sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Genom att multiplicera det generella utläggstalet för en privatresenär med antalet utländska besökare visar en grov upp- skattning att dessa resenärer spenderat runt i . som resmål – lägesrapport På förs en omfat- tande resvaneundersökning (RVU). På , där nätverksbola- gen dominerar, ser passagerarmixen annorlunda ut. var andelen utländska passagerare bland det totala antalet privatresenä- rer . Det skulle innebära att de paneuropeiska lågkostnadsbolagen bidrar till en bättre turistisk balans än de traditionella, nationella nätverksbolagen. Regionala effekter av lågkostnadsflyget En analys av de senaste årens utveckling visar att det förefaller vara så att det går att tala om ett samband mellan etablering av nya flyg- linjer och ökade turistströmmar. Det förefaller även vara så att upprättandet av nya flyglinjer, främst lågkostnadsetableringar i större utsträckning driver turistiska strömmar än vad de turistiska strömmarna driver på ökat behov av nya linjer. De direkta vinsterna och därmed motiven att driva flygtrafik är för en del aktörer uppenbara. De positiva indirekta regionala effekter som etableringar av nya linjer har är inte alltid lika själv- klara. I huvudsak kan anges fem typer av positiva indirekta effekter som ny flygtrafik bidrar till: utveckling av det regionala näringslivet tvingas en del riktigt stora regioner hantera de negativa effekterna såsom miljöproblem, buller m.m. Airport öppnades för reguljär flygtrafik 1997 när startade en linje till Stansted Airport utanför . Året efter sålde flygplatsen till ett kommersiellt flyg- platsbolag. har fortsatt att starta nya flyglinjer på flygplatsen och 2003 etablerade bolaget en bas på med stationering av fyra som resmål – lägesrapport flygplan plus besättning. Passagerarantalet har gått från 129 000 1997 till cirka 1,7 miljoner (inklusive Wizzair) 2005. Utmaningar för regioner/destinationer Regioner och destinationer runt om i är sannolikt de aktö- rer som står inför den potentiellt största förändringen eftersom det är de som indirekt har mest att vinna på en stark tillväxt av nya lin- jer och ny trafik. En destinations/regions attraktionsförmåga hänger ihop med en rad olika faktorer, men i huvudsak kan fyra viktiga faktorer anges: folkmängd (destinationen och dess omgivning i en radie eller 1,5 timmes bilväg) destinationsmedvetenhet – förmåga till helhetssyn samt nät- verkstänkande De flesta destinationer marknadsförs av någon lokal, regional eller nationell turistorganisation som ofta är sprungen ur en kommu- nal/offentlig bakgrund. Deras uppgift har historiskt varit att pro- ducera och sprida information om destinationen, dels via tryckta broschyrer, dels via turistbyråer. Nästa steg i deras utveckling, vilka de flesta större destinationer redan påbörjat, är att ta en starkare och tydligare position när det gäller marknadsföring, paketering och försäljning. Det handlar också om att destinationerna skulle kunna bli den samverkansplattform som binder samman de många aktörer som utgör den fragmentiserade turistnäringens värdekedja. I takt med att världen krymper får resenären fler destinationer att välja mellan. Det gör att konkurrensen hårdnar och det blir allt svårare att sticka ut. Därför ökar också fokus på att göra destina- tionen mer attraktiv. Många destinationer blir alltmer medvetna om att deras attrakti- vitet inte enbart handlar om det renodlade turistiska utbudet. Deras intresseområden utvidgas därför alltmer och om fokus historiskt legat inom privatturismen kommer man troligen för- söka ha ett mer strategiskt angreppssätt. En stad där lokalbefolk- ningen trivs och där näringslivet blomstrar blir också attraktiv att besöka. som resmål – lägesrapport Framtidsprogrammet tar upp affärsresande, med fokus på mötesin- dustrin, som ett av tre prioriterade affärsområden. Affärsresandet brukar uppdelas i individuellt affärsresande, dvs. när en person från ett företag reser i syfte att göra en affär, och mötesindustrin, dvs. personer på företag som reser i syfte att träffa andra människor. Mötesindustrin är i sitt vidaste begrepp samlingsnamnet på ett stort antal typer av möten, såsom kongresser, konferenser, mässor, symposier, seminarier, workshops, styrelsemöten, årsmöten, bolagsstämmor, ledningsgruppsmöten, temadagar, events, kick- off´s, arbetsmöten, incentiveprogram, konferens- och incentivere- sor, technical visits, utbildning m.m. Staten och destinationen är stora vinnare när exempelvis en stor internationell kongress kan förläggas till . Det är exempelvis fråga om skatteinkomster, sysselsättning och att varu- märke stärks. I Framtidsprogrammet bedöms potential för mötesin- dustrin som god, i beaktande av vår ställning som forskarnation, hög internationell närvaro av tekniskt utvecklade internationella företag samt genom vår förmåga att organisera och genomföra kva- lificerade möten. Utredningen tar upp tre områden inom mötesindustrin där den internationella potentialen bedöms vara särskilt hög. Dessa tre områden är kongresser, konferenser och s.k. incentives. Det finns inget samlat material eller statistik över mötesmarkna- den. De olika undersökningar som finns att tillgå har olika per- spektiv: producentperspektiv, kundperspektiv, totala industrins perspektiv eller det internationella resandet. Nedan beskrivs några fakta om mötesindustrin hämtade från ()TPF6FPT samt från Turistdelegationen/SCB:s 2002 gjorda konsumentundersök- ning om Inkommande Besökare i (IBIS). Denna undersök- ning gjordes genom intervjuer som utfördes vid gränserna med som resmål – lägesrapport syftet att få en god uppfattning om volymer, dvs. hur många utländska turister som besöker och när och varför. IBIS var ett treårigt projekt, med relativt stora kostnader. Det finns för när- varande inga resurser inom för att återuppta detta projekt. Nästan en tredjedel eller 800 000 av de drygt 2,4 miljoner utländska affärsresenärer som kommer till är här i syfte att gå på mässa eller konferens. Av dessa är konferensdeltagare och mässbesökare. av alla utländska besö- kare kommer från . Därefter kommer i storleksordning , , och . är den vanligaste destinationen och därefter kommer och . /dag). sökning från i så omsätter en kongressdeltagare mellan och . Genomsnittsomsättningen per kongress- deltagare och dygn är . Enligt statistik från har varit bland de tio främsta bland världens största kongresstäder. 2002 på fjärde plats och 2005 på tionde plats. var 2005 på elfte plats och på fyrtionde plats. Bland kongressländerna var på trettonde plats. Världslistan toppades av , och . som kongresstad ligger prismässigt på ungefär samma nivå som övriga . I Turistdelegationens pris- nivåindex fick värdet 124 medan medelvärdet i var 123. Ledtiden för internationella kongresser är lång, ofta . För att få en internationell kongress krävs ett professionellt, långsiktigt som resmål – lägesrapport arbete där ett antal faktorer har avgörande betydelse för var kon- gressen slutligen placeras: landet eller staden – t.ex. image, prisnivå, väder och annan lämplighet i förhållande till kongressen kongresshallen – t.ex. kapacitet och utseende kommunikationer – t.ex. direktlinjer med flyg, avstånd till flyg- plats, vägar boende – t.ex. standard, kapacitet utbud – t.ex. sociala aktiviteter destinationens vilja att ta emot mötet Några destinationer i har egna kongressbyråer som drivs i regi av turistorganisationen och som delfinansieras av näringens aktörer. De största är Congress och Con- vention . Dessa organisationer arbetar för att vara en länk mellan mötesorganisatörer och lokala mötesrelaterade företag samt lokala beslutsfattare. Samarbetsavtal tecknas med företag, vilka representerar turistnäringen. Samarbetspartners är främst hotell, restauranger, incomingbyråer, professionella kongressarrangörer, transportörer och konferensanläggningar. I finns också två stora PCO-bolag (Organizers), nämligen StoCon/och . Dessa är professionella kon- gressorganisatörer som drivs utan statliga medel. Konkurrensen om stora kongressarrangemang ökar mellan många länder, inte minst tack vare att kongressbesökare är attrak- tiva gäster som spenderar stora belopp . De flesta konferenser genomförs inte med förutbestämda intervall, dessutom växlar ofta destinationen mellan de olika konferenstill- fällena. Företagen/organisationerna är initiativtagare samt ofta organisatörer av konferensen och deltagarna är ofta anställda eller har externa relationer med företaget. En konferens har i regel en längd på en och ledtiden för en konferens är ofta kor- tare än . Att attrahera utländska konferenser och företagsmöten till är något som intresserar många aktörer i , såväl i storstäder som i mindre städer och på landsbygden. har många anläggningar som anpassats för större och mindre konferen- som resmål – lägesrapport ser och många har samverkan med lokala aktiviteter och attraktio- ner. Marknaden och därmed potentialen är stor och växande, framförhållningen har minskat och bedöms ha bra potential tack vare god standard, attraktiva upplevelser och god organisa- tionsförmåga. Incentive som begrepp står i för motivation och belö- ning och används i ökande utsträckning inom näringsliv och orga- nisationer. I många länder finns en lång tradition av belöningsresor för anställda, kunder och partners. Ofta kombineras ett konferens- /seminarieprogram med sociala aktiviteter som blir en belöning för goda insatser. För många svenska aktörer är denna marknad intressant och till sin karaktär liknar den till stora delar konferensmarknaden. Utomlands finns en stor mängd incentivearrangörer, vilka utgör målgruppen för marknadsföring av och svenska incentive- möjligheter. Hinder och framgångsfaktorer för Enligt ett antal ledande branschföreträdare är det främst några få faktorer som skapar hinder för att utvecklas kraftigt inom den internationella mötesindustrin. De möjligheter som finns för är betydande, och bygger på några framgångsfaktorer. låg kännedom om som land låg kännedom om många svenska destinationer låg attraktionskraft till följd av låg kännedom få direktflyglinjer från utlandet (med undantag för ) den felaktiga uppfattningen om som en destination med höga priser bristande kapacitet, förändras dock i positiv riktning de när- maste åren i bl.a. som resmål – lägesrapport De viktigaste framgångsfaktorerna är: ökad kännedom och därmed attraktionskraft bland svenska destinationer genom ytterligare marknadsföring på varumär- kesnivå uppmuntra etablering av nya direkta flyglinjer höjd kompetensnivån inom servicesektorn genom fler utbild- ningar på högskole-/forskarnivå mer information om konkurrenskraftiga prisläge Evenemang drar turister till en destination och påverkar därigenom ekonomin. Det finns olika typer av evenemang, varav de stora huvudgrupperna är kultur-, affärs- och idrottsevenemang. Därut- över finns också privata, religiösa och andra evenemang som lockar turister. Exempel på kulturevenemang är minneshögtid, karneval, festival, konserter, religiöst evenemang, parad och procession, konst och underhållning samt konstutställning. Exempel på affärs- evenemang, som även hänför sig till mötesindustrin, är mässa, utställning, kongress och världsutställning. Exempel på idrottseve- nemang är matcher, turneringar, slutspel och stora evenemang som världsmästerskap och de . I övrigt kan evenemang även vara bröllop, återföreningar, fritid och avkoppling, utbildning och vetenskapliga samt politiska. I Framtidsprogrammet anges större internationella evenemang som ett av tre prioriterade affärsområden. Till detta område räknas i Framtidsprogrammet festivaler och evenemang inom kultur- och idrottsområdet. De insatser som föreslås rör främst utveckling av kunskap, produkter och marknadsföring av evenemang. I DEL III tar vi upp frågor om stora evenemang inom bl.a. kul- tur och idrott enligt tilläggsuppdraget. Kunskap om evenemangs betydelse för samhället I en undersökning (se närmare m.fl. rapport, bilaga 4 s. 11) angav av tillfrågade turister att ett eve- nemang eller attraktion varit den primära orsaken för deras vistelse 7TP PT Kapitlet bygger delvis på m.fl. delrapporter samt huvudrapport, bilaga 4. som resmål – lägesrapport på en destination. Allt fler destinationer använder sig av evenemang med intentionen att tillhandahålla en upplevelse och på det sättet attrahera turister till destinationen. En destination har möjlighet att ge turister ett motiv att besöka just den destinationen som evenemang och festivaler bidrar till att forma image samt att marknadsföra destinationen med hjälp av massme- dial bevakning. Stora internationella evenemang har stor betydelse för såväl den stad/region där evenemanget äger rum som för samhället i stort. Effekterna är betydande för såväl det lokala/regionala näringslivet som kommunen/regionen, staten och exempelvis idrottsrörelsen eller kulturen. För att ett evenemang skall ge mätbara ekonomiska effekter krävs att de besökare som kommer till evenemanget inte bor på destinationen eller att eventuella sponsorer inte driver verksamhet på destinationen annat än vid evenemanget. Om besökarna enbart kommer från närområdet kommer nämligen inget nytt kapital till destinationen. Detta utifrån antagandet att de skulle spenderat sina pengar på andra konsumtionsvaror inom destinationen om de inte lagt pengarna på evenemanget. Nationella samhällsintäkter är alltså från första kronan en exportinkomst som dessutom skapar mervär- desskattintäkter till staten eftersom evenemangen genomförs i . Regionala samhällsintäkter utgör en flyttad konsumtion inom landet och har därför ingen nationalekonomisk betydelse. Men för den arrangerande kommunen/staden är naturligtvis intäk- ten från tillresande besökare och åskådare mycket viktig, framför allt för turistnäringen. Det krävs en sund och säker finansiering för att kunna genomföra evenemang och för att säkerställa dess ekonomiska bärkraft. Beträffande vissa kulturevenemang, idrottsevenemang och lokala evenemang kan dock värdet för medborgarna med evenemanget, samt värdet av reklam, ökad turism och status rättfärdiga finansiella förluster av själva evenemanget. Alltså måste, för att få en helhets- bild, en samlad analys av evenemanget göras som också bedömer de samhällsintäkter och samhällskostnader som evenemanget förvän- tas skapa. som resmål – lägesrapport Finansieringen kan komma från myndigheter, privata aktörer som exempelvis sponsorer och samarbetspartners samt konsu- menter/besökare. Arbetet med och genomförandet av evenemang utförs av olika aktörer. Beträffande stora internationella evenemang se närmare under kapitel 6.3. Naturligtvis beror det på vilken typ av evene- mang det är fråga om. Några aktörer som kan vara inblandade är staten, kommun, region, lokalt och regionalt näringsliv, ägare av arenor, idrottsrörelsen, kulturarrangörer samt evenemangsägare och rättighetshavare av TV- och marknadsrättigheter. Arenor och annan infrastruktur En förutsättning för att få och genomföra vissa evenemang är till- gången till moderna och väl fungerande arenor. Av tradition har ansvaret för detta tagits av kommuner, organisationer och närings- liv, numera görs detta ofta i partnerskap. Se närmare om arenor m.m. i kapitel 6.4. Konkurrensen från andra länder som vill arrangera framför allt stora internationella evenemang har avsevärt ökat. Många länder, med olika aktörer, är beredda till betydande investeringar och risk- tagande. Det finns en trend att använda internationella evenemang som ett verktyg för att stärka nationens image och för att öka turismen till landet. Det offentliga engagemanget sker på såväl nationell som regional och lokal nivå och visar sig inom flera områden, t.ex. ekonomiska garantier, imageskapande, lobbyarbete och infrastruktur. De stä- der/regioner som till slut får uppdrag att arrangera evenemang är ofta de som har en tydlig evenemangspolicy, som arbetar aktivt mot internationella kontakter och som är beredda att ta på sig ett omfattande ansvar för evenemangens genomförande. som resmål – lägesrapport 2.2.4 Ekoturism och Naturens Bästa Ekoturism och Naturens Bästa är ytterligare ett exempel på ett område som är viktigt för svensk turism. Naturens Bästa är det svenska kvalitetsmärkningssystemet för ekoturism, produkter, arrangemang och arrangörer. Naturens Bästa lanserades 2002 av , (numera VisitSweden) och Naturskyddsföre- ningen och är det första nationella kvalitetsmärkningssystemet för ekoturism på norra halvklotet. Tanken är att samla de främsta naturupplevelsearrangörerna i och erbjuda de bästa naturupplevelser kan uppvisa till den nationella och internationella marknaden. Intresset för spännande och unika upplevelser ökar, inte minst bland resvana och köpstarka målgrupper. För att skall kunna konkurrera måste utveckla och lyfta fram arrangemang som kan hävda sig bland naturresor till andra länder och andra kontinenter. För Naturens Bästa råder sex grundkrav: respektera resmålets begränsningar – minsta möjliga slitage på natur och kultur gynna den lokala ekonomin bidra till natur- och kulturskydd satsa på upptäckarglädje, kunskap och respekt kvalitet och trygghet på resan Kvalitetssymbolen Naturens Bästa får endast användas på märkta arrangemang, anordnade av godkända arrangörer. Bakom varje märkt arrangemang finns alltid en godkänd arrangör, men företa- gets hela utbud behöver inte nödvändigtvis vara märkt. Alla godkända arrangörer måste uppfylla systemets närmare 30 grundkrav plus ett par bonuskrav. Dessutom ska alla märkta arrangemang infria nästan 60 grundkrav och några bonuskrav. Vid lanseringen 2002 fanns ett tiotal arrangemang från 12 godkända arrangörer som godkändes enligt kraven för Naturens Bästa. 2006 fanns det närmare 300 kvalitetsmärkta arrangemang från drygt som resmål – lägesrapport 2007:32 70 arrangörer, vilka tillsammans omsätter . Naturens Bästa är på väg att utvecklas till ett erkänt varumärke, där andra länder nu använder som förebild vid sin egen utveckling inom ekoturism. Huvudman för Naturens Bästa är , en ideell förening som arbetar för att ekoturismens andel av den totala turismen skall öka. Bland annat sker detta genom följande: inspirera all naturinriktad turism att utvecklas i riktning mot kvalitetssäkrad ekoturism vara huvudman för kvalitetsmärkningen Naturens Bästa och tillsammans med samarbetspartners stärka skyddet av unika svenska natur- och kulturvärden, som svensk turism vidareförädlas, miljöanpassas och ges mer lokal färg och krydda skapa effektiva kanaler för marknadsföring via exempelvis gemensamma webbplatser och samarbeten med såväl svenska organisationer och företag som med utländska partners arbeta för bättre näringsvillkor för svenska naturresearrangörer stimulera ett växande erfarenhetsutbyte om ekoturism mellan i första hand våra nordiska och arktiska grannländer men även med systerorganisationer världen över informera resebransch, myndigheter, media, utbildningar och medlemmar om det senaste på ekoturismfronten påverka turismutbildningarna så att ekoturism får den kvalitet, status och tyngd den förtjänar få fler resenärer att upptäcka ekoturismens fördelar möjliggöra utbildning där Naturens Bästa med den kompetens som byggts upp kan bidra till ytterligare utveckling av svensk naturturism Behovet av finansiering omfattar främst fem områden, varav tre rör arrangörer/arrangemang. Dessa områden är produktutveckling, företagsutveckling och exportmognadsutveckling. De andra två områdena handlar främst om helheten Naturens Bästa, nämligen: som resmål – lägesrapport kvalitetssäkringen/märkningsförfarandet av produkter/arrangörer marknadsföring av varumärket som en del av profil och som spjutspets för naturturism i generellt, avseende som attraktivt naturupplevelseres- mål samt svenskt miljömedvetande och hållbar utveckling – en strategisk fråga i Tillkomsten av Naturens Bästa har finansierats av flera företag och organisationer. En process pågick där en stor mängd företag och organisationer deltog och där senare tillsammans med VisitSweden och blev avsändare av varumärket . Turistdelegationen (numera ), , Natur- vårdsverket, , en rad länsstyrelser och länstu- ristorganisationer m.fl. har tidigare finansierat delar av verksamhe- ten. Dessutom finns ett samarbete med ett antal företag inom svensk turistnäring. De arrangörer som ansluts till Naturens Bästa betalar en märkningsavgift som också i väsentlig grad bidrar till finansieringen. sker finansieringen, utöver arrangörernas avgifter, genom ett samarbete mellan och . finansierar de gemensamma satsning- arna som bl.a. går ut på att stimulera fram fler och skickligare turistföretagare samt lyfta fram naturturismen i samhällsdebatten, med . Parterna kommer bl.a. att investera i marknadsföring av naturupplevelser i allmänhet och kvalitetsmärkta arrangemang inom Naturens Bästa i synnerhet. En viktig kanal för marknadsföringen kommer att vara Sveaskog AB:s marknadsplats , som lanserats . 2.3 Faktorer som inverkar på turismen till SverigeTPF8FPT I detta kapitel är avsikten att beskriva ett antal faktorer som kan förklara hur turismens utveckling ser ut i olika länder. De faktorer som här belyses är disponibel inkomst, priser och konkurrenskraft, politisk situation, resväg, faciliteter, språkkunskaper, resebyråer, natur, image samt attraktioner och evenemang. 8TP PT Kapitlet bygger på m.fl. huvudrapport om svensk och internationell forskning avseende evenemangsturism m.m., se bilaga 4 s.6 ff. som resmål – lägesrapport Disponibel inkomst är den mest betydande faktorn för en turist. Det är statistiskt säkerställt i flera studier att en sjunkande reell disponibel inkomst medför mindre resande nationellt och interna- tionellt. Resande är något av det första som ett hushåll drar ned på i en lågkonjunktur. Detta påverkar dock bara möjligheten att resa, men inte val av destination. Denna faktor är inte lika betydelsefull för affärsresenärer efter- som de har behov av att resa även under lågkonjunkturer. Istället drar de ned på omkostnaderna för sitt resande och väljer billigare alternativ Även en destinations prisvärdhet eller konkurrenskraftighet är av yttersta vikt. Det är framför allt fråga om växelkursens rörlighet och prisnivån, främst på varor och tjänster som efterfrågas av rese- närer. Landets eller regionens politiska situation vid tillfället för besöket påverkar turistflödet. Mindre aktiviteter som exempelvis nya poli- cys från regeringshåll eller lokala myndigheter samt lokalbefolk- ningens motsträvighet är händelser som kan påverka turismflödet i stor eller liten skala. Efter terroristattacken i 2001 har mer fokus hamnat på denna aspekt av turism och hur den påverkats av likartade större politiska händelser. Denna extrema händelse halverade antalet bok- ningar på amerikanskt reguljärflyg direkt efter vilket i sin tur påverkade cirka 100 000 anställda inom flygindustrin som fick avsked från sitt jobb. Stora händelser som är svåra eller nästintill omöjliga att gardera sig mot är exempelvis epidemier, jordbävningar och stormar. Dessa händelser påverkar kraftigt, men ofta temporärt, turismflöden och turisters val av destination. som resmål – lägesrapport Infrastruktur eller transportkostnaden är en viktig del i ett till- gänglighetsperspektiv. Det är vidare indirekt en funktion av turis- tens eller affärsresenärens disponibla inkomst/budget eftersom transportkostnader ofta står för en stor del av den totala budgeten. Faciliteter (kvalitet) Hotell, restauranger och andra faciliteter är kanske först och främst en del av en besökares upplevelse och uppfattning av kvalitén på servicen som erbjuds på destinationen, s.k. servicekvalitet. Men att erbjuda bra anpassade faciliteter som lever upp till eller överträffar besökarens minimum krav påverkar även turistens val av destina- tion och turistflödet. Hög servicekvalitet i allmänhet på hotell och andra faciliteter har ett stort inflytande på resenären för vissa desti- nationer. Information om detta sprids via reklam, information och word of mouth.