sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — Det finns två bangårdar och möjligheter till om- lastning till och från järnväg. Exempelvis transporteras torv- briketter i containrar på tåg från hamnen till värmeverket i . Hamnen har genom en ny detaljplan skapat förutsättningar för en expansion med upp till . Hamnen utför all gods- hantering via underentreprenörer inom främst kranhantering, maskin och bemanning. Hamnområde, kajer, lagerhallar m.m. ägs av som i sin tur ägs av kommun (), () samt (). Mälarhamnar är en TEN A-hamn och av utsedd till riksintresse. Mälarhamnar omfattar hamnverksamhet i och . I hanteras containrar, torrbulk och olja. har dessutom hantering av biobränslen blivit ett viktigt komplement till den omfattande kolimporten. Exempelvis försörjer hamn fjärrvärmeverk med allt importerat bränsle. hamn tar in och mellanlagrar allt importerat biobränsle till och fjärrvärmeverk. Bägge hamnarna han- terar jordbruksprodukter och har siloanläggningar. I hanteras framför allt bulkprodukter. Största kund är , en av- knoppning till Norsk Hydro. Företaget har beslutat att ändra inriktning på företagets stora tillverkningsenhet i från mineralgödsel till tekniska mineraler och man har investerat 150 miljoner för omställningen. Vidare hanteras trävaror och flyt- ande kemikalier till pappersindustrin. hamn har också en oljehamn där hantering återupptagits efter att ha legat nere . hanteras transitvolymer samt biologisk diesel. De importerade trävarorna kommer huvudsakligen från Balti- kum medan oljeprodukterna kommer från raffinaderier på Väst- kusten och kontinenten. Transatlantic opererar sex regelbundna containerlinjer med Mälarhamnar, t.ex. containerfeeder till Bremer- haven/. Samma rederi opererar också en Short Sea Shipping-linje mellan och engelska Goole med två anlöp . Därtill går i regelbunden linjetrafik till med bulkfartyg och ett mindre antal containrar. För samtliga linjer är destinationerna nästan uteslutande europeiska. Infrastrukturen på landsidan är relativt god med nära an- slutningar till E18 i bägge hamnarna. I färdigställdes en kombiterminal som drivs av Mälarhamnar. Kombiterminalen är belägen utanför hamnområdet, eftersom det inte fanns plats på hamnområdet. Dock är det små volymer som går direkt från sjö till järnväg så enligt hamnen har det liten betydelse att terminalen inte finns på hamnområdet. På vägsidan finns några utvecklingsprojekt kring ett koncept som benämns Räta linjen. Detta koncept består i förbättringar av väginfrastrukturen mellan och via och Vissa förbättringsåtgärder är redan genomförda och andra är planerade. Den viktigaste infrastrukturförbättringen för Mälarhamnar finns på sjösidan med utbyggnaden av sluss och ökat djupgående i Mälarleden, vilket begränsar den fartygs- storlek som är möjlig att ta in via hamnarna. har gjort kostnadsberäkningar på denna investering. Till detta kommer att av sjösäkerhetsskäl har in- fört ytterligare restriktioner i djupgåendet från 7,0 till 6,8 meter. Efter bl.a. påtryckningar från Mälarhamnar applicerar Sjöfarts- verket mätutrustning på ett tankfartyg som går i kontinuerlig trafik till för att erhålla verkliga data hur stora marginalerna är mellan fartygsbotten och sjöbotten efter hela Mälarleden. ägs av stad () till och kommun (). Kon- cernen Mälarhamnar består av moderbolaget och det helägda dotterbolaget . Mälar- hamnar AB:s verksamhet består av hamnverksamhet inklusive godshantering medan Mälarhamnar Försäljnings AB:s verksamhet består av marknadsföring och försäljning på uppdrag av moder- bolaget. Därutöver bedrivs uthyrningsverksamhet till kunder i . Hamn är en TENA-hamn som av be- döms ha riksintresse. Hamnens historia härrör sig och bergsbrukets uppkomst som viktig industri för . I dagens hamn hanteras såväl icke enhetsgods som enhetsgods. Huvuddelen av det gods som hanteras över kaj består av skogs- produkter, petroleumprodukter, jordbrusprodukter samt projekt- laster. Därtill hanteras etanol och produkter av rapsmetylester (). byggs befintlig etanolfabrik ut, och sam- tidigt har bygget av en biodieselfabrik påbörjats i direkt anslutning till hamnområdet. I hamnen finns också hantering av åter- vinningsbara produkter från elektronik och metall. Här finns dessutom en av största anläggningar för spannmålsexport. Hamnen har en omfattande linjetrafik med 60-talet destina- tioner i ca 40 länder som regelbundet anlöper . Trafiken omfattar såväl transoceana direktanlöp som feedertrafik. Feedertrafiken omfattar två anlöp med Teamlines med destination /och ett anlöp med Teamlines med destination . Den transoceana trafiken från Norr- når destinationer i , , Medelhavs- länderna, och på . hamn består av fem hamndelar: Inre hamnen som främst används för lossning av råvaror till skogsindustrin och annan torrbulk samt projektlaster av exempelvis turbiner från i och ABB i . För att klara dessa laster ställs stora krav på lyftkapacitet i hamnen. Öhmansterminalen, där containerhamnen finns med en kombi- terminal. Pampushamnen, djuphamn, där sågade trävaror, papper och petroleumprodukter hanteras. I Pampushamnen finns tre oljepirar. vid , där hamnen har hand om utskeppning från sin produktionsanläggning. Djurön, där Svenska Lantmännen driver en stor anläggning för spannmålsexport. Eftersom hamnen planerar för kraftig expansion, inte minst på intermodala transporter som aldrig går över kaj, ställs nya krav på omkringliggande infrastruktur. För att möta dessa krav har Ban- verket, , , , i , , kom- mun, Hamn och samt Tran- sportcentrum AB tillsammans arbetat fram en långsiktig och håll- bar infrastruktursatsning med namnet Norrköpingspaketet. Kon- kreta åtgärder i Norrköpingspaketet är breddning och fördjupning av farleden samt järnvägsanslutning med direktaccess från Pampus- hamnen till . Parallellt med investeringarna inom ramen för Norrköpingspaketet har hamnen investerat i utbyggnad av Pampuskajen och i en integrerad kombiterminal i Pampus- hamnen. Dessa utbyggnader har invigts. Beträffande förbättring av farleden har inlett ett samarbete med hamnintressenter i . är det maxi- mala leddjupet i farleden 11,8 alternativt , i hamnen är det maximala djupgåendet . SOU 2007:58 Bilaga 2 ningen av farleden innebär ett maximalt leddjupgående och ett farledsdjup . Hamn och driver hamnverksamheten. Bolaget ägs av (), Svenska Lant- männen ek för (27,), (27,), (2,) och (2,). kom dock överens med de privata delägarna om att förvärva deras andelar. Om förvärvet godkänns övergår ägandet till kommunen . Avsikten är att , kommunens koncern- bolag, senare ska överta hamnbolaget. Bolaget arrenderar hamn- området av . Hamn och äger också speditions- bolaget och tillsammans med ett utvecklingsbolag för före- tagande och kompetens inom logistik och transport. hamn ligger från farleden i . När det gäller godstrafik trafikeras hamnen av ett 60-tal handelsfartyg för import av biobränsle, ved och lättklinker. Från hamnen skeppas spannmål, virke och styckegods. brukar det finnas en turbåt för charter och skärgårdsturer. Även ångfartyget trafikerar hamn . I hamnen finns dessutom en färjeterminal kvar sen när Ålandsbåtarna trafikerade . Den båttrafiken upphörde dock . Vattendjupet i hamnen är maximalt . Det finns ingen järnvägsanslutning till hamnen. i kommun förvaltar och driver hamnen. Hamn är en TEN A-hamn som av be- döms ha riksintresse. Hamnens utveckling tog fart i slutet på 1800- talet när järnvägen till Bergslagen blev klar. sunds 1913 och byggnationen av järnverket 1960 bidrog också till underlaget för hamnen. Hamnen har sålunda en stark tradition som stål- och trähamn. , stål och kol/koks tillsammans med olja dominerar han- teringen i hamnen , men en stark utveckling sker inom bulk- gods och containrar i kustgående tonnage. är den största kunden och står för av hamnens intäkter. Trafiken av godset går till och från hamnar i såväl som , , , och . formulerade hamnens ledning och styrelse ett mer offensivt uppdrag för hamnen vad gäller tunga godsflöden. Som en följd av detta har hamnen ökat sin omsättning och minskat sin dominans. finns även containerhantering i hamnen. Trafiken opereras av Transatlantic och destinationen är Ham- burg/. Hamn positionerar också con- tainrar från och Mälarhamnar. Tack vare sitt stora djupgående fungerar hamnen som transhipment-hamn, dvs. man tar emot stora fartyg vars last delas upp på flera mindre för vidare tran- sport, exempelvis av kol till eller olja från , för vidare transport ut på världsmarknaden. Hamnen har 13 kajer fördelade på fyra verk- samhetsområden: bulkgods i oceangående tonnage bulkgods och containrar i kustgående tonnage invigdes en ny vipparmskran och 2008 planeras för ytter- ligare kraninvesteringar för torrbulkhantering från . Hamnen har också två roro-lägen som används för roro-hantering av bulk- gods. Hamnens landinfrastruktur är god. Den ligger från som har motorvägsstandard och som förbinder hamnen med E4. Den stora godsmängd som hanteras via järnväg använder både Östra stambanan och TGOJ-banan till Bergslagen. Järnvägspår i hamnområdet och på kajerna används för vagnar som lastas och lossas till magasin eller kajer. Hamn är en av få hamnar i landet som kan ta emot bulkgods i bottentömmande vagnar för lagring på upplag och ut- lastning till fartyg eller bil. Hamnen planerar för expansion till det näraliggande Stegel- uddsområdet. Djupet i farled och hamn är s.k. Östersjömax, vilket innebär att man klarar djupgående . Hamnen vill behålla järnvägsanslutningarna till , och för att klara hanteringen av containrar och annat järnvägsburet gods. planeras Ostlänken i om- rådet, och hamnen är angelägen om att denna inte tar i anspråk be- fintlig kapacitet på sträckan –. var från början helägd av Trafik- aktiebolaget . I samband med att bildades överfördes dock ägandet till . inbjöds kommun som ägare och kommunen för- värvade av hamnbolaget. Utrustningen på industrikaj i hamnen ägs av medan äger övrig infrastruktur. Bolaget sköter all godshantering i hamnen och på kaj. Hamnen samverkar med och kommuner i närings- livsbolaget . I koncernen ingår hamnarna i , och . Samtliga hamnar är TEN A-hamnar och har riksintresse enligt . Hamnarna i (, och ) är centralhamnar för gods och för passagerare till och från och de baltiska länderna. är en färjehamn med trafik till och . Hamnen ingår också i den nordiska triangeln (TEN-T). Hamnar är en fullservicehamn med containerhante- ring, oljehantering och styckegodshantering. Passagerartrafiken till och är omfattande. I går trafik till , och . Av totalt 10 176 anlöp 2006 var 9 020 färjor och ro-ro-fartyg. En annan viktig del av Hamnars verksamhet är kryss- ningstrafik. Containerhanteringen sker i men en flytt av denna är planerad till nytt hamnläge i (Norvik) 2011. Oljehanteringen i planeras att avvecklas, för- modligen med start . Dock saknas ännu lösningar för fram- tiden. Eftersom kajerna ligger relativt långt från varandra skiljer sig omkringliggande infrastruktur. I går endast roro-trafik och det saknas järnvägsanslutning. I finns järnvägsspår till hamnen, den s.k. Värtabanan. Till kajerna i finns järnvägsspår men dessa används i ringa utsträckning till godstrafik. Problemet med väginfrastrukturen särskilt till inner- stadshamnar och är att kapaciteten är otillräcklig under persontrafikens högtrafiktid. Maximalt djupgående i farlederna till , re- spektive är , 8 alternativt samt 10 alternativt . Koncernen består av moderbolaget med fyra dotterbolag , (Hamn), Hamnentre- prenad AB och . är ett helägt dotterbolag till . Roslags- hamnar ägs till , övriga är helägda bolag. äger dessutom i . Bo- laget ingår inte i koncernkonsolideringen. Koncernen i dess nuvarande form har funnits . Stuveriverksamheten sköts av oberoende stuveribolag i respektive hamn. Hamn har enligt särskilt riksintresse. Hamnen har sina kunder huvudsakligen i . Även är en importhamn med import och 35 export och huvudsakligen hanteras konsumentprodukter. Bil- hantering är en stor del av hamnens verksamhet; allt sedan 1950- talet har hamnen varit en viktig hamn för bilimport. Det går också tåg med bilar mellan , och . I anslutning till hamnen finns flera anläggningar för Pre- Delivery Inspections (PDI). Containertrafiken har växt i . Hamnen har linjetrafik med veckoservice på fyra linjer samt ytterligare en linje som anlöper mer sällan. Linjerna opereras av , Con- tainerships Oy, OOCL, PAL-line samt Teamlines. sex containerfartyg hamnen. Containertåg går till och från , , och . De bulklaster som hanteras i hamnen har huvudsakligen fjärr- värmeverket som slutdestination och hanteras i en särskild hamn- del. Hamnen har också en färjeterminal som byggdes inför etablering av färjetrafik till och från . Denna nyttjas dock inte alls . Hamnen består av fyra delar, varav den ena är den ovan nämnda färjeterminalen: I Sydhamnen hanteras bilar, containrar och rullande gods I Igelstahamnen hanteras enbart Söderenergis fasta bränslen Uthamnen är en äldre hamndel som enbart används för mindre bulklaster. Hamnen har två containerkajer, tre roro-kajer samt en färjekaj. Det pågår också en tillståndsprocess för fortsatt hamnverksamhet i dels Oljehamnen, dels Uthamnen samt lagligförklaring av äldre kajer i dessa hamndelar. förlängs containerkajen som man muddrar för att förbättra kapaciteten. Det maximala vattendjupet är . Tillgänglighet till vägnätet är god genom närheten till E4/E20 () och till järnvägsnätet i form av Södra och Västra stam- banan samt (). hamn AB ägs av , ett koncernbolag för alla kommunala bolag i kommun. Hamnbolaget sköter stuveriverksamheten i hamnen. Samarbete mellan hamnarna i östra har det tagits ett antal initiativ i regionen för att skapa en samsyn kring hamnfrågor och transportsystem. enades hamndirektörerna i , , Oxelö- sund, , och hamnar om att verka för en samverkan inom ramen för en gemensam koncern kusthamnar AB. Enligt den skriftliga överenskommelsen är driv- kraften bakom samordningen att stärka konkurrenskraften. Av olika skäl godkändes dock inte överenskommelsen av ägarna. Nya försök till samverkan har tagits , varav ett av de senare var Hamnstrategi för som , den förre direktören för , ansvarade Uppdraget kom från och deltagare från övriga hamnar i regionen inbjöds att delta i diskussioner om hamn- strategin. pågår ett antal projekt och initiativ som disku- terar regionens hamninfrastruktur. Exempel på detta är En bättre sits en formering av politiker i syfte att nå större beslutskraft om infrastrukturinvesteringar i samt att stå starkare i trafikverkens planeringsprocesser när det gäller infrastruktur ge- nom en enad front gentemot staten. Regionplane- och Trafik- kontoret och i har tagit fram en Hamnstrategi för som färdigställts . är ett regionalt godstransportråd för Mälar- regionen under bildande. Syftet med detta råd är att etablera en part med företrädare för näringslivet för att utveckla en dialog med trafikverken om investeringar och logistikfrågor. Rådet ska styras av deltagande näringslivsorganisationer. kommuns hamnar är ett samlingsnamn för de handels- och fiskehamnar som förvaltas av kommuns tekniska nämnd. Hamnen har fem kajer där det hanteras gods , , , och Kappelshamn. hamn tillhör TEN A-hamnarna och är en hamn som av bedöms ha riksintresse. Till kommer olja, träavfall, flis och grus, och från går spannmål och massaved. Gotlandstrafiken hanterar även trailer- gods. I angör också kryssningsfartyg och i hamn han- teras gödning, flis, pellets och stengods. har avtal med om att vara hemmahamn för i . I har också Cementa en stor anläggning med tillhörande industrikaj som ut cement, bl.a. direkt till . I hanteras jordbruksprodukter, massaved och såg- timmer, i hamn hanteras gödning och i Kappelshamn grus. Djupgåendet i hamn är . Djupgåendet begränsar möjligheten för stora kryssningsfartyg att angöra så fartygen får i stället ligga på redden. anlöpte ungefär lika många kryssningsfartyg redden som till kaj. I trafikavtalet med staten anges Kappelshamn som nödhamn. I praktiken är det dock svårt att ha denna hamn som nödhamn efter- som djupgåendet inte räcker till. Däremot har bättre naturliga förutsättningar att bli nöd- och reservhamn, men då behövs en upprustning av kajen med bl.a. en roro-ramp och kajförbättring. I finns önskemål om utvidgning av kajkapacitet och förbättringsarbete på inseglingsrännan. För hamnar är infrastrukturen på fastlandet nästan lika viktig som den på . av godset på färjorna går till och till . Jäm- fört med det gods som går till färdas godset till längre sträckor på fastlandet. Det är också en större andel av passagerarna som har bil med sig till och från än till och från . Som nämns tidigare är väganslutning till hamnen i framför allt en prioriterad åtgärd. Det finns ingen järnväg på . Hamnavdelningen, som är en del av kommuns tek- niska förvaltning, sköter all hantering i kommuns hamnar. hamnar har ett samarbete med . Över- enskommelsen är att hamn ska vara centrum för bevakning av östra . Denna överenskommelse kan, tillsammans med samverkan med Cementa och andra industrier, underlätta att för- bättringar av hamn kommer till stånd. och hamnen samverkar med 18 andra städer med hamnar i om gemensam marknadsföring som kryssnings- destinationer inom ramen för projektet . Projektet delfinansieras av EU-programmet . hamn har funnits i ungefär . Hamnen har sitt ursprung i att sågverken i området gick samman och etablerade hamnen tillsammans med kommunen för import av sågtimmer, främst från . Kunderna är fortfarande huvudsakligen de stora sågverken i närheten. Stormfällningarna inne- bar att hamnen fick skeppa ut en hel del sågtimmer till . har importvolymerna av sågtimmer gått ner. eftersom har köpt upp sågverk och förser dessa med inhemskt timmer. Hamnen satsar därför, tillsammans med kommunen, på att bli en transportnod för utbyggnad och underhåll av vindkraftverk i . Hamnen har tre kajer: Norra kajen används för service och underhåll av vindkrafts- parkerna i havet utanför hamnen Mellankajen används för hantering av gödning Södra kajen används för timmertransporter. Maxdjup för anlöpande fartyg är . E22 ligger i närheten av hamnen men den undermåliga kapa- citeten på vägavsnittet kring och gör situationen problematisk. Det är också relativt dålig vägkapacitet på inlands- anslutningarna. Hamnen saknar helt järnvägsanslutning. Hamn & Stuveri i , som ägs av kom- mun, sköter lastning och lossning i hamnen. Hamn ligger centralt i tätort, vilket gör att det finns konkurrerande anspråk på attraktiva markområden nära vatt- net för bostadsbyggande. Hamnen har fått kommunled- ningens uppdrag att titta på förutsättningarna att expandera verk- samheten ytterligare, vilket innefattar möjligheten att ta ny mark i anspråk genom utfyllnader i . Hamn har specialiserat sin verksamhet på det man har goda förutsättningar för, nämligen skogsprodukter, jordbruks- produkter, och bulkprodukter. Upptagnings- och av- sättningsområdet för varorna över kaj är både lokalt och regionalt, och varor kommer såväl från som från . Sågade trävaror kommer i regel från sågverk inom en radie av . Hamnen bedriver också kryssningstrafik. Det är visserligen en liten del av verksamheten men den har ett viktigt symbolvärde. Godset som hanteras i hamnen transporteras till och från Nord- Ett antal företag finns etablerade i hamnen, däribland petroleumföretag och Lantmännen. Hamnen har åtta kajer, varav ett roro-läge och en oljekaj. Det maximala vattendjupet är . Hamnen förfogar över sju mobilkranar. Anslutningen till det övriga vägnätet går genom tätort via från hamnen; uppskattningsvis går av godset denna väg. Det finns järnvägsspår till hamnen och dessa ansluter till järnvägsnätet vid Central- station, knappt en kilometer från hamnen. hamn och gick samman . Det nya bolaget är helägt av kommun. Hamn ligger i anslutning till Skogskombinat strax norr om tätort. Kombinatet består av Södra Cells pappersmassafabrik och . Hamnen är en in- dustrihamn, och den fungerar som en viktig del av ägarnas distributionssystem. Hamnen hanterar främst import av timmer och export av pappersmassa och sågade trävaror. Det in- kommande godset kommer från och och det ut- gående godset går till , och . Godset till går i containrar. har hamnen öppnat upp verksamheten även för andra kunder än Södra – inte minst för att kunna uppnå en bättre balans i transportflödena – eftersom många fartyg går tomma ut från . Hamnen är etablerad på ett industriområde och har två kajer. Maximalt djupgående på anlöpande fartyg är . Det finns sju kranar. Infrastrukturbristerna till hamnen beror främst på att hamnen ligger i ett industriområde. Det är därför svårt för andra industrier att nyttja hamnen. till E22 är en enskild väg som ägs av . körs två tågset till och från bruket, främst för uttransport av pappersmassa. investerar i järnvägsnätet på industri- området för att kunna transportera mer på järnväg . Dock hindras denna utveckling av att det saknas möjlighet att transportera tungt gods norrut på Stångådalsbanan. äger hamnen och företaget sköter också alla byggnader och all godshantering i hamnen. Hamn är en TEN A-hamn som har pekats ut som riksintresse av . Hamnen ligger inne i tätorten . Kunderna finns i ett relativt stort upptagnings- område, upp mot från hamnen. Trävaruföretag och pappersmasseproducenter är de största kunderna i hamnen, och flera företag finns etablerade i nära anslutning till hamnen. Intransporter av massaved och sågtimmer kommer från Balti- kum och export av sågade trävaror går till , , Mellan- östern och . Det pågår även planering av en pendel mellan Ventspils, och . Det finns en fast container- linje med ett anlöp till /. Hamnen tar också emot en pendel från en gång . I angör denna pendel , , , och . Den viktigaste pendeln är annars Gotlandstrafiken som också transpor- terar gods, främst med trailers och lastfordon. En annan viktig faktor för utvecklingen av hamn är huruvida slutförvaret av kärnavfall kommer att hamna i Oskars- hamn eller . Ett system för hantering av bentonit i ett slutet system är därför planlagt. Hamnen har sex kajer, tre roro-lägen och en oljekaj. Det maxi- mala vattendjupet för angörande fartyg är . Det finns också kranar som kan hantera containrar. Anslutningen till E22 ligger ca en kilometer från hamnen och går i kringfartsled runt tätorten. Standarden på kring Oskars- hamn är godtagbar men länkar i öst-västlig riktning behöver rustas upp. En fast tågförbindelse finns mellan och med /som kunder. Godståg trafikerar sträckan . bedriver lastning och lossning, bog- sering, terminalhantering etc. Bolaget är majoritetsägt av Oskars- hamns kommun. äger kommun resterande andel av bolaget. äger de fasta hamnanläggningarna. Hamns hantering domineras av stål, pappersmassa och massavedråvara. Hamnen har regelbunden trafik med , de baltiska länderna, , och . Olja tas i huvudsak in från och . OKQ8 har en modern oljedepå i . gick en godsfärja från till Lett- land och . Dock fick denna lägga ner 2003 av andra skäl än lönsamhetsproblem. Det finns förhoppningar om återetablering av godsfärjetrafik till . Det finns fem kajer i hamnen, varav två roro-lägen och en olje- kaj. Det finns tre stationära kranar i hamnen. Maximalt djupgående på angörande fartyg är . De ökande oljetransporterna ställer högre krav på god väg- standard till och från hamnen. planerar därför en ny direktavfart till hamnen för att få en mer skyddad väg- anslutning till hamnen. går ända ut till hamnen. Kommunen driver också projekt för att underlätta intermodala transporter, bl.a. triangelspår för järnvägstransporter till och från hamnen. har även beslutat att upprusta Tjustbanan för att öka godskapaciteten på banan. hyr (), ett hel- ägt dotterbolag till , hamnen av kommunen. VLI tillhandahåller hela transportkedjan. Samarbete mellan hamnarna på Smålandshamnar var ett bolag som på entreprenad bedrev hamn- och godshanteringsverksamhet i , och . Målet var att övriga hamnar på kuststräckan skulle delta i samarbetet. I och med att vann den offentliga upphandlingen om hamnhantering upphörde bolaget sin verksamhet 2001.