sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — I delbetänkandet redovisade utredningen preli- minära bedömningar av hur stor den lönsamma potentialen för energieffektiviseringar, utöver de åtgärder som bedöms realiseras spontant eller till följd av beslutade styrmedel, för perioden 2016 är i . Den bild som där gavs stämmer relativt väl överens med den fördjupade bedömning som skett inför utred- ningens slutbetänkande. I några fall har dock den fördjupade analysen visat på ytterligare potentialer. I tabellen nedan redovisas, baserat på de viktningsfaktorer utredningen använder, den totala, lönsamma energieffektiviserings- potential som utredningen bedömer finns inom de tre sektorerna bostäder och service m.m., industri och transporter. Utöver den del av potentialen som kommer att realiseras spontant eller som en följd av tidigare beslutade styrmedel bedömer utred- ningen att det finns en lönsam potential om primärenergi (slutlig energi). Det erfordras enligt utredningens bedömning ytterligare styrmedel för att realisera denna lönsamma effektiviseringspotential. De förslag som redovisas i slutbetänkandet ska ses i ljuset av detta. potentialer för perioden 2016 (TWh/år) Vägen till ett energieffektivare Om man, med direktivets metodik, summerar den potential som bedöms vara lönsam för perioden 2016 med effekten av de åtgärder som redan vidtagits 2005 finns för en total lönsam energieffektiviseringspotential på primär energi , respektive . I slutbetänkandet föreslås , vilket utvecklas nedan, åtgärder som sammantaget beräknas leda till en energieffektivisering om slutlig energi, respektive primärenergi. Totalt (inberäknat effekter av tidigare beslutade styrmedel och de åtgärder som föreslår) skulle därmed uppnå en energieffektivisering på slutlig energi respektive primär energi. Det motsvarar cirka 12 slut- lig energianvändning eller 17 primär energianvändning. Om statsmakterna skulle välja att genomföra den i slutbetänkandet diskuterade, och som alternativ redovisade åtgärden med en skattereduktion för energieffektiviserande åtgärder i bostäder bedöms effekten kunna öka ytterligare. I detta kapitel (avsnitten 3.2 till 3.12) presenteras i samlad form de olika åtgärder som ingår i strategin, dvs. de olika förslag som redovisas i slutbetänkandet. Ett flertal av förslagen avser de tre sektorer som är särskilt utpekade i EG-direktivet, och i vilka det enligt utredningens bedömning finns betydande potentialer för energieffektivisering, nämligen bostäder och service m.m., industri och transporter. Därtill redovisas ett antal förslag avseende de speci- fika frågor med anknytning till EG-direktivets regler, som utred- ningen haft att behandla. Det handlar t.ex. om den offentliga sektorns roll, marknaderna för energieffektiviserande produkter och tjänster, behovet av ackrediterings- och certifieringssystem, individuell mätning av varmvatten, överföringstariffernas utform- ning, energifakturornas informationsinnehåll, hur informationen till allmänheten om energieffektivisering kan förstärkas samt en myndighetsorganisation för ett energieffektivare . Därefter (i avsnitt 3.13) redovisas också en samlad kvantitativ bedömning av förslagens konsekvenser. Där har utredningen sam- manställt sina beräkningar av i vilken mån de föreslagna åtgärderna kan förväntas bidra till effektivare energianvändning och minskade energikostnader. Där redovisas också i samlad form bedömningar av förslagens kostnadskonsekvenser för staten, avseende bl.a. styrmedelskostnader. Som avslutning på kapitlet redovisas utred- ningens förslag till nytt nationellt energieffektiviseringsmål. Vägen till ett energieffektivare 3.2Bostäder och service m.m. Förstärkta statliga stöd till energieffektivisering i byggnader Utredningen föreslår, som huvudalternativ, att nuvarande bidrag till bl.a. konvertering från direktverkande elvärme behålls och att flera nya bidrag införs för andra strategiska energieffektiviserings- åtgärder i byggnader, t.ex. energieffektiva ventilationssystem och energieffektiviserande styr- och reglerutrustning. Dessutom före- slås ett bidrag för projektering och upphandling av åtgärder i flerfamiljshus och lokaler, som rekommenderats vid en energi- besiktning enligt lagen (2006:985) om energideklaration för bygg- nader. Alla bidrag till energieffektiviserande åtgärder i byggnader bör hanteras i en gemensam regleringsmodell. Bidragen ges 2014. Som ett alternativ till bidragsmodellen kan ett nytt, tids- begränsat system med skattereduktion för energieffektiviserande investeringar i byggnader övervägas. Ett sådant systemet bör utfor- mas med de s.k. ROT-avdragen som förebild och omfatta t.ex. konvertering från direktverkande elvärme, installation av mark- värmepumpar, fjärrvärme och biobränslepannor, tilläggsisolering av vindar och ytterväggar, energieffektiva fönster och tappvarm- vattenarmaturer och effektiviserande åtgärder i ventilationssystem. Utredningen föreslår att energihushållningskrav i samband med ombyggnad införs och att får i uppdrag att utvärdera de gällande kraven för nybyggnad och vid behov föreslå förändringar. Lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader trädde ikraft . Utredningen föreslår att en oberoende utvär- dering av systemet med energideklarationer ska genomföras . Utvärderingen ska belysa fastighetsägarnas och brukarnas erfarenheter av systemet och hur energideklarationerna fungerar som styrmedel. I utvärderingen bör det göras en översikt över vilka typer av lönsamma åtgärder som föreslås i deklarationerna, och även under- Vägen till ett energieffektivare sökas om systemet bör revideras så att även hushålls- och verksam- hetsel inkluderas i energideklarationerna. Utredningen föreslår också att ges i uppdrag att utvärdera om de rutiner som införts fungerar som avsett i konsumentperspektiv och administrativt hänseende. Vidare föreslår utredningen att ska samråda med vid kontinuerlig förbättring och vidareutveck- ling av rutiner och underlag för energideklarationer. Eventuella revideringar bör stå i samklang med de CEN-standarder som är framtagna för energideklarationer. Fortsatt främjande av energitjänster Utredningen föreslår att ges i uppdrag att arbeta med kompetensförstärkning, upphandlingsstöd och infor- mationsspridning om energitjänster. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att utöka satsningen på teknikupphandling inom bostads- och service- sektorn. Inom ramen för programmet ska sträva efter att fler beställargrupper kommer till stånd. Energimyn- digheten bör också ges i uppdrag att förstärka spridningen av information om de produkter som tas fram genom teknikupphand- lingarna. Den centrala partssammansatta bör enligt utredningens mening på ett systematiskt sätt medverka till energieffektivisering i fjärrvärmesektorn. På lokal nivå bör energi- effektiviseringskommittéer etableras där berörda intressenter, t.ex. kunder, medverkar. Utredningen anser att fjärrvärmebolag på orter där industriell eller annan spillvärme förloras till omgivningen ska pröva möjlig- heten att utnyttja denna spillvärme innan beslut fattas om annan åtgärd. En utredning om nyttiggörande av spillvärme bör i före- kommande fall vara obligatorisk i den miljökonsekvensbeskrivning Vägen till ett energieffektivare som måste upprättas inför uppförande av nya energiproduktions- anläggningar. Individuell energimätning i flerbostadshus Utredningen föreslår att krav på individuell mätning av varmvatten ska införas vid ny- och ombyggnad av byggnader som rymmer bostäder. Vidare föreslås att debitering av el hos hushåll i flerbostadshus ska baseras på individuell mätning av elanvändningen i lägen- heterna. Ett minimikrav är att fördelningsmätning med under- mätning sker. Utredningen föreslår också att ges i uppdrag att i samråd med kartlägga hur mätning och debitering av verksamhetsel sker i lokaler. Kartlägg- ningen ska även omfatta en inventering av möjligheter att övergå till individuell elmätning. Förlängt och utökat program för energieffektivisering i industrin Utredningen föreslår att ges i uppdrag att genomföra en andra femårsperiod av programmet för effektiv energianvändning i elintensiv industri (PFE). I den andra program- perioden av PFE ska även icke energiintensiva företag kunna delta. Enligt utredningen bör också ges i uppdrag att öka kunskapsöverföringen om energieffektivisering till företag även utanför den grupp som kan delta i PFE. Energirådgivning till små och medelstora företag Utredningen föreslår att energirådgivningen till mindre och medel- stora företag förstärks. Regionala energikontor, kommunala energi- och klimatrådgivare, länsstyrelserna och energitjänstföretag bör involveras i detta arbete. Utredningen föreslår att Energimyndig- heten ges i uppdrag att administrera den förstärkta rådgivningen. Insatserna ska inkludera information, nätverksbyggande och, för Vägen till ett energieffektivare företag vars slutliga energianvändning överstiger 0,5 GWh/år, möj- lighet till rådgivning och subventionerad energikartläggning genom en energieffektiviseringscheck. Energikartläggningen ska även innefatta uppföljande kontakt med företagen efter energianalyser- na. Modellen med en energieffektiviseringscheck bedöms också skapa ökade möjligheter för utveckling av energitjänstmarknaden för företag. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att genomföra teknikupphandlingar för industrisektorn, att bilda beställargrupper för sådana teknikupphandlingar samt att sprida information om de teknikupphandlingar som genomförs. Förstärkt koldioxidkomponent i fordonsskatt m.fl. skattefrågor beskattas fordon, förutom med ett grundbelopp, även med en koldioxidkomponent, som beräknas med per gram koldioxid. Det innebär att bränslesnåla fordon beskattas lika högt, räknat per gram, som fordon med hög bränsleförbruk- ning. Utredningen föreslår att en progressiv skatteskala, liknande den som tillämpas i , införs i . Därmed kommer skatten per gram koldioxid att höjas för fordon med hög bränsle- användning. Vidare föreslås att skatterna på bensin och dieselbränsle höjs med per liter. Det innebär en höjning i konsumentledet med per liter inklusive moms. Utredningen förslår också att en kilometerskatt på godstrafik utreds i särskild ordning. Samhällsplanering för effektivare transporter Planeringen av infrastruktur, trafik och bebyggelse bör samordnas bättre. På så sätt underlättas bl.a. för energieffektivisering genom ökad samverkan mellan olika transportslag. Vägen till ett energieffektivare Samhällsplaneringen på regional och lokal nivå ska stimulera en samhällsstruktur som främjar resurssnåla transporter. En regional planeringssamordning erfordras enligt utredningens mening. Utredningen föreslår att regelverket för förmånsbeskattning och reseavdrag ses över, i syfte att göra det mer färdmedelsneutralt. Utredningen föreslår att verkar för att de kommande kraven inom EU på genomsnittligt utsläppskrav sätts på nivån koldioxid per kilometer och att de därefter successivt skärps ned till en nivå på koldioxid per kilo- meter . Utsläppskrav bör även införas för lätta och tunga lastbilar, bussar samt för arbetsmaskiner. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utveckla ett gemensamt koncept för sparsam körning av arbetsmaskiner. Vidare föreslås de berörda myndig- heterna ges i uppdrag att arbeta för sparsam körning i sina respek- tive sektorer. 3.5Den offentliga sektorn som förebild Det allmänna, i form av stat, kommun och landsting, bör enligt utredningen utgöra en förebild inom energieffektiviseringens område. Utredningen föreslår att den offentliga sektorn ska visa vägen för andra aktörer genom bl.a. statliga och kommunala energieffekti- viseringsprogram. Vidare föreslår utredningen att ges i uppdrag att integrera det statliga energieffektiviseringsprogrammet i miljö- ledningssystemen. Utredningen föreslår också att Energimyndig- heten ges i uppdrag att stödja andra myndigheter med verktyg för effektivare energianvändning som t.ex. energiledning och livscykel- kostnadskalkylering. Utredningen föreslår att kommuner och landsting erbjuds att teckna särskilda energieffektiviseringsavtal med staten, i enlighet med en avtalsmodell som utredningen presenterar i bilaga 6 till Vägen till ett energieffektivare Enligt utredningen bör fungera som statens representant i detta arbete. bör ges i uppdrag att administrera och följa upp avtalen med kommunerna och landstingen. Vidare föreslår utredningen att ges i upp- drag att utreda hur programmet Uthållig kommun kan för- längas och öppnas för samtliga kommuner och landsting och hur obligatoriska energieffektiviseringsmål, vars storlek väljs på kom- munal nivå, kan integreras i programmet på ett tydligare sätt. 3.6Marknaderna för energieffektiviserande tjänster och produkter Några ytterligare åtgärder krävs inte för att säkerställa de aktuella marknadernas funktionssätt. Kraven i direktivets artikel 6 får anses uppfyllda genom att energibesiktningar tillhandahålls i hela landet bl.a. med stöd av lagen om energideklaration av byggnader. Härtill kommer utredningens förslag om statliga bidrag till projektering och upphandling av energieffektiviseringar i byggnader och om energirådgivning till små och medelstora företag. Förslagen innebär att marknaden för energitjänster kommer att stimuleras på ett konkurrensneutralt sätt. För det fall ytterligare någon av de konkreta åtgärder, som redovisas i artikel 6, ändå bedöms nödvändig, bör ett system med frivilliga avtal införas. Dessa bör, i så fall, erbjudas alla aktörer på energitjänstmarknaden och inte enbart förbehållas energiföretagen. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att följa utvecklingen på marknaderna för energibesiktningar och energitjänster samt på strategiska marknader för energieffekti- viserande produkter, t.ex. värmepumpar, energieffektiva fönster och isoleringsmaterial. Utredningens anser att frågan om behovet av ackrediterings- och certifieringssystem för energieffektiviserande tjänster behöver utredas närmare än vad som varit möjligt inom ramen för utred- ningen. Ett sådant utredningsuppdrag bör dock inte påbörjas Vägen till ett energieffektivare förrän det pågående standardiseringsarbetet avseende energitjänster har avslutats. Strategisk plan och utveckling av energianvändningsstatistiken Utredningen föreslår att , i samråd med Rådet för den officiella statistiken och berörda myndigheter, ges i upp- drag att utarbeta en strategisk plan för att säkra och höja kvaliteten på energianvändningsstatistiken och för att minska osäkerheten i de kvantitativa angivelserna. Utredningen föreslår också att i samråd med Rådet för den officiella statistiken ges i uppdrag att utveckla energianvändningsstatistiken för att möjliggöra en bättre utvärde- ring av effekterna av såväl befintliga som tillkommande styrmedel. Vidare föreslår utredningen att , och andra berörda myndigheter ges i uppgift att genom ökad samordning av datainsamling förenkla uppgiftslämnandet för slut- användarna. Arbetet bör ske i samarbete med Kommuner och Landsting. Enligt utredningen bör också ellagen och fjärrvärmelagen kom- pletteras, så att berörda myndigheter kan bemyndigas att samla in data som behövs för uppföljning av energieffektiviserande program och åtgärder. 3.9Energifakturor som informationsbärare m.m. Utredningen föreslår, mot bakgrund av innehållet EG-direktivets artikel 13, lagregler som innebär att el och fjärrvärme ska faktureras utifrån uppmätt energianvändning, om inte kunden begär att annan faktureringsprincip tillämpas. Vidare innebär de föreslagna reglerna att energileverantörer på eller i samband med fakturor, eller på annat lämpligt sätt, ska redovisa hur slutanvändarens energianvänd- ning utvecklats i tiden samt kontaktinformation till oberoende organisationer, som kan lämna råd om hur energianvändningen kan effektiviseras. Vägen till ett energieffektivare ges i uppdrag att övervaka att reglerna efterlevs. Enligt utredningen bör också Energimarknads- inspektionen och ges i uppdrag att, i samråd med konsumentföreträdare, utvärdera hur utformningen av energi- företagens fakturor fungerar avseende kunder med abonnemang om högst 63 A. Vidare föreslår utredningen att Energimarknads- inspektionen och ges i uppdrag att bistå branschorganisationerna med stöd för bättre utformning av information i samband med fakturor. Utredningen föreslår att och Energimark- nadsinspektionen ges i uppdrag att, efter samråd med i samman- hanget relevanta konsumentföreträdare, analysera förutsättningar- na för att utveckla uppdelningsåterföring för användning i samband med fakturering av el och fjärrvärme. Effektmätning för elkunder med säkringsstorlekar under 63 A bör utvecklas. Utredningen föreslår därför att Energimarknads- inspektionen ges i uppdrag att i samråd med branschen utforma förslag till modell och införande av krav på effektbaserade elnäts- tariffer. Utredningen föreslår att alla typer av energileveranser, dvs. även bensin, dieselbränsle- och eldningsolja ska åtföljas av en tydlig uppgift om dess energiinnehåll uttryckt i kWh. Utredningen har inte funnit skäl att föreslå att helt rörliga över- föringsavgifter för el och fjärrvärme ska införas i . Nuvarande prissättning, med inslag av fasta avgifter i överföringstarifferna är generellt väl motiverad. Den fasta delen av nätavgiften kan t.ex. ses som ett pris på effekt. Utredningen anser att om incitamenten för motiverad energi- effektivisering behöver förstärkas när det gäller elenergi och värme är det mer samhällsekonomiskt effektivt att höja energiskatten på el och införa en skatt på värme än att förbjuda en enligt utredningens mening väl motiverad prisstruktur. Utredningen avvisar en fondlösning De styrmedel utredningen presenterat innebär ökade kostnader för staten. Den samlade kostnaden för styrmedlen kan beräknas till huvudsakligen fördelat på 2,4 miljarder Vägen till ett energieffektivare Utredningen har analyserat hur dessa insatser kan finansieras. Utredningen avvisar en konstruktion med en separat energi- effektiviseringsfond av den typ som behandlas i EG-direktivets artikel 11. Det allmännas kostnader för styrmedel m.m. bör istället skattefinansieras via statsbudgeten. Utredningen anser att statens kostnader för nya styrmedel bör finansieras inom energisektorn och ytterst bäras av både energi- producenter och energianvändare. EG-direktivet bygger delvis på att energiföretagen ska bidra till att energieffektiviseringar kommer till stånd. Det kan, enligt direktivet, ske genom att företagen erbjuder energitjänster eller genom att de betalar för att energi- effektiviseringar genomförs. En höjning av produktionsskatterna för vattenkraft och kärnkraft är alltså också ett sätt för energiföre- tagen att i direktivets anda aktivt medverka i finansieringen av arbetet med energieffektivisering. Mot den beskrivna bakgrunden anser utredningen att de kost- nader som de nya styrmedlen orsakar för staten bör finansieras genom en höjning av produktionsskatterna med i storleksord- ningen i kombination med en höjning av energi- skatterna för el och bränslen motsvarande per kWh och med tillämpning av den omvandlingstabell som återfinns i bilaga 2 till EG-direktivet. Det innebär t.ex. per liter bensin, per kilo naturgas och per kg eldningsolja. Sammantaget blir detta . Utredningen anser dock inte att förslaget ska leda till någon förändring av skatte- belastningen för de företag som omfattas av kvotplikt i EU:s system för handel med utsläppsrätter. En konsekvens av utred- ningens förslag är att nu gällande regler för skatterestitution måste justeras. Med de nu gällande reglerna för skatterestitution för industrin blir det årliga nettot av en sådan höjning . Det ger med de ovan föreslagna produktionsskattehöjningarna en sammantagen möjlig styrmedelsfinansiering om 2,5 miljarder kro- nor . Vägen till ett energieffektivare 3.11Utbildning och information m.m. Utbildning för ett energieffektivare Utredningsarbetet har visat att det finns en brist på personal med en utbildningsbakgrund som är lämplig för bl.a. energibesiktare, energirådgivare och annan personal inom energitjänstområdet. Behovet av sådan personal kan också förväntas öka . Enligt utredningen bör därför berörda branscher inom energiteknik och energitillförsel i samverkan marknadsföra energitekniska yrken mer kraftfullt gentemot ungdomar. Bl.a. behöver energieffektivise- ringens roll som verktyg i klimatarbetet tydliggöras. Utredningen anser också att möjligheterna till vidareutveckling och fortbildning av redan yrkesverksam personal behöver för- bättras. Branschorganisationer och andra arbetsmarknadsorganisationer bör enligt utredningen bjudas in mer aktivt när energirelaterade utbildningar utformas och då kompetenskrav formuleras. Utredningen anser också att grundutbildningarna inom det tek- niska området bör breddas med en utökad satsning inom energi- området. Utredningen föreslår att informationen om energieffektivisering inom olika samhällssektorer och till varierande målgrupper ska förstärkas och samordnas i ett samlat och i huvudsak webbaserat Forum för energieffektivisering inom . En viktig funktion bör vara att informera om kommunernas energieffektivi- sering, så att resultaten kan jämföras inbördes. Enligt utredningen bör också ges i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter bredda den kommunala klimat- och energirådgivningen. Uppdraget bör genomföras i nära samarbete med berörda branschorganisationer och aktörer. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att, i nära samarbete med de kommuner och landstingskommuner som ingår frivilliga avtal med staten om effektivare energianvändning, Vägen till ett energieffektivare skapa regionala nätverk för samverkan kring en effektivare energi- användning. De arbetsuppgifter som föranleds av direktivet är av sådan art att de bör utföras av myndigheter och inte av privaträttsliga organ. Det är vidare mindre lämpligt att inrätta en ny myndighet för de arbetsuppgifter som aktualiseras av direktivet. Utredningen anser att dessa arbetsuppgifter istället bör inordnas i befintlig myndig- hetsstruktur. Utredningen föreslår att berörda sektorsmyndigheter, i sam- arbete med , inom sina sektorer ska ansvara för de analys-, främjande-, tillsyns- och kontrollinsatser som följer av energieffektiviseringsdirektivet. bör dock ges huvudansvaret för de främjandeinsatser, tillsyns- och kontrollupp- gifter som följer av direktivet. I syfte att samordna energieffektiviseringsarbetet föreslår utred- ningen att ett särskilt beslutsråd, ett energieffektiviseringsråd, med representation från berörda myndigheter inrättas vid Energimyn- digheten. Rådet ska samordna de svenska effektiviseringsinsatser som förutsätter deltagande från flera olika samhällssektorer. Rådets arbete bör ledas av en av regeringen utsedd extern ordförande. Utredningen har bedömt effekterna av merparten av de lämnade förslagen. Det har emellertid inte varit möjligt att fullständigt belysa alla effekter av förslagen. En sammanställning av utred- ningens bedömningar finns i tabellerna 3.2 och 3.3 nedan. Sammantaget bedömer utredningen att de åtgärder vars effekter kunnat kvantifieras leder till en effektivare primär energianvänd- ning på . I slutlig energianvändning motsvarar detta . SOU 2008:110 Vägen till ett energieffektivare Samlad bedömning av energieffektivisering till följd av före- slagna styrmedel, TWh/år [TWh/år] [TWh/år] Stöd till strategiska investeringar Krav på energihushållning vid ombyggnad Teknikupphandling och marknadsintroduktion i sektorn bostäder och service Individuell mätning av varmvatten IMD av el i lägenheter Den offentliga sektorn som förebild Rådgivning och analys för mindre och medelstora Förstärkt CO2B -B komponent i fordonsbeskattningen Även de förslag vars konsekvenser utredningen inte haft möjlighet att kvantifiera kan förväntas medföra signifikanta konsekvenser. De åtgärder vars effekt inte har kvantifierats är: Utökad informationsspridning genom Forum för energieffektivi- sering Energideklaration av byggnader, kontinuerlig utveckling Fortsatt främjande av energitjänster