sou · GVB382 · 2008-01-01 00:00:00 — Tonvikten skall här ligga på kvalitet och säkerhet samt att åtgärda brister. Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken I en uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikapp- politiken (skr. 2005/06:110) konstaterar regeringen att föräldrar till barn med omfattande funktionshinder har stort behov av stöd och insatser för att få familjens vardag att fungera. Det finns tecken på att familjens totala omsorgsansvar för barn med funktionshinder har ökat. Flera studier visar att många föräldrar saknar en samlad information om vilka stödinsatser som finns och vart man kan vända sig. Stödet och insatserna skall vara utformade så att de pas- sar hela familjen vilket bl.a. innebär individuella lösningar, ett be- gränsat antal inblandade personer och samordning av insatser. Det är viktigt att har ett tydligt barnperspektiv även inom detta område. Utredaren skall, inom ramen för sitt huvuduppdrag avseende den statliga tillsynen, överväga åtgärder som särskilt stärker tillsynen över flickors och pojkars rättigheter inom olika om- råden. Åtgärderna kan omfatta förändringar av bl.a. ansvars- förhållanden som utredaren finner relevanta och som innebär att barnperspektivet i tillsynen stärks. Utredaren skall lämna de för- fattningsförslag han finner nödvändiga. Utredaren skall ta tillvara de kunskaper och erfarenheter som har redovisats i andra samman- hang. Samråd skall också ske med , och samt ett urval handikapporganisationer. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredning om en stärkt och tydligare tillsyn inom område (S 2004:12) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Den tidigare regeringen beslutade att till- kalla en särskild utredare för att se över och överväga förändringar i organisationen av och ansvarsfördelningen av den statliga tillsynen inom område. Utredaren ska utgå från att tillsyns- ansvaret ska stärkas och göras tydligare, tillsynsfunktionens sår- barhet ska minska och tillsynen ska fungera samordnat, struktu- rerat och effektivt med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Uppdragets komplexitet i och med givna tilläggsdirektiv och att det har flera beröringspunkter till andra utredningar och pågående beredningar (bl.a. inriktningsproposition för tillsyn och utveckling av den sociala barn och ungdomsvården) liksom till andra tillsyns- områden innebär att utredningstiden behöver förlängas ytterligare några månader. Sammanfattning av utredningens arbete Utredningen har fått tre tilläggsdirektiv. fick ut- redningen i uppdrag att analysera behovet av och lämna förslag till hur en förstärkt tillsyn över socialnämndens ställningstagande att inte ansöka om tvångsvård för missbrukare kan utformas. Utred- ningstiden förlängdes till . Den 1 septem- ber 2005 fick utredningen i uppdrag att lämna förslag dels i syfte att uppnå en ansvarsfull alkoholservering, dels för att förhindra eller försvåra diskriminering på serveringsställen. fick utredningen i uppdrag att överväga och föreslå åtgärder som särskilt stärker tillsynen över barns och ungas rättigheter inom olika områden. Två delbetänkanden överlämnades till regeringen : –En bättre tillsyn av missbrukarvården (SOU 2006:57), och –Ansvarsfull servering fri från diskriminering (SOU 2006:56). Utredningstiden förlängs och utredaren ska redovisa uppdraget . Frågeställningar vid samtal med länsstyrelsernas personal xÄr den sociala tillsynens placering inom och de relationer/beroenden till andra funktioner och nivåer som finns inom optimal och effektiv? xHur stor är graden av autonomi för den sociala tillsynen vad gäller verksamhetsplanering, beslut m.m. xHur sker arbetsledning, kompetensutveckling, metodutveck- ling, styrning av arbetet? xNationellt perspektiv – finns det inom ramen för arbete med social tillsyn? xHur ser man på den sociala tillsynens storlek/resurser (för liten/lagom/för stor i förhållande. till länets befolkning eller yta)? xNärhetsfaktorn, har den någon betydelse i sammanhanget ? xIntern samverkan/samarbete hur ser det ut? xFör- och nackdelar med nuvarande org. xOperativ tillsyn – kontorstillsyn xPlanerade – oanmälda besök xÄldreomsorg – handikappomsorg – Individ- och familjeomsorg xKontroll – råd och stöd xGraden av systematik/struktur/planering av tillsynsbesöket xVad avgör vad som skall följas upp i tillsynen? – Följer man t.ex. upp samma förhållanden, företeelser som kommunerna gör själva i sin egen verksamhetsuppföljning? xSkillnader/likheter i metoder/arbetssätt jämfört med andra länsstyrelser i regionen eller jämfört med länsstyrelser i gles- bygd/storstad xSker återkoppling och på vilket sätt? – skriftliga beslut, råd och stöd etc.? xVilken återkoppling fungerar bäst – mjuk genom t.ex. samtal eller hård via sanktioner? xRättar sig kommuner efter kri- tik/synpunkter/beslut ? xHur får kommunen normalt på sig att åtgärda kritik? xVad leder tillsynen till och hur vet man det? xHur följer man upp sitt tillsynsarbete överhuvudtaget, inte bara effekterna utan även resultaten i en vidare mening? Tillsynens produktivitet/effektivitet xHur mycket tillsyn får man för pengarna och vad kostar det att uppnå önskvärda effekter? xArbetar man effektivt överlag? Hur vet man det? xHar man tillsynskriterier och är dessa gemensamma med andra länsstyrelser? xOm man inte har sådana kriterier eller indikatorer hur följer man då upp kvaliteten i ? xVilket samarbete förekommer med andra aktörer och varför samarbetar man? Är samarbetet effektivt ? xBehövs mer/mindre av samarbete/samverkan och varför ? xÄr den enhetlig, rimlig, rationell, effektiv etc ? xHur upplever man roll centralt och regionalt? xHur tycker man att arbete med normering fungerar? xHur tycker man att tillsyn över hälso- och sjukvården fungerar? xHur ser man på att integrera den sociala tillsynen med hälso- och sjukvårdstillsynen? xHur ser man på begreppet Hållbar utveckling? Vad betyder det för den social tillsynen? xBetyder hållbarhetsperspektivet något för själva tillsynens metoder/arbetssätt? xPåverkar det effektiviteten när tillsynen sker inom ramen för ett mer samlat samhällsperspektiv? Kan man t.ex. anta att till- synen blir mer slagkraftig eller är det kanske tvärtom att tillsy- nen försvinner i mängden bland alla olika frågor? xHur ställer sig till olika förslag att öka läns- styrelsens befogenheter när det gäller att få till stånd utred- ning/åtgärder för vissa personer i behov av tvångsvård? Sammanfattningsvis alltid ta upp: ĂVilka metoder/arbetssätt man har när man granskar olika verksamheter/ärenden! ĂOm det finns gemensamma bedömningskriterier! ĂHur besluten fattas och vad dom innehåller! ĂHur återkopplingen sker! ĂOm man följer upp sina insatser och vad insatserna leder till (effektiviteten)! ĂHur men ser på sin länsstyrelse som organisation – ändamåls- enlighet/effektivitet! ĂHur man ser på den sociala tillsynens uppgifter i förhållande till behov, resurser, befolkning, avstånd m.m.! ĂFörsöka göra jämförelser i olika frågor med andra länsstyrelsers verksamhet! ĂHur ser man på en integration av hälso- och sjukvårdstillsynen med socialtjänsttillsynen! ĂHur ser man på roll/uppgifter! Enkätfrågor om den sociala tillsynen till samtliga länsstyrelser Vi ber Dig besvara bifogade frågor . Syftet med frågorna är att fånga upp några mer generella synpunkter på till- synsarbetet. Vi har också för avsikt att via ett urval kommuner få synpunkter på tillsynsroll, men även en bild av hur kvalitetssäkrar sin verksamhet. Vi kommer naturligtvis även att på andra sätt kommunicera med såväl de myndigheter som bedriver tillsyn, som med brukarorganisationer som kan förmedla brukarnas/klienternas uppfattning om vilket värde till- synen har för dem. Vissa frågor är omfattande. Vi ber er dock att så långt möjligt försöka strukturera och koncentrera svaren. Om det finns många olika synpunkter och aspekter som ni vill belysa i något frågesvar ser vi gärna att ni prioriterar svaret till de mest väsentliga syn- punkterna. Utredningens direktiv bifogas som särskild bilaga. Eventuella frågor besvaras av utredningens sekretariat. Se brevhuvud för tel.nr. Frågornas svar skickas till utredningen via e-post till Vi tar emot svaren dock . Myndighet/Län: .. Hur ser Ni på tillsynsroll och uppgifter ? Av intresse för utredningen är bl.a. om tillsynsrollen är tydlig för alla berörda inom myndigheten eller om det finns olika uppfattningar i denna fråga. Av intresse är också att få beskrivet hur ser på sin granskande respektive främjande roll i tillsynen och de instrument som står till förfo- gande och används här. Andra aspekter som vi gärna ser belysta är hur myn- digheten prioriterar mellan operativ tillsyn respektive kontorstillsyn samt mellan verksamhetstillsyn och individtillsyn. Vilka skäl ligger bakom valda prioriteringar? Vilka av de verksamheter som bedrivs vid – utöver de s.k. främjande aktiviteterna - anser Ni är av betydelse för att Ni skall kunna bedriva en social tillsyn av god kvalitet och med hög effektivitet ? Av intresse för oss är att få beskrivet de funktioner/verksamheter/aktiviteter vid myndigheten som har en nära koppling till och betydelse för den sociala tillsynen men som kanske inte organisatoriskt hör till denna . Som exempel kan nämnas arbetet inom den regionala samhällsplaneringen. Vilken ställning anser Ni att den sociala tillsynen har i för- hållande till annan tillsyn/verksamhet som bedrivs inom läns- styrelsen ? Här är vi intresserade av att få Er bedömning av den sociala tillsynens rela- tion/status i förhållande till övriga tillsynsverksamheter samt andra verksam- heter som bedrivs vid . Hur mycket samarbete sker exempelvis över enhetsgränserna ? Är det tillräckligt ? Finns det omständigheter som försvårar samarbete inom myndigheten ? En annan intressant frågeställning att få belyst är hur Ni ser på frågan om resursfördelningen mellan social till- syn och andra verksamheter inom myndigheten, alltså vilka prioriteringar som görs och grunderna för dessa. Hur ser förutsättningarna ut för att kunna rekrytera, utveckla och behålla kompetent personal ? Finns t.ex. kompetensutvecklingsprogram och vad innehåller dessa ? Finns långsiktigt ekonomiskt/organisatoriskt stabila förut- sättningar för tillsynen ? Vi vill gärna få belyst vad som krävs för tillsynens fortlevnad och utveckling och om Ni anser att dessa förutsättningar finns inom . Om så inte är fallet vill vi gärna få belyst vilka problem Ni ser – orsaker, möjliga lösningar etc. Anser Ni att Ni klarar av att utföra statsmakternas uppdrag inom den resursram som gäller inom ? Vi är intresserade av Er bedömning av huruvida med nuva- rande resurser klarar av att med tillräckligt hög kvalitet utöva tillsyn över de verksamheter som det åligger myndigheten att tillse. Om inte vill vi gärna få belyst om det finns områden/målgrupper som har en otillräcklig tillsyn eller om det t.o.m. finns områden/grupper som inte kan tillses överhuvudtaget. Hur ser Ni på roll- och ansvarsfördelningen mellan länsstyrel- serna och inom den sociala tillsynen ? Vi vill bl.a. få belyst om Ni uppfattar den nuvarande roll- och ansvarsfördel- ningen som ändamålsenlig och effektiv eller om den borde förändras i något eller några avseenden. Hur ser Ni på samverkan/samarbete i tillsynen ? Här vill vi få beskrivet hur samverkan/samarbetet i tillsynsarbetet med olika aktörer ser ut och fungerar samt dess betydelse för tillsynen. Vi tänker främst på centralt och regionalt, , kommuner i länet samt organisationer som på olika sätt företräder klienter/brukare men också på samverkan/samarbete med andra länsstyrelser. Hur ser Ni på den statliga styrningen av verk- samhet inom den sociala tillsynen ? Vi tänker på såväl formell som informell styrning från , samt andra myndigheter. Beskriv förtjänster och brister som Ni ser hos tillsynen vid Er myndighet så som den är organiserad och bedrivs ? omfattas möjligen delvis av andra frågor i enkäten men här efterfrågar vi ha en mer samlad och koncentrerad bild av förtjänster och brister. 11.Finns tankar/förslag på hur den sociala tillsynen skulle kunna stärkas inom nuvarande organisation/resursram ? 12.Finns tankar/förslag på hur den sociala tillsynen skulle kunna stärkas om nuvarande förutsättningar kunde förändras vad gäller t.ex. resurser, organisation, ansvarsfördelning, till- synsinstrument m.m. ? 13.Beskriv Era ev. reflektioner kring den sociala tillsynens utveckling ? 14.Har Ni några reflektioner kring hur tillsynsarbetet bedrivs inom andra mjuka områden – sjukvård, skola, alkohol m.m. – jämfört med hur Ni bedriver tillsyn inom det sociala området ? 15.Hur tror ni att medborgaren upplever den statliga tillsynen över den kommunala ? Upplever man t.ex. att tillsyn över är väl känd och lätt tillgänglig ? Kommun (samt stadsdel i , , ) Förvaltning (motsv.) Del 1 - Frågor om kvalitetsarbete inom handikappomsorgen (inkl. psykiskt funktionshindrade) Frågorna avser kvalitetsarbete i handikappsomsorgen oavsett utförare. I de fall annan utförare än kommunen svarar för hela eller delar av verksamheten skall också kvalitetsarbetet hos dessa utförare bedömas och vägas in i svaren. 1) Hur stor del av verksamheten inom handikappomsorgen bedrivs av annan utförare än kommunen ? 2 En stor del av verksamheten 3 En viss del av verksamheten 4 Ingen verksamhet alls 5 Vet ej/kan ej bedöma 2) Finns det kommunala beslut, riktlinjer eller motsvarande styrning som reglerar hur man skall eller bör arbeta för att utveckla kvaliteten inom handikappomsorgen ? 1 En stor del av kvalitetsarbetet regleras genom sådan styrning 2 Styrning förekommer inom vissa områden eller vissa delar/aspekter av kvalitetsarbetet 3 Styrning förekommer endast i begränsad utsträckning 4 Styrning förekommer i princip inte 5 Vet ej/kan ej bedöma 3) I vilken utsträckning arbetas det inom handikappomsorgen med frågor om hur kvaliteten i verksamheten kan utvecklas och förbättras ? (försök att göra en samlad bedömning) 1 I hög utsträckning 2 I viss utsträckning 4 Vet ej/kan ej bedöma 4) Har personalen inom handikappomsorgen möjlighet att medverka i utbildningar eller annan kompetensutveckling som handlar om hur man kan arbeta för att öka kvaliteten i verksamheten ? 1 Ja, ofta 2 Ja, ibland 4 Vet ej/kan ej bedöma 5) Tillämpas något kvalitetssystem för hela eller delar av handikappomsorgen ? (så som ISO 9000, () eller något annat liknande system) 1 Ja, följande system (ange även i vilken verksamhet): 3 Vet ej/kan ej bedöma 6) Används någon form av kvalitetsindikatorer vid uppföljning av kvaliteten inom handikappomsorgen, t.ex. i syfte att kunna följa utvecklingen ? 1 Ja, i stor utsträckning 2 I viss/någon utsträckning 4 Vet ej/kan ej bedöma 7) Hur har (i stort) kvaliteten i verksamheter inom handikappomsorgen utvecklats under de senaste två, tre åren med avseende på följande aspekter (a – k) ? a) Bemötandet av den b) Dokumentation av utredning, beslut och c) Rättssäkerhet i d) Rutiner för intern/ e) Förhållningssätt och g) Upphandlings/ h) Hantering av i) Att identifiera och j) Analys/bedömning k) Uppföljning och 8) Vilka är de största utmaningarna när det gäller att utveckla kvalitetsarbetet inom handikappomsorgen ? (kryssa för max fem alternativ) (Obs, frågan avser ej kvaliteten i själva verksamheterna i sig (de tjänster som utförs i handikappomsorgen) utan vad som avses är regler, arbetssätt, rutiner, indikatorer m.m. som man kan använda sig av/stödja sig mot för att utveckla kvaliteten i verksamheten). 1 Att tolka/tillämpa statliga regelverk, allmänna råd, föreskrifter m.m. om kvalitetsarbete 2 Att utveckla kommunens egna övergripande regelverk/riktlinjer för kvalitetsarbetet 3 Att formulera mål och strategier för kvalitetsarbetet 4 Att åstadkomma ändamålsenliga rutiner/arbetsformer för kvalitetsarbetet – vem gör vad, när, hur etc. 5 Att precisera kvalitetsbegreppet, vad som kännetecknar god kvalitet 6 Att utveckla bra indikatorer för att kunna mäta kvaliteten 7 Att utveckla uppföljning/utvärdering/analys av verksamhetens kvalitet 8 Att utveckla dokumentation av kunskaper/erfarenheter från kvalitetsarbetet 9 Att utveckla återföring/återkoppling till verksamheten av kunskaper och erfarenheter från kvalitetsarbetet Att utveckla brukar/klientmedverkan i kvalitetsarbetet Att utveckla samarbete/samverkan med andra kommuner Att utveckla samarbete/samverkan med Att utveckla samarbete/samverkan med sjukvårdshuvudmannen Att få tid/möjlighet att medverka i utbildningar om kvalitet Att få tillräckligt med tid/möjligheter att kunna ägna sig åt kvalitetsarbete över huvudtaget Del 2 - Frågor om tillsynsarbete 9) I vilken utsträckning instämmer du i följande påståenden? (Kryssa något av alternativen Helt, Delvis, Inte alls, Vet ej/kan ej bedöma - Obs! endast ett svarsalternativ per påstående) Vet ej/kan ej a) har god kompetens i b) och vi har samma uppfattning om vad som kännetecknar god kvalitet i handikappomsorgen c) följer upp/ och företeelser i sin tillsyn d) använder sig av samma kvalitetsindikatorer som vi e) använder sig av f) borde öka omfattningen av sin tillsyn g) återkopplar på ett bra sätt vad som framkommit i tillsynen h) Påpekanden och kritik från är i allmänhet befogade i) är lyhörd och visar förståelse för våra synpunkter j) hjälper oss att utveckla k) Vi känner väl till l) borde ägna sig mer åt främjande verksamhet, t.ex. råd och m) borde ägna sig mer åt kontroll av att verksamheter uppfyller krav i lagar, föreskrifter m.m. regelverk n) som tillsyns- myndighet har en hög grad av o) Vårt samarbete och vår samverkan Kommun (samt stadsdel i , , ) Förvaltning (motsv.) Del 1 - Frågor om kvalitetsarbete inom individ- och familjeomsorgen Frågorna avser kvalitetsarbete inom individ- och familjeomsorgen oavsett utförare. I de fall annan utförare än kommunen svarar för hela eller delar av verksamheten skall också kvalitetsarbetet hos dessa utförare bedömas och vägas in i svaren. 1) Hur stor del av verksamheten inom individ- och familjeomsorgen bedrivs av annan utförare än kommunen ? 2 En stor del av verksamheten 3 En viss del av verksamheten 4 Ingen verksamhet alls 5 Vet ej/kan ej bedöma 2) Finns det kommunala beslut, riktlinjer eller motsvarande styrning som reglerar hur man skall eller bör arbeta för att utveckla kvaliteten inom individ- och familjeomsorgen ? 1 En stor del av kvalitetsarbetet regleras genom sådan styrning 2 Styrning förekommer inom vissa områden eller vissa delar/aspekter av kvalitetsarbetet 3 Styrning förekommer endast i begränsad utsträckning 4 Styrning förekommer i princip inte 5 Vet ej/kan ej bedöma 3) I vilken utsträckning arbetas det inom individ- och familjeomsorgen med frågor om hur kvaliteten i verksamheten kan utvecklas och förbättras ? (försök att göra en samlad bedömning) 1 I hög utsträckning 2 I viss utsträckning 4 Vet ej/kan ej bedöma 4) Har personalen inom individ- och familjeomsorgen möjlighet att medverka i utbildningar eller annan kompetensutveckling som handlar om hur man kan arbeta för att öka kvaliteten i verksamheten ? 1 Ja, ofta 2 Ja, ibland 4 Vet ej/kan ej bedöma 5) Tillämpas något kvalitetssystem för hela eller delar av individ- och familjeomsorgen ? (så som ISO 9000, () eller något annat liknande system) 1 Ja, följande system (ange även i vilken verksamhet): 3 Vet ej/kan ej bedöma 6) Används någon form av kvalitetsindikatorer vid uppföljning av kvaliteten inom individ- och familjeomsorgen, t.ex. i syfte att kunna följa utvecklingen ? 1 Ja, i stor utsträckning 2 I viss/någon utsträckning 4 Vet ej/kan ej bedöma 7) Hur har (i stort) kvaliteten i verksamheter inom individ- och familjeomsorgen utvecklats under de senaste två, tre åren med avseende på följande aspekter (a – k) ? a) Bemötandet av den b) Dokumentation av utredning, beslut och c) Rättssäkerhet i d) Rutiner för intern/ e) Förhållningssätt och g) Upphandlings/ h) Hantering av i) Att identifiera och j) Analys/bedömning k) Uppföljning och 8) Vilka är de största utmaningarna när det gäller att utveckla kvalitetsarbetet inom individ- och familjeomsorgen ? (kryssa för max fem alternativ) (Obs, frågan avser ej kvaliteten i själva verksamheterna i sig (de tjänster som utförs inom individ- och familjeomsorgen) utan vad som avses är regler, arbetssätt, rutiner, indikatorer m.m. som man kan använda sig av/stödja sig mot för att utveckla kvaliteten i verksamheten). 1 Att tolka/tillämpa statliga regelverk, allmänna råd, föreskrifter m.m. om kvalitetsarbete 2 Att utveckla kommunens egna övergripande regelverk/riktlinjer för kvalitetsarbetet 3 Att formulera mål och strategier för kvalitetsarbetet 4 Att åstadkomma ändamålsenliga rutiner/arbetsformer för kvalitetsarbetet – vem gör vad, när, hur etc. 5 Att precisera kvalitetsbegreppet, vad som kännetecknar god kvalitet 6 Att utveckla bra indikatorer för att kunna mäta kvaliteten 7 Att utveckla uppföljning/utvärdering/analys av verksamhetens kvalitet 8 Att utveckla dokumentation av kunskaper/erfarenheter från kvalitetsarbetet 9 Att utveckla återföring/återkoppling till verksamheten av kunskaper och erfarenheter från kvalitetsarbetet Att utveckla brukar/klientmedverkan i kvalitetsarbetet Att utveckla samarbete/samverkan med andra kommuner Att utveckla samarbete/samverkan med Att utveckla samarbete/samverkan med sjukvårdshuvudmannen Att få tid/möjlighet att medverka i utbildningar om kvalitet Att få tillräckligt med tid/möjligheter att kunna ägna sig åt kvalitetsarbete över huvudtaget Del 2 - Frågor om tillsynsarbete 9) I vilken utsträckning instämmer du i följande påståenden? (Kryssa något av alternativen Helt, Delvis, Inte alls, Vet ej/kan ej bedöma - Obs! endast ett svarsalternativ per påstående) Vet ej/kan ej a) har god kompetens i frågor om individ- och familjeomsorg b) och vi har samma uppfattning om vad som kännetecknar god kvalitet inom IFO-området c) följer upp/ och företeelser i sin tillsyn d) använder sig av samma kvalitetsindikatorer som vi e) använder sig av f) borde öka omfattningen av sin tillsyn g) återkopplar på ett bra sätt vad som framkommit i tillsynen h) Påpekanden och kritik från är i allmänhet befogade i) är lyhörd och visar förståelse för våra synpunkter j) hjälper oss att utveckla k) Vi känner väl till l) borde ägna sig mer åt främjande verksamhet, t.ex. råd och m) borde ägna sig mer åt kontroll av att verksamheter uppfyller krav i lagar, föreskrifter m.m. regelverk n) som tillsyns- myndighet har en hög grad av o) Vårt samarbete och vår samverkan Kommun (samt stadsdel i , , ) Förvaltning (motsv.) Del 1 - Frågor om kvalitetsarbete inom äldreomsorgen Frågorna avser kvalitetsarbete i äldreomsorgen oavsett utförare. I de fall annan utförare än kommunen svarar för hela eller delar av verksamheten skall också kvalitetsarbetet hos dessa utförare bedömas och vägas in i svaren. 1) Hur stor del av verksamheten inom äldreomsorgen bedrivs av annan utförare än kommunen ? 2 En stor del av verksamheten 3 En viss del av verksamheten 4 Ingen verksamhet alls 5 Vet ej/kan ej bedöma 2) Finns det kommunala beslut, riktlinjer eller motsvarande styrning som reglerar hur man skall eller bör arbeta för att utveckla kvaliteten inom äldreomsorgen ? 1 En stor del av kvalitetsarbetet regleras genom sådan styrning 2 Styrning förekommer inom vissa områden eller vissa delar/aspekter av kvalitetsarbetet 3 Styrning förekommer endast i begränsad utsträckning 4 Styrning förekommer i princip inte 5 Vet ej/kan ej bedöma 3) I vilken utsträckning arbetas det inom äldreomsorgen med frågor om hur kvaliteten i verksamheten kan utvecklas och förbättras ? (försök att göra en samlad bedömning) 1 I hög utsträckning 2 I viss utsträckning 4 Vet ej/kan ej bedöma 4) Har personalen inom äldreomsorgen möjlighet att medverka i utbildningar eller annan kompetensutveckling som handlar om hur man kan arbeta för att öka kvaliteten i verksamheten ? 1 Ja, ofta 2 Ja, ibland 4 Vet ej/kan ej bedöma 5) Tillämpas något kvalitetssystem för hela eller delar av äldreomsorgen ? (så som ISO 9000, () eller något annat liknande system) 1 Ja, följande system (ange även i vilken verksamhet): 3 Vet ej/kan ej bedöma