sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Enligt bestämmelsen avses med årsinkomst inkomsten enligt kontrolluppgiften, om verksamheten har bedrivits i ett aktiebolag eller i en ekonomisk förening och företagaren har tagit ut lön som anställd. Med års- inkomst avses i övriga fall summan av överskott i näringsverksamhet enligt självdeklarationen till . Om verksamheten har bedrivits eller skall dagsförtjänsten enligt 6 kap. 3 § i nämnda föreskrifter baseras på den genomsnittliga årsinkomsten som verksamheten faktiskt har bedrivits. Avvecklingsårets inkomst skall tas med endast om det är till fördel för den sökande. I finns allmänna bestämmelser om avstängning från rätt till ersättning. Av 43 § framgår att den sökande skall stängas av från rätt till ersättning om han eller hon bl.a. har lämnat sitt arbete utan giltig anledning. Såvitt gäller företagare innebär detta att arbetslöshetskassan, vid prövningen av om skäl för avstängning föreligger, bedömer om sökanden har haft giltig anledning att upphöra med sin verksamhet, exempelvis att rörelsen inte ger rimlig försörjning (jfr prop. 1973:56 s. 175). Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna ningen utreds orsakerna till att företagaren har avvecklat verksam- heten eller lagt den vilande. Bl.a. beaktas verksamhetens lönsamhet. En egen verksamhet som en företagare driver vid sidan av sin huvudverksamhet kan utgöra en godkänd bisyssla, dvs. sådant arbete som inte skall påverka ersättningsrätten under arbetslöshet. Vid prövningen av om en sidoverksamhet är att anse som bisyssla bedömer arbetslöshetskassan om det på ett nöjaktigt sätt framgår att huvudsysselsättningen har bedrivits som heltidsarbete och att bisysslan är begränsad och inte kräver större arbetsinsats än att den kunnat utföras jämsides med heltidsarbetet. Bisysslan får inte heller hindra den enskilde från att aktivt söka och anta ett nytt heltidsarbete (jfr FÖD 1990:27 I–III och IAF:s kommentar till 39 § i för arbetslöshetskassorna; Försäkrings- bestämmelser uppslag 14 s. 6). Som vi tidigare beskrivit följer dessutom av 39 § att en verksamhet för att kunna betraktas som godkänd bisyssla bl.a. inte får utvidgas under arbetslösheten och inte resultera i inkomster som i genomsnitt överstiger ett belopp som motsvarar 6 grund- belopp . Om en bisyssla exempelvis utvidgas under arbetslösheten blir arbetslöshetskassans bedömning i normalfallet att sökanden är att anse som arbetslös enligt 35 § nämnda lag. Ett ersättningsärende påbörjas genom att den arbetslöse anmäler sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Arbetsförmed- lingen skickar elektroniskt uppgift till sökandens arbetslöshets- kassa om att sökanden anmält sig som arbetslös hos förmedlingen, s.k. ersättningsanmälan. Arbetslöshetskassan skickar därefter vissa blanketter till den sökande att fylla i, t.ex. anmälan om arbets- löshet, arbetsgivarintyg, arbetsintyg för företagare, studieintyg och kassakort. Blanketterna kan också i de flesta fall hämtas elektro- niskt från arbetslöshetskassornas hemsidor. Utöver de nämnda blanketterna förekommer ett stort antal andra blanketter, bl.a. sådana som gäller ändrade förhållanden . Regelverket om arbetslöshetsförsäkring innefattar bestämmelser om uppgiftsskyldighet för sökanden. Utgångspunkten är att de uppgifter som behövs för arbetslöshetskassans prövning av den Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna enskildes ersättningsrätt skall styrkas genom ett arbetsgivarintyg. Av 47 § framgår att till en ansökan om arbetslöshetsersättning skall fogas intyg av arbetsgivaren om den sökandes arbetsförhållan- den samt de uppgifter i övrigt som behövs för bedömande av den sökandes ersättningsrätt. Kan ett sådant intyg bara skaffas med stora svårigheter, får arbetsförhållandena och övriga uppgifter styrkas på annat sätt. Detta kan ske genom att den enskilde ger in exempelvis lönebesked från arbetsgivare eller uppgifter från kontrolluppgifter och självdeklarationer, som denne i många fall i sin tur har inhämtat från . Det finns inte några bestämmelser om anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden. Som vi angett i avsnitt 12.2.2 finns emellertid bestämmelser om återbetalningsskyldighet för den som t.ex. genom en oriktig uppgift eller genom underlåtenhet att fullgöra uppgifts- eller anmälningsskyldighet orsakat en felaktig utbetalning samt bestämmelser om vissa sanktioner som kan drabba den som lämnat oriktiga uppgifter. Med ingivna blanketter och intyg som underlag prövar arbetslös- hetskassan om sökanden har rätt till ersättning. Sökanden får ett beslut där det framgår om han eller hon är berättigad till arbetslös- hetsersättning och i så fall vilken normalarbetstid och dagsförtjänst ersättningen beräknats på samt vilken dagpenning som fastställts. Sökanden ansöker härefter om ersättning under arbetslöshets- perioden genom att fylla i och skicka in kassakort till sin arbetslös- hetskassa. Kassakortet omfattar och utgör underlaget för utbetalningen. Kassakorten fylls i för samtliga veckodagar med uppgift om arbetslöshet, arbete, sjukdom eller andra ersättnings- hinder under de deklarerade dagarna. Det finns hos de flesta arbets- löshetskassor möjlighet att deklarera kassakorten elektroniskt över Internet. En anmälan om arbetslöshet görs en gång . Arbets- löshetsersättningen betalas ut eller en gång . Utbetalningsperioderna varierar från kassa till kassa. Arbetslöshetsersättning utgår endast under tid då sökanden är anmäld hos arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen skall kont- rollera att en sökande står till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsförmedlingen anvisar sökanden arbeten eller arbetsmark- nadspolitiska program. Om sökanden tackar nej till ett erbjudet arbete eller program eller inte söker ett anvisat arbete, underrättar förmedlingen sökandens arbetslöshetskassa. Om en arbetssökande anmäler till arbetsförmedlingen att han eller hon på grund av särskilda omständigheter, t.ex. semesterresa, sjukdom eller barn- Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna tillsyn, inte kan ta ett arbete skall förmedlingen meddela arbetslöshetskassan detta genom att elektroniskt skicka en avanmälan till arbetslöshetskassan. Detta gäller också om sökanden uteblir från besök hos arbetsförmedlingen som sökanden kallats till eller som man kommit överens om. Det elektroniska informationsutbyte som förekommer mellan arbetslöshetskassor och innebär att arbetslöshets- kassorna maskinellt ställer frågor till (centrala skatte- registret, CSR) för att inhämta uppgifter för att göra skatteavdrag på arbetslöshetsersättning. Informationsutbytet sker genom fil- överföring med fråge- och svarsfiler. En arbetslöshetskassa kan vidare i det enskilda ärendet om arbetslöshetsersättning få uppgifter från genom att den enskilde begär att uppgifter från lämnas ut till kassan. Dessa uppgifter avser bl.a. information från löntagar- deklarationer, kontrolluppgifter, företagsdeklarationer samt bila- gor. Vid handläggningen av en företagares arbetslöshet använder några arbetslöshetskassor en blankett, som den enskilde skriver under och själv skickar till och som innebär att denne begär att uppgifter lämnas ut från till aktuell arbetslöshetskassa. skickar därefter de begärda uppgifterna via särskild e-postfil till den kassan. I de fall den enskilde inte medger att lämnar ut uppgifter till arbetslöshetskassan måste de uppgifter som behövs för kassans prövning av ärendet om arbetslöshetsersättning styrkas av den enskilde själv på annat sätt. Utredningsarbetet visar att arbetslöshetskassornas behov av upp- gifter från är knutet till vissa delar av prövningen av ett ärende om arbetslöshetsersättning. Som följer av avsnitt 12.2.2 har en arbetslöshetskassa vid pröv- ningen av ett ärende om arbetslöshetsersättning avseende arbets- tagare och företagare behov av uppgifter om den enskildes arbete Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna och inkomster under den s.k. ramtiden. Uppgifterna behövs för att bedöma om arbetsvillkoret är uppfyllt, för att fastställa normal- arbetstid och för att beräkna dagsförtjänst och dagpenning. När den som ansöker om arbetslöshetsersättning har varit före- tagare har arbetslöshetskassan vid prövningen av rätten till arbets- löshetsersättning även behov av uppgifter för att kunna bedöma om företagaren är att anse som arbetslös enligt 35 § samt om skäl för avstängning från rätt till ersättning enligt 43 § föreligger. Härvid efterfrågar arbetslöshetskassan uppgifter för att kunna ta ställning till om företagarens verksamhet i en rörelse har upphört annat än tillfälligt samt om företagaren i ALF:s mening har haft godtagbara skäl för att upphöra med sin verksamhet. Arbetslöshetskassorna har vidare behov av uppgifter för att kunna kontrollera att inomsten från sådant arbete som av kassan bedömts utgöra en godtagbar bisyssla inte överstiger ett belopp som motsvarar sex grundbelopp (jfr 39 § ). I följande avsnitt går vi närmare in på de enskilda uppgifter som vår kartläggning visar att arbetslöshetskassorna i allmänhet efter- frågar för de ovan beskrivna delarna av handläggningen av ett ersättningsärende. Kartläggningen bygger företrädesvis på underlag som IAF har sammanställt i samråd med SO och Småföretagarnas arbetslöshetskassa (SmåA). 12.5.2Bedömning av arbetsvillkoret samt beräkning av normalarbetstid och dagsförtjänst Det har framförts att arbetslöshetskassorna har behov av att inhämta vissa uppgifter avseende såväl arbetstagare som företagare från i de fall uppgifter om sökandens inkomst och arbete inte kan styrkas på annat sätt. Beträffande arbetstagare önskar arbetslöshetskassorna i första hand få kontrolluppgifter avseende inkomstslaget tjänst. I andra hand kan uppgiftsbehovet i denna del tillgodoses genom att lämnar ut uppgifter om taxeringsbeslut för visst kalenderår avseende inkomst av tjänst, dvs. uppgift om inkomster av tjänst efter avdrag. Enligt IAF torde antalet ärenden där sökandens inkomst och arbete behöver styrkas på nu efterfrågat sätt vara relativt litet. Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna För motsvarande bedömningar och beräkningar när det gäller företagare efterfrågar arbetslöshetskassorna uppgifter om överskott och underskott från aktiv och passiv näringsverksamhet från senast inlämnade självdeklaration samt från självdeklarationer från före det år företagaren avvecklade sin näringsverk- samhet. I de fall företagarens verksamhet har bedrivits som enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag har från arbetslöshetskassornas sida framförts att behov även finns av att få uppgifter från själv- deklarationer om sjukpenning hänförlig till näringsverksamheten. Härigenom kan kassan få uppgift om hur stor del av näringsverk- samhetens resultat som avser utbetald sjukpenning. Arbetslöshets- kassorna får information avseende sjukpenning från . Denna informationen är emellertid inte upp- delad så att det framgår om sjukpenningen härrör från anställning eller näringsverksamhet. I de fall den enskildes inkomster och arbete inte kan styrkas på annat sätt eller det finns anledning att kontrollera de uppgifter om inkomst och arbete som har lämnats till arbetslös- hetskassorna, anser vi att starka skäl talar för att kassorna skall ha möjlighet att från inhämta vissa uppgifter om den enskildes ekonomiska förhållanden. Arbetslöshetskassorna har framställt önskemål om att från få kontrolluppgifter avseende inkomster i inkomst- slaget tjänst. Bestämmelser om kontrolluppgifter finns i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Syftet med inlämnandet av kontrolluppgifter är att de skall ligga till grund för taxering och vissa andra beslut och förfaranden som har att göra med skatter, avgifter och pensionsgrundande inkomst (1 kap. 4 §). En fördel med en möjlighet för arbetslöshetskassorna att begära in kontrolluppgifter i ärenden om arbetslöshetsersättning är givetvis att det ger förbättrade förutsättningar att kontrollera de uppgifter som den enskilde lämnar. Mot detta måste emellertid ställas att syftet med inhämtandet av kontrolluppgifter, som nämnts, i grunden är att de skall utgöra underlag för taxeringen och vissa därtill anknutna frågor. Detta syfte är också angivet i lagtexten. Som framhållits i andra samman- Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna hang (se t.ex. Riksdagsstyrelsens förslag 2001/02:RS3) är det svårt att överblicka konsekvenserna av att låta kontrolluppgifterna användas till något annat än taxering m.m. Intresset av skydd för den personliga integriteten anses vidare väga tungt i skattesammanhang och den typ av uppgifter som är aktuell omfattas av absolut sekretess hos . Såvitt framkommit är det enbart i ett begränsat antal fall som arbetslöshetskassorna har behov av uppgifter från kontrollupp- gifter. Det har vidare inte heller framkommit annat än att kassornas uppgiftsbehov i nu aktuellt avseende i allt väsentligt skulle kunna tillgodoses genom att kassorna elektroniskt får tillgång till upp- gifter om den enskildes samlade inkomster av tjänst efter avdrag sedan har fattat beslut om taxering. Sammantaget anser vi att övervägande skäl talar mot att införa en uppgiftsskyldighet för gentemot arbetslöshetskassor- na avseende kontrolluppgifterna. När det däremot gäller uppgifter om den enskildes samlade inkomster av tjänst efter avdrag sedan har fattat beslut om taxering, dvs. uppgifter om över- skott i inkomstslaget tjänst, bedömer vi att fråga är om uppgifter som arbetslöshetskassorna har behov av i sin ärendehandläggning och som bör ingå i ett eventuellt elektroniskt informationsutbyte mellan och kassorna. Vad gäller företagare anser vi att arbetslöshetskassorna bör få tillgång till uppgifter om överskott och underskott i inkomstslaget näringsverksamhet. Dessa uppgifter har för övrigt även andra myn- digheter behov av i sin ärendehandläggning och är enligt nuvarande bestämmelser redan skyldigt att helt eller delvis lämna ut dem (se 6 och 7 §§ skattedatabasförordningen angående uppgiftsutlämnande till CSN och ). Uppgifterna bör ingå i ett eventuellt elektroniskt informationsutbyte mellan och arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna har vidare efterfrågat uppgifter om sjuk- penning hänförlig till näringsverksamhet. De uppgifter som Skatte- verket har om sjukpenning uppdelad på anställning och närings- verksamhet härrör från . Sistnämnda myndighet är således källan till uppgifterna om sjukpenning och därmed är det från denna myndighet och inte från som uppgifterna i förekommande fall bör inhämtas. Vi har därför övervägt om arbetslöshetskassorna bör få tillgång till de efterfrågade uppgifterna via ett utökat elektroniskt informationsutbyte med Försäkrings- kassan. Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna Vid kontakter med har det framkommit att de uppgifter som denna myndighet lämnar till om upp- delad sjukpenning inte är identiska med de uppgifter som arbets- löshetskassorna nu efterfrågar. har förklarat att de av arbetslöshetskassorna efterfrågade uppgifterna inte finns registrerade hos och att det skulle krävas omfattande systemändringar för att möjliggöra ett utlämnande av uppgifterna till arbetslöshetskassorna. Med hänsyn härtill och till att det underlag som vi har haft tillgång till inte ger stöd för att arbetslöshetskassorna har ett angeläget behov av de aktuella upp- gifterna om sjukpenning anser vi att det saknas förutsättningar att införa en uppgiftsskyldighet för i denna del. 12.5.3Bedömning av om företagare är att anse som arbetslös Som vi angett i avsnitt 12.2.2 skall arbetslöshetskassorna vid pröv- ningen av en företagares rätt till arbetslöshetsersättning bedöma om företagaren är att anse som arbetslös enligt 35 § . Avgöran- det skall grundas på en samlad bedömning av om företagarens personliga verksamhet i rörelsen har upphört annat än tillfälligt. Det förhållandet att företagarens personliga verksamhet i rörel- sen skall ha upphört annat än tillfälligt innebär i allmänhet att företagaren skall ha avyttrat fast egendom och rörelsetillgångar. I normalfallet krävs vidare att ett inregistrerat företag skall ha avregistrerats (se t.ex. prop. 1996/97:107 s. 104). Mot denna bakgrund har arbetslöshetskassorna uttryckt behov av att från få uppgifter rörande datum för när registre- ring enligt 3 kap. skattebetalningslagen (1997:483) har upphört och när F-skattsedel enligt 4 kap. samma lag har återkallats. Tillämpningen av 35 § förutsätter att arbetslöshetskassorna har tillgång till bl.a. uppgifter om huruvida den näringsverksamhet som företagaren har varit verksam i har avregistrerats eller fort- farande är registrerad. De efterfrågade uppgifterna om registrering och återkallelse av F-skattsedel enligt skattebetalningslagen bör Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna därför kunna ingå i ett eventuellt elektroniskt informationsutbyte mellan och arbetslöshetskassorna. 12.5.4Kontroll av inkomst från bisyssla För kontrollen av att inkomster från en bisyssla inte överstiger den inkomstgräns som anges i 39 § samt för bedömningen av bisysslans omfattning i förhållande till sökandens huvudsyssel- sättning har arbetslöshetskassorna framfört att de har behov av att, såvitt avser löntagare (dvs. även i fråga om personer som bedriver näringsverksamhet i form av aktiebolag), få inkomstuppgifter hämtade från kontrolluppgifter och, såvitt avser företagare, uppgifter om överskott och underskott i inkomstslaget närings- verksamhet. I de fall bisysslan utgörs av verksamhet i ett företag som den enskilde driver, har arbetslöshetskassorna vidare angett att de har behov av uppgifter om den aktuella sidoverksamhetens brutto- intäkt. Härmed avses uppgifter om omsättningen i det företag (den näringsverksamhet) som bisysslan avser, oberoende av om verk- samheten bedrivs som enskild näringsverksamhet, handelsbolag, kommanditbolag eller aktiebolag. När det gäller det nu behandlade önskemålet om uppgifter från kontrolluppgifter och om uppgifter om överskott och underskott i inkomstslaget näringsverksamhet har vi samma uppfattning som vi redovisade i fråga om arbetslöshetskassornas önskemål om att få dessa uppgifter för bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt samt för beräkning av normalarbetstid och dagsförtjänst (se avsnitt 12.5.2). Vi anser således att kontrolluppgifter inte bör ingå i ett elektroniskt informationsutbyte mellan och arbetslös- hetskassorna men däremot att uppgifter om överskott och under- skott i inkomstslaget näringsverksamhet kan ingå. För arbetslöshetskassans bedömning av om sökandens arbete i ett företag som han eller hon driver vid sidan av sin huvudsakliga sysselsättning är att betrakta som sådan bisyssla som avses i är uppgifter om företagets omsättning betydelsefulla. Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna tetssynpunkt finns anledning att framhålla att skydds- aspekten anses vara av särskild tyngd inom skatteområdet. Vid en avvägning mellan det som framkommit om arbetslöshetskassornas behov av de nu aktuella uppgifterna och de integritetsaspekter som gör sig gällande är vår bedömning, att ett elektroniskt uppgifts- utlämnande, som innebär att till en arbetslöshetskassa skall lämna ut uppgifter som omfattas av sekretess hos och som kan angå även andra personer än den som är aktuell för arbetslöshetsersättning, inte bör tillåtas. Vi anser att det enbart är i de fall uppgifterna avser verksamhet som den enskilde bedriver som enskild näringsverksamhet – och där uppgifterna således inte angår exempelvis andra delägare i handelsbolag eller aktiebolag – som de skall få ingå i ett elektroniskt informationsutbyte mellan Skatte- verket och arbetslöshetskassorna. 12.5.5Bedömning av om grund för avstängning föreligger Vid prövningen av sökandens rätt till arbetslöshetsersättning skall också bedömas om det finns skäl för avstängning från sådan rätt. Skäl för avstängning föreligger bl.a. om sökanden lämnat sitt arbete utan giltig anledning. I fråga om företagare utreder kassorna därför om denne haft giltig anledning att upphöra med sin näringsverk- samhet. Som underlag för en lönsamhetsbedömning av verksam- heten behöver kassorna flera uppgifter. Det är av intresse att se t.ex. om intäkterna har sjunkit och om kostnaderna har ökat och i så fall vilka kostnader. Arbetslöshetskassorna har till utredningen specificerat ett stort antal uppgifter som de vill få från för bedömningen av om en företagare haft giltig anledning att upphöra med sin verk- samhet. Det är till stor del fråga om sådana uppgifter som närings- idkare, som deklarerar för inkomst av näringsverksamhet med årsbokslut, lämnar till på räkenskapsschema som utgör del av deklarationen för inkomst av näringsverksamheten. Räkenskapsschemat motsvarar i princip företagets balans- och resultaträkning. IAF har framhållit att enligt en mätning gjord hos SmåA hävdade av dem som beviljades arbetslöshetsersättning att de hade upphört med verk- Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna samheten på grund av dålig lönsamhet. Enligt IAF är arbetslöshets- kassorna för att de skall kunna göra en bedömning av lönsamheten i ett företag i behov av hela näringsbilagorna från näringsidka- rens/företagets deklaration. Om lämnade ut balans- och resultaträkningar skulle det dessutom innebära att uppgifterna lämnades till arbetslöshetskassorna på ett enhetligt sätt. Hand- läggaren vid kassan skulle därmed lättare få en överblick av ärendet och handläggningen underlättas. Informationsutbytet skulle enligt IAF innebära minskad administration för företagaren, i förekom- mande fall för dennes revisor eller redovisningskonsult och även för . Det har inte varit möjligt att få fram uppgifter om det totala antalet ärenden om arbetslöshetsersättning som gäller företagare. I arbetslöshetskassornas datasystem, OAS, är det nämligen inte obligatoriskt för kassorna att registrera om den som ansöker om arbetslöshetsersättning var företagare eller arbetstagare före arbets- lösheten. IAF har från sin tillsynsdatabas, , tagit fram att det nyregistrerades drygt 6 000 företagarärenden under vart och ett av . Eftersom arbetslöshetskassorna inte regel- mässigt registrerar om ett ärende avser företagare eller inte måste, enligt IAF, siffran ses som ett absolut minimum av antalet nya företagarärenden . Enligt IAF visar statistik hämtad från A-stat att SmåA, en arbetslöshetskassa som företrädesvis har företagare som medlem- mar, fattade beslut om avstängning i mer än 450 ärenden. Arbetslöshetskassornas nu framställda önskemål om uppgifter från förutsätter en uppgiftsskyldighet för av ett betydligt mer omfattande och detaljerat slag än vad som följer av nuvarande bestämmelser om sådan skyldighet för gentemot andra myndigheter (jfr 6 och 7 §§ skattedatabasförord- ningen). Beträffande skyldighet att lämna ut uppgifter till för dess hantering av bostadsbidrag och under- hållsstöd, 7 § skattedatabasförordningen, kan vi konstatera att denna skyldighet i någon mån omfattar sådana detaljuppgifter som arbetslöshetskassorna nu efterfrågar. När det gäller Försäkrings- Utökat elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna kassans behov av dessa uppgifter framgår emellertid direkt av lagen om bostadsbidrag och lagen om underhållsstöd att dessa specifika uppgifter skall beaktas i ärenden om bostadsbidrag respektive underhållsstöd. Arbetslöshetskassornas behov av de nu efter- frågade uppgifterna följer alltså inte på samma sätt direkt av lag eller annan författning. Vi har förståelse för att de nu aktuella uppgifterna tillsammans bildar ett värdefullt underlag för arbetslöshetskassorna vid bedöm- ningen av om en näringsidkare haft giltig anledning att upphöra med sin verksamhet. måste beaktas att skyddet för den personliga integriteten anses väga tungt i skattesammanhang. Vi anser därför att starka skäl måste föreligga för att tillåta informa- tionsutbyten som innebär att till andra myndigheter skall lämna ut annat än ett begränsat antal sekretessbelagda uppgifter.