sou · GWB336 · 2008-04-09 00:00:00 — (bas 656 spelare som spelat tidigare) /vecka eller oftare Konsumtionsmönster – självrapporterade och faktiska Liksom i webbundersökningen används här varje individs högsta värde när det gäller frekvens, alltså hur ofta individen spelat nätpoker. De som bara spelat på har bara ett värde, men de som även spelar på annan sajt har ett värde för spel på , och ett värde för spel på annan sajt. Detta innebär sannolikt en underskattning av den faktiska spel- frekvensen. Även när det gäller självrapporterad tid har det högsta värdet för varje individ använts. Som framgår av Tabell 13 är den självrapporterade, enligt ovan omkodade frekvensen (srf) för allt nätpokerspelande i stort den- samma som den faktiska frekvensen (ff) på . hälften spelar eller mer sällan (själv- rapporterat , faktisk ), ungefär en tredjedel spelar (srf: , ff: ) och en femtedel spelar eller oftare (srf: , ff: ). Det genom- snittliga antalet pokerdagar på är . I Tabell 13 ser man att hälften (50,) uppger att de ägnar en genomsnittlig vecka, en tredjedel (33,) att de spelar , en sjättedel (16,) spelar en genomsnittlig vecka. Om man tittar på Svenska Spels poker så kan man använda sig av spelade halvtimmar då man gjort någon ekonomisk transaktion. Det genomsnittliga antalet spelade halvtimmar var 26,2. Det utgör helt säkert en underskattning av det verkliga antalet spelade halvtimmar, men måttet är användbart för jämförelser. Som framgår av Tabell 13 är det genomsnittliga pokernettot -, det genomsnittliga nettot på andra spel på (spelade genom spelkortet) är -. Det genomsnittliga antalet ekonomiska pokertransaktioner är 163,8 (den här variabeln främst med för jämförelser nedan). I vilken utsträckning ändrar spelarna sina gränser och hur ofta slår man i budgettaket? I genomsnitt ändrade spelarna sina gränser 2,3 gånger . Av de aktiva spelarna hade slagit i budegettaket vid minst ett tillfälle . SOU 2008:36 Bilaga 3 Konsumtionsmönster – självrapporterade och faktiska hos nät- /vecka eller oftare Antal pokerdagar (genomsnitt) Antal spelande halvtimmar senaste Poker (medel) (av aktiva spelare) Jämförelse mellan kunder aktuella bara på och kunder som även spelar på annan sajt I Tabell 14 jämförs gruppen kunder som enbart spelar på med kunder som även spelar poker på annan sajt. Grupperna kommer nedan att benämnas Bara SvS och Även annan sajt. Som framgår av Tabell 14 så finns det inga statistiskt signifikanta skill- nader mellan grupperna i könsfördelning och genomsnittlig ålder. Däremot har en signifikant större andel i gruppen Även annan sajt riskabla eller problematiska spelvanor (29,respektive ) än gruppen Bara SvS (16,riskabla spelvanor och proble- matiska). När det gäller självrapporterad frekvens är det en signifikant högre andel i gruppen Även annan sajt som spelar (37,) eller oftare (35,) jämfört med gruppen Bara SvS (motsvarande siffror respektive ). Det är där- emot ingen signifikant skillnad mellan grupperna när det gäller faktisk frekvens pokerspelande på . Gruppen Även annan sajt uppger också att man spelar jämfört med Bara SvS. Skillnaden är statistiskt signifikant. Det är däremot inte skillnaden mellan grupperna avseende den faktiskt nedlagda tiden på . Som även framgår av Tabell 14 så finns det inga skillnader mellan grupperna avseende spelnetto, vare sig på poker eller på andra spel på . För Pokernetto har median använts för jämförelse, då medelvärdet blir missvisande på grund av extrema värden. Gruppen Även annan sajt har gjort signifikant fler transaktioner , 202,1 än gruppen Bara SvS 137,8. Det finns inga signifikanta skillnader mellan grupperna när det gäller antalet gränsändringar (för detaljer, se Tabell 14). Tabell 14 Konsumtionsmönster – självrapporterade och faktiska hos dels nät- pokerkunder som enbart spelar på , dels kunder som även spelar på annan sajt. /vecka eller oftare året SvS (genomsnitt) veckorna (medel) Andra spel SvS senaste Signifikans: n.s.=ej signifikant, ***= p<0,001. Kön Chi2= 3,72, df: 1, n.s. independent samples t-test: F=1,6,df: 1026 n.s., Spelproblem: Chi2=53,0, df: 2, p<0,001, Frekvens självrapporterad: Pearson Chi2=106,5, df: 2, p< 0,001 Frekvens SvS: Pearson Chi2=4,62, df: 2, n.s. Antal pokerdagar: Independent samples t-test: F=0,14, df: 1026, n.s. Pearson Chi2=95,3, df: 2, p< 0,001.Tid faktisk: Independent samples t-test, F=117,99, df:901, p<0,001. Spelnetto poker: test: U=121248, n1=623, n2=405, n.s. Spelnetto andra spel: Independent samples t-test: F= 1,30, df:1026,n.s., Antal transaktioner: Independent samples t-test: F= 11,67, df:901, p<0,001. Antal gränsdragningar: Independent samples t-test: F= 2,08, df:1026, n.s. Slagit i budgettak Chi2=1,47, df:1, n.s. Jämförelse mellan spelare med och utan riskabla spelvanor I det här avsnittet har materialet delats in i två grupper; en grupp med riskabla spelvanor (PGSI 3+) och en grupp utan riskabla spelvanor (PGSI 0-2). Som framgår av Tabell 15 så är det inga signifikanta köns- eller åldersskillnader mellan grupperna, även om gruppen med riskabla spelvanor är något yngre och har en något lägre andel kvinnor. Det är signifikant fler i gruppen med riskabla spelvanor som uppger att de spelar 4 gånger eller oftare (32,) jämfört med gruppen utan problem (18,). Det är däremot ingen statistisk signifikant skillnad avseende faktisk frekvens på . Gruppen med riskabla spelvanor uppger att de spelar en typisk vecka, spelar och spelar . Motsvarande siffror för gruppen utan problem är respektive . Skillnaden mellan grupperna är statistiskt säkerställd, liksom skillnaden i faktiskt antal spelade halvtimmar , för gruppen med riskabla spelvanor jämfört med för den andra gruppen. Riskgruppen har även förlorat signifikant mer pengar på poker, medianen för gruppen är -, jämfört med -för gruppen utan problem. För Pokernetto har median använts för jämförelse, då medelvärdet blir missvisande på grund av extrema värden. Ytterligare tecken på att riskgruppen konsumerar poker i högre utsträckning, är att gruppen har signifikant fler antal transaktioner än gruppen utan problem. Riskgruppen har även ändrat gränserna fler antal gånger , 2,9 gånger jämfört med 2 för gruppen utan problem. En större andel av riskgruppen har även slagit i taket för gränser Tabell 15 Konsumtionsmönster – självrapporterade och faktiska hos spelare med riskabla spelvanor respektive inte riskabla spelvanor enligt PGSI. /vecka eller oftare året SvS (genomsnitt) Andra spel SvS senaste Signifikans: n.s. = ej signifikant. * = p<0,05, *** = p<0,001 Kön Pearson Chi2= 2,43, df: 1, n.s. independent samples t-test: F=1,2,df: 1022 n.s., Frekvens självrapporterad: Pearson Chi2= 26,8, df: 2, p< 0,001 Frekvens SvS: χ²= 1,23, df:2, n.s.Antal pokerdagar: Independent samples t- test: F=0,22, df: 1022, n.s.Tid självrapporterad Pearson Chi2= 48,9, df: 2, p< 0,001.Tid faktisk: Independent samples t-test, F=6,2, df:898, p<0,05. Spelnetto poker: test: U=87804, n1=753, n2=271, p<0,001 Spelnetto andra spel: Independent samples t-test: F= 1,0, df:1022, n.s., Antal transaktioner: Independent samples t-test: F= 29,5, df:898, p<0,001. Antal gränsdragningar: Independent samples t-test: F= 27,1, df:1022, p<0,001 Slagit i budgettak Pearson Chi2= 20,4, df:1, P<0,001 Åsikter om Svenska Spels spelansvarsåtgärder Som framgår av Tabell 16 uppskattar de allra flesta av Svenska Spels kunder sajtens spelansvarsåtgärder. Navigatorn (som visar för- brukad tid och pengar i förhållande till uppsatta gränser) tycker är bra eller mycket bra. Tidsgränser tycker är bra eller mycket bra, och så mycket som tycker att få sätta belopps- gränser är bra eller mycket bra. Det är också anmärkningsvärt få som tycker att spelansvarsåtgärderna är dåliga eller mycket dåliga, mellan och . Huvuddelen av dem som inte tycker spelansvarsåtgärderna är bra tycker att de är varken bra eller dåliga. I undersökningen fick man även frågan om man tyckte att Svenska Spels verktyg ger tillräckliga möjligheter att hålla pokerspelandet under kontroll. En majoritet, tyckte att det var helt till- räckligt, att det gav möjligheter men inte var tillräckligt, svarade inte alls och visste inte. Sammanfattningsvis kan man säga att spelansvarsåtgärderna uppskattas i hög utsträck- ning. Tabell 16 Åsikter om olika spelansvarsåtgärder (n=1031). Användande av spelansvarsåtgärder och deras verkningsgrad Om spelansvarsåtgärder ska ha effekt så måste de olika verktygen användas. Vi ska här titta på i vilken utsträckning Svenska Spels spelansvarsverktyg används och även deras effektivitet, eller som det benämns fortsättningsvis i den här rapporten: vilken verknings- grad de har. Ur spelansvarssynvinkel är spelaren som stoppas av gränserna han/hon satt på men då går vidare till en annan spelsajt ett misslyckande för systemet. För varje spelansvarsåtgärd nedan presenteras först användande och verkningsgrad för alla i undersökningen, sedan uppdelat på om man är aktuell spelare bara hos eller även på annan sajt. Slutligen presenteras även resultaten uppdelade på riskabla spelvanor (PGSI 3+) eller inte. Resultaten sammanfattas även i Tabell 17. Sammantaget använder navigatorn helt eller delvis, har den uppe på bildskärmen , släcker ner den . I gruppen som bara spelar på har uppe navigatorn , och släcker ner den . Motsvarande siffror för gruppen som även spelar på annan pokersajt är och . Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=46,0, df:2, p<0,001). Av riskspelarna hade uppe navigatorn och släcker ner den . Motsvarande siffror för gruppen ej riskspelare är och . Skillnaden är inte statistiskt signifikant (Pearson Chi2=4,87, df:2, p>0,05). Gränser för spelande. satte gränser som överensstämde med vad de planerade att spela för, satte en något högre gräns än så. Sammantaget sätter alltså vad rapportför- fattaren uppfattar som rimliga gränser för tid ur spelansvarssyn- vinkel11, En större andel, satte rimliga beloppsgränser; satte en gräns som överensstämde med vad de planerade att spela för, en något högre gräns. Så många som har blivit stoppade från att spela på grund av gränserna. Av dessa har inte spelat poker på Internet (på någon annan sajt) sedan de blivit stoppade, och två tredjedelar, har inte ändrat gränserna. Verkningsgraden på gränssättning i undersök- ningen är alltså mellan och . Av dem som blivit stoppade av gränserna har blivit stoppade en gång, 11 Alltså gränser som överensstämmer med vad de planerar att spela eller en något högre gräns. Det tredje svarsalternativet på frågan var en hög gräns för att slippa bli spärrad vilket innebär att man som användare avstår från gränssättandets funktion. Det är exempelvis möjligt att ställa in . två gånger, och fyra gånger. En knapp fjärdedel, , har blivit stoppade fem gånger eller fler. En något större andel av dem som bara spelar poker på jämfört med gruppen som även spelar på annan pokersajt satte det som ovan benämns som rimliga gränser. I gruppen bara satte tidsgränserna som de planerade att spela, något högre. Motsvarande siffror för gruppen som även spelar poker på annan sajt var och . Skillnaden är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=19,8, df:2, p<0,001). Man kan se samma mönster för beloppsgränser, i gruppen bara satte gränser som de planerade att spela för, något högre - motsvarande siffror för den andra gruppen är och . Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=16,7, df:2, p<0,001). Skillnaderna är mindre och inte statistiskt signifikanta (Pearson Chi2=1,66, df:2, p>0,05) då man tittar på hur många som blivit stoppade från spel på grund av att de nått sina uppsatta gränser, i gruppen bara och för gruppen som även spelar poker på annan sajt. Den mindre skillnaden är förklarlig då det är färre i den senare gruppen som sätter rimliga gränser. I gruppen bara spelade inte poker på annan sajt då de blivit stoppade av gränserna, för den andra gruppen var det som inte spelat vidare på annan pokersajt. Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=76,2, df:1, p<0,001). Efter- som definitionen för gruppindelningen är var man är aktiv spelare någonstans (), är skillnaden förväntad. Gruppen som är aktiva spelare på annan sajt har en klart lägre tröskel för att spela vidare någon annanstans. Det var liten skillnad i andelen som inte ändrade sina gränser efter att ha blivit stoppade, för gruppen och för den andra gruppen. Skillnaden mellan grupperna är inte statistiskt signifikant (Pearson Chi2=0,06, df:1, p>0,05). Av riskspelarna satte tidsgränser som de planerade att spela, och något högre. För gruppen ej riskspelare var motsvarande siffror och . Skillnaden mellan grupper- na är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=6,5, df:1, p<0,05). Skillnaden mellan grupperna är något mindre för beloppsgränser och är inte heller statistiskt signifikant (Pearson Chi2=1,66, df:1, p>0,05) , av riskspelarna satte en gräns som överensstämde med vad de planerade att spela för och en något högre gräns. Motsvarande siffror för gruppen ej riskspelare var Av riskspelarna hade blivit stoppade av gränserna , jämfört av gruppen ej risk- spelare. Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=30,4, df:1, p<0,001). Av riskspelarna spelade inte poker på annan sajt då de blev stoppade av gränserna mot för gruppen ej riskspelare. Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=17,5, df:1, p<0,001). Av riskspelarna ändrade inte gränserna mot av gruppen ej riskspelare. Skillnaden mellan grupperna är inte signifikant (Pearson Chi2=1,05, df:1, p>0,05). Att spärra sitt pokerkonto är en rätt kraftfull och omfattande spelansvarsåtgärd. I undersökningen har spärrat sitt pokerkonto . Av dessa har inte spelat nät- poker någon annanstans de hade spärrat sitt poker- konto. Verkningsgraden är alltså ; fortsatte spela nätpoker på annan sajt. För gruppen som bara spelar på hade spärrat sitt pokerkonto, av dessa spelade inte nätpoker de var spärrade. För gruppen som även spelar på annan sajt hade spärrat sitt nätpokerkonto på . Av dessa spelade inte nätpoker de spärrat sitt konto. Även här är alltså verkningsgraden lägre för gruppen som spelar på annan sajt. Skillnaden mellan grupperna avseende att ha spärrat kontot är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=6,99, df:1, p<0,001), det är även skillnaden mellan grupperna på frågan om man spelat nätpoker man spärrat sitt konto (Pearson Chi2=5,52, df:1, p<0,05). I gruppen riskspelare hade spärrat sitt pokerkonto , och av dessa hade inte spelat nätpoker på annan sajt . Motsvarande siffror för gruppen ej riskspelare var och . Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant när det gäller andelen som spärrat sitt konto (Pearson Chi2=16,7, df:2, p<0,001) men inte om man spelat nätpoker under avstängningen (Pearson Chi2=1,48, df:1, p>0,05). har på ett självtest där spelar- na kan testa sina spelvanor. Efter fyra så kallade grindfrågor följer ett 20 frågor långt test. Spelaren får utifrån svaren i testet åter- koppling på sina spelvanor; målsättningen är att personer som får gult eller rött ljus ska börja fundera på och se över sina spelvanor. Den röda gruppen uppmanas även att ta kontakt med exempelvis stödlinjen för spelberoende. I undersökningen hade gjort självtestet minst en gång. Av dem som hade fått gult eller rött ljus uppgav att de hade minskat sitt spelande som en följd av resultatet på självtestet. I självtestet hade fått rött, gult och grönt ljus. Så många som mindes inte resultatet på självtestet. Det gör att andelen med gult och rött ljus som minskat sitt spelande på grund av självtestet, är vårt mått på verkningsgraden, men siffran är något skakig eftersom så många inte mindes sitt resultat på självtestet. Av dem som inte mindes hade minskat sitt spelande på grund av resultatet på självtestet. I gruppen som bara spelar på hade gjort självtestet, mot i gruppen som även spelar på annan sajt. Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=8,40, df:1, p<0,01). I gruppen riskspelare hade gjort självtestet, mot i gruppen ej riskspelare. Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=17,0, df:1, p<0,001). Av riskspelarna uppgav av dem som fick gult eller rött på självtestet att de minskat sitt spelande som en följd av resultatet. Poker är ett spel där kunskap om sannolikhet, oddsräknande och förstås grundläggande kunskaper om reglerna har ett relativt stort inflytande på det långsiktiga resultatet. Till det kan även läggas strategier hur man ska hantera sin spelkassa (eller bankrulle som det brukar kallas) och vikten av att inte tappa kontrollen över sitt spelande då man förlorar (att tilta). har en pokerskola på sin hemsida där spelarna kan lära sig grundläggande kunskaper om hur man spelar poker på nätet. I undersökningen hade tittat på pokerskolan i någon ut- sträckning. kände till att den fanns (och antag- ligen avstått från att titta närmare på den). Beträffande kännedom om pokerskolan är verkningsgraden sålunda . I gruppen bara har tittat på pokerskolan, hade gjort det i gruppen som även spelar på annan sajt. Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=6,79, df:2, p<0,05). I gruppen riskspelare hade tittat på pokerskolan, mot i gruppen ej riskspelare. Skillnaden mellan grupperna är inte statistiskt signifikant (Pearson Chi2=0.13, df:2, p>0,05). Bord med kollektiv sit-out. Nätpoker är ett kontinuerligt spel med ständigt nya vinstchanser, vilket gör att det är relativt lätt att tappa grepp om tiden vid spel. För att skapa naturliga avbrott i spelet finns det möjlighet på att välja bord med kollektiv sit-out, vilket innebär fem minuters kollektiv paus . Dessa bord väljs aktivt i första hand av i under- sökningen, spelar på borden, an- tingen för att det inte finns några andra lediga bord (8,) eller för att de hamnar där utan att ha sökt sig aktivt dit (). Även om borden väljs aktivt av en andel av spelarna, får verkningsgraden anses vara låg. I gruppen bara väljer borden med kollektiv sit-out i första hand, mot i gruppen som även spelar på annan sajt. Skillnaden mellan grupperna är statistiskt signifikant (Pearson Chi2=6,39, df:1, p<0,05). Borden uppskattas alltså något mer av dem som är aktiva även på andra sajter (där liknande bord inte finns, rapportförfattaren veterligt). I gruppen riskspelare väljer borden med kollektiv sit-out i första hand, mot i gruppen ej riskspelare. Skillnaden mellan grupperna är inte statistiskt signifikant (Pearson Chi2=0,01, df:1, p>0,05). Tabell 17 Sammanfattning av användande och verkningsgrad för olika spel- ansvarsverktyg hos , för alla kunder, aktiva på enbart , aktiva även på annan sajt, riskspelare och ej risk- spelare. (PGSI 0-2) 7,7, % vid gult/rött Rimligt användande = att man satt gränser som man planerat att spela eller strax däröver. Se fotnot 3. Multipel regressionsanalys av vad som påverkar användande av spelansvarsåtgärder Hur påverkar kön, ålder, riskabla spelvanor och aktuell spelsajt i vilken utsträckning man använder sig av spelansvarsåtgärder? För att kontrollera för att de predicerande variablerna, de nämnda, korrelerar sinsemellan, används här en multipel regressionsanalys med Spelansvarspoäng som kriterievariabel (det som vi vill kunna förutsäga med våra predicerande variabler). ansvarspoäng har värde 0 7, hur värdena räknats fram framgår av Tabell 18. Tabell 18 Poängberäkning för variabeln Spelansvarspoäng. Uppe alltid eller delvis Satt gräns som planerat eller något högre Satt gräns som planerat eller något högre Gjort självtest minst en gång Bord med kollektiv sit-out Sitter alltid eller ibland och vet om det Vid användande av en simultan så kallad enter-metod erhölls en signifikant modell: F (4, 1016) = 8,45, p < 0,001. Modellen förklarar dock så lite som av variansen (Adjusted R²=0,029). Som framgår av Tabell 19 var ålder och att spela på annan sajt än statistiskt signifikanta prediktorer för Spelansvars- poäng. Kön och riskabla spelvanor var inte signifikanta prediktorer. Äldre använder spelansvarsåtgärder mera liksom de som bara spelar på . Kön och om man har riskabla spelvanor eller inte påverkar inte användandet av spelansvarsåtgärder på något signifikant sätt. Det kan ses som något positivt att personerna med riskabla spelvanor använder sig av spelansvarsåtgärder i lika hög utsträckning som övriga spelare, men eftersom det framförallt är personer med riskabla spelvanor man vill nå (men även att hjälpa personer med oproblematiska spelvanor att fortsätta ha sina spel- vanor under kontroll) kunde man önska sig en högre siffra. Resultatet ska tolkas med försiktighet. Metoden visar inte orsakssamband mellan de predicerande variablerna och kriterie- variabeln, och den som analysen förklarar är mycket liten. Faktorer som modellen inte tar hänsyn till kan ha ett mycket större inflytande på att man använder spelansvarsåtgärderna. Tabell 19 Ostandardiserade och standardiserade regressionskoefficienter för variablerna i modellen (metod: enter). -3,699 (enbart SvS 1, SVS & Kön (kvinna 1, man 2) -1,679 PGSI (nej 0, ja 1) a. Dependent Variable: Ansvarspoäng. Förslag från kunderna i undersökningen på ytterligare spelansvarsåtgärder som skulle kunna genomföra I undersökningen frågades dels om man tyckte att Svenska Spels spelansvarsverktyg var tillräckliga för att hålla pokerspelandet under kontroll, dels vad skulle kunna göra ytterligare. Cirka 290 personer gav något slags svar på frågan. Det vanligaste svaret var nej, inget och liknande. Den vanligaste typen av svar med något substantiellt innehåll var att man skulle vilja få mer infor- mation om hur det gick ekonomiskt, både på kort och på lång sikt. Det fanns även önskemål om att kunna följa hur länge man spelat, för att på så sätt hålla koll . Andra saker som nämndes var att man skulle ha fler tidsalternativ att välja på när man ska stänga av sig. Någon önskade att man frivilligt skulle kunna spärra penningtransaktioner vissa tider (ex. ). Annat som nämn- des var önskemål om att kunna spela med låtsaspengar (s.k. play money) eller freerolls (gratisturneringar med pengavinster). Studie 3 Erfarenheter av nätpoker i en hjälpsökande population (Internetbehandling) Syftet med den här studien är att beskriva en hjälpsökande popu- lation nätpokerspelares spelande och i viss mån erfarenheter av spelansvarsåtgärder och tecken på spelproblem. Frågeställningarna är följande: Var har man börjat spela någonstans (på eller internationell sajt) och sedan fortsatt spela? Hur har man använt sig av spelansvarsåtgärder? Vilken grad av problem uppvisar man? Samtliga 139 personer som hade påbörjat Internetbehandling via 13:e novem- ber 2007 kontaktades via e-post. De fick där frågan om de haft problem med sitt pokerspelande på nätet. De som svarade ja på den frågan tillfrågades om de anonymt ville delta i en webbenkät genom att följa en länk i e-postmeddelandet. Av 139 personer fungerade e- postadresserna till 135. Av de ursprungliga 139 personerna hade 79 uppgivit poker som ett av sina problemspel vid den inledande screeningen till Internetbehandlingen. Vi fick in 28 svar på webb- enkäten. Med tanke på hur enkäten genomförts går det inte att ge någon exakt svarsfrekvens. Dock kan man anta att de 79 som upp- givit poker som problemspel utgör målgruppen för undersök- ningen, varför 28/79 (35,) ger en indikation på svarsfrekvensen. Det kan förstås vara personer som glömt att uppge att de haft problem med nätpoker liksom det kan vara personer som bara spelar poker live (inte på nätet). Deltagarna fick fylla i en webbenkät (se bilaga C) med frågor om var man börjat spela nätpoker (på eller på internationell sajt), hur länge man spelat nätpoker respektive haft problem med nätpokerspelandet. Vidare frågor om var man spelat nätpoker och var man haft sitt huvudsakliga spelande. Deltagarna fick även frågor om hur man förhöll sig när man satte gränser för sitt spelande på , om gränserna stoppat dem från spelande och vad man i så fall gjorde då. Man fick även en fråga om man gjort Svenska Spels självtest.