sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Vatten- och matrelaterade sjukdomar: Ett förändrat klimat kan medföra en ökad risk för att bakterier, mikrober, alger och virus lättare sprids via föda och/eller dricksvattentäkter. skyddas allmänheten mot dylika risker tack vare omfattande och detaljerade federala såväl som delstatliga regleringar. Risken finns dock för att dessa stadgar inte blir möjliga att efterleva i ett förändrat klimat, då exempelvis extrema väderhändelser kommer att utöva ett stort tryck på renings- och vattenanläggningar. SOU 2007:60 Bilaga B 35 159 Vektorburna sjukdomar: Klimatförändringarna, och särskilt temperaturhöjningen, skulle kunna innebära bättre levnadsförhållanden för smittobärare, t.ex. gnagare, insekter och fästingar. Dock spelar även ekologiska, demografiska och sociologiska faktorer en viktig roll när det gäller smittspridning från vektorer, och detta förväntas motverka en eventuell större risk för vektorburna sjukdomar. Planerade anpassningsåtgärder är bland annat att utveckla bättre vädervarningssystem (för att snabbare kunna evakuera vid krissituationer), förbättra avlopps- och reningssystem, satsa mer på forskning och att utbilda allmänheten. Man poängterar att vissa av dessa anpassningsåtgärder är nödvändiga oavsett klimatförändringar. 2.5 Kustområden och resurser har mer än kuststräcka, av totala ytan. av befolkningen lever vid ett kustområde och inflyttningstakten fortsätter att öka. Befolkningstätheten i de kustnära områdena har gjort att dessa områden är mycket känsliga för extrema väderhändelser. En höjning av havsnivån skulle även få allvarliga konsekvenser. Havsvattennivån har höjt sig det senaste århundradet, och enligt vissa beräkningar kommer havsvattennivån att höja sig ytterligare (rapportförfattarna räknar med en höjning inom intervallet ). Frekvensen av extrema väderhändelser har ökat markant . En kraftig havsvattentemperaturhöjning skulle kunna innebära att havsvattenströmmarna, exempelvis , rubbas och får ett nytt flöde med mycket allvarliga konsekvenser som följd. Träskmarker, vilka hyser mycket produktiva ekosystem (särskilt fisk), förväntas drabbas hårt av klimatförändringarna. förlorar (av landets totala förluster) träskmarker till följd av erosion och höjningar av havsnivån. Denna utveckling förväntas accentueras av klimatförändringarna. Även korallrev, vilka hyser en fjärdedel av allt marint liv, har utsatts för stora påfrestningar, särskilt i samband med . En högre vattentemperatur i kombination med en högre koldioxidhalt i atmosfären skulle allvarligt påverka korallrevens tillbyggnadsförmåga, vilket i sin tur innebär ökad sårbarhet. Bilaga B 35 SOU 2007:60 160 starkt begränsade varför klimatförändringarna utgör allvarliga hot. Kommersiellt- samt rekreationsfiske omsätter 40 miljarder USD i . El 199798 orsakade kraftigt minskad fångst av bland annat bläckfisk, sjölejon () och lax (), vilket man tar som intäkt på att klimatförändringarna kan förväntas ha stor påverkan på fiskenäringen. Fiskarter som trivs i kallare vatten, exempelvis Stilla havslaxen, förväntas få en mindre utbredning medan fiskarter som trivs i varmare vatten, exempelvis sardin och makrill förväntas få ett större utbredningsområde. Planerade anpassningsåtgärder är bland annat att ta hänsyn till klimatförändringar i bygg- och planlagar, verka för en utbredning av träskområden (längre inåt land) och utveckla som skyddar mot förhöjda havsnivåer. Flertalet delstater har redan inkluderat havsnivåhöjningar i sina byggplaneringar, exempelvis avsätter 15 miljoner USD för strandskydd och man avråder byggnation som vid senare tillfälle kan behöva vallskydd. , , och har också infört s.k. Rolling easement policies, vilka ska underlätta förflyttning av stränder och träskmarker längre inåt land. 3 Forskningssatsningar, program och synteser godkände amerikanska kongressen (Public 101-606), för att därmed garantera en ökad koordinering av de federala forskningsinsatserna på klimatområdet. Ansvaret ligger på Executive Office of the President, och lagen implementeras via Office of Science and Technology Policy (OSTP). OSTP har skapat flertalet interagerande myndigheter, vilka ska implementera policyn, men Climate Change Science Program (CCSP) har det övergripande ansvaret. CCSP publicerar i sin strategiska - U.S. Climate Change Science Program for Fiscal Year 2006 ett antal prioriterade fokusområden, vilka man anser man bör koncentrera forskningen på. Programmet har som mål att uppdatera program under varje budgetcykel, så att över en period består cirka en tredjedel av CCSP:s program av nya forskningsprojekt. SOU 2007:60 Bilaga B 35 161 CCSP prioriterade fokusområden: 1. Reducera vetenskapliga osäkerheter vad gäller distribution, tillgångar och klimatpåverkan av aerosoler. Analysera klimatvariationer, känslighet och feedback 3. Intensifiera arbetet med klimatmodellsystem 4. Reducera vetenskapliga osäkerheter vad gäller vattencykeln 5. Reducera vetenskapliga osäkerheter vad gäller kolkällor och kolsänkor 6. Genomföra klimat-ekosystemforskning 7. Förbättra de beslutsunderstödjande kapaciteterna 8. Intensifiera globala klimatobservationer 9. Förbättra kommunikationen mellan forskare och informationsanvändare Andra subkommittéer vilka sysslar med klimatanpassningsforskning är: Natural Disaster Reduction; och . Dessutom finns ett antal departement vilka på egen hand sysslar med klimatanpassningsrelaterad forskning: U.S. ; National Oceanic and ; U.S. ; ; U.S. har satsat sammanlagt 20 miljarder USD på klimatrelaterad forskning, världens största satsning. Program (USGCRP) samarbetar man med en rad olika internationella och nationella organ. Det senaste forskningsinitiativet går under namnet Initiative (CCRI), vilket har som mål att identifiera vetenskaplig forskning vilken kan utvecklas , och användas i utvecklandet av en nationell strategi för att bemöta globala hot. För att bättra kunna integrera USGCRP och CCRI har man skapat Interagency Climate Change Science Program, vilken har övergripande ansvar för de båda programmen. Bilaga B 35 SOU 2007:60 162 4 Ansvarsfördelning och organisation vid extrema väderhändelser Nationellt policyperspektiv presenterades en nationell beredskapsplan, National Response Plan (NRP). I anslutning till denna kommer ett särskilt nationellt tekniskt ledningsstödssystem, (), att utvecklas som är tänkt att stödja aktörer på alla nivåer med standardiserade krishanteringsprotokoll, procedurer och rutiner. Den nationella beredskapsplanen innehåller även åtgärder för att stärka den operativa krishanteringsförmågan. Som nav för de operativa åtgärderna på federal nivå har man utsett the Operations Center (HSOC) i DHS högkvarter i . Som en del av det reformpaket som presenterades i anslutning till presidentdirektivet meddelades även att the National Guard (nationalgardet) kommer att få utökade uppgifter när det gäller att hantera inrikespolitiska hot och kriser. Nationalgardet kommer att få ett huvudansvar för att samordna civila och militära resurser vid skydd av vissa samhällsviktiga funktioner och nyckelresurser. Det som har möjliggjort ett nyttjande av nationalgardet för hantering av inrikespolitiska kriser är en översyn och omtolkning av den lag, , som tidigare förbjudit användande av militära resurser för upprätthållande av inrikes ordning och säkerhet Totalt erhåller 31 federala departement och myndigheter budgetmedel för att på olika sätt öka samhällets förmåga. Fem departement delar på av den totala budgeten; DHS, (), (), () och (). Den inlämnade budgeten innehåller miljarder för . () Inrättandet av DHS innebar den största federala omorganisationen . Departementet förde samman 22 existerande myndigheter och består av fem huvudsakliga direktorat: 1. Border and , 2. Emergency Preparedness and Response 3. SOU 2007:60 Bilaga B 35 163 4. Information Analysis and Infrastructure Protection 5. IAIP (Information Analysis and Infrastructure Protection) är det direktorat som ansvarar för att identifiera och bedöma hot och sårbarheter kopplat till inrikes säkerhet samt att utfärda varningar och vidta förebyggande och proaktiva skyddsåtgärder. Direktoratet fokuserar särskilt på skydd av kritisk infrastruktur och informationssäkerhet (cybersäkerhet). IAIP har en nationell koordinationsroll inom dessa områden och utgör därmed den centrala kontaktpunkten för federala, delstatliga och lokala myndigheter samt för näringslivet. () är ett rådgivande organ gentemot bl.a. presidentadministrationen avseende frågor som rör skydd av kritisk infrastruktur. Rådet består av ca 30, av presidenten utpekade, representanter från staten, näringslivet och från universitetsvärlden. Emergency Preparedness and Response (EP&R) Emergency Preparedness and Response inom DHS består av fem delar: (), inrikes stöd för krishantering (Domestic Emergency Support team), strategisk lagring (Stockpile), katastrofmedicin () och en grupp för kärnenergi och energifrågor. FEMA är en självständig federal myndighet i med ca 2 600 anställda som arbetar vid i , vid regionala kontor och områdeskontor i hela landet samt vid FEMA:s utbildningscenter i Emmitsburg, . FEMA har också runt 4 000 stödpersoner ute i landet som hjälper till efter katastrofer. FEMA arbetar även tillsammans med andra organisationer i krishanteringssystem som t.ex. myndigheter på delstatsnivå och lokal nivå liksom 27 federala myndigheter och det amerikanska Röda korset. FEMA:s uppgift är att förbereda, förebygga, hantera och återuppbygga efter katastrofer. Målet är att minska förlusterna av liv och egendom, minska lidandet och avbrott (disruptions) efter katastrofer, förbereda landet på att kunna hantera konsekvenserna Bilaga B 35 SOU 2007:60 164 av terrorism och vara den nationella kontaktpunkten för att förmedla information och expertkunskap om krishantering. Rådgivning för säkert byggande och översvämningar Undervisning om hur befolkningen ska klara sig under katastrofer Hjälp med utrustning till den lokala nivån och delstatsnivån när det gäller krishantering Koordinering av det federala stödet vid katastrofer Stöd till delstater, näringsliv och individer när det gäller katastrofplanering Utbildning av personal som hanterar katastrofer Stöd till landets räddningstjänster Administrering av statliga översvämnings- och brottsförsäkringar Krishantering på delstatsnivå och lokal nivå central nivå På delstatsnivån har guvernören ansvar för krishanteringen. Guvernören kan deklarera kristillstånd (State of emergency) och kalla in nationalgardet. Alla delstater har särskilda myndigheter som samordnar krisberedskapen, genomför utbildning och övning och är guvernörens samordnare i en krishändelse. Om en händelse är så omfattande att delstaten inte kan hantera den ber guvernören att presidenten skall utfärda katastroftillstånd (major disaster eller emergency), vilket innebär att den federala nivån stödjer delstatsnivån ekonomiskt och med personal. På den lokala nivån (community) är borgmästaren, polisen, räddningstjänsten och sjukvården ansvariga inom sina respektive områden och skall bl.a. göra beredskapsplaner. Många communities har ömsesidiga avtal med sina grannkommuner för stöd i kriser inom räddningstjänsten, polisen och sjukvården. Näringslivssamverkan Då av den kritiska infrastrukturen i ägs och drivs av det privata näringslivet har en av de viktigaste utmaningarna på området skydd av kritisk infrastruktur varit att förbättra samverkan mellan stat och näringsliv. SOU 2007:60 Bilaga B 35 165 uppmanade näringslivet att i samarbete med den federala statsförvaltningen upprätts s.k. (Information Sharing and Analysis Center). Successivt har branschvisa upprättats inom samtliga viktiga samhällssektorer. Emellertid har (General ) efter en utvärdering av fem , redovisat att samverkan med staten inte fungerar. Enligt uppgift har emellertid (Financial Sector ) varit mer framgångsrikt i detta avseende, men ingick inte i GAO:s undersökning. Anledningen till att förmår att utbyta information, även gentemot staten, sägs vara att en oberoende part anonymiserar all känslig information, typ incidentrapporter, innan de delges. I den fastställda nationella cybersäkerhetsstrategin finns inga tvingande direktiv gentemot näringslivet, men det har med jämna mellanrum förts diskussioner om att införa ny lagstiftning som kräver att företag rapporterar om utvecklingen av den interna informationssäkerheten. har DHS (Departement of ) lanserat en ny samverkansmodell, Protected Critical Infrastructure Information program (PCII). PCII bygger på att näringslivet frivilligt delger information om sårbarheter till DHS som i sin tur garanterar att informationen inte offentliggörs eller sprids vidare. Inledningsvis kommer informationen endast att behandlas av riskanalytiker vid direktorat för informationsanalys och skydd av kritisk infrastruktur. PCII har upprättas med stöd av bestämmelserna i . I denna lag definieras kritisk infrastruktur enligt följande: Critical infrastructure includes the assets and systems that, if disrupted, would threaten national security, public health and safety, the economy and the nations way of life. Kritiken har riktats mot de prioriteringar som DHS gjort när det gäller vilka regioner/städer som tilldelas medel för olika förebyggande och förmågehöjande åtgärder. Kritik framförs även i samband med de investeringar DHS gör i kostnadsmässigt stora teknologiska program. En av förklaringarna till problemen anses vara att DHS har alldeles för få kvalificerade tjänstemän som har kompetens att upphandla kostnadskrävande och komplicerade projekt. DHS har åtta enheter för inköp (Procurement), sju av dem följde med i skapandet av departementet, och en övergripande organisation skapades 2003. Vidare är DHS mycket beroende av kontraktsanställda, vars oberoende har ifrågasatts. Bilaga B 35 SOU 2007:60 166 FEMA kritiserades hårt för sitt arbete i samband med stormen . Att en svår orkan över det låglänta skulle innebära en enorm katastrof är ingen nyhet. I själva verket utgjorde ett sådant scenario temat för FEMA:s stora årliga övning 2004. Kritiken har därför inriktat sig på varför man inte planerat för konsekvenserna av den översvämning som inträffade, trots att man tack vare sina avancerade system för att följa orkaners utveckling hade mer än vecka för att förbereda sig. FEMA:s chef tvingades avgå till följd av den bristfälliga insatsen i samband med . Orkanen 2005 medförde att allt fler amerikaner börjat se klimatförändringarna som ett reellt hot, som kommer att påverka livsbetingelserna också i , och olika opinionsundersökningar visar att människor tillmäter klimatfrågan allt större betydelse. Naturkatastrofen innebar också begreppet säkerhet fått en bredare definition. För den omedelbara säkerheten resoneras det nu allt mer i termer av en så kallad all-hazards approach, dvs. en mer generell förmåga att kunna hantera olika typer av svåra påfrestningar på samhället, oavsett om de skapats av en naturkatastrof eller en olycka, eller om de är aktörsstyrda. I rapporten and the Threat of Climate Change framhålls att klimatförändringarna utgör ett hot mot nationella säkerhet eftersom konsekvenserna av klimatförändringarna kan förväntas bidra till ökade politiska spänningar och konflikter i världen. Rapporten, som tagits fram på initiativ av forskningsorganisationen , har utarbetats av en panel av pensionerade högt uppsatta amiraler och generaler inom amerikanska försvaret. Klimatförändringar kan enligt rapporten ge upphov till migration, skärpta gränskonflikter, spridning av epidemier och konflikter över livsmedel och vattentillgångar som alla kan leda till att militär blir direkt involverad. Rapportens författare rekommenderar att klimatfrågan skall integreras i den nationella säkerhetsstrategin. Rapporten som fått mycket uppmärksamhet illustrerar på ett tydligt sätt klimatfrågans ökade politiska betydelse i . Det är dock svårt att se någon tydlig politik eller ändrade avvägningar med särskild inriktning på förebyggande säkerhetsåtgärder relaterade till klimat eller väder, eller organisatoriska eller andra förändringar som enbart motiverats av förändrat klimat eller extrema väderhändelser. SOU 2007:60 Bilaga B 35 167 5 Finansieringsformer/Försäkringar för stöd vid extrema väderhändelser De flesta egendomsförsäkringar i skyddar mot stormskador. Även skydd mot tropiska stormar och orkaner tillhandahålls av den privata försäkringsmarknaden. I kan dock privata försäkringsbolag (primary insurers) återförsäkra sig hos den delstatliga Hurricane och i finns Earthquake Authority, hos vilken villaägare (homeowner) kan försäkra sig mot jordbävningsskador. Dessutom har delstaterna , , , , , och s.k. beach plans, vilket är riskfördelande poolsystem, särskilt syftande att tillhandahålla hemförsäkringar vilka skyddar mot orkanskador åt boende i kustnära områden. De flesta privata hemförsäkringar skyddar inte mot översvämningsskador. Presidenten kan förklara en olycka eller katastrof för Nationell katastrof, vilket innebär att drabbade har rätt till federal finansiell assistans. Detta är dock ett lån, vilket måste återbetalas, med ränta. Staten erbjuder försäkringsskydd mot översvämningar via Program, som administreras av FEMA. Fastighetsägare kan försäkra sig mot skador på egendom på upp till 250 , och på lösöre på upp till 100 . Hyresgäster kan försäkra lösöre på upp till 100 . Fastighetsägare som inte använder egendomen som bostad kan försäkra sig upp till 500 . Försäkringen börjar inte gälla förrän efter teckningstillfälle, varför man inte kan teckna en försäkring före en förväntad översvämning. I vissa s.k. SFHA (Special ) är det obligatoriskt att teckna en översvämningsförsäkring via FEMA för att en villaägare (homeowner) ska beviljas bostadslån. Government Accountability Office () genomförde 2005 en undersökning vid namn Catastrophe Risk – U.S and European Approaches to Insure Natural Catastrophe and Terrorism Risks. Man kommer fram till att försäkringsbranschen, som har omstrukturerats och ökat sin kapacitet för naturkatastrofer kraftigt , inte har utsatts för någon riktig prövning än (en katastrof som orsakar försäkringskostnader på mer än 50 miljarder USD). stormar och orkaner i orsakade försäkringsskador på 20 miljarder USD, vilket orsakade ett försäkringsbolags konkurs. Detta ska dock kontrasteras med att elva försäkringsbolag Bilaga B 35 SOU 2007:60 168 gick i konkurs 1992 i samband med orkanen , vilken enskilt orsakade försäkringskostnader på 20 miljarder USD (enligt priser). Rapporten kommenterar hur framväxten av katastrofobligationer (catastrophe bonds) ökat , en tillväxt 20022004, men konstaterar att dessa fortfarande utgör en försvinnande liten del av den totala marknaden. Många försäkringsbolag anser också att kostnaderna förknippade med katastrofobligationer vida överstiger kostnaderna för traditionella försäkringar. Det har även förekommit förslag om att göra kapital avsatta som katastrofreserv avdragsgilla, för att därmed öka kapaciteten, då man varit orolig för att försäkringsbolag inte avsatt tillräcklig stora buffertar. Experter menar dock att federala skatteinkomster skulle bli lidande, som man inte nödvändigtvis skulle få en kapacitetsökning, då det finns en risk för att försäkringsbolag skulle kunna missbruka möjligheten att bygga upp katastrofreserver, t.ex. använda reserven till att täcka kapacitetsbehov. I finns dels olika typer av skördeförsäkringar, dels ett katastrofskydd. Skördeförsäkringar finns för en mängd olika grödor och av en mängd olika typer. Försäkringarna administreras både av staten och försäkringsbolag. Premierna subventioneras ofta. Kostnaderna för staten ligger dels i subventionen av premierna, dels subventioner till de privata aktörer som administrerar försäkringarna samt återförsäkran och administrativa kostnader. Förutom skördeförsäkringar finns också inkomstförsäkringar. En del av dessa är införda på prov. Försäkringsskyddet är inte homogent över hela landet, utan utbudet av försäkringslösningar varierar mellan delstaterna. CAT (Catastrophic Coverage) är ett katastrofskydd som ger av det fastställda priset på en produkt om skördeförlusterna överstiger . Premien betalas av staten, men producenterna måste betala en administrativ avgift på för varje försäkrad gröda i varje område. Avgiften kan efterskänkas för brukare med begränsade resurser. 6 Åtgärder som har vidtagits Antagandet av Act, inrättandet av Interagency Climate Change Science Program (CCSP) samt skapandet av () SOU 2007:60 Bilaga B 35 169 kan ses som startskotten för moderna klimatanpassningsstrategier i . Inrättandet av Program samt Government Accountability Office:s () undersökning vid namn Catastrophe Risk – U.S and European Approaches to Insure Natural Catastrophe and Terrorism Risks kan även ses som vidtagna åtgärder. Liksom i övriga länder finns det en rad åtgärder som ligger i startgroparna, men inte mycket har implementerats . 11 1 Generella anpassningsstrategier och åtgärdsförslag har ett rådgivande organ med avseende på klimatförändringar som bildades . Arbetsgruppen är interdisciplinär och består av 11 medlemmar från områdena ekonomi, vetenskap och teknik. Syftet är att utvärdera möjliga anpassningsåtgärder till klimatförändringen, och gruppen är rådgivande till österrikiska regeringen i allt som rör klimatförändringar. har dock bara någon slags anpassningsstrategi lagts upp när det gäller översvämningar. I sin fjärde rapport till UNFCCC påpekar man att prioriterar att minska sina koldioxidutsläpp men att man som alpintland har en lång erfarenhet av att anpassa sig till naturolyckor och andra miljörelaterade risker. För övrigt investerar österrikiska regeringen i infrastruktur avsedd att skydda mot laviner och att avleda vatten vid skyfall, och ytterligare för att förbättra skyddet mot översvämning. Bilaga B 35 SOU 2007:60 170 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis Fenomen/Sektor vattenkraft försäkringar jordbruk skogsbruk turism sjukvård laviner 1 2 1 3 3 3 översvämningar 3 3 2 1 2 3 stormar 1 3 2 3 2 2 sommartorka 2 3 3 1 1 2 1. Försumbar verkan, 2. Viss betydelse 3. Stor betydelse Källa: FOI. 2.1 Skogsbruket Kommersiellt skogsbruk i bergsområden kan påverkas negativt av klimatförändringarna, både direkt och indirekt. Direkta effekter i form av problem med återväxt och sämre överlevnadskvot bland utsäde. Indirekta effekter i form av ökad frekvens av bränder, skadeinsekter och sjukdomar. Planerade anpassningsåtgärder: skapades det National , vilket bedriva forskning kring hur skogssektorn bäst anpassar sig till ett förändrat klimat samt förmedla framforskad kunskap. 2.2 Jordbruk Jordbruk i bergstrakter löper större risk för skördebortfall till följd av klimatförändringarna. Den förväntade minskade nederbördsmängden innebär en ökad risk för torka. Extrem medförde skördeskador på 200 miljoner EURO. Det finns också en risk för att jordmånen i bergstrakter försämras till följd av klimatförändringarna. Planerade anpassningsåtgärder: 1987 initierades byggandet av Marchfeldkanalen, vilken förser den torra Niederösterreich regionen med vatten från , till följd av rådande situation med även med tanke på att efterfrågan på konstvatten förväntas öka i ett framtida klimat. Försäkringsbolaget , vilka är specialiserade på jordbruk, erbjuder lantbrukare försäkringar vilka skyddar mot skördeskador, samt skador på , till följd av vattenstress. SOU 2007:60 Bilaga B 35 171 har visat sig verkningslösa har man lagt stor vikt vid utformande av lämpliga försäkringslösningar. Genom att anpassa utsädet kan man möjligen kompensera för den ökade risken för torka. 2.3 Extrema väderhändelser Den stora översvämningskatastrofen i nordöstra kostade omkring 3 miljarder EURO. Den mindre översvämningskatastrofen orsakade skador för 500 miljoner EURO. Händelserna, främst den förra, har satt fart på klimatdiskussionen i . När det gäller just översvämningar har därför en del konkreta åtgärder vidtagits.