslag. Sammanfattningsvis kan konstateras att merparten av den fri- villigt organiserade idrottsutövningen är organiserad inom . Det finns emellertid – och har alltid funnits – sammanslutningar som står utanför. Vad som utgör idrotts- rörelsens gränser är således svårt att entydigt fastställa, vilket sam- manhänger med att idrott både som kulturform och begrepp är svårdefinierat och föränderligt. 2Statlig idrottspolitik – en historikTPF1FPT I detta kapitel ges en översiktlig historik över idrottsrörelsens och den statliga idrottspolitikens utveckling . Redo- görelsens primära syfte är att sätta in den moderna statliga idrottspolitiken i sitt historiska sammanhang. Därtill kan framställ- ningen visa att många av dagens idrottspolitiska frågor ofta har tydliga motsvarigheter i tidigare epoker – inte minst i aspekter som idrottsrörelsens självständighet, det statliga stödets koppling till spelmarknaden och kritik mot tävlingsidrottens fokus på presta- tioner och resultat. Mycket har naturligtvis hänt sedan de första moderna idrottsföreningarna såg dagens ljus andra hälft. Idrottsrörelsens utveckling från en spirande frivillig- aktivitet till en av landets största massrörelser har varit en lång process och intimt kopplad till betydande samhällsförändringar i form av tilltagande industrialisering, urbanisering och framväxten av det moderna välfärdssamhället. Trots detta är det snarare kontinuitet än förändring som kännetecknat svensk idrottspolitik och statens relation till idrottsrörelsen. 1TP PT Detta kapitel baseras på och har delvis tidigare publicerats i , Nya tider och gamla problem i SOU 1998:33, Historia, ekonomi & forskning. Rapporter till Idrotts- utredningen, Idrottsrörelsen och staten i (red) . 1903–2003 (2003) samt , Idrottens väg till folkhemmet. Studier i statlig idrottspolitik 1913–1970, Studies in Sport Sciences 1 (2004). Statlig idrottspolitik – en historik 2.2Vägen till statsanslag – åren 2.2.1Den moderna idrottsrörelsen tar form Grunden till den svenska idrottsrörelsen lades sista kvartssekel. Ett föreningsbildande av betydelse för den fortsatta utvecklingen påbörjades för att kraftigt tillta . I frågan om verksamhet dominerade gym- nastiken inledningsvis.