sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Figur 1.18 marknadsandelar i olika regioner: Bearbetade varor, i huvudsak efter material, 1995–2006 Källa: Comtrade, 2008. Den största varugruppen i den svenska exporten, maskiner och apparater samt transportmedel, består främst av differentierade och högteknologiska produkter som kräver omfattande resurser i form av kunskap och humankapital. Bilar och lastbilar ingår också, och även om de ofta klassas som skalintensiva industrier investerar de omfattande resurser i forskning och utveckling. Även på detta område har en andel som är större än andelen för den sammanlagda exporten, och positionen på den europeiska marknaden är särskilt stark. Figur 1.19 visar att exportandelen i ligger klart , och även i Nord- och Latiname- rika har en andel som legat kring . har den svenska exportandelen på den amerikanska marknaden minskat, bland annat på grund av dollarför- svagningen. Trots det är exportvärdet fortfarande högt; 7,3 miljarder dollar till och och till Latiname- rika. Även i uppvisar den svenska andelen en nedåtgående trend. Det nominella värdet av exporten till var ungefär det- 2000 som 2006. Trots det gör den snabba tillväxten av regionens handel att andelen nästan halverats, från till . Som en kontrast har utvecklingen i tropiska varit stark . Höga råvarupriser och ökad poli- tisk stabilitet har lett till en ökad afrikansk import. har inte enbart dragit nytta av den tillväxten utan även tagit en större andel inom produktgruppen. Det handlar dock fortfarande om små totala exportvärden. Trots att exporten fördubblades , nådde den . Som en jämförelse kan det noteras att svenska företags totala export av maskiner, appara- ter och transportmedel var nästan , med två tredjedelar av exporten till europeiska kunder. Faktum är att Euro- pas betydelse för de svenska exportörerna har ökat de gångna tio åren. Figur 1.19 marknadsandelar per region: maskiner och apparater samt transportmedel, 1995–2006 Källa: Comtrade, 2008. Den sista stora varugruppen, diverse färdiga varor, omfattar främst arbetsintensiva produkter – skor, kläder, väskor och möbler, men även mera sofistikerade och kunskapsintensiva produkter, som medicinsk utrustning, mätinstrument och inspelade skivor och Figur 1.20 illustrerar att har små andelar av marknaderna utanför . I exporten till var möbler den största enskilda produktgruppen 2006, men i övrigt var varukorgen mycket varierad: efter trämöbler var de största varukategorierna medicinsk utrustning och handikapphjälpmedel, produkter av plast och mediainspelningar. Värdet av exporten till var , registrerade knappt 1 miljard dol- lar, och nådde ungefär 1,4 miljarder. Figur 1.20 marknadsandelar i olika regioner: Diverse färdiga varor, 1995–2006 Källa: Comtrade, 2008. Som Figur 1.15 visade har världsmarknadsandelar i många industrisektorer varit relativt låga, även om det finns en betydande regional variation. Den svenska livsmedelsexporten har vuxit, och exportmarknadsandelen för sektorn närmar sig på den europeiska marknaden. Även exporten av mineralbränslen och oljor har under vissa år nått över en procent av Europamarknaden. På den nordamerikanska marknaden har drycker och tobak av exportmarknaden. Detta är nästan uteslutande ett resultat av den framgångsrika svenska vodkaexporten. Flera av dessa produktgrupper har en positiv trend och kan bli mer betydel- sefulla . Hur ter sig utvecklingen på industrisektorsnivå i jämförelse referensländerna, där många av konkurrenterna till svenska företag Svaret beror på vilken region och industrisektor som studeras. På den europeiska marknaden har svensk export utveck- lats sämre inom kategorierna råvaror, kemiska produkter och bear- betade varor. Inom dessa varugrupper har både och tappat 10–av exportandelen, medan backat ännu mer. Den svagaste svenska utvecklingen återfinns i kategorin bear- betade varor, där andel minskat , medan nedgången för och ligger på . Bland referensländerna har och ökat sina andelar i kemi och läkemedel, , och Öster- rike expanderar i råvarusektorn och och är också mer framgångsrika än inom bearbetade varor. Inom livsmedel, drycker och diverse färdiga varor har en klart starkare utveckling än och . De enda länderna som har lika snabb tillväxt är (inom drycker) och . Utvecklingen av marknadsandelarna i den för svensk ekonomi mest betydelsefulla sektorn, maskiner och apparater samt trans- portmedel, sammanfattas i Figur 1.21. Efter en betydande nedgång har den svenska exporten återhämtat sig. Sammantaget har hållit positionerna i förhållande till de andra länderna i EU-15 . , Nederlän- derna och har haft en något starkare utveckling, medan , och har tappat långt mer. Figur 1.21 Förändringar av marknadsandelarna, maskiner, apparater, samt transportmedel i –2006: , och Källa: Comtrade, 2008. I har de svenska exportmarknadsandelarna i de flesta varugrupper utvecklats starkt i jämförelse med och . Den svenska exportmarknadsandelen har stärkts märkbart inom både råvaror och kemiprodukter. När det gäller bearbetade varor och diverse färdiga varor har den svenska exporten i stora drag hål- lit jämna steg med och . Det är bara inom livsmedel och maskiner och apparater som har en svagare utveckling än genomsnittet för dessa två ländergrupper. Som noterats tidigare är exporten av maskiner och apparater, inklusive transportmedel och telekomutrustning mycket betydelsefull för svensk ekonomi. Tabell 1.22 visar att den svenska exportmarknadsandelen fluktuerat betydligt, men att utvecklingen varit svagare än genomsnittet för EU-15. Både , , och har ökat andelarna . Detta är oro- ande ur ett svenskt perspektiv med tanke på vilken viktig marknad utgör. Livsmedelssektorn har tappat nästan hälften av sin marknadsandel, men totalexporten är inte lika betydelsefull för den svenska samhällsekonomin. Figur 1.22 Marknadsandelar maskiner, apparater, samt transportmedel i –2006: , och Källa: Comtrade, 2008. Utvecklingen i har varit stark jämfört med genomsnitten för andra och i alla stora varugrupper bortsett från kemiska produkter och maskiner och apparater. dukter är den tredje största exportvarugruppen i handeln med , medan maskiner och apparater är den största varugruppen, vilket betyder att förluster på dessa båda områden kan ha märkbara konsekvenser. Inom kemiska produkter har alla västländer utom tappat relativt mycket, men trots detta ligger längst ner i vår jämförelse: medan och har förlorat av sin andel av exportmarknaden, är nedgång . För maskiner och apparater är jämförelsen nästan lika ogynnsam. och tappar , medan backar . Det bör dock noteras att somliga av våra referensländer – , , och – har en lika svag utveckling. Tack vare den starkare svenska utvecklingen i övriga sektorer är den sammanlagda export- utvecklingen för , och är dock nästan iden- tisk. Det bör också noteras att den asiatiska marknadens snabba tillväxt betyder att de absoluta exportvärdena ökat i alla breda varu- grupper trots att marknadsandelarna minskat. I övriga regioner och branschgrupper har en utveckling som i de flesta fall är lika bra eller bättre än utfallet för och . Den svenska exporten till avlägsna delar av världen är dock relativt liten, vilket betyder att fluktuationerna är betydande. Enskilda affärsuppgörelser ger tydliga avtryck i statisti- ken. Detta innebär att jämförelser är mycket känsliga för valet av tidsperiod. En övergripande sammanfattning av utvecklingen baserat på de breda varugrupperna vi undersökt ovan omfattar följande punkter: Den mest framträdande minskningen av exportmark- nadsandelar återfinns i två sektorer; råvaror som trävaror, pap- persmassa och malm, samt bearbetade varor som papper, pap- persprodukter, järn och stål. Råvaruexportens tillbakagång är en fortsättning på en långsiktig trend där inhemska resurser vida- reförädlas innan de exporteras, och bör i allmänhet ses som en positiv utveckling: vidareförädlingen skapar större exportvärden och mera attraktiva arbetstillfällen. Den krympande andelen inom bearbetade varor är främst ett resultat av marknadens snabba tillväxt, där den svenska exportpotential begränsas av tillgången på råvaror och konkurrensen från nya exportörer bland tillväxtekonomierna. Flera sektorer, med kemiska produkter, inklusive läkemedel i spetsen, har lyckats höja sina världsmarknadsandelar sedan mit- Livsmedel och drycker är andra produktgrup- per som också har en stigande trend. Läkemedelssektorn är en högteknologisk industri med tunga investeringar i forskning, utveckling och humankapital, med ett stort värde för den svenska nationalekonomin: hela samhället gynnas av kunskaps- utvecklingen och de attraktiva och relativt välbetalda arbetstill- fällen som skapas i sektorn. Även livsmedels- och dryckesex- porten har en potential att skapa ett stort mervärde genom lång- siktiga investeringar i varumärken och produktkvalitet. Den viktigaste svenska exportsektorn, maskiner och apparater samt transportmedel, har uppvisat stora fluktuationer med krympande världsmarknadsandel och en mera stabil genomsnittlig utveckling . Det stabila genomsnittet döljer dock stora skillnader mellan regioner. I synnerhet har positionen på den europeiska marknaden konso- liderats , medan positionen på de nord- amerikanska och asiatiska marknaderna försvagats. En konse- kvens av detta är att sektorns export blivit mer koncentrerad till . Eftersom sektorn är den mest snabbväxande i världs- handeln vid sidan av bränslen, oljor och elström har det absoluta värdet av den svenska exporten inte minskat för någon destina- tion, men det är oroande om inte förmår att fullt ut delta i den snabba tillväxten på marknader utanför . uppvisar en total utveckling av varuexporten som liknar andra mogna ekonomier inom och . Det finns dock skillnader mellan sektorer. De varugrupper där har den svagaste utvecklingen i jämförelse med andra utvecklade länder är råvaror och bearbetade varor på den europeiska mark- naden, maskiner och apparater i och , samt kemiska produkter i . Tillbakagången inom råvaror och bearbetade varor i svarar för den största delen av fallet i sammanlagda exportmarknadsandel och kan även för- klara merparten av skillnaden i utvecklingen mellan och respektive EU-15. Den mest oroande utvecklingen ser vi dock i och inom relativt teknologi- och kunskapsintensiva sektorer. Det finns anledning att återkomma till dessa svagheter i senare delar av utredningen. Den utveckling som skett –2006 har naturligt- vis påverkat exportstruktur. De ekonomiska framgångarna i och har skapat möjligheter för svenska exportörer, liksom den starka utvecklingen i under största delen av perioden. Den svagare utvecklingen inom EU-15 har också gett avtryck i den geografiska fördelningen av svensk export. Läkemedelsindustrins exportframgångar och de minskande exportmarknadsandelarna för råvarusektorn påverkar den svenska exportens branschfördelning. Tabell 1.3 och 1.4 visar därför hur den svenska exportens fördelning över olika regioner och produkt- grupper förändrats . Minskningen av EU-15:s andel av den svenska exporten är den största förändringen i exportens regionala fördelning, vilket visas i Tabell 1.3. och står för det största delen av fallet. Ekonomiska förändringar inom länderna kan förklara delar av detta mönster. har haft en svag ekonomisk tillväxt vilket dämpat efterfrågan. Den brit- tiska ekonomin har å andra sidan gått igenom en snabb struktur- förändring där tjänsternas betydelse ökat snabbt. Industrins mins- kade betydelse har medfört en svagare efterfrågan på de insatsvaror och investeringsvaror som svenska företag exporterar. betydelse för svensk export har dock inte minskat. , och länderna i forna har mer än kompenserat för den förlorade andelen i EU-15. Svenska exportföretag har tagit andelar i , medan ett relativt tapp har skett i . Det bör noteras att svensk export till förklarar hela förlusten i . Även här kan den svaga efterfrågan i den japanska ekonomin förklara den svaga utveck- lingen. I har svenska exportörer hållit positionerna, medan har ökat något, om än från en mycket liten bas. Tabell 1.3 Svensk varuexport 2006 och förändringar 1995–2006: regioner och länder Källa: Comtrade, 2008. Förändringarna i de olika produktgruppernas andelar förefaller mera omfattande än förändringarna mellan regioner och länder. Tabell 1.4 visar att exporten inom de två största produktgrupperna – bearbetade varor och maskiner och apparater – har haft en relativt långsam tillväxt, liksom exporten av råvaror. I synnerhet har ande- len för sektorn bearbetade varor minskat betydligt. har kemiska produkter, livsmedel och, i synnerhet, mineralbränslen och oljor haft en snabb tillväxt. En orsak till ökningen inom produkt- gruppen energiråvaror är naturligtvis de höjda energipriserna, som slår igenom tydligt även i den svenska exporten av raffinerade olje- produkter. Utvecklingen av exportmarknadsandelar SOU 2008:90 Svensk varuexport 2006 och förändringar 1995–2006: produkt- Livsmedel o. levande djur Fisk, kräft- och blötdjur, och varor Råvaror, icke ätbara, utom bränslen o. skrot av metaller Mineralbränslen, smöroljor, elström Mineraloljor o. produkter därav Animaliska o vegetabil. av kemiska o. närstående Medicinska o. farmaceutiska prod. Plast i obearbetad form Plast i bearbetad form Bearbetade varor, i huvudsak efter Varor av trä el. Papper, papp o. varor därav Garn, vävnader m.m. utom kläder Varor av utom metaller Metaller utom järn o. stål Maskiner och apparater samt Maskiner för särskilda industrier Tele-, radio-, TV-apparater o.d. Monterings-, byggnads-, VVS- och Möbler, madrasser, sängkläder etc. Mät- o. kontrollinstrument m.m. Källa: SCB:s statistikdatabas, med varor och tjänster. Ser vi på tvåsiffrorskategorierna syns pappersindustrins minskade andelar tydligt. Både massaexporten och pappersexporten tappar andelar. Inom verkstadsindustrin är minskningen av andelar förde- lad på flera branscher, med maskiner för särskilda industrier (som bland annat inkluderar jordbruksmaskiner, pappersmaskiner och maskiner för livsmedelsindustrin) och andra transportmedel (tåg, flygplan och fartyg) som särskilt svaga grupper. Andelen för tele- kommunikationsutrustning har inte förändrats mycket om man enbart jämför 1995 och 2006, men detta döljer mycket stora fluk- tuationer . Som mest, , hade sektorn av den samlade svenska varuexporten. Den mycket kraftiga nedgången i sektorns andelar gav märkbara spår i samlade export. De största ökningarna på den mer detaljerade tvåsiffrorsnivån registrerades för mineralbränslen och läkemedel. Dessutom gynna- des delar av metallindustrins export av höga råvarupriser under slutet av perioden, vilket lett till stora ökningar inom malm och skrotmetall och metaller utom järn och stål. Det är också noterbart att tre nya varugrupper tog sig av den svenska exporten. Dessa var fisk, kräft- och blötdjur, drycker och kläder. På alla dessa områden är det möjligt att identifiera framgångsrika pro- dukter och företag, som etablerat starka marknadspositioner genom långsiktiga satsningar på kvalitet, varumärken och mark- nadsföring. 1.6Är anpassningen tillräcklig? Analysen ovan har beskrivit hur svensk export gått igenom en strukturförändring. Mot bakgrund av detta finns anledning att undersöka om förändringarna i exportmarknadsandelar följt ett önskvärt mönster. En fråga står i centrum: har den svenska expor- ten anpassat sig tillräckligt väl till förändringarna i världsekono- min? Här utgår utredningen från att det är samhällsekonomiskt önskvärt om svensk export utvecklas enligt följande dimensioner: Svensk export bör vara anpassningsbar vad gäller destinations- marknader. Det är önskvärt att exporten är inriktad på snabb- växande marknader eller att den snabbt kan skifta mot snabb- växande marknader, snarare än långsamt växande marknader. Svensk export bör vara specialiserad på sektorer där den interna- efterfrågan ökar snabbt eller ha kapacitet att omfördela resurser så att tillväxten koncentreras till snabbväxande sekto- rer. Det är även önskvärt att exporten specialiseras till sektorer som erbjuder attraktiva arbetstillfällen och som sysselsätter kvalifice- rad, högavlönad arbetskraft. Det är dock inte uppenbart var den största potentialen för export- ökningar finns. Mogna ekonomier tenderar att ha en långsam- mare procentuell tillväxt, men likväl en snabbare efterfrågeökning i absoluta tal. Detta kan vara attraktivt för många företag. Nya till- växtmarknader erbjuder en snabbare relativ tillväxt men från ett lägre utgångsläge. Tillväxtekonomier kan vara särskilt attraktiva eftersom det sällan finns stora etablerade konkurrenter med mark- nadspositioner att försvara. Det finns dessutom skillnader i mark- nadernas efterfrågemönster mellan mogna ekonomier och tillväxt- länder. I mogna ekonomier är tillväxten främst relaterad till ökad privat konsumtion, vilket ger utrymme för producenter av diffe- rentierade och varaktiga konsumtionsvaror. På tillväxtmarknaderna finns det större utrymme för företag som fokuserar på invester- ingsvaror och infrastruktur – betoningen ligger på att utveckla pro- duktionskapacitet, medan utrymmet för privat konsumtion ofta är mer begränsat. Listan på tillväxtmarknader beror på vilken av dessa bedöm- ningsgrunder som används. Tabell 1.5 visar de 20 högst rankande länderna enligt vardera kriterium. De första kolumnerna rankar marknader enligt den absoluta importökningen . Med tanke på att , , och är de klart största importörerna är det inte oväntat att de även ligger i topp när det gäller ökningen av importvärde. Andra ledande euro- peiska ekonomier ligger också högt på listan, liksom stora länder som , , och . De två sista kolumnerna visar en ranking av den procentuella exportökningen. Länder med en total import har utelämnats, eftersom den ekonomiska potentialen på de minsta marknaderna är begränsad. Listan omfattar i första hand tillväxtmarknader i och . Överlappningen mellan de två rankingarna är liten: endast MauritiusTPF8FPT, och finns på båda listorna. 8TP PT Den stora tillväxten för är främst relaterad till tekoindustrins import av insatsvaror och halvfabrikat. SOU 2008:90 Utvecklingen av exportmarknadsandelar Marknaderna med störst tillväxt i import 1995–2006 Källa: WTO Statistics Database, 2008. har mycket handel med de närbelägna europeiska ekono- mier som dominerar listan över tillväxt i absolut värde, men har mindre exportmarkandsandelar hos de utomeuropeiska tillväxt- marknaderna som har högre procentuell tillväxt. Det är dock inte helt uppenbart vilken av de två rankinglistorna som är mest rele- vant för att analysera svensk exportstruktur. En motsvarande uppdelning av absolut och relativ tillväxt kan göras för varugrupper. Tabell 1.6 ger en ranking av de 10 mest snabbväxande industrigrupperna på tvåsiffrorsnivå (som omfattar 67 branscher). De första kolumnerna identifierar industrierna med den största globala importökningen i dollar , medan de sista kolumnerna inkluderar de produktgrupper som hade den största procentuella ökningen i världsimport under perio- den. Bland industrigrupperna med den största absoluta tillväxten dominerar oljeindustrin, som 1995 var den tredje största branschen i världshandeln, men som hade erövrat förstaplatsen . Orsaken är framför allt ökningen i oljepriset. Både andra elektriska maskiner och fordon för vägar hör till de viktigaste branscherna i total omsättning, men tillväxten har inte varit särskilt hög. Båda dessa industrier registrerade större handelsvolymer än oljeindustrin , men har passerats . Den snab- baste procentuella tillväxten har inte oväntat registrerats för ener- givaror, men även läkemedel och telekom tillhör de snabbväxande branscherna. Ökningen i metallpriser har också slagit igenom i till- växtstatistiken. Tabell 1.6 Industrigrupperna med störst tillväxt i import, 1995–2006 Mineraloljor och prod. Mineraloljor och prod. Tele-, radio-, TV-apparater o. skrot av metaller Tele-, radio-, TV-apparater Möbler, madrasser, Metaller utom järn o. stål Källa: Comtrade, 2008. Med undantag av energivarorna förefaller vara relativt väl representerat inom industrigrupperna med stor marknadspotential. Den traditionella bilden är att svensk export domineras av verk- stadsindustrins produkter – maskiner och utrustning, telefonsystem, lastbilar. Fordonsindustrin hör förvisso inte till de 20 branscher som haft den högsta tillväxttakten, men marknaden är fortfarande stor. Telekommunikationsindustrin har vuxit snabbt, trots en svag prisutveckling under andra halvan av den aktuella tidsperioden, och läkemedelsindustrin ligger högt både vad gäller absolut och relativ Ökningen i metallpriser har också gynnat , men det bör noteras att papper och massa, som stod för av den svenska exporten , haft en svag utveckling. Ser vi på de procentuella tillväxttakterna i världsimpor- ten hamnar papper och papp på 53:e plats och pappersmassa på 63:e plats av de 67 branscher som ingår i jämförelsen. Vid en snabb anblick är det svårt att bedöma om gynnats eller missgynnats av det geografiska och branschmässiga mönstret för den globala handelsutvecklingen. Bilden är splittrad både vad gäller geografi och branschstruktur: fördelarna vad gäller närheten till stora marknader balanseras av det stora avståndet till snabbväx- ande marknader, på samma sätt som den snabba tillväxten inom läkemedelsindustrin och delar av verkstadsindustrin balanseras av svagare global utveckling inom fordonsbranschen och pappers- industrin. För att systematiskt studera hur exporttillväxten påverkats av branschstruktur och geografi kan shift-share analys användas. Det är en statistisk metod för att dela upp förändringarna i olika delkom- ponenter. Ett exempel på en sådan analys är Cheptea m.fl. (2005), som undersöker utvecklingen av världshandeln . Analysen ger en intressant bild av utvecklingen som överensstämmer med som utred- ningen studerar. Tabell 1.7 delar upp utvecklingen av enskilda länders export- marknadsandelar i fem komponenter. Geografi och bransch visar hur mycket av förändringen som förklaras av att landets export låg i snabbväxande regioner och branscher i utgångsläget, det vill säga 1995. Geografisk anpassning och branschanpassning fångar effekten av att exporten förskjutits mot snabbväxande regioner och bran- scher. Residualen – de förändringar som inte kan förklaras av skill- naderna i tillväxttakt mellan regioner och branscher – kan tolkas som en indikation på den underliggande konkurrenskraften. En stor positiv residual indikerar att landet erövrat marknadsandelar genom konkurrenskraftiga priser och produkter; en negativ resi- dual betyder att landets företag konkurrerats ut och därigenom förlorat exportandelar. Utvecklingen av exportmarknadsandelar SOU 2008:90 -9,63 -0,15 -2,58 -1,25 -8,54 -1,84 -2,67 -1,85 -0,91 -2,91 -0,09 -1,76 -2,78 -1,66 -3,92 -1,36 -2,66 -0,54 -11,73 -1,31 -16,58 -1,61 -0,22 -1,38 -2,49 -0,66 -10,58 -0,17 -2,84 -0,05 -12,24 -7,08 -1,74 -2,04 -0,91 -5,68 -10,01 -0,41 -2,43 -0,29 -12,50 -12,83 -26,70 -18,34 -1,01 -0,57 -2,34 -19,81 Källa: Cheptea m.fl. (2005). som täcks i Chapteas studie minskade exportmarknadsandel . Detta var en stor minsk- ning jämfört med genomsnittet bland EU-länderna, men i samma storleksklass som minskningen för , och Storbritan- nien. Geografi- och branschkolumnerna ger en bild av exportens fördelning på olika länder och branscher i utgångsläget. Resultaten indikerar att var väl representerat i snabbväxande branscher, medan länderfördelningen var neutral. Som en jämförelse kan det noteras att och hade det starkaste utgångsläget vad gäller exportens regionala inriktning, medan och hade den mest förmånliga branschstrukturen. Det svagaste utgångsläget registrerades för , som varken hade någon fokusering på snabbväxande länder eller branscher. Den mest effektiva anpassningen till utvecklingen på världs- marknaden registrerades av : i synnerhet var omställningen i riktning mot snabbväxande marknader stor. De flesta länder visade emellertid svag förmåga att ställa om exportstrukturen.