sou · GVB325 · 2008-01-01 00:00:00 — Definitionen av dessa variabler och deras källor beskrivs i tabell A.6 och alla resultat redovisas i tabell A.7 i Appendix A för åren 1993, 1995, 2001 och 2003. Tidigare studier har exkluderat tjänsteproduktion på grund av dels brist på data, dels en liten tjänstehandel mellan länder.28 Den blygsamma tjänstehandeln (relativt varuhandeln) innebär att koncentrationskrafter mellan länder inom EU borde vara mindre betydelsefulla inom denna bransch jämfört med tillverkningsindustrin. Tjänsteproduktionen borde dock få en ökad betydelse för specialisering och koncentration av ekonomisk aktivitet med tiden eftersom dess andel i den totala sysselsättningen och i den totala handeln ökar (se diagram 1.2). Tjänstehandel inom länder är mindre reglerad och vanligare än mellan länder, vilket medför att tjänsteproduktionen borde ha en icke försumbar effekt på koncentrationen av ekonomisk aktivitet inom . I denna rapport tas all verksamhet utom offentlig med i regressionerna.29 Interaktionstermernas effekter på koncentrations- och specialiseringsmönster redovisas i diagram 2.9. Varje stapel visar storleken på koefficienten då de är signifikanta. Är däremot de skattade koefficienterna inte med acceptabel statistisk säkerhet skilda från noll utesluts de ur diagrammet. Resultaten är stabila i den bemärkelsen att de inte förändrar tecken över tiden. I de fall de skattade effekterna är statistiskt signifikanta, är de dessutom precist skattade (högt signifikanta) Den specifikation av regressionsmodellen som används förklarar också en stor del av all variation mellan kommuners sysselsättningsandelar. 28Midelfart-Knarvik, K. H. m.fl. [2000]. 29Offentlig verksamhet exkluderas eftersom dess lokalisering förväntas påverkas mindre av marknadskrafter och mer av politiska beslut. av variationen i specialiserings- och koncentrationsgraden mellan kommuner förklaras av modellen. Ek potential * Insatslänk Ek potential * Konsumentlänk Ek potential * Stordriftsfördelar Tillg skog & * Mineralintensiv Tillg skog & * Primärintensiv till högutbildade * Kunskapsintensiv -0.1 -0.1 0 0.05 0.1 0.15 0.2 0.25 0.3 0.35 Anm.: Den fullständiga specifikationen , 1995, 2001 och 2003 finns i Appendix A., avsnitt A.2.5. Varje stapel visar koefficientens storlek och alla koefficienter som inte statistiskt skiljer sig från noll ges värdet noll. Offentlig verksamhet har exkluderats. Källa: Egna beräkningar. Traditionella bestämningar till lokalisering är viktiga, Det är framför allt två traditionella förklaringsvariabler som påverkar lokaliseringen av ekonomisk aktivitet: tillgången till skog och mineraler respektive tillgången till arbetskraft. Resultaten visar att det är verksamheter som i stor utsträckning använder insatsvaror från Jordbruk, skog och fiske som är överrepresenterade i kommuner som har en god tillgång på skog och mineraler. är det framför allt arbetsintensiva verksamheter som återfinns i stor utsträckning i kommuner med en relativt hög sysselsättningstäthet. Båda dessa variabler påverkar därför var olika branscher koncentreras samt inom vilken verksamhet kommuner specialiseras. En jämförelse mellan dessa två interaktionseffekter visar att det är framför allt tillgången till arbetskraft som är viktig för lokaliseringen eftersom koefficienten är mer än så stor. Betydelsen av tillgången till arbetskraft ökar något över tiden även om skillnaden är liten. Betydelsen av tillgången till skog och mineraler verkar däremot minska över tiden. För att kunna jämföra resultaten med andra studier och för att testa känsligheten i resultaten ovan analyseras resultat från regressioner då endast tillverkning studeras samt då ytterligare förklarande variabler tas med i analysen. Två skillnader är värda att poängtera. För det första finns det en positiv växelverkan mellan tillgången till högskoleutbildade och kunskapsintensiv verksamhet inom tillverkning som inte finns då hela ekonomin analyseras. Kunskapsintensiv verksamhet inom tillverkning lokaliseras alltså till kommuner med en hög andel sysselsatta med högskoleutbildning. För det andra är arbetsintensiv tillverkning inte överrepresenterad i områden med god tillgång på arbetskraft. Arbetsintensiv verksamhet lokaliseras i stället till kommuner som har en relativt låg sysselsättningstäthet. En förklaring till detta är att den exkluderade tjänsteproduktionen är än mer arbetsintensiv och därmed överrepresenterad i områden med hög sysselsättningstäthet. Växelverkan mellan arbetsintensiv verksamhet och låg sysselsättningstäthet minskar dock över tiden medan växelverkan mellan tillgången till högutbildad arbetskraft och kunskapsintensiv verksamhet blir mer betydelsefull. men det är även ekonomisk geografi Det är emellertid inte bara traditionella förklaringar som påverkar lokaliseringen (och därmed koncentrations- och specialiseringsmönster). Även länkar mellan producenter samt länkar mellan producenter och slutkonsumenter påverkar var företagen väljer att förlägga sin verksamhet. Länkar mellan producenter är den viktigaste av de två, vilket stöds av en positiv effekt på lokaliseringen av interaktionen mellan ekonomisk potential och andel insatsvaror i produktionen. Det innebär att verksamheter som använder relativt mycket insatsvaror i sin produktion är överrepresenterade i närheten av stora marknader jämfört med verksamheter som befinner sig längre ner i förädlingsledet (och därför använder en mindre mängd insatsvaror i sin produktion). Interaktionen mellan ekonomisk potential och insatslänkar är den absolut största och den växer över tiden, vilket innebär att den blir allt viktigare för att förklara koncentrations- och specialiseringsmönster. Av diagram 2.9 framgår även att de verksamheter som säljer till inhemska slutkonsumenter (konsumentlänk) i större utsträckning är lokaliserade nära ekonomiska centra jämfört med verksamheter som exporterar eller säljer till andra producenter. Knarvik, Overman & (2000) som i försäljningslänken mellan producenter. De fann att verksamheter inom tillverkning vars försäljning riktas till andra producenter lokaliserar sig nära ekonomiska centra. De något annorlunda resultaten i denna rapport kan dels bero på att i vår analys tas hela ekonomin med, dels att transaktionskostnaderna torde vara mindre betydelsefulla inom än mellan EU-länder. Den senare förklaringen kan vara viktig eftersom koncentrationskrafterna är beroende av transportkostnader, något som diskuterats i avsnitt 2.1.3. Verksamheter med låga kostnader för att transportera produkter har inte samma koncentrationsfördelar när de befinner sig i ekonomiska centra som verksamheter med höga transportkostnader. En annan viktig källa till koncentration av verksamheter är om företagens produktion kännetecknas av stordriftsfördelar, vilket också diskuterades i avsnitt 2.1.3. Ju större stordriftsfördelar företag har, desto kraftigare är koncentrationskrafterna eftersom dessa företag vill samla sin verksamhet till en plats. kan stordriftsfördelar i viss mån sätta konkurrensen ur spel och göra så att företagen blir mindre känsliga för priskonkurrens. Denna relation förutsätter dock att det är kostsamt för företag att Knarvik, Overman & (2000) tycks inom tillverkningsindustrin i EU bli mindre betydelsefulla för lokaliseringen allt eftersom den europeiska integrationsprocessen fortskrider. I denna rapport hittas inte någon minskande betydelse för stordriftsfördelar. Tvärtemot de resultat som förväntas, visas att verksamheter med stordriftsfördelar i stället är överrepresenterade utanför stora marknader. där produktdifferentiering och länkar mellan branscher har stor betydelse För att undersöka hur känsliga resultaten är för konsumentlänken och stordriftsfördelarna introduceras en variabel som tar hänsyn till hur differentierade produkterna är inom varje bransch. Ju mer differentierade varor eller tjänster är desto mer kan företag skilja sig från konkurrenter och därmed bli mindre känsliga för priskonkurrens.30 Av diagram 2.10 framgår att effekten av konsumentlänkar och stordriftsfördelar försvinner när variabeln som tar hänsyn till produktdifferentiering inkluderas. I stället är det verksamheter som producerar differentierade produkter som koncentreras nära ekonomiska centra. Det verkar således som effekten på lokaliseringen av konsumentlänken och stordriftsfördelar framför allt speglar produktdifferentiering. Verksamheter med en kraftig konsumentlänk producerar differentierade varor eller tjänster och är överrepresenterade i ekonomiska centra. Däremot producerar verksamheter med höga stordriftsfördelar relativt standardiserade produkter och är överrepresenterade i periferin. 30Klassificering bygger på Rauchs klassificering av varor inom internationell handel (se avsnitt A.1 i Appendix A för en definition). 31Om bara tillverkningsindustrin används i modellen skiljer sig inte effekterna åt från då all verksamhet används när det gäller variablerna som är viktiga inom ekonomisk geografi. Länkar mellan aktörer, stordriftsfördelar och produktdifferentiering samverkar på samma sätt med ekonomisk potential som . Verksamheter som tillverkar differentierade produkter och verksamheter vars produktion är beroende av insatsvaror är mer benägna att lokalisera sig i ekonomiska centra. specialiseringsmönster mellan svenska kommuner vissa år Specifikation med utökat antal Ek potential * Insatslänk Ek potential * Konsumentlänk Ek potential * Produktdiff. Ek potential * Stordriftsfördelar Tillg skog & * Mineralintensiv Tillg skog & * Primärintensiv till högutbildade * Kunskapsintensiv Anm.: Den fullständiga specifikationen , 1995, 2001 och 2003 finns i Appendix A., avsnitt A.2.5. Varje stapel visar koefficientens storlek och alla koefficienter som inte statistiskt skiljer sig från noll ges värdet noll. Offentlig verksamhet har exkluderats. Källa: Egna beräkningar. För att ytterligare undersöka känsligheten i resultaten inkluderas fler förklarande variabler.32 Utvidgningen av specifikationen avser att fånga verksamheters internationella beroende och beroendet inom branscher. Den internationella länken representeras av dels en variabel som visar hur stor andel av försäljningen som exporteras, dels en variabel som visar hur stor andel av insatsvarorna som importeras. Länkarna inom branscher fångas genom en variabel 32 De resultat som redovisas är inte känsliga för utelämnande variabler som inte kan observeras. Samma analys har gjorts med paneldatametoder som kontrollerar för allt som inte varierar mellan kommuner eller mellan olika branscher. De skattade koefficienterna för interaktionstermerna förändras inte av en sådan specifikation. Resultaten påverkas heller inte kollinearitet eller då enskilda variabler utesluts en och en. som visar hur stor andel av verksamhetens insatsvaror som härstammar från företag inom samma bransch.33 Inget av de resultat som diskuterats i avsnitt 2.6.2 eller 2.6.3 påverkas av att dessa variabler inkluderas.34 Enligt teorin förväntas verksamheter med internationella länkar (givet att ingen region har komparativa fördelar i export eller import) vara underrepresenterade i ekonomiska centra eftersom den lokala marknaden betyder mindre för dessa verksamheter. Denna förväntning stöds inte av analysen. Verksamheter med en hög grad av internationella länkar är varken mer eller mindre koncentrerade i områden med en hög ekonomisk potential än vad övriga verksamheter är. Däremot är branscher med betydelsefulla länkar inom en och samma bransch mer koncentrerade till områden med en hög ekonomisk potential. Detta tyder på att koncentrationskrafterna inom branscher är betydelsefulla för koncentrations- och specialiseringsmönster, vilket är ett resultat som är i linje med (2003) som undersöker koncentrationsfördelar inom- och mellan branscher. 33Dessa variabler har konstruerats från SCB:s input-output tabeller, se vidare Appendix A, avsnitt A.1. 34Resultaten från denna utökade specifikation redovisas inte i rapporten, men kan vid förfrågan erhållas av författarna. I detta kapitel har koncentrations- och specialiseringsmönster studerats med en kombination av olika metoder och mått på ekonomisk aktivitet. Oavsett vilka metoder eller mått som används är resultaten samstämmiga: Den ekonomiska aktiviteten har koncentrerats mer och mer . Koncentrationen drivs framför allt av ökande skillnader mellan län, vilket är i linje med att ekonomisk aktivitet koncentreras till storstadsområden (se t.ex. diagram 1.1). Koncentrationen påverkas dock inte enbart av en inflyttning till storstadsregioner, utan även av att områden inom län förändras. dämpades koncentrationen av att kommuner inom län blev allt mer lika. Denna trend bröts då kommuner inom län blev allt mer olika. har den totala koncentrationen ökat i en lika stor utsträckning av inflyttning till storstäderna som en ökad koncentration inom län. Denna utveckling är i linje med att det bildas regionala centra som blir allt viktigare för den ekonomiska strukturen inom länen. En viktig orsak till den ökande geografiska koncentrationen är att tjänsteproduktionen blir allt mer koncentrerad. Framförallt gäller detta verksamheter inom den finansiella näringen och byggbranschen. Rapporten visar även att det finns tydliga skillnader i specialiseringsmönstret. Tätortskommuner eller kommuner nära en stor marknad (med en hög ekonomisk potential) är specialiserade inom högteknologisk tillverkning. Glesbygdskommuner eller kommuner med en låg ekonomisk potential är generellt sett specialiserade inom verksamheter med en mer standardiserad tillverkningsproduktion och inom primärproduktion (jordbruk, skog och fiske). I korthet är alltså områden med en hög ekonomisk potential specialiserade inom verksamheter som kräver närhet till stora marknader eller kvalificerad arbetskraft. Jordbruksmark, skog eller mineraler fungerar däremot som ankare för ekonomisk aktivitet i mer perifera områden. Dessa koncentrations- och specialiseringsmönster visar sig även i hög grad bero på grundläggande ekonomiska faktorer. Verksamheter som använder en viss resurs mer intensivt än andra är överrepresenterade i områden som har god tillgång på dessa resurser. Vidare är verksamheter som har starka länkar till andra företag (framför allt inom en bransch) eller konsumenter, överrepresenterade i områden som har tillgång på en stor marknad. Med andra ord koncentreras produktionen i på ett sådant sätt som förväntas ge positiva ekonomiska vinster. Politiska åtgärder har inte reducerat dessa ekonomiska faktorers betydelse för koncentrations- och specialiseringsmönstret i . I stället har de underliggande ekonomiska drivkrafterna, framför allt närheten till en lokal marknad, ökat i betydelse . Inledningsvis underströks att tillväxten i mycket väl kan påverkas positivt av en ökad koncentration och en tydligare specialisering mellan regioner. I nästa kapitel undersöks och diskuteras om det föreligger ett positivt samband mellan hur koncentrerade och specialiserade svenska kommuner är och hur hög tillväxt de har. 3 Regional ekonomisk tillväxt I inledningen av rapporten visades en karta (diagram 1.1) över tillväxtmönstret i och där utmålades som ett område med relativt hög tillväxt i jämförelse med övriga landet. Detta är dock en grov generalisering. Bilden är mer splittrad än så eftersom det finns områden i norra som har en relativt hög tillväxt som det finns områden i med en relativt låg tillväxt. Frågan är varför tillväxten skiljer sig åt mellan olika landsdelar. En förklaring skulle kunna vara att kommuner med låga inkomstnivåer växer snabbare. Om detta är fallet speglar tillväxtmönstret i diagram 1.1 att låginkomstkommuner hinner upp kommuner med högre inkomstnivåer. Alternativt kan olika kommuner i grunden ha olika förutsättningar för tillväxt och då kan skillnaderna mellan kommuners inkomster bestå, eller till och med öka. Målsättningen med detta kapitel är att undersöka i vilken mån inkomster närmar sig varandra, samt om det finns olika grundförutsättningar som kan förklara bestående eller ökande inkomstklyftor mellan regioner. En omdiskuterad fråga inom nationalekonomisk forskning är om inkomster per invånare i olika regioner närmar sig varandra för att stabiliseras på en och samma nivå eller om regioner i stället avviker mer och mer från varandra.1 I korthet finns det två hypoteser. Den s.k. traditionella tillväxtteorin kommer fram till att regioner närmar sig varandra eftersom det finns ekonomiska begränsningar i tillväxttakten. Den s.k. endogena tillväxtteorin argumenterar i stället för att avvikelsen mellan regioner mycket väl kan öka med tiden på grund av att produktionstillväxt och högre inkomster i sig 1 Se t. ex. Romer, P. [1996] och Barro, R. & Sala-i-Martin, X. [1995]. Regional ekonomisk tillväxt SOU 2007: kan generera en ännu högre tillväxt. Dessa båda perspektiv diskuteras mer utförligt nedan. Den traditionella tillväxtmodellen utgår från två antaganden. Det första är att en fördubbling av alla insatsvaror leder till en fördubbling av produktionen.2 Ett företag skulle alltså kunna kopiera sin produktion om det fick tillgång till dubbelt så mycket insatsvaror. Det andra antagandet är att produktiviteten för varje insatsvara minskar när användningen av en typ av insatsvara ökar utan att denna ökning matchas av en lika stor ökning av andra insatsvaror.3 I faktaruta 2 exemplifieras detta med vad som händer i en restaurang då en ny spis, som symboliserar en ökning av insatt kapital, köps in. Faktaruta 3.1 Avtagande marginalproduktivitet – ett exempel En restaurang med fem kockar använder sig av en utrustning som bland annat består av två spisar. Om restaurangen köper in en spis till skulle fler portioner kunna tillagas , men kapacitetsutnyttjandet av varje spis skulle begränsas av antalet kockar i köket. Även om varje kock blir mer produktiv av nyinvesteringen (de behöver t.ex. inte vänta på sina kollegor) utnyttjas varje enskild spis mindre effektivt om någon spisplatta nu alltid måste vänta på en kock. Nyinvesteringen kan alltså leda till att antalet portioner per spis och timme minskar även om antalet portioner ökar totalt sett. Kapitalackumulation (dvs. investeringar i maskiner, byggnader och spisar) leder till att den totala produktionen ökar som produktionen per kapitalenhet minskar, dvs. Detta är en viktig utgångspunkt för den traditionella tillväxtteorin.4 Förutom att kapitalets produktivitet minskar i takt med att mer kapital ackumuleras utgår teorin från att den teknologi (dvs. 2Se Solow, R. [1956] och , T. W. [1956] 3De ekonomiska termerna är skalavkastning och fallande marginalprodukt. Produktiviteten refererar till förhållandet mellan produktionsnivån och insatsvarorna (input- output relation) och produktiviteten ökar om produktionen ökar mer än vad insatsvarorna gör. 4En mer formell härledning av teorin finns i avsnitt A.2.6 i Appendix A. produktionssätt) som används är tillgänglig för alla. Detta innebär att om ny teknologi införs i en region kommer ekonomiska aktörer i alla andra regioner kunna ta del av denna. Därmed bortser den traditionella tillväxtteorin från att skillnader i regionala inkomster kan förklaras av teknologiska skillnader. Förutom att alla ekonomiska aktörer antas ha tillgång till samma teknologi antas de även ha samma konsumtionsmönster (preferenser) och institutioner, vilket medför att sparandet som styr investeringarna inte skiljer sig åt mellan regioner. En följd av dessa utgångspunkter är att regionala skillnader i inkomst per invånare endast kan förklaras av skillnader i mängden kapital, dvs. kapitalstock, per invånare. Kapitalstocken kan dock inte öka i all oändlighet eftersom en nivå till slut nås där mer kapital inte ökar produktionen. Inkomsten per invånare når därmed ett maximum då mer kapital inte leder till en större produktionsvolym. En följd av detta är att regioner som från början har en relativt låg inkomstnivå (per invånare) kommer att få en större ökning av inkomsterna om de investerar i ytterligare kapital, jämfört med regioner som redan har höga inkomster. Detta beror på att kapitalets produktivitet inte har hunnit avta i samma utsträckning i en region där inkomsterna per invånare är låga. Därmed kommer regioner med en relativt liten inkomst per invånare öka sin produktion snabbare och närma sig de rikare regionernas inkomstnivå. Detta kallas för absolut konvergens eller-konvergens mellan regioner. Hur snabbt regionerna närmar sig varandra beror på hur befolkning, kapitalstock och sparande utvecklas: Om befolkningen ökar snabbt minskar inkomsttillväxten per invånare. Om kapitalstocken måste bytas ut, då maskiner och byggnader slits ut, minskar tillväxten. Om sparandet i ekonomin ökar görs fler investeringar och tillväxten ökar. Den traditionella tillväxtmodellen kan också utökas för att inkludera teknologiska förändringar och humankapital. När den traditionella modellen inkluderar teknologiska förändringar innebär det att individer kan bli rikare utan att kapitalstocken växer eftersom ny teknologi kan medföra att det befintliga kapitalet blir mer produktivt. Produktionen kan därmed öka utan att kapitalstocken ökar. Om humankapital inkluderas i modellen hamnar fokus inte bara på en ackumulation av fysiskt kapital (dvs. maskiner och byggnader) utan inkomstnivån kan även stiga genom att utbildningsnivån i samhället stiger.5 Det är dock viktigt att notera att modellen fortfarande utgår från att produktiviteten är avtagande, vilket leder till att modellen förutsäger absolut konvergens. Inkomsterna i alla regioner förutses därför öka tills dess att alla regioner har samma inkomstnivå per invånare. Svagheten i den traditionella tillväxtmodellen ligger i att den bygger på att det endast finns en skillnad mellan regionerna nämligen produktionsvolymen. Ju lägre produktionsvolym desto högre tillväxtpotential eftersom det fortfarande finns utrymme för att ytterligare kapitalenheter ska bidra relativt mycket till produktionen. Skulle däremot förutsättningarna skilja sig åt mellan regioner kan det medföra att även den högsta möjliga inkomstnivån skiljer sig åt mellan regioner. Om sparandegraden, konsumtionsmönstret eller politiska åtgärder skiljer sig åt mellan regioner finns det därför inga förutsättningar för att regionerna ska närma sig varandra. Det intressanta blir i stället om varje regions inkomster växer mot en nivå som är samma för regioner med samma förutsättningar, dvs. om det finns en villkorad konvergens mellan regioner.6 Ett sätt att studera villkorad konvergens är att villkora tillväxten på ett antal variabler som kan förklara varför regioner skulle nå olika inkomstnivåer. En konvergens i denna situation innebär att alla regioner strävar efter en inkomstnivå som bestäms av egna förutsättningar. Ett alternativt sätt är att undersöka om det finns en absolut konvergens mellan regioner som kan antas ha samma förutsättningar. Det senare innebär att det skulle vara mer troligt att hitta konvergens inom länder än mellan länder eftersom det är mer troligt att variabler som lägger grunden för tillväxt liknar varandra inom länder. Vidare är rörligheten större inom länder än mellan länder, vilket leder till att kapital i större utsträckning flyttar till regioner som erbjuder hög avkastning. Därmed är det mer troligt att kapitalstockar och inkomster per invånare blir mer lika. & Sunley, P. [1998]. 6Se Sala-i-Martin, X. [1996] för en diskussion om den absoluta och den villkorade konvergensparametern. Enligt den traditionella tillväxtmodellen styrs den absoluta konvergensen i inkomstnivåer mellan regioner av antagandet om att kapital har avtagande marginalproduktivitet, dvs. ytterligare kapitalenheter bidrar allt mindre till produktionen. Däremot är denna modell tyst om vilken betydelse tillväxtskapande aktiviteter i sig har för att förklara tillväxt och konvergens. Detta har lett till ett antal alternativa förklaringsmodeller som utgår från att tillväxten inte behöver förklaras utifrån några givna förutsättningar utan kan förklaras utifrån tillväxtprocessen i sig.