sou · GVB36 · 2008-01-01 00:00:00 — Explanatory memorandum to the Recommendation Rec (2006) on assistance to crime victims Neumeister mot , dom 27/6 1968 X och Y mot , dom 26/3 1985 Kamasinski mot , dom 19/12 1989 mot , no 26304/95 Z m fl mot , dom 10/5 2001 M C mot , dom 4/12 2003 Europeiska Unionen Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, 2000/C 364/01 Handlingsplan om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa – Text antagen av rådet (rättsliga och inrikes frågor) . EGT C 19, 23.1.1999 , rådet och Ekonomiska och sociala kommittén Brottsoffer i Europeiska Unionen – Reflexioner över normer och åtgärder (KOM/99/349) Rådets rambeslut om brottsoffrets ställning i straffrättsliga förfaranden – Text antagen av rådet (rättsliga och inrikes frågor) , EGT L 82, 22.3.2001 Council Framework Decision of 15 2001 on the standing of victims in criminal proceedings (L 82 of 22.03.2001) Report from the Commission on the basis of Article 18 of the Council Framework Decision of 15 2001 on the standing of victims in criminal proceedings 16/02/2004. COM (2004) 54 final/2 Rådets direktiv /80/EG om ersättning till brottsoffer antagen av rådet (EUT L 261, ) Statement of Victims Rights in the Process of Criminal , 2001 Statement of the Social Rights of Victims Crime, 2001 Statement of Victims Rights to Standards of Service, 2001 Bilaga 1 Kommittédirektiv 2005:19 Översyn av lagen (1988:609) om måls- En särskild utredare tillkallas med uppdrag att göra en översyn av lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Utredaren skall se över lagens tillämpningsområde och se hur lagen används i förhållande till dess intentioner – att ge målsägande med störst behov av juridisk hjälp och stöd rätt till biträde under rättsprocessen. Utredaren skall även se över om det finns behov av att tydliggöra målsägandebiträdets roll och arbetsuppgifter dels i förhållande till målsägandens behov, dels i förhållande till och andra aktörers roller såsom åklagarens, stödperson enligt 20 kap. 15 § (RB) och särskild företrädare för barn. I uppdraget ingår även att se över den lagtekniska och språkliga utformningen. Frågan om målsägandens behov av biträde i samband med förundersökning och rättegång kom i fokus då de omfattande ändringarna av regler om sexualbrott trädde i kraft (se prop. 1983/84:105, bet. 1983/84:JuU25, rskr. 1983/84:332). I detta lagstiftningsärende infördes en möjlighet för målsägande att åtföljas av en stödperson enligt 20 kap. 15 § RB. Stödpersonens uppgift är enbart att vara ett personligt stöd åt målsägande. I samband med det nämnda lagstiftningsärendet påpekades från flera håll att det inte var tillräckligt med ett personligt stöd åt målsägande utan att det också fanns behov av juridiskt stöd under den rättsliga processen. Regeringen gav då (dir. 1984:43) i uppdrag att ta upp frågan om formerna för en utvidgad rättshjälp för i första hand kvinnor som utsatts för sexualbrott eller vissa andra våldsbrott. Resultatet av kommitténs arbete redovisades i betänkandet Målsägandebiträde (SOU 1986:49). Förslagen i detta betänkande ledde slutligen till att lagen om målsägandebiträde kunde träda i kraft (prop.1987/88:107, JuU 1987/88:33, rskr. 1987/318). Genom lagen gavs målsägande möjlighet att på statens bekostnad få ett eget juridiskt biträde – ett målsägandebiträde – vid förundersökning och rättegång om vissa typer av brott. Från början var rätten till målsägandebiträde i första hand tänkt för målsägande som blev utsatta för grövre sexuella övergrepp. Lagens tillämpningsområde har därefter utvidgats och kan i princip alla brott där fängelse finns med på straffskalan medföra att målsägande har möjlighet att få ett målsägandebiträde (se prop. 1989/90:158, bet. 1990/91:JuU4, rskr. 1990/91:16, prop. 1993/94:26, bet. 1993/94:JuU12, rskr. 1993/94:124, prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:205). Behovet av en översyn Lagen om målsägandebiträde är konstruerad så att det vid olika typer av brott krävs olika starka skäl för att ett målsägandebiträde skall kunna förordnas. Det krävs således att domstolen i varje enskilt fall gör en prövning av målsägandens behov av ett biträde. För att säkerställa att lagen tillämpas i enlighet med dess intentioner finns det ett behov av att se över vilka faktorer som påverkar behovsbedömningen i enskilda fall. Enligt lagen skall ett målsägandebiträde förordnas när förundersökningen har inletts. I de allra flesta fall förordnas ett målsägandebiträde efter en begäran från målsägande. En viktig förutsättning för ett förordnande är därför att målsägande får information om denna möjlighet. Sådan information skall ges till målsägande redan under förundersökningen (se 13 a § förunder- sökningskungörelsen [1947:948]). Här finns ett behov av att kartlägga i vilken utsträckning målsägande får denna information under förundersökningen. En uppgift för målsägandebiträdet är att lämna personligt och kurativt stöd till sin klient. Denna uppgift har även en stödperson enligt 20 kap. 15 § RB. En annan uppgift för målsägandebiträdet är att hjälpa målsägande med en eventuell skadeståndstalan. Denna skyldighet har även åklagaren, som på begäran av målsägande är skyldig att förbereda och utföra målsägandens talan om skadestånd (se 22 kap. 2 § RB). Målsägandebiträdets uppgift att föra talan om skadestånd kvarstår även om skadeståndstalan avskiljs från brottmålet för att handläggas som ett tvistemål. Genom att målsägandebiträdets arbetsuppgifter delvis sammanfaller med vad åklagaren och en stödperson förväntas utföra finns det utrymme för att det uppstår oklarheter om vem som i det enskilda fallet skall ansvara för en viss arbetsuppgift. Det finns därför anledning att se över målsägandebiträdets roll och arbetsuppgifter så att dessa blir tydliga i förhållande till de andra aktörerna. Målsägandens behov av biträde varierar under rättsprocessen Till målsägandebiträde kan advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan som är lämplig för uppdraget förordnas. Användningen av målsägandebiträden i rättsprocessen har blivit större än förväntat och antalet förordnanden som målsägandebiträde har ökat kraftigt (se RRV-2001:30 Varför blev det dyrare?). För vissa målsägande kan behovet av stöd och hjälp variera under rättsprocessen. Inledningsvis kan målsägandens behov av att förstå hur rättsprocessen går till vara större än det personliga stödet. Vid huvudförhandlingen kan situationen vara den omvända. I dessa fall kan den bästa lösningen för målsägande vara att ett målsägande- biträde förordnas i ett tidigt skede av rättsprocessen för att öka målsägandens förståelse och kunskap om vad rättsprocessen kommer att innebära. Vid huvudförhandlingen kan målsägande i stället åtföljas av en stödperson. Målsägandens behov av juridisk hjälp vid huvudförhandlingen bör kunna tillgodoses genom åklagarens försorg. För att säkerställa att målsägande- biträden används i de fall där målsägande har störst behov av juridiskt biträde och stöd är det viktigt att biträdenas roller och arbetsuppgifter tydliggörs och renodlas. På så sätt kan det förväntas bli enklare för de aktörer som kommer i kontakt med målsägande under rättsprocessen att erbjuda adekvat hjälp. Det finns därför anledning att överväga om målsägandebiträdes- institutet används på det sätt som var avsett vid lagens tillkomst – att ge målsägande med störst behov av juridisk hjälp och stöd rätt till biträde under rättsprocessen. Lagen om särskild företrädare för barn I vissa fall när barn misstänks vara utsatta för brott av en vårdnadshavare eller en person som är närstående till vårdnads- havaren finns det möjlighet att förordna en särskild företrädare för barnet. Denna möjlighet har införts genom lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn som trädde i kraft (prop. 1998/99:133, bet. 1999/2000:JuU2, rskr. 1999/2000:49). I samband med tillkomsten av lagen om särskild företrädare för barn uttalades i förarbetena att uppgifterna för den särskilde företrädaren skiljer sig i ett avgörande hänseende från målsägande- biträdets uppgifter. Ett målsägandebiträde har ingen möjlighet att verka på egen hand utan fullmakt från huvudmannen (jfr 4 § fjärde stycket lagen om målsägandebiträde och 12 kap. 22 § RB). En särskild företrädare för barn övertar däremot vårdnadshavarens befogenheter att ta till vara barnets rätt under förundersökningen och rättegången. I praktiken utför dock den särskilde företrädaren delvis samma arbetsuppgifter som ett målsägandebiträde. Det finns således även i förhållande till en särskild företrädare för barn behov av att målsägandebiträdets roll och arbetsuppgifter blir tydliga. Efterlevandes rätt till målsägandebiträde I samband med den senaste ändringen av lagen om målsägande- biträde var frågan om efterlevandes rätt till målsägandebiträde föremål för regeringens bedömning. Det ansågs då inte aktuellt att utvidga rätten till målsägandebiträde för någon som inte är att anse som målsägande (se prop. 2000/01:79 s. 42 f). Möjligheten för efterlevande att få skadestånd regleras i skadeståndslagen (1972:207). Om en personskada har lett till döden skall ersättning betalas utöver för, begravningskostnader m.m. och förlust av underhåll, för personskada som till följd av dödsfallet vållats någon som stod den avlidne särskilt nära (5 kap. 2 §). Härmed avses framför allt psykisk chock eller andra psykiska besvär (se prop. 2000/01:68 s. 70 f.). Berättigade till ersättning för sådan skada är i första hand den som var med i samma etablerade hushålls- gemenskap som den avlidne (make, maka, registrerad partner, sambo, barn och föräldrar). Utformningen av 5 kap. 2 § skade- ståndslagen medför att kretsen av efterlevande som är skadestånds- berättigade numera är enklare att identifiera. Härigenom finns det inte längre något behov av att överväga om efterlevande som inte är att anse som målsägande skall ges möjlighet till målsägandebiträde. Dessutom har regeringen tillkallat en utredare som bl.a. skall överväga vilket behov efterlevande i vissa fall kan antas ha av rättsligt biträde (dir. 2004:180). Behovet av en samlad översyn Regeringen har vid olika tillfällen uttalat ett behov av en översyn av målsägandebiträdesinstitutet. Mot denna bakgrund och då lagen nu har varit i kraft och ändrats finns det anledning att göra en samlad översyn för att säkerställa att lagen är utformad på ett ändamålsenligt och tydligt sätt. Utredaren skall belysa hur lagen om målsägandebiträde tillämpas. En särskild fråga för utredaren att utreda är i vilka fall målsägandebiträde förordnas respektive i vilka fall ett sådant förordnande inte meddelas. Utredaren skall särskilt redogöra för vilka faktorer som påverkar bedömningen av målsägandens behov av biträde i olika fall. Det är även av intresse att utredaren belyser under rättsprocessen ett målsägandebiträde förordnas. I detta sammanhang skall utredaren kartlägga på vilket sätt, och i vilken utsträckning, åklagare och polis fullgör sin informationsskyldighet enligt 13 a § förundersökningskungörelsen. Utredaren skall se över målsägandebiträdets roll och arbets- uppgifter dels i förhållande till målsägandens behov, dels i förhållande till den roll och de arbetsuppgifter som åklagaren, stödperson enligt 20 kap. 15 § RB och särskild företrädare för barn, har i rättsprocessen. För det fall det finns oklarheter mellan de olika aktörernas roller och arbetsuppgifter, som i praktiken innebär att målsägande inte får det stöd eller den hjälp som lagstiftaren har avsett eller att flera aktörer utför samma arbete, skall utredaren lämna förslag till förbättringar. Här skall utredaren föreslå förändringar som syftar till att målsägandebiträdets juridiska roll kan renodlas. I detta sammanhang är det av intresse att utredaren klargör i vilken utsträckning målsägandens skadeståndstalan avskiljs från brottmålet för att handläggas som ett tvistemål i de fall ett målsägandebiträde har förordnats. Utredaren skall även överväga om det kan vara lämpligt att införa en möjlighet att precisera omfattningen av ett uppdrag som målsägandebiträde. I uppdraget ingår även att studera och beskriva vilka lösningar som andra jämförbara länder har valt med målsägandebiträden eller andra liknande lösningar med juridiskt biträde för målsägande. Slutligen skall utredaren se över den lagtekniska och språkliga utformningen av lagen. Syftet är att lagen skall vara ändamålsenligt och tydligt utformad så att tillämpningen inte försvåras. Utredaren skall överväga om lagtexten behöver ändras för att kravet på en särskild bedömning av målsägandens behov skall bli tydligare. Utredaren skall lägga fram fullständiga författningsförslag och även lägga fram andra förslag på förändringar som uppdraget kan ge anledning till. En utgångspunkt för utredaren är att lagens tillämpningsområde inte skall utvidgas. I uppdraget ingår inte att föreslå några förändringar av målsägandebegreppet som finns i 20 kap. 8 § RB. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren skall samverka med , Rikspolis- styrelsen, , andra berörda myndigheter och . Uppdraget skall redovisas . Bilaga 2 mallar för framställan om målsägandebiträde Framställan om förordnande av målsägandebiträde Förundersökning har inletts mot Alt i särskild bilaga NN är misstänkt för ...BROTTSBESKRIVNING... Y (övriga uppgifter, se bilaga) Brottsmisstanken avser brott enligt 6 kap . behov av biträde. Bilaga 2 SOU 2007:6 Framställan om förordnande av målsägandebiträde Förundersökning har inletts mot Alt i särskild bilaga NN är misstänkt för ...BROTTSBESKRIVNING... Y (övriga uppgifter, se bilaga) Brottsmisstanken avser brott enligt LAGRUM . följa på brotten. Med hänsyn till SKÄL FÖR MÅLSÄGANDEBITRÄDE har målsägande behov av biträde. Bilaga 3 Formulär genomgång av brottmålsakter Har målsäganden framställt önskemål om målsägandebiträde? (Se förhör) Har det under utredningen konstaterats behov av målsägandebiträde? Vem framställer begäran om målsägandebiträde till tingsrätten? På vilken punkt § 1 lagen om målsägandebiträde grundas § 1 punkt 1 LMB (LAGEN OM MÅLSÄGANDEBITRÄDE) Ja, enligt åklagarens standardformulering Om annat, ange nedan § 1 punkt 2 LMB Skäl som anges av åklagaren? (se i Framställan Skäl för målsägandebiträde) Någon/några andra omständigheter nedan? Om annat, ange nedan § 1 punkt 3 LMB Om ja, ange motiv för det särskilda behovet: (personliga förhållanden ochU U övriga omständigheter, se lagen) V. TIDPUNKT FRAMSTÄLLAN OCH FÖRORDNANDE När kommer framställan in? När sker förordnande? När görs framställan? Om framställan kommer in p g a ett önskemål om målsägandebiträde, hur efter önskemålet inkommer framställan till tingsrätten? Om framställan kommer in p g a dokumenterat behov av målsägandebiträde från målsägandens sida, hur efter det konstaterade behovet inkommer framställan till tingsrätten? När sker förordnande i förhållande till framställan? När sker förordnande? När sker förordnandet i förhållande till utsatt förhandling? Vid bifall, domstolens motivering om sådan finns. Vid avslag, domstolens motivering om sådan finns. Hur förordnas målsägandebiträde? Förordnande genom särskilt beslut Förordnande i samband på Har målsäganden önskemål om särskild namngiven person? Vem har förordnats? Har byte/entledigande av målsägandebiträde skett? Skäl till byte/entledigande (Se bl a Om stödperson deltagit: Bilaga 4 Sammanställning från genomgång av brottmålsakter , , , och TOTALT ANTAL ÄRENDEN MED MÅLSÄGANDE- BITRÄDE I vissa ärenden finns fler än en målsägande och ibland har det lämnats flera svar på samma fråga. Det totala antalet svar under en punkt kan därför vara fler än antalet ärenden. Med huvudtal menas det tal som används för att räkna ut procentandelen som ett visst svar utgör. Om inte något huvudtal har angivits är huvudtalet det totala antalet ärenden. Andelar har därför beräknats utifrån antalet ärenden och ska med andra ord utläsas som hur stor andel av ärendena som innehåller svar av denna typ. Brott för vilka målsägandebiträde har förordnats Alla brott som har angivits i stämningsansökningarna är medräknade varför den totala andelen överstiger Bilaga 4 SOU 2007:6 hot och grovt olaga hot Grov misshandel och försök till grov misshandel Rån, försök till rån, grovt rån och försök till Mord och försök till mord Hemfridsbrott och grovt hemfridsbrott Stöld och grov stöld samt olovligt förfogande Våld och hot mot tjänsteman Utpressning, försök till utpressning, grov utpressning och försök till grov utpressning intrång, grovt brott Egenmäktighet med barn, grovt brott Antal 308%98,4 a) Nedlagd förundersökning Antal 45%14,6 Antal _263%85,4 SOU 2007:6 Bilaga 4 Antal 231%55,4 Antal 186%44,6 a) Antal ärenden med fler än en målsägande b) Totalt antal målsägande i genomgång c) Målsägande i genomsnitt a) Under 18 år Antal 76%18,2 b) Över 65 år Antal 13%3,1 Önskemål från målsäganden om förordnande av målsägandebiträde a) Önskemål framställt Antal 122%39,6 b) Framgår ej Antal 186%60,4 I tre ärenden hade önskemål framställts från målsägandens föräldrar. Behov av målsägandebiträde konstaterat under utredningen a) Behov konstaterat Antal 30%9,7 b) Framgår ej Antal _278%90,2 Framställan om målsägandebiträde till tingsrätten Framställan kan ha gjorts av flera personer Antal 276%87,6 Antal 7%2,2 Antal 14%4,4 Antal 4%1,3 e) Framgår ej Antal 14%4,5 Antal 283%91,9 Antal 12%3,9 c) Både och Antal 2%0,6 d) Framgår ej Antal 11%3,6 för framställan i 1 § lagen om målsägandebiträde Mer än en punkt kan ha åberopats a) Punkt 1 Antal 38%12,2 b) Punkt 2 Antal 249%80,1 c) Punkt 3 Antal 13%4,2 d) Framgår ej Antal 11%3,5 Ärenden där framställan grundas på § 1 punkt 1 lagen om målsägandebiträde Antal 6_%15,8_ b) Enligt åklagarens standardformulering Antal _26_%68,4_ c) Övriga motiveringar Antal 6_%15,8_ d) På stämningsansökan Exempel på motiveringar (något förkortade) 2.Målsäganden syster till de misstänkta 3.Målsägandens föräldrar har begärt att målsägandebiträde förordnas 9.Behov för att föra skadeståndstalan 11.Brottets allvar, skadebild och därmed sammanhängande skadeståndsanspråk 14.Målsäganden har varit gift med den misstänkte 15.Målsäganden har behov av biträde Ärenden där framställan grundas på 1 § punkt 2 lagen om målsägandebiträde Antal 99%39,8 Antal 149%59,8 c) Framgår ej Antal 1%0,4 a) Personlig relation Antal 90%60,4 b) Fys/psyk tillstånd Antal 19%12,8 d) Rädsla/hot Antal 16%10,7 e) Rasistiskt/homofobiskt f) Beroende misstänkt/offer Antal 23%15,4 Exempel på åklagarnas motiveringar (något förkortade) 1.Komplicerande skadeståndsfrågor kan uppkomma 2.Målsäganden har begärt målsägandebiträde men skäl att förordna målsägandebiträde föreligger ej enligt åklagarens mening 3.Den misstänkte tidigare utsatt och dömts för våld mot målsäganden, 4.Den misstänkte har tidigare dömts för misshandel mot målsäganden, med hänsyn till brottets art 5.Svårt att hantera den stress det innebär att bli hörd i utredningen 6.Målsäganden har efter händelsen drabbats av mycket oro p g a den tilltalade bitit honom i örat och målsäganden väntar på svar på tester som visar om målsäganden drabbats av någon smitta 7.Endast på grund av önskemål från målsäganden 9.Den tilltalade bor i målsägandens omedelbara närhet Målsäganden har under förundersökningen framställt 11.Målsäganden önskar biträde för att föra skadeståndstalan 14.Med hänsyn till det enskilda anspråket 18.Brottet ägt rum på arbetsplatsen, målsäganden mått mycket dåligt, svårt att återgå i tjänst, obehag inför kommande Det är angeläget att målsäganden får stöd av målsägande biträde 21.Med hänsyn till den kränkning och den skada som uppkommit 23.Med hänsyn till den mycket allvarliga gärningen och dess följder 24.Målsäganden känner oro inför förhandlingen 25.Med hänsyn till brottets art 26.Målsäganden är i behov av biträde under utredningen för att kunna tillvarata sina rättigheter och få stöd 27.Med hänsyn till brottets svårhet samt att målsäganden är handikappad 28.Misstankarna avser brott med ett allvarligt inslag om hot om våld Ärenden där framställan grundas på 1 § punkt 3 lagen om målsägandebiträde Antal 7%53,8 Antal 6%46,2 c) På stämningsansökan Exempel på motiveringar angående det särskilda behovet (något förkortade) 1.Målsäganden har ensam vårdnad om sonen och makarna är skiljda. Sonen kvarhålls i av den misstänkte. Med hänsyn till brottets art och de särskilde problem som föreligger p g a att sonen finns i ett annat land föreligger ett särskilt stort behov av att förordna målsägandebiträde för målsäganden 3.Personliga förhållanden– äldre syster 4.Med hänsyn till de integritetskränkande momenten i brotten samt att flertalet är åldriga TIDPUNKTER FRAMSTÄLLAN OCH FÖRORDNANDE a) Före stämningsansökan Antal 181%58,8 b) I anslutning till stämningsansökan Antal 80%26,0 c) Efter stämningsansökan Antal 33%10,7 d) Framgår ej Antal 14%4,5 SOU 2007:6 Bilaga 4 Tid mellan önskemål och framställan till tingsrätten a) Framgår ej Antal 186%60,4 Antal 71%23,1 Antal 26%8,4 Antal 16%5,2 Antal 8%2,6 Tid mellan det dokumenterade behovet och framställan till tingsrätten a) Framgår ej Antal 278%90,2 Antal 25%8,2 Antal 1%0,3 Antal 4%1,3 Förordnande i förhållande till framställan Antal 156%50,6 Antal 128%41,6 Antal 16%5,2 Antal 8%2,6 Förordnade i förhållande till stämningsansökan a) Före stämningsansökan Antal 176%57,3 b) I anslutning till stämningsansökan Antal 26%8,5 c) Efter stämningsansökan Antal 97%31,6 d) Framgår ej Antal 8%2,6 Förordnandet i förhållande till utsatt förhandling a) Framgår ej eller är ej aktuellt Antal 99%32,1 Antal 10%3,2 Antal 42%13,6 Antal 89%28,9 Antal 68%22,1 Förhållande anmälan av brott och förordnande av målsägandebiträde Räknas från tidigaste anmälan om flera anmälningar finns. I ärenden med nedlagd förundersökning framgår ej tid för anmälan. Antal 37%12,0 Antal 92%29,9 Antal 60%19,5 Antal 73%23,7 e) Framgår ej Antal 46%14,9 Motivering till beslut om bifall/avslag av framställan om förordnande av målsägandebiträde Antal 6%1,9 Antal 302%98,1 a) Genom särskilt beslut Antal 224%72,0 b) I samband med kallelse Antal 76%24,5 c) I samband med d) Förordnande dokumenterat Antal 9%2,9 e) Framgår ej Antal 2%0,6 Målsäganden har önskemål om särskild namngiven person Antal 143%42,3 Antal 187%55,3 c) Framgår ej Antal 8%2,4 Vid byte av målsägandebiträde eller i ärenden där flera målsägande har förekommit kan fler än en typ av målsägandebiträde ha förordnats. Den totala procentandelen överstiger 100. Antal 288%93,5 b) Biträdande jurist Antal 32%10,4 Antal 1%0,3 d) Framgår ej Antal 1%0,3 Byte/entledigande av målsägandebiträde Antal 39%12,6 Antal 275%89,3 c) Framgår ej Antal 2%0,6 Om svar ja ovan, Antal 27%69,2 Antal 12%30,8 Exempel på skäl till byte/entledigande: 1.Längre sjukskrivningsperiod och halv sjukpenning för biträdet 2.Målsägandens mor har begärt byte av målsägandebiträde 3.Målsäganden vill att särskild namngiven person förordnads som målsägandebiträde 4.Förhinder för biträdet vid huvudförhandling 5.Målsäganden ej nöjd med biträdet 8.Målsägandebiträdet ej möjlighet att närvara vid huvudförhandlingen 9.Substitution jämlikt 4 § 2 stycket lagen om målsägandebiträde 10.Målsäganden hade framställt önskemål om ett kvinnligt målsägandebiträde men ett manligt hade förordnats 11.Målsägandebiträdet har tidigare företrätt den tilltalade 12.Målsägandebiträdet har förhinder att infinna sig till huvudförhandlingen Biträdet har varit aktiv under förundersökning Uppgifter med ledning av kostnadsräkningar och målsägandebiträdets ev närvaro under förhör Antal 138%44,8 Antal 128%41,6 c) Framgår ej Antal 42%13,6 a) fört skadeståndstalan i brottmålet b) medverkat vid skadeståndstalan som avskilts från brottmålet c) biträtt åtalet d) Framgår ej Förhörsvittne deltagit vid förhör b) Framgår ej Stöd av stödperson/kontaktperson Antal 7%2,3 Antal 301%97,7 Bilaga 5 Enkät om målsägandebiträde till åklagare Vi ber er fylla i ettU U alternativ på varje fråga. Vill ni ge kommentarer till frågorna utöver svarsalternativen ber vi er lämna dessa sist. Nuvarande förhållanden - Polis