sou · GWB3108 · 2008-12-11 00:00:00 — Ett antagande med stor betydelse för resultaten i dessa beräkningar är att kostnaden för ytterligare utsläppsminskningar kan utjämnas mellan länder och sektorer t.ex. med hjälp av en internationellt harmoniserad koldioxidskatt eller via internationell handel med utsläppsrätter som ger ett enhetligt Bilaga 1 till LU 2008 pris för utsläpp.59 Denna typ av politik genererar enligt studierna den lägsta sammanlagda kostnaden för att uppnå utsläppsminsk- ningar.60 Beräkningarna i basscenario utgår från att någon typ av internationell handel med utsläppsrätter är på plats och att den omfattar alla koldioxidutsläpp i den svenska ekonomin. Det finns emellertid flera faktorer som kan innebära hinder för att en effektiv internationell utsläppsmarknad ska etable- ras till 2030. En orsak är att de internationella förhandlingarna är synnerligen komplicerade och det är inte osannolikt att slutresul- tatet blir något helt annat än en internationell harmoniserad marknad. Det finns också förslag, både inom EU och i , som av olika anledningar inriktar sig på att minska den internationella handeln på detta område och i stället reglera de faktiska utsläppen på nationell nivå eller t.o.m. på branschnivå. En klimatpolitik som fokuserar på att minska de faktiska utsläppen inom genererar sannolikt en annan ekonomisk utveckling på både makronivå och branschnivå än den som beskrivs i basscenariot. Av denna anledning presenteras här beräkningar baserade på ett annat klimatpolitiskt ramverk än det som antas gälla i basscenariot. Syftet är inte att ge en uttömmande analys av olika klimatpolitiska alternativ, utan främst att illustrera vilken betydelse en annan politik än den basscenariot räknar med kan ha för den ekonomiska utvecklingen.61 De olika politikalternativen kan ses som två extremfall – ett fall med hög och ett fall med låg internationell flexibilitet vad det gäller handel med utsläpp. 7.2.1Klimatpolitiken i basscenariot och i alternativscenariot Antagandena för de centrala ekonomiska variablerna är desamma i både basscenariot och i alternativscenarierna, dvs. 59Se t.ex. , N. [2007], IPCC [2007], [2008] och IMF [2008]. 60Handel med utsläppsrätter kan också ha en viktig betydelse vad det gäller fördelning av klimatpolitiska kostnader då det via den initiala tilldelningen av utsläppsutrymme är möjligt att sprida handelsvinsterna mellan t.ex. utvecklingsländer och industriländer. Detta kan vara av stort värde då det gäller att skapa ett internationellt avtal som alla länder ratificerar (se t.ex. Bohm, P. [2002] och [2008]). 61Det finns ett antal modellbaserade analyser som jämfört klimatpolitiska alternativ för , bl.a. i tidigare långtidsutredningar. Se t.ex. [1999], , G. [2003], , M. & Kriström, B. [2005] och , B. [2007]. Det stora flertalet av dessa analyser har varit inriktade på effekter av utsläppsrestriktioner i den innevarande s.k. Kyotoperioden –2012. Bilaga 1 till LU 2008 görs beträffande arbetsutbudet, den offentliga sektorns produktion och konsumtion, den branschspecifika tekniska utvecklingen, politikoberoende energieffektivisering, internationella energipriser m.m. Även det övergripande klimatpolitiska målet är detsamma. Det enda som varieras är ramverket för klimatpolitiken. I basscenariot antas delta i internationell handel med utsläppsrätter som medför att alla aktörer i möter samma (internationella) pris för sina utsläpp. Detta pris, ca per ton koldioxid (priser), är i linje med vad ett flertal inter- nationella bedömare ser som rimligt, vilket med svenska mått mätt är förhållandevis lågt.62 Utgångspunkten för beräkningarna är vidare att bidrag till den globala reduktionen av koldioxidutsläpp är en minskning av utsläppen ned till motsvarande av svenska utsläpp.63 I basscenariot tillåts därmed utfärda utsläppsrätter (via auktion) i en utsträckning som överensstämmer med denna nivå. Utsläppsrätter kan därefter utan restriktioner köpas och säljas inom landet och internationellt till det för svenska aktörer givna internationella priset. I alternativscenariot antas klimatpolitiken i stort utgå från de klimatpolitiska instrument som används , dvs. ett utsläpps- handelsystem inom EU som täcker en del av ekonomin och en koldioxidskatt som främst omfattar koldioxidutsläppen från resten av ekonomin. Detta i sin tur innebär en tudelad klimatpolitik; en för anläggningarna/branscherna i EU:s utsläppshandelsystem (som uteslutande styrs av EU-beslut) och en för övriga delar av ekono- min (som har ansvar för att minska utsläppen från).64 De branscher som ingår i handelssystemet är fria att köpa och sälja utsläppsrätter till det pris som gäller på utsläppsmarknaden, och de andra branscherna och konsumenterna regleras via t.ex. den 62Nuvarande koldioxidskatt är per kg koldioxid. Ett antal branschspecifika skattenedsättningar finns emellertid, t.ex. för jord- och skogsbruk, vilket medför att den genomsnittliga skattesatsen är klart lägre än så. 63Denna utsläppsminskning är någorlunda i linje med den utsläppsminskning som enligt beräkningar krävs av för att nå en stabilisering av klimatet (en växthusgaskoncentration motsvarande 450 ppm). Dessa beräkningar pekar på att växthusgasutsläppen bör minska till av utsläpp till 2030 för att sedan fortsätta ned till 2050 ([2008]). 64EU:s handelsystem med utsläppsrätter omfattar koldioxidutsläpp från förbrännings- anläggningar, raffinaderier, mineralindustri, järn- och stålindustri och massa- och pappers- industri. Systemet omfattar inte utsläpp från t.ex. transporter, jordbruk och individuell uppvärmning. kommer även utsläpp från luftfart att inkluderas i systemet. Bilaga 1 till LU 2008 Alternativscenariot kan ses som en situation där internationellt koordinerad politik inte är på plats som EU fortsätter att driva en klimatpolitik med fokus på utsläppsminskningar inom unionen och inom medlemsländerna. Det övergripande klimatmålet är som sagt samma som i bas- scenariot. Detta innebär att summan av koldioxidutsläppen i och de utsläppsminskningar i utlandet som bidrar till via utsläppshandeln inte överstiger det utsläppsutrymme som tilldelats i basscenariot, dvs. direkta bidrag till klimateffekten är densamma i scenari- erna. Tabell 7.1 summerar skillnaden i klimatpolitiken i de båda scenarierna. Tabell 7.1 Klimatpolitiken i basscenariot och i alternativscenariot ska bidra till att de globala koldioxidutsläppen minskar med ca . Detta motsvarar enligt beräkningarna skillnaden mellan utsläppen i en situation med endast dagens klimatpolitik fram till av svenska utsläpp (inkl. utsläpp från bunkringsbränslen men exkl. Obegränsad handel med utsläppsrätter för Obegränsad handel med utsläppsrätter för de alla koldioxidutsläpp i ekonomin. branscher som ingår i EU:s utsläppshandels- system samt flyg- och sjötransporter. Koldioxidskattenivån sätts till EU:s minimi- Koldioxidskattenivån sätts till EU:s minimi- nivå förutom för bränslen för transporter och nivå för de branscher som ingår i handeln individuell uppvärmning som bibehåller hushåll beskattas i enlighet med dagens CO2-skattestruktur men skattenivån höjs proportionerligt för att nå denna sektors Tilldelning av utsläppsrätter via auktion. Tilldelning av utsläppsrätter via auktion. Antalet utsläppsrätter som auktioneras ut i Antalet utsläppsrätter som auktioneras ut i motsvarar av 2005 års motsvarar av 2005 års utsläppsnivå för de branscher som är med i Utsläppsrättspriset motsvarar per ton koldioxid (priser). Anm.: * Med dagens klimatpolitik avses här beräkningar där koldioxidskatten bibehålls på dagens nivå för alla utsläpp. De industrier som deltar i EU:s utsläppshandel (samt även luft- och sjö- fart) fortsätter att regleras via utsläppshandel. Gratis tilldelning av utsläppsrätter som motsva- rar av utsläpp. Priset på en utsläppsrätt motsvarar i dessa beräkningar ca per ton koldioxid priser, vilket är i linje med de priser som observerats 2008. Notera att även i dessa beräkningar importeras utsläppskvoter . Denna import räknas med som ett bidrag till den globala minskningen av utsläppen. Bilaga 1 till LU 2008 7.2.2Ekonomiska effekter av klimatpolitiken Eftersom basscenariot utgår från en relativt effektiv klimatpolitik där marginalkostnaden för svenska utsläppsreduktioner i hela ekonomin till stor del motsvarar den i omvärlden, är det sannolikt att avsteg från denna politik ger högre kostnader för en given klimateffekt. Vid sidan av effekten på ekonomin som helhet kan en politik som behandlar utsläpp i olika delar av ekonomin olika även förväntas resultera i en utveckling på branschnivå som skiljer sig från den som beräknades i basscenariot. Basscenariots klimatpolitik har liten ekonomisk påverkan Om beräkningarna i basscenariot ställs mot en beräkning där dagens klimatpolitik fortsatt råder pekar resultaten på att politikens påverkan på den aggregerade ekonomiska tillväxten blir förhållan- devis låg.65 Den ekonomiska kostnaden för att nå den klimat- politiska målsättningen motsvarar i detta fall av BNP 2030, dvs. en minskning av den årliga tillväxttakten med per år.66 Utvecklingstakten i försörjningsbalansens delar påverkas endast marginellt. Till detta kan läggas att även den strukturomvandling som kan hänföras till klimatpolitikens utformning blir relativt svag, dvs. små förändringar av de olika branschernas andelar av föräd- lingsvärdet och sysselsättningen. Klimatpolitiken i basscenariot medför dock en viss minskning av både produktionen och utsläppen för de branscher som omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter, speciellt metall-, kemisk-, och pappersindustri. Totalt sett ökar koldioxid- utsläppen i enligt basscenariot. Detta kan jämföras med utvecklingen utan en ny klimatpolitik där utsläppen enligt modellberäkningarna blir högre än i basscenariot 2030. För att se den svenska politikens bidrag till minskad klimatpåverkan måste dock även 65Se anmärkning tabell 7.1 för en beskrivning av vad som avses med dagens klimatpolitik. 66Detta resultat är i linje med de relativt låga kostnader som beräknas i bl.a. analyser där just värdet av internationellt harmoniserade utsläppsskatter eller utsläpps- handel framhålls som avgörande för resultatet. [2008] uppskattar att kostnaden för som helhet ligger mellan av BNP 2030 då en inter- nationellt harmoniserad koldioxidskatt motsvarande realt ca per ton koldioxid används. Bilaga 1 till LU 2008 utsläppsförändringar i utlandet som ett resultat av handel med utsläppsrätter läggas till de svenska utsläppen. I basscenariot sker en utsläppsminskning inom landets gränser som motsvarar av den globala utsläppsminskning som har åtagit sig att åstadkomma, och sker genom ökad import av utsläppsrätter. Eftersom BNP-tillväxten i basscenariot motsvarar minskar koldioxidintensiteten i ekonomin, dvs. utsläpp per BNP-enhet, med till 2030.67 Hushållens och näringslivets utsläpp utvecklas i ungefär samma takt, vilket i stort även motsvarar ekonomins utsläppsökningstakt som helhet. Båda dessa delar av ekonomin bidrar till minskade utsläpp globalt sett till följd av utsläppsminskningar i utlandet via handeln med utsläppsrätter. En alternativ politik kan få en betydande påverkan på ekonomin Med den alternativa klimatpolitiken som innebär begränsad handel med utsläppsrätter, mattas den ekonomiska tillväxten med drygt en tiondels procentenhet . Det minskar BNP 2030 med jämfört med BNP i basscenariot. Eftersom den offentliga sektorns konsumtion till stor del styrs av den demografiska utvecklingen är den på samma nivå i båda scenarierna. Den privata konsumtionen däremot beräknas bli lägre 2030 jämfört med basscenariot. Investeringarna minskar eftersom kapitalavkast- ningen avtar något med den alternativa politiken. Utrikeshandeln sjunker också till följd av den lägre tillväxten. 67 Detta är något snabbare än den genomsnittliga intensitetsminskningen , vilken var . Bilaga 1 till LU 2008 Tabell 7.2 Effekter av klimatpolitiken i basscenariot och i alternativscenariot Genomsnittlig procentuell förändring 2005–2030 -0,5 reduktionen som sker i utlandet* Pris för koldioxidutsläpp (kr/kg) ** Anm.: * Import av utsläppsrätter . Andel av minskning relativt scenario med dagens politik (se anm. tabell 7.1). ** Kostnad 2030 för dem som betalar full koldioxidskatt (inkl kostnad för utsläppsrätter i basscenariot, priser). Den alternativa utformningen av politiken minskar utsläppen kraftigt inom landet, vilket också var syftet. Importen av utsläpps- rätter motsvarar här endast av de utsläppsminskning- arna som ska uppnå 2030. Utsläppsminskningarna som sker inom landets gränser motsvarar alltså de resterande . För att denna minskning ska komma till stånd krävs att kol- dioxidskatten för de sektorer som inte är med i utsläppshandeln höjs med ca 8 gånger dagens nivå. Speciellt blir den tillkommande belastningen från koldioxidskatten på transporter och privata hushåll betydligt högre i detta fall (ca per kg koldioxid). Det resulterar i stora utsläppsminskningar inom landet, speciellt utsläpp från vägtransporter.68 De totala effekterna på näringslivets utveckling på en relativt aggregerad nivå fördelas jämnt mellan olika delar. För tillverk- ningsindustrin som helhet bli minskningen av förädlingsvärdet procentuellt sett något större än för tjänster (exklusive transport- tjänster). På en mer finfördelad branschnivå är skillnaderna större. Godstransporter på väg och petroleumindustrin får av naturliga skäl en betydligt sämre utveckling som ett resultat av kraftigt höjda 68 Detta motsvarar per liter bensin i koldioxidskatt (exklusive moms). Bilaga 1 till LU 2008 Även den dieselintensiva jord- och skogsbruks- produktionen minskar jämfört med i basscenariot, trots att denna produktion även antas ha en nedsatt koldioxidskatte- nivå. Beräkningarna visar även på indirekta effekter. Bland de andra branscherna som drabbas hårt återfinns de industrier som enligt statistiken använder en relativt stor andel vägtransporter i sin produktion, t.ex. trä-, massa- och pappersindustrin samt gruvor och mineralutvinning. Om det är svårt att ersätta de hårt beskat- tade godstransporterna blir resultatet försämrad konkurrenskraft och därmed lägre produktionsnivå i dessa branscher. Det finns även branscher som ökar sin produktionsvolym i för- hållande till basscenariot. Speciellt gäller detta den mindre trans- port- och energiintensiva delen av tillverkningsindustrin som gynnas av lägre arbetskrafts- och kapitalkostnader då de reala lönerna och priset på kapital sjunker något som ett resultat av politiken. Skillnaden mellan scenarierna kan vara större eller mindre Slutsatsen från de här beräkningarna är att klimatpolitikens utformning får ekonomiska konsekvenser. Med den klimatpolitik som antas gälla i basscenariot beräknas de ekonomiska och struktu- rella effekterna bli relativt små. Med en alternativ utformning av politiken påverkas den ekonomiska utvecklingen påtagligt enligt beräkningarna. Det alternativa scenariot illustrerar tydligt betydel- sen av en väl utformad klimatpolitik. Det förtjänar alltid att lyfta fram att dessa modellberäkningar naturligtvis inte kan ta hänsyn till alla aspekter av en viss politik. Visserligen påverkas den tekniska utvecklingen i modellberäkning- arna av prisförändringar som bl.a. har sin grund i den klimatpolitik som förs, men större teknikgenombrott som skulle kunna ske som ett resultat av en viss politik är svåra att beakta. Om en sådan för- ändring sker kan naturligtvis kostnaden för en viss politik föränd- ras radikalt. De ekonomiska kostnadsuppskattningarna säger heller inte allt om kostnaden för den strukturomvandling som uppkommer eller de fördelningseffekter som kan bli resultatet av politiken. Den påverkan på industristrukturen som beskrivs ovan kan t.ex. mycket väl drabba vissa enskilda regioner betydligt hårdare än andra. Bilaga 1 till LU 2008 har betydelse för den totala samhälleliga kostnaden. Om en stor del av belastningen drabbar hushållen direkt i form av högre kol- dioxidskatter, finns det stor risk att fördelningseffekterna kan bli betydande och att samhällets kostnader av politiken därmed ökar.69 Om kalkylerna även omfattade dessa effekter är det troligt att de egentliga kostnaderna för samhället är större än vad BNP-siffran visar. Höga kostnader eller en skev fördelning av kostnaderna riskerar även att minska acceptansen för klimatpolitiken, vilket naturligtvis är speciellt olyckligt om de klimatpolitiska ambi- tionerna är höga. 69 Studier har visat att fossilbränslebeskattning slår hårdare mot låginkomsthushåll. Se t.ex. SOU 2003:2, Serret, Y. & Johnstone, N. [2006] och Fullerton, D. [2008]. Modeller, data m.m. I detta appendix beskrivs mycket översiktligt de modeller, beräk- ningar och huvudsakliga datakällorna som använts i arbetet med de långsiktiga scenarierna. A.1 Modellstöd i scenarioberäkningarna Modellberäkningarna grundar sig huvudsakligen på två olika modeller, dels en sparbalansmodell för beräkningar av de offent- liga finansernas utveckling, dels en numerisk flersektors allmän jämviktsmodell (CGE-modell) för beräkningar av realekonomiskt jämviktslägen. Sparbalansmodellen, FIMO, har bland annat använts i ett antal tidigare långtidsutredningar. CGE-modellen har konstruerats inom arbetet med men liknar i flera avseenden de disaggregerade flersektors jämvikts- modeller som använts i tidigare långtidsutredningar. FIMO är en beräkningsmodell för framskrivning av offentliga finanser i ett medel- till långsiktigt perspektiv som utvecklades av till . Modellens struktur bygger på Nationalräkenskaperna och de ingående variab- lerna uppdateras på årsbasis. Modellen är en disaggregerad sektor- modell med fyra huvudsektorer; offentlig sektor, hushållssektorn, företagssektorn samt utlandssektorn. Offentlig sektor är i sin tur uppdelad i staten, primärkommuner, landsting och ålderspensions- systemet. Modellen är sluten i den meningen att en inkomst i en sektor alltid motsvaras av en utgift i en annan. Modellsystemet garanterar på så sätt dels att sparandet i staten, kommunsektorn och pensions- Appendix Modeller, data m.m. Bilaga 1 till LU 2008 systemet summerar till den offentliga sektorns sparande. Dels att summan av sparandet i de inhemska sektorerna summerar till sparandet gentemot utlandet. Systemet med motkontering mellan sektorerna medför att den sektorspecifika beskrivningen av inkomster och utgifter blir mycket detaljerad.70 Ekvationerna i FIMO utgörs av aggregerade beskrivningar av regler för skatter och transfereringar. Varje inkomst eller utgift sätts i relation till en ekonomisk bas såsom t.ex. KPI, BNP, löne- summa, arbetslöshet eller ränta. Modellens kärna, de primära variablerna, består av cirka 600 ekvationer och yttrycks oftast enligt följande: Vt = ZV × Bt där Vt är en framskriven variabel i löpande priser år t, ZV är en kalibreringsparameter för variabeln V, och Bt är en makroekono- misk bas (vid år t) som antas styra utvecklingen av V. Ekvationerna kalibreras till simuleringens startår, som antingen kan vara senaste utfall från NR eller till i en budget- prognos. I kalibreras modellen till i budgetprognosen, dvs. Kalibreringen sker genom att modellens ekvationer löses baklänges. Kalibreringsparametrarna, Z-parametrarna, blir då en funktion av V och B T (=2011): ZV = VT / BT Denna beräkning görs för alla primära variabler och den relation som råder ligger sedan fast framöver, vilket kan tolkas som oförändrade regler. Om reglerna ska ändras framöver, måste dessa relationer eller kvoter förändras. Modellen innehåller ingen mekanism för att låta den ingående populationen anpassa sitt beteende efter den ekonomiska omgiv- ningen, t.ex. utifrån förändringar i skatte- eller bidragssystemen, utan alla antagna beteendeförändringar läggs istället in exogent (t.ex. senarelagt utträde från arbetsmarknaden). 70 I bilaga 1 till beskrivs en tidigare version av FIMO. I denna beskrivning redogörs för hur bokföringen för respektive sektor är uppställd. Modellen har i flera avseende förändras och utvecklats men i huvudsak är den grundläggande strukturen oförändrad. Bilaga 1 till LU 2008 Appendix Modeller, data m.m. För att förenkla simuleringar i FIMO har en enkel BNP-modul kopplats till modellen. De flesta makroekonomiska variablerna som används i framskrivningarna är exogena. Genom att komplettera modellen med enkla aggregerade samband för export, import och hushållens konsumtion, kan dock återkopplingar mellan de offent- liga finanserna och makroekonomin modelleras. I basscenariots långsiktiga kalkyler utgör demografin en väsent- lig del av modellens samband. BNP byggs upp med sysselsätt- ningskvoter uppdelade på ålder, kön samt antaganden om produk- tivitetsutvecklingen. Offentliga utgiftsvariabler knyts till relevanta åldersgrupper. Den offentliga konsumtionen skrivs fram med den demografiska utvecklingen och styckkostnaden per åldersgrupp inom olika verksamhetsområden (utbildning, sjukvård och äldre- omsorg etc.). För vissa exogena variabler genereras utvecklingsbanor till FIMO i förmodeller. I används tre för- modeller; en arbetsmarknadsmodell, en modell för beräkning av offentlig konsumtion samt en modell för pensioner. I den första förmodellen beräknas utvecklingen på arbetsmark- naden med hjälp av data från Arbetskraftsundersökningen (). Modellen är cellbaserad och delar in befolkningen i män och kvinnor, i ettårsklasser () och i fyra olika födelseområden (, utom , utom och utanför ). Det ger totalt 480 (=60*2*4) olika grupper. För respek- tive grupp beräknas ett antal parametrar som t.ex. sysselsättnings- grad, arbetskraftsdeltagande och medelarbetstid. Dessa parametrar och befolkningsprognosen används sedan för att skriva fram olika arbetsmarknadsvariabler. Genom att hålla modellens parametrar konstanta kan ett basscenario med oförändrat arbets- marknadsbeteende skapas. När beteendet på detta sätt hålls på gruppnivå kommer utvecklingen att styras av hur befolkningens sammansättning utvecklas I alternativa scenarier kan de olika kvoterna skrivas fram på annat sätt för att beskriva en förändring i beteendet. I den andra förmodellen beräknas utvecklingen av offentlig konsumtion uppdelat på stat, primärkommuner och landsting. Ålders- och könsfördelade kostnader och nyttjandegrader hämtas från Inkomstfördelningsundersökningen (HEK) för ett antal olika ändamål som barnomsorg, utbildning (grundskola, gymnasium, högskola, övrig utbildning), vård (öppen och sluten vård, och tandvård), äldreomsorg (hemtjänst och särskilt boende). Appendix Modeller, data m.m. Bilaga 1 till LU 2008 I modellen skrivs den offentliga konsumtionen fram med den demografiska utvecklingen och kostnaden och nyttjandegrader per åldersgrupp och kön inom de olika verksamhetsområdena. Kon- sumtionen av tjänster som inte täcks i HEK skrivs fram med totala befolkningen. Den tredje förmodellen beräknar pensionsutgifternas utveck- ling. Eftersom de framtida pensionsutgifterna inte på ett enkelt sätt kan kopplas till någon makroekonomisk variabel på det sätt som normalt görs i FIMO, beräknas de istället med den dynamiska mikrosimuleringsmodellen, SESIM.71 I denna modell är de flesta makroekonomiska variablerna som t.ex. BNP, sysselsättning och KPI exogena. Dessa hämtas därför från huvudmodellen (FIMO), vilket innebär att modellerna måste köras parallellt i en iterativ process. Först skapas ett scenario i FIMO med en gammal pensionsprognos, därefter kalibreras SESIM mot den makroekonomiska bild som FIMO ger. De pensionsutgifter som därmed genereras lyfts sedan in exogent i ett nytt FIMO-scenario i vilket pensionsutgifterna blir konsistenta med övrig utveckling. För att beräkna ett konsistent långsiktigt jämviktsläge på bransch- nivå har en statisk flersektors allmän jämviktsmodell använts. Den teoretiska utgångspunkten för denna modell är ekonomisk allmän jämviktsteori som kombinerar beteendeantaganden utgående från rationella aktörer med ekonomiska jämviktsvillkor.72 Modellen har en relativt rik representation vad det gäller branscher, varor, tjänster och finanspolitiska instrument så som olika skatter, subventioner, utsläppshandel.