sou · GVB397 · 2008-01-01 00:00:00 — Det är intressentens, t.ex. tillverkarens, ansvar att på förhand bevisa att kraven uppfyllts och det är myndigheter- nas ansvar att i efterhand utöva tillsyn genom s.k. marknadskon- troll. Direktivet säger däremot inget om hur denna marknadskon- troll skall bedrivas. Detta överlämnas i stället till medlemsstaterna att själva bestämma. var ansvaret för de mätinstrument som omfattas av direktivet fördelat på flera myndigheter (Vägver- ket, , och ). har föreskrifts- och tillsynsansvaret för alla instrument som omfattas av direktivet förts över till SWEDAC. () har på regeringens uppdrag utrett frågan om finansiering av metrologiverksamhet. I rapporten (ESV 2005:28) förs resonemang om förutsättningar samt för- och nackdelar med avgifts- respektive anslagsfinansiering. ESV avstår från att lämna konkreta förslag om hur finansieringen bör utformas vad gäller såväl mätinstrumentdirektivet som tillsyn och återkommande kontroll av legala mätinstrument (som, till skillnad från direktivet, avser återkommande kontroll av att lag- stadgade kalibreringar utförts på vissa närmare angivna mätinstru- ment med ofta lång teknisk livslängd, t.ex. hushållens el- och vat- tenmätare). ESV menar att det är oklart hur omfattande tillsynsverksamhe- ten kommer att vara och att det är svårt att avgränsa och administrera de olika delkollektiv som, enligt ESV, berörs av tillsyn. Oklarheten innebär att det ännu är ovisst hur den framtida metrologiverksamheten bör finansieras samt i vilken omfattning denna finansiering kommer att påverka statens utgifter. Det är därför angeläget att komma fram till sådana konkreta förslag som kan omsättas i praktiken fr.o.m. . Robust och spårbar tid och frekvens Av regeringens proposition Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) framgår att det blir allt vikti- gare med exakt och internationellt gemensam tidgivning, s.k. UTC (Time Coordinated). Sådan tid bör därför finnas till- gänglig och spridas på ett stabilt sätt i . Funktionaliteten i elektroniska kommunikationsnät och moderna lösningar i IT-sy- stem är beroende av tillgång till korrekt och säker tid. Ofta krävs att olika delar av dessa kommunikationsnät och IT-system är inbördes synkroniserade. Det blir också allt viktigare att alla inblandade system har tillgång till samma tidsangivelse. Tillgång till korrekt och spårbarTPF1FPT tid är mycket viktigt t.ex. vid tidsstämpling av olika typer av information, från skrivdatum i filer till elektroniska signaturer, krypteringsnycklar och poster i loggdatabaser för upp- följning, t.ex. vid spårning av IT-incidenter. Ofta hämtar användare tid från utländska gratistjänster på Inter- net, alternativt från GPS-systemet eller andra internationella källor. Sådana källor finns i stor mångfald, ofta med okänd robusthet mot störningar. Gemensamt för dessa är att förhållandet till riksmätplatsen för UTC är mer eller mindre okänt, dvs. kopplingen eller spårbarheten till UTC är inte säkerställd. För användare med särskilt höga säker- hetskrav bör hämtning av tid skyddas med säkerhetsfunktionerna i Network Time Protocol (NTP), vilket möjliggör upptäckt av manipulerad eller förfalskad tidsinformation. Tillgång till en säker och internationellt spårbar tidhållning i med mycket hög och väl dokumenterad kvalitet är en viktig gemensam resurs (i likhet med vad som gäller för mätnormaler och distribution av andra fysikaliska mätstorheter, t.ex. massa, längd, volym, tryck, el, temperatur och strålning). I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) föreslog reger- ingen att tidhållningen för den svenska delen av Internet bör till- handahållas med spårbarhet från riksmätplatsen för tid och fre- kvens vid helstatliga SP i . Den internationella spårbarheten när det gäller tidhållningen i är SP:s representation av UTC (SP). 1TP PT Spårbar tid är en tidskälla som genom rapportering till Internationella byrån för mått och vikt (BIPM, des poids et mesures) blir en del av den internationella tidsskalan UTC, Time Coordinated. BIPM:s uppgift är att ställa SI-systemet till förfogande över hela världen som ett enhetligt och entydigt måttsystem. stöd från och kompetensutveckling () och i samverkan med företaget teleutveckling och produktinnovation AB (STUPI) har SP talet byggt upp kompetens och system inom området. SP har bland annat byggt tidhållningssystem och ansvarar för tidhållningen i en infrastruktur där de nationella knutpunkterna för Internet i , och är försedda med gruppklock- system och därtill hörande tidsservrar. Inom ramarna för regeringens uppdrag att öka robustheten i de elektroniska kommunikationsnäten har () beslutat om ett antal åtgärder vid riksmätplatsen för tid och frekvens vid SP. Arbetet med att tillhandahålla och främja använd- ningen av en robust tid distribuerad via Internet i bör fort- sätta och utvecklas vidare. Den behovsbild inom tid och frekvens som beskrevs i senaste IT-propositionen (prop. 2004/05:175) är fortfarande i högsta grad aktuell och har i flera fall förstärkts. Tid är väsentlig både ur tek- nisk och användarsynvinkel vid uppbyggnaden av ett nytt kommu- nikationssystem för de s.k. blåljusmyndigheterna, vid uppbyggna- den av digital-TV-nätet och vid etableringen av offentliga e-tjäns- ter. Det är också en fråga om IT-säkerhet. Nya behovsområden kommer sannolikt att utvecklas där tillgång till en korrekt, uthållig och säker tid är viktig, t.ex. inom transportväsendet, vård- och om- sorgssektorn samt vid brottsbekämpning. finns inget formellt utpekat huvudansvar eller ansvar för samordning av spårbar tid och frekvens i elektroniska kommunika- tionsnät. SP och PTS samarbetar dock nära i dessa frågor. Pro- duktion av spårbar tid och frekvens sker hos SP och STUPI i nära samarbete vilket resulterar i högkvalitativ svensk tid. Distri- butionen sköts företrädelsevis av företaget som via sina svenska Internetknutpunkter fritt och utan kostnad tillhandahåller spårbar tid. Tillhandahållande av högkvalitativ spårbar frekvens är minst lika viktigt. Distribution av frekvens sker på olika sätt med olika kvalitet och kostnad. Forskning och utveckling samt finansiering av denna sker hos SP och STUPI. fick SP forskningsmedel från . Denna finansiering har numera upphört. Finansieringen av forskning och utveckling av spårbar tid och frekvens är därmed osäker. PTS har inom ramen för sitt uppdrag att skapa robusta elektroniska kommunikationer sett behov av fortsatt forskning och utveckling av spårbar tid och fre- kvens. PTS har också investerat i såväl utrustning som forskning vid enskilda tillfällen . PTS, SP och STUPI m.fl. har påtalat behovet av att klargöra ansvarsförhållanden och finansieringsfrågor m.m. Många av åtgärderna som föreslogs i förra IT-propositionen (prop. 1999/2000:86) inom området tid och frekvens har genom- förts och det är väsentligt att utveckla området vidare i takt med ökande behov. Svensk tid och frekvens kännetecknas av robusthet och kvalitet. Utgångspunkten är att tillgång till korrekt och robust tid är en strategiskt viktig resurs. En viktig aspekt är då också att bedöma det långsiktiga behovet av kompetens inom om- rådet. Det finns inget formellt, samordnat huvudansvar för tid och frekvens eller någon utpekad myndighet eller andra aktörer som ansvarar för att utveckla, producera och tillhandahålla robust och spårbar tid och frekvens eller utöva tillsyn över området. Efter- som flera departement och myndigheter berörs av denna fråga behöver ansvarsförhållandena kring robust, korrekt och spårbar tid och frekvens klargöras. Verket för förvaltningsutveckling (Verva) ansvarar för att ta fram grundfunktioner och specifikationer för robusta offentliga e-tjänster. Att stimulera användning av robust och spårbar tid och frekvens genom att ta fram korrekta kravspecifikationer är därmed ett viktigt verktyg för att uppnå uppsatta mål inom IT-politiken. Det bör undersökas hur man kan främja en utökad användning av säker och spårbar tid, t.ex. för samhällsviktiga aktörer. Metrologi handlar om att kunna ange och kontrollera produkters mätbara prestanda och egenskaper på ett korrekt sätt och i enlighet med det internationella mätsystemet (de s.k. SI-enheterna), t.ex. med avseende på längd, vikt, flöde, frekvens, strålning. Metrologin har betydelse för såväl enskilda konsumenter som näringslivets konkurrenskraft och en väl fungerande internationell handel. Spårbarhet är ett nyckelbegrepp inom metrologin och innebär att mätresultat kan spåras tillbaka till den nationella eller interna- normalen via en obruten kedja av jämförelsemätningar mot En produkts eller en maskins prestanda skall alltså kunna spåras tillbaka i en obruten kedja av kalibreringsbevis med allt högre angiven noggrannhet från exempelvis den maskin som med viss angiven noggrannhet tillverkat produkten, där maskinen kalibrerats mot ett ackrediterat kalibreringslaboratorium, som kalibrerats mot en riksmätplats, som regelbundet kalibreras mot en internationell mätplats (högsta noggrannhetsnivån). En praktisk konsekvens och användning av metrologin är att företag som certifierar sig enligt t.ex. ISO 9000-standard därmed förbinder sig att uppfylla denna spårbarhet för företagets pro- dukter, mätningar, etc. Metrologin kan därför ses som en infra- strukturell förutsättning för näringslivets, främst de små och medelstora företagens, konkurrenskraft. För de multinationella storföretagen är mättekniskt kunnande ett viktigt konkurrensmedel. Dessa företag förfogar över egen sådan kompetens och egna mätlaboratorier. De kan dessutom sam- arbeta på global nivå med andra metrologiska aktörer. De små och medelstora företagen saknar däremot ofta egen metrologisk kom- petens och är vid behov hänvisade till att samarbeta med exempel- vis nationella kalibreringslaboratorier. SWEDAC är den centrala myndighet som genom ett ackredite- ringsförfarande utövar tillsyn över ett femtiotal kalibreringslabo- ratorier samt de två riksmätplatserna vid SP i och SSI i . SWEDAC har däremot ingen uppgift i förvaltningen av vare sig laboratorierna eller riksmätplatserna. Riksmätplatserna ansvarar för ett femtiotal olika mätstorheter på s.k. primär eller sekundär nivå (varav t.ex. vikt och längd är två). Verksamheten kring var och en av mätstorheterna utgör ofta högt specialiserad teknik och tillsammans utgör de ett svåröverblickbart tekniskt komplex. Av den anledningen har regeringen tillsatt ett särskilt metrologiråd med uppgift att bl.a. ge råd till regeringen när det gäller behov och relevans av statligt stöd till riksmätplatserna. Rådet representerar samlad kompetens inom riksmätplatsernas tekniska områden, men har begränsade möjligheter att bedöma behoven av statligt stöd utifrån ett samlat näringspolitiskt perspektiv. Den metrologiska verksamheten vid riksmätplatserna finansieras genom anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. under utgiftsområde 24 Näringsliv med ca . Det statliga stödet till riksmätplatserna motiveras utifrån det gene- rella antagandet att verksamheten är till nytta och närmast nödvän- dig för de små och medelstora företagens behov och långsiktiga konkurrenskraft. Det saknas emellertid tillräckliga belägg för att det nuvarande stödets omfattning och inriktning mer specifikt motsvarar ett sådant antagande. Anspråken på statligt stöd till riksmätplatserna har i huvudsak utgått från verksamhetens egna, metrologiskt fokuse- rade, perspektiv. Hur detta perspektiv relaterar till företagens verk- liga behov och till andra näringspolitiska mål är emellertid oklart. Det finns därför anledning att analysera huruvida det nuvarande stödets omfattning och inriktning är ändamålsenligt utifrån ett bredare näringspolitiskt perspektiv. Det kan dessutom finnas skäl att analysera om det går att åstad- komma samordningsvinster eller kostnadseffektiviseringar genom ökat nordiskt och annat internationellt samarbete på riksmätplats- nivå. Går det exempelvis genom ökat sådant samarbete att minska antalet mätstorheter inom det egna landets gränser? Finns det anledning att revidera antalet mätstorheter på riksnivå? Finns till- räckliga motiv och förutsättningar att även fortsättningsvis och långsiktigt upprätthålla nationell riksmätplatsnoggrannhet för samtliga (femtiotalet) nuvarande mätstorheter? Mot bakgrund av det svåröverskådliga teknologikomplex som riksmätplatsverksamheten representerar behöver lämpligheten och ändamålsenligheten med det nuvarande anslags- respektive dispo- sitionsansvaret för det statliga stödet till verksamheten klarläggas bättre. En särskild utredare får i uppdrag att i fråga om Analysera och vid behov föreslå ändringar när det gäller nuva- rande omfattning av den tvingande metrologiska regleringen. Framför allt bör restriktionen att föreskrifter endast får medde- las om de är befogade från konsumentskydd ses över. Överväga om och vid behov föreslå på vilket sätt bemyndigan- det för SWEDAC i 8 § förordningen (1993:1066) om måtten- heter, mätningar och mätdon att besluta om avgifter bör ges en tydligare legal form. Bedöma om nuvarande sanktionssystem mot överträdelser av föreskrivna krav är ändamålsenligt. Föreslå lämplig omfattning, inriktning och finansiering för den metrologiska tillsynen (legal metrologi). Robust och spårbar tid och frekvens: Analysera och föreslå dels vem som bör ha samordnings- och/eller huvudansvar för spårbar tid och frekvens i , dels vem/vilka som bör ha ansvar för produktion, distribution och tillhandahållande av spårbar tid och frekvens. Föreslå former och ansvar för finansiering av verksamheten spårbar tid och frekvens. Föreslå åtgärder som kan behövas för att stimulera användning av robust, spårbar tid och frekvens i samt lämplig an- svarsfördelning mellan olika aktörer i detta avseende. Kartlägga och analysera omfattning och inriktning av statligt stöd till riksmätplatsverksamheten vid SP i och SSI i . Analysera dels eventuella samordningsvinster genom ökat nor- diskt och annat internationellt riksmätplatssamarbete, dels över- väga behov av och förutsättningar för att långsiktigt upprätthålla riksmätplatsnoggrannhet för samtliga nuvarande mätstorheter. Analysera samt vid behov föreslå ändringar när det gäller lämp- lighet och ändamålsenlighet med det nuvarande anslags- respek- tive dispositionsansvaret för det statliga stödet till riksmätplats- verksamheten. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall samverka med berörda myndigheter och represen- tanter för näringslivet och dess organisationer. När det gäller kon- sekvenser för företagen skall samråd ske med Näringslivets regel- nämnd. Utredaren skall kostnadsberäkna och lämna förslag på finansie- ring för eventuella förslag. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen samt , , lämna en redovisning av preliminära eller indikativa förslag som kan få statsfinansiell påverkan . Avtal om riksmätplatsverksamhet, mellan svenska staten och SP , . 1993/94: NU21, Provning och kontroll. Dansk Fundamental Metrologi (2003): Metrology in short. 2ndP P edition. Dansk Fundamental Metrologi (2007): Årsrapport . Dansk Fundamental Metrologi, , (2006): Strategic action plan for Danish Metrology. Den Danske , Dansk Funda- mental Metrologi, Delta A/S, , , (2006a): Nuværende og fremtidige opgaver for dansk metrologi – Infrastruktur og koordinering. Den Danske , Dansk Funda- mental Metrologi, Delta A/S, , , (2006b): Dansk Metrologi 2006+3 – en handlingsplan. Departement of Trade and Industry (1999): Review of the Rationale for and Economic Benefit of the . Dir. 2006:106: Översyn av reglering, omfattning, ansvar, finansiering m.m. avseende legal metrologi, spårbar tid och frekvens samt riksmätplatser. Ds I 1979:6: Svensk mätplatsorganisation. Betänkande av mät- och kalibreringsutredning. Ds 2007:39: Ny institutssektor. ECON (2004): Forvaltning av nasjonale normaler. Rapport 2004- 109. (1999): före- skrifter och allmänna råd till Avgiftsförordningen (1992:191). ESV Cirkulär 1999:6. (2005): Finansiering av metrologiverksam- het – Regeringsuppdrag. (2006): Kartläggning av offentligrättsliga avgifter – Sammanställning till . for LNN (2002): Vurdering av framtidige oppgaver i tilknytning till nasjonale normaler i . EUROMET (2004): MERA – Planning Research Area in metrology. och rådets direktiv /22/EG av om mätinstrument. Grimståhl, och , (2007): Undersökning av SMF:s nytta av riksmätplatsen . Underlagsmaterial framtaget på uppdrag av Ut- redningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmät- platser. , (2003): Kartläggning av felkällor och möjlig mätnog- grannhet vid mätning av naturgas. Svenskt Gastekniskt Center – . Justervesenet (2007): Årsrapport . Löndahl, (2007): Juridisk analys avseende utredningens (N 2006:14) om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmätplatser förslag. Underlagsmaterial framtaget på uppdrag av utred- ningen. , (1996): Svensk metrologi inför 2000-talet – Redo- visning av ett utredningsuppdrag. (2005): över riksmätplats- verksamheten för . MR /3. (2006): över riksmätplats- verksamheten för . MR /2. (2006): Regleringsbrev för avseende . (1997): Measuring up to the Challenges of the 21st Century – An Internationeal Evaluation of . Publications 1/1997. (2002): An Institutional Evaluation of the Authority of (TUKES). Publications 4/2002. (2004): Nordic Metrology: Now and in the Future – Innovation, Growth and Competitiveness by Increased Co-ordination of National Metrology. Conclusions of the N- MERA project. SP Report 2004:33. Norwegian Radiation Protection Authority (2006): Nordic dosi- metric capabilities – Resources, needs and plans. Report on Nordic Radiation Protection Co-operation no. (2002): Regleringsbrev för avseende Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. (2003): Del av regleringsbrev för budget- avseende del av anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. till Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. (2004): Regleringsbrev för avseende anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. (2005): Regleringsbrev för avseende anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. (2006): Regleringsbrev för avseende anslag 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. (2007): Regeringens handlingsplan för regel- förenklingsarbetet. En redovisning av det första steget, . Nærings- og (2001): Et nytt Justervesen – Utredningsrapport. Nærings- og (2006): Lov om målenheter, måling og normaltid. 81 (2005–2006). Ohlon, (1991): Utredning om implementering av EG-regler för legal metrologi. SP Rapport 1991:51. Pendrill, (2003): European Metrology Stakeholders Consulta- tion. SP Report 2003:13. (2005): Korrekt tid och säker tidsangivelse för robustare elektroniska kommunikationer. 1991/92:170, bil. 11, Proposition om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet – bilaga 11 . 1992/93:41, Proposition om ny lagstiftning om måttenheter, mätningar och mätdon samt ny lag om elektromagnetisk kompa- tibilitet. 1993/94:161, Marknadskontroll för produktsäkerhet m.m. Prop. 1998/99:1, uo 24, Förslag till statsbudget – Utgifts- område 24 Näringsliv. 2006/07:1, uo 24, Förslag till statsbudget – Utgifts- område 24 Näringsliv. 2006/07:105, Konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. 2007/08:1, uo 6, Förslag till statsbudget – Utgifts- område 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. 2007/08:1, uo 24, Förslag till statsbudget – Utgifts- område 24 Näringsliv. Referensgruppen för tid och frekvens (2007): Spårbar tid och fre- kvens – rätt tajmat. Rapport framtagen på uppdrag av Utred- ningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmätplat- ser. (1987): Översyn av taxor och avgifter i svensk mätplatsorganisation – Regeringsuppdrag. Rådets direktiv /106/EEG av om till- närmning av medlemsstaternas lagstiftning om färdigförpack- ning av vissa vätskor efter volym. Rådets direktiv /211/EEG av om tillnärm- ning av medlemsstaternas lagstiftning om färdigförpackning av vissa varor efter vikt eller volym. Rådets direktiv /232/EEG av om tillnärm- ning av medlemsstaternas lagstiftning om de nominella vikter och volymer samt volymer för behållare som är tillåtna för vissa färdigförpackade varor. Rådets direktiv /384/EG om icke-automatiska vågar. SFS 1980: 100: Sekretesslag. SFS 1980: 657: Sekretessförordning. SFS 1989:527: Förordning om riksmätplatser. SFS 1992:1119: Lag om teknisk kontroll. SFS 1992:1514: Lag om måttenheter, mätningar och mätdon. SFS 1993:1066: Förordning om måttenheter, mätningar och mätdon. SFS 1994:99: Förordning om vatten- och värmemätare. SFS 1998:779: Yrkestrafikförordningen. SFS 1999:716: Förordning om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. SFS 2001:1085: Förordning om motorfordons avgasrening. SFS 2005:894: Förordning om teknisk kontroll. SFS 2006:1043: Naturgasförordningen. SOU 1992:74: Prova privat – provning och mätteknik inom SP och SMP i europaperspektiv. SOU 2002:14: Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag. SOU 2004:57: Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Betän- kande av . SOU 2004:100: Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. SOU 2005:35: Krav på kassaregister. Effektivare utredning av eko- brott. Betänkande av skattekontrollutredning. SOU 2006:113: Öppna system för provning och kontroll – En utvär- dering. Betänkande av Utredningen om provning och teknisk kontroll. SP (2003): Budgetun- derlag samt Verksamheten 2002 avseende metrologi m.m. SP (2004): Budgetun- derlag samt Verksamheten 2003 avseende metrologi m.m. SP (2005): Anslags- framställan och verksamhetsberättelse för SP:s verksamhet inom metrologi m.m. SP (2006): Anslags- framställan och verksamhetsberättelse för verksamheten inom metrologi m.m. vid SP . SP (200X): . SP (2006): Årsredovis- ning 2005. SP (2007): Anslagsframställan samt verksamhetsberättelse för verksamheten inom metrologi m.m. vid SP Tekniska Forskningsinsti- tut. SP (2007): Årsredovisning 2006. SP (2007): SP:s svar på en fråge-PM från Utredningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmätplatser, daterad . Underlagsmaterial framtaget efter önskemål från utredningen. (2005): Årsredovisning 2004. (2006): Årsredovisning 2005. (2007): Årsredovisning 2006. (2007): Budgetunderlag för riksmätplat- sen för joniserande strålning vid för . (2007): Utredningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmätplatser: underlag från Statens strål- skyddsinstitut. Underlagsmaterial framtaget efter önskemål från utredningen. SSI:s dnr 2007/751-60. SWEDAC:s föreskrifter och (i förekommande fall) allmänna råd om icke-automatiska vågar (1998:7), avgift vid åter- kommande kontroll av vågar och bränslemätdon (2002:9), färdigförpackning av varor efter volym eller vikt (2003:1), mätinstrument (2006:4), vattenmätare (2006:5), gasmätare och volymomvandlare (2006:6), mätare för aktiv elenergi (2006:7), värmemä- tare (2006:8), mätsystem för kontinuerlig och dynamisk mätning av mängder av andra vätskor än vatten (2006:9), automatiska vågar (2006:10), taxametrar (2006:11), längdmått och volymmått för utskänkning (2006:12), dimensionsmätinstrument (2006:13), avgasmätare (2006:14), tillsatsanordningar till taxamet- rar (2006:17), installation och besiktning av taxameter- utrustning (2006:19), återkommande kontroll av auto- matiska vågar (2007:1), återkommande kontroll av vat- ten- och värmemätare (2007:2), återkommande kontroll av mätsystem för andra vätskor än vatten (2007:3). SWEDAC (1993a): Marknadskontroll – en EG-anpassning till följd av . SWEDAC DOC 93:7. SWEDAC (1993b): Kostnader för tillsyn inom området legal metro- logi. Skrivelse till regeringen . SWEDAC (1993c): Betr. finansiering av legal mätteknik och mark- andsövervakning av färdigförpackade varor. Skrivelse till reger- ingen . SWEDAC (2000): Kontroll av mätare på tankfordon som levererar olja till hushåll. SWEDAC DOC 00:38. SWEDAC (2001): Kontroll av vågar som används vid torgförsälj- ning. SWEDAC DOC 01:17. SWEDAC (2001): Kontroll av mätare på bränslepumpar. SWEDAC DOC 01:54.