sou · GVB316 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett äktenskap omvandlas till ett registrerat partnerskap och ett registre- rat partnerskap omvandlas till äktenskap om en make/registrerad partner får sin könstillhörighet ändrad. Omvandlingen av civilståndet sker i samband med registreringen av ändringen av kön i folkbok- föringen och kräver att maken eller den registrerade partnern har samtyckt till en sådan omvandling. Lämnar maken eller den registre- rade partnern inte samtycke till att äktenskapet eller partnerskapet omvandlas, måste äktenskapet eller partnerskapet upplösas innan ändring av könstillhörigheten kan fastställas. Beslut om omvandling av äktenskapet/partnerskapet fattas av Rättsliga rådet i samband med att beslutet fattas om ändring av könstillhörigheten för en av makarna/partnerna, och registrering av den nya samlevnadsformen sker i samband med registreringen av ändringen av kön i folkbokföringen. Förslaget är baserat på rådande lagstiftning på familjerättsområ- det. Skulle könsneutrala äktenskap införas i , bortfaller frågan om omvandling och bör då spörsmålet om krav på samtycke från make eller registrerad partner till att äktenskapet består övervägas på nytt. Tillstånd till ändrad könstillhörighet skall inte längre vara för- behållet endast svenska medborgare (avsnitt 6.4). Sådant tillstånd skall kunna meddelas även utländsk medborgare som är bosatt här i landet. Bosättningsbegreppet bör därvid tolkas på samma sätt som i socialförsäkringslagen, dvs. den utländske medborgaren skall antas komma att vistas i framöver. Dessutom skall gälla som villkor att en utländsk medborgare har bott i i direkt anslutning till beslutet om ändrad köns- tillhörighet. Ett lagakraftvunnet beslut om ändring av könstillhörighet som meddelats beträffande en utländsk medborgare i det land där denne är medborgare eller i ett annat land där han eller hon var stadigva- rande bosatt då beslutet fattades skall erkännas i utan att särskilt beslut om fastställelse av ny könstillhörighet behöver fattas. Personen skall alltså i den svenska folkbokföringen registreras som tillhörande det kön som den utländska myndigheten har bestämt (avsnitt 6.5). En uttrycklig regel härom skall tas in i lagen om ändring av könstillhörighet. En svensk medborgare som fått sin könstillhörighet ändrad enligt ett annat lands lagstiftning kan på ansökan få sin könstillhörighet ändrad även i . Ändringen sker efter beslut av Rättsliga rådet. En person – svensk eller utländsk medborgare – som genomgått en könskorrigerande operation utomlands men för vilken frågan om könstillhörighet inte har prövats kan ansöka om ändring av könstill- hörigheten hos Rättsliga Rådet. Samma regler skall därvid gälla för erhållande av ändrad juridisk könstillhörighet som för de transsexuella patienter som genomgått och den könskorrigerande operationen i . Detta innebär att en läkare som har erforder- lig specialistkompetens på området konstaterar att de krav som upp- ställs för ändring av könstillhörigheten är uppfyllda. Det bör över- lämnas åt den medicinska professionen att utarbeta närmare rutiner för hanteringen i av sådana personer. Könstillhörighetslagen berör även personer som betecknas som intersexuella, dvs. har en tvetydig könstillhörighet. stånd, som beskrivs i avsnitt 2.4, kan ha många olika uttryck. Med den praxis som finns i rörande omhänder- tagandet av intersexuella patienter kommer de allra flesta nyfödda barn med sådana syndrom att behandlas medicinskt . De kommer därefter inte att komma i fråga för ändring av könstillhörigheten enligt könstillhörighetslagen, såvida inte den bestämda könstillhörigheten av personen upplevs vara fel- aktig. En sådan patient skall då betraktas som transsexuell. Det kan dock inträffa att det intersexuella syndromet inte upptäcks förrän i tonåren. Det kan också hända att en utländsk medborgare med intersexuellt syndrom som kommer till inte har genomgått behandling eller operation som liten och därför har kvar könsorgan med ett tvetydigt utseende. Möjligheten för en intersexuell person att få sin könstillhörighet ändrad med stöd av könstillhörighetslagen bör därför kvarstå (av- snitt 6.7). Nuvarande bestämmelser bör överföras till den nya lag- stiftningen med samma materiella innehåll men med en något annor- lunda språklig utformning. Eftersom vårt förslag även omfattar kastrering, dvs. borttagande av könskörtlarna, har vi ansett det vara av värde att även överväga kastreringslagen och det fortsatta behovet av en sådan lagstiftning (avsnitt 6.8). Vi konstaterar att ingrepp med stöd av kastrerings- lagen inte längre förekommer i , varför denna lagstiftning bör utmönstras som obsolet. Vi föreslår alltså att kastreringslagen skall upphävas. Våra förslag får enligt vår bedömning inga konsekvenser i de hän- seenden som nämns i de generella kommittédirektiven. Våra förslag innebär inte heller kostnadsökningar för landstingen utan i princip endast en förändring av de villkor som personer som ansöker om ändrad könstillhörighet skall uppfylla. Dessa förändrade villkor kom- mer sannolikt inte att påverka antalet sökande i könstillhörighets- ärendena hos Rättsliga rådet. Förslaget att även utländska medbor- gare som varit bosatta i kommer att kunna få sin könstillhörighet ändrad i kan antas innebära en mycket liten ökning av antalet sökande, men vi bedömer att förslaget i denna del inte kommer att föranleda nämnvärda ökade kostnader. Den nya lagen om ändring av könstillhörighet och övriga lag- ändringar föreslås träda i kraft . att bära kläder som vanligtvis förväntas bäras av det motsatta biologiska könet Mental Disorders, publicerad av the standarddiagnoser för psykiatriska sjuk- process för att avlägsna hela hårstrån inklu- sive hårsäck från huden facial feminization surgery, feminiserande gender identity disorder, könsidentitets- homosexuella, bisexuella och transpersoner hälso- och sjukvårdslagen (SFS 1982:763) International Classification of Diseases är ceringssystem för olika diagnoser person som fötts med tvetydigt biologiskt in vitro-fertilisering, provrörsbefruktning avlägsnande av könskörtlarna, dvs. stockarna på en biologisk kvinna och testiklarna på en biologisk man en eller flera operationer som syftar till att göra patientens könsorgan mer lika det kirurgiskt borttagande av kvinnobröst en period då den transsexuelle lever i den önskade könstill- råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor biologisk man som eftersträvar ett kvinn- ligt utseende med bröst och typiska kvinn- liga anletsdrag men som vill ha kvar sin manliga könstillhörighet och manliga köns- sexual reassignment surgery, könskorrige- kirurgiskt ingrepp för att upphäva fort- plantningsförmågan, hos män genom att skära av sädesledarna och hos kvinnor genom att blockera passagen från ägg- en önskan om att leva och bli accepterad som medlem av det motsatta könet person med permanent upplevelse av att tillhöra det motsatta könet person som bär det motsatta könets kläder för att uppnå sexuell upphetsning samt för att likna en person av det motsatta könet behandling av transsexuella, exempelvis mastektomi, epilering, röstterapi, hormon- utredning som en person genomgår i syfte att få diagnosen transsexuell lag (2008:000) om ändring av könstillhörighet Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag ges bestämmelser om villkor för ett beslut om ändring av könstillhörighet och om verkan av ett sådant beslut. Villkor för ändring av könstillhörighet 2 § En person kan efter egen ansökan få sin rättsliga könstill- hörighet ändrad till det andra könets under förutsättning att 1.han eller hon efter medicinsk utredning är konstaterat trans- sexuell, 2.han eller hon sedan avsevärd tid upplever att han eller hon till- hör annat kön än det som framgår av folkbokföringen, 3.han eller hon sedan avsevärd tid uppträder i enlighet med denna könsroll, samt 4.han eller hon måste antas även leva i en sådan köns- För att en person skall kunna få sin juridiska könstillhörighet ändrad krävs att han eller hon har fått sina könskörtlar borttagna. Beslut om ändring av könstillhörighet enligt denna paragraf får meddelas endast om sökanden har fyllt . 3 § Har någon könsorgan med ett sådant utseende att det kan ge upphov till tvekan om hans eller hennes könstillhörighet, kan han eller hon efter ansökan få fastställt att han eller hon tillhör det andra könet än det som antecknats i folkbokföringen, om det är förenligt med utvecklingen av könsrollen och sådan könstillhörighet är mest förenlig med sökandens kroppsliga tillstånd. Gäller en ansökan som avses i första stycket den som fyllt görs ansökningen av honom eller henne själv. För annan görs an- sökan av den eller dem som har vårdnaden om den person som an- sökningen avser. Avser ansökningen barn som har fyllt , får fastställelse meddelas endast om barnet har lämnat sitt samtycke. 4 § Som villkor för beslut enligt 2 eller 3 § gäller att sökanden inte är gift eller registrerad partner enligt lagen (1994:1117) om registre- rat partnerskap eller att sökandens make eller registrerade partner skriftligen har lämnat samtycke till sådan omvandling av äktenskapet eller det registrerade partnerskapet som anges i 8 §. 5 § Beslut enligt 2 eller 3 § får meddelas endast för svensk med- borgare eller för utländsk medborgare som är bosatt i . Verkan av beslut om ändring av könstillhörighet 6 § Beslut om ändrad könstillhörighet innebär att anteckningen om könstillhörighet skall ändras i folkbokföringen och att nytt person- nummer skall fastställas för den person som beslutet avser. Bestäm- melser härom finns i folkbokföringslagen (1991:481). Ett beslut om ändring av könstillhörighet innebär vidare att den person som beslutet avser har rätt att få ett eller flera nya förnamn. Bestämmelser härom finns i namnlagen (1982:670). 7 § Könstillhörighet som fastställts med stöd av denna lag skall, om annat inte föreskrivs, gälla vid tillämpning av all annan lagstiftning. 8 § Om den beträffande vilken det meddelas ett beslut om ändrad könstillhörighet är gift eller registrerad partner enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap och hans eller hennes make eller registrerade partner skriftligen har samtyckt till att äktenskapet eller partnerskapet omvandlas, skall i samband med beslutet om änd- rad könstillhörighet ske en omvandling av äktenskapet till ett regi- strerat partnerskap eller av det registrerade partnerskapet till ett äktenskap. Beslut om omvandling enligt första stycket fattas som beslut fattas om ändring av könstillhörigheten. Omvandling verkställs genom anteckning härom i folkbokfö- ringen. Beslut om ändring av könstillhörighet och om tillstånd till könskorrigerande operation 9 § En ansökan om fastställelse enligt 2 § innefattar också en an- sökan om tillstånd att få könskörtlarna borttagna. 10 § Är förutsättningar för att meddela fastställelse av ändrad köns- tillhörighet enligt 2 eller 3 § uppfyllda, kan sökanden, efter särskild ansökan, få tillstånd till att ingrepp görs i hans eller hennes köns- organ i syfte att göra dem mer lika det motsatta könets (könskorri- gerande operation). Sådant tillstånd kan ges också den beträffande vilken det tidigare fattats beslut om fastställelse av ändrad könstillhörighet. Ansökan om tillstånd enligt denna paragraf görs av den som vill genomgå ingreppet. 11 § Beslut enligt 2 och 3 §§ om fastställelse av ändrad könstillhö- righet, enligt 8 § om omvandling av äktenskap eller registrerat part- nerskap samt om tillstånd enligt 10 § till könskorrigerande operation fattas av . Finner att förutsättningar för tillstånd enligt 2 § föreligger skall tillstånd meddelas sökanden att få könskörtlarna bort- tagna. Om tillstånd till sådan åtgärd också sökts, skall särskilt till- stånd ges till könskorrigerande operation. Ett beslut om ändring av könstillhörighet skall förklaras vilande i avvaktan på besked att borttagande av könskörtlarna har ägt rum. När har fått bevis om att sådant ingrepp har skett, skall styrelsen meddela ett slutligt beslut om ändring av könstill- hörighet. 12 § får lämna närmare föreskrifter om vad som skall gälla för den medicinska utredning som skall föregå ett beslut om ändring av könstillhörighet enligt 2 eller 3 §. Erkännande av utländska beslut 13 § När det genom ett lagakraftvunnet beslut som fattats av en domstol eller myndighet i en främmande stat har fastställts att en utländsk medborgare har en annan könstillhörighet än den som står antecknad för honom eller henne i den svenska folkbokföringen, skall beslutet anses giltigt i utan särskild fastställelse, om personen när beslutet fattades var medborgare i staten i fråga eller bosatt där. 14 § beslut enligt denna lag får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 15 § Den som tagit befattning med ett ärende enligt denna lag får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har erfarit om en en- skilds personliga förhållanden. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 16 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet verkställer ingrepp som avses i 9 eller 10 § i strid med denna lag döms till böter eller fängelse , om gärningen inte är belagd med straff i . Denna lag träder i kraft , då lagen (1972:119) om fast- ställande av könstillhörighet i vissa fall skall upphöra att gälla. lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att det i balken skall införas en ny bestämmelse, 1 kap. 6 §, av följande lydelse. Om en av makarna får ändrad könstillhörighet fastställd med stöd av lagen (2008:000) om ändring av könstillhörighet, skall äktenska- pet omvandlas till ett registrerat om finns i den nämnda lagen om ändring av könstillhörighet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 1 kap. 8 a §, med följande lydelse. Om en av partnerna får ändrad könstillhörighet fastställd med stöd av lagen (2008:000) om ändring av könstillhörighet, skall partner- skapet omvandlas till ett äkten- Närmare regler härom finns i den nämnda lagen om ändring Denna lag träder i kraft . lag om upphävande av lagen (1944:133) om kastrering Härigenom föreskrivs att lagen (1944:133) om kastrering skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i steriliseringslagen (1975:580) Härigenom föreskrivs i fråga om steriliseringslagen (1975:580) att 3 § skall ha följande lydelse. Ansöker den som fyllt aderton Ansöker den som fyllt arton men icke och som men inte och som är är svensk medborgare eller bosatt svensk medborgare eller bosatt här i riket om sterilisering, får här i riket om sterilisering, får 1. om det föreligger beaktans- 1. om det föreligger beaktans- värd risk för att arvsanlag som värd risk för att arvsanlag som sjukdom eller svårt lyte av annat sjukdom eller svårt lyte av annat slag överförs till avkomling (ge- slag överförs till avkomling (ge- netisk indikation), netisk indikation), eller 2. i fråga om kvinna, om 2. i fråga om kvinna, om havandeskap till följd av sjuk- graviditet till följd av sjukdom, skulle medföra allvarlig fara för medföra allvarlig fara för kvin- kvinnans liv eller hälsa (medi- nans liv eller hälsa (medicinsk cinsk indikation), eller 3. i samband med ansökan om könstillhörighet i vissa fall, om för sådan fastställelse. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i namnlagen (1982:670) Härigenom föreskrivs i fråga om namnlagen (1982:670) att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 33 a §, med följande lydelse. Den som med stöd av lagen (2008:000) om ändring av köns- tillhörighet har fått en ny könstill- hörighet fastställd har rätt att byta ett eller flera av sina förnamn till ett eller flera förnamn som mot- svarar den erhållna könstillhörig- Denna lag träder i kraft . lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs i fråga om folkbokföringslagen (1991:481) att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 18 b §, av följande lydelse. Den som med stöd av lagen (2008:000) om ändring av köns- tillhörighet får en ny könstillhö- righet fastställd skall tilldelas ett nytt personnummer eller samord- ningsnummer som motsvarar den Denna lag träder i kraft . Regeringen beslutade vid regeringssammanträde att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. Den sär- skilda utredaren fick i uppdrag att undersöka hur lagen tillämpas och ta ställning till om lagens krav i olika hänseenden skall finnas kvar och om några nya krav skall införas. Utredaren fick även i uppdrag att föreslå de författningsändringar som behövs samt att se över lagens utformning, såväl lagtekniskt som språkligt. Utredningen har därefter meddelats tilläggsdirektiv (2007:3) med förlängd tid för uppdragets utförande. De ursprungliga direktiven (2006:8) är intagna som bilaga 1 till detta betänkande. Arbetet har bedrivits genom överläggningar med experterna och den sakkunniga. Sedan utredningens arbete inleddes har hållits fem endagarssammanträden och ett tvådagars inter- natsammanträde. Utredningen har sammanträffat och på annat sätt haft kontakter med ett antal personer som är verksamma inom vården av trans- sexuella, såväl kirurger som psykiatriker, psykolog, endokrinolog och androlog. Vi har också haft diskussioner med och fått syn- punkter från företrädare för , Riksför- bundet för sexuellt likaberättigande (RFSL), RFSL Ungdom och Föreningen (Female to male) . Ett sammanträffande har skett med HBT-grupp . Samråd har skett med och med Äktenskaps- och . Sekreteraren har besökt Sexologmottagningen i samt del- tagit vid ett sammanträde med rättsliga råd. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen skall enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1478) konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrens- förmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan män och kvinnor eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 2Medicinsk bakgrund och allmänna förutsättningar En persons könstillhörighet fastställs i de allra flesta fall redan den första minuten efter det att han eller hon har fötts. För alla som välkomnar ett nytt barn till världen är det naturligt att fråga om det blev en flicka eller en pojke. Barnets könsidentitet utvecklas i mycket unga levnadsår och för de allra flesta råder en överensstämmelse mellan det biologiska könet och det kön som personen själv upp- lever sig tillhöra. Det finns dock en liten grupp där så inte är fallet. Denna grupp kan delas in i två undergrupper: dels personer som kan betecknas som intersexuella, dels sådana som diagnostiseras som transsexuella. En mer detaljerad beskrivning av dessa båda grupper kommer att ges i följande avsnitt. Vi kan här nöja oss med att defi- niera intersexuella som personer som har ett tvetydigt biologiskt kön och transsexuella som personer där den upplevda könstill- hörigheten inte står i överensstämmelse med det biologiska könet, som i och för sig är klart och otvetydigt. För såväl intersexuella som transsexuella kan det bli aktuellt med en ändring av den könstillhörighet som angetts i folkbokföringen för dem. En sådan ändring sker genom en juridisk process efter det att en medicinsk utredning har ägt rum. Den juridiska processen regleras i lagen (1972:119) om ändring av könstillhörighet i vissa fall (könstillhörighetslagen), medan den medicinska utredningen han- teras utifrån hälso- och sjukvårdslagen och de riktlinjer som gäller för medicinsk verksamhet. Medicinsk bakgrund och allmänna förutsättningar Könstillhörighetslagen omfattar sålunda två olika grupper av indivi- der: dels sådana som föds med en oklar könstillhörighet, dels sådana som anser att deras kropp inte motsvarar deras upplevda kön. Den senare gruppen brukar, som sagts, benämnas transsexuella. Ett begrepp som ofta används, inte minst av media, är transperson. Som begrepp är det relativt nytt och synes ha kommit till använd- ning först . Det har definierats som ett paraply- begrepp för individer vars könsidentitet och/eller könsidentitets- uttryck eller alltid skiljer sig från för det kön som regi- strerats för dem vid födelsen (prop. 2002/03:01, utgiftsområde 6). HBT-gruppTPF1FPT, rättigande (RFSL) och (FPE-S) anordnade ett semina- rium för för att belysa transpersoners livssituation och problem. I anslutning till detta seminarium ut- arbetade anordnarna promemorian Transpersoner och diskrimine- ringTPF2FPT, innehållande bl.a. en ordlista. I denna ges följande beskriv- ning av termen transperson: ett politiskt samlingsbegrepp som vanligtvis avser individer vars könsidentitet och/eller könsuttryck eller alltid skiljer sig från för det kön som registre- rats vid födelsen. Varje individ väljer själv om han/hon vill räkna sig till gruppen. Bland de grupper som kan ingå bör nämnas drag- queens, dragkings, intergenders, intersexuella, transgenderister, trans- sexuella och transvestiter. , vars medlemmar är transsexuella och före detta transsexuella, är starkt kritisk mot begreppet trans- person och anser det vara kränkande för transsexuella att förknippas med bl.a. transvestiter, eftersom de senares könsidentitetsuttryck har sexuell innebörd och inte har något med deras grundläggande identitet att göra. I detta betänkande har vi valt att inte använda begreppet transperson och kommer i stället att göra separata redo- visningar för transsexuella, transvestiter och andra individer där detta är erforderligt. I tidigare lagstiftningsärenden har barn som föds med oklar könstillhörighet benämnts intersexuella. Termen intersexualitet har genom historien varit samlingsterm för så olika saker som trans- vestism, transsexualism, hermafroditism (en tvåkönad individ som 1TP PT HBT står för homosexuella, bisexuella och transpersoner. 2TP PT Dokumentet kan återfinnas på Medicinsk bakgrund och allmänna förutsättningar har både äggstockar och testiklar) samt homo- och bisexualitet och kan antyda en koppling till sexualitet och sexuella läggningar. Termen intersexuell anses också av vissa aktörer inom exempelvis genus- vetenskapen vara ifrågasatt. Begreppet barn med atypiska kön har därför ansetts vara att föredra.TPF3FPT En annan beteckning, som främst används inom barnsjukvården, är personer med DSD (disorders of sex development). Vi vill poängtera att vi noterat diskussionen om lämpligheten av begreppet intersexuell. Eftersom begreppet trots de redovisade invändningarna torde vara allmänt vedertaget, kom- mer vi i framställningen framöver att använda oss av det. Ett mycket viktigt klargörande är att varken begreppet inter- sexualitet eller begreppet transsexualitet anger någon viss sexuell läggning. En intersexuell eller transsexuell person kan således vara hetero-, bi- eller homosexuell. Processen när en transsexuell person får ändrad könstillhörighet kallas i vardagligt tal lite slarvigt för könsbyte. Förvisso är det så att den officiella könstillhörigheten byts på individen. De trans- sexuella själva anser emellertid att deras kön är oförändrat, efter- som de anser att de tillhör det motsatta könet mot det för dem registrerade men i en felaktig kropp. Av respekt för denna upp- fattning har vi valt att inte använda oss av begreppet könsbyte utan talar i stället om ändring av könstillhörigheten. Med detta avser vi hela den process som den transsexuelle genomgår före det och i sam- band med att han eller hon får sin könstillhörighet ändrad i folk- bokföringen. Begreppet avser således dels den medicinska delen av processen, med psykiatrisk och psykologisk utredning, hormon- behandling, borttagande av könskörtlarna, könskorrigerande kirurgi och eventuella övriga operationer, dels den juridiska delen av processen.