sou · GWB38 · 2008-02-28 00:00:00 — emellertid ingen uttrycklig reglering av i vilken utsträckning en kommun får vara delaktig i driften av en fristående skola. (dir. 2004:4) har i sitt betänk- ande Skola & Samhälle (SOU 2006:1) funnit att det finns ett behov av samverkan mellan kommun och näringsliv som inte kan till- godoses med de samverkansformer som finns . Utredningen har därför föreslagit, att om det finns speciella skäl skall gymnasie- utbildning få utföras av ett särskilt bildat kommunalt företag, när entreprenad eller samverkan i annan form inte är möjlig. Även på område förekommer det att en juridisk person som helt eller delvis ägs av en kommun ansöker om att få starta en fristående skola. har nekat sådana huvudmän godkännande med motivet att en sådan konstruktion strider mot syftet bakom skollagen. Rättsläget är emellertid oklart. Utredaren skall överväga möjligheterna till och lämna förslag om eventuell reglering för en juridisk person som helt eller delvis ägs av en kommun att vara huvudman för en fristående skola. Möjligheter för fristående gymnasieskolor att lägga ut undervisning på entreprenad Lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan ger kommuner och landsting rätt att sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att denne skall bedriva viss undervisning på entreprenad. För att överlämna myndighetsutövning till en enskild krävs lagstöd. Något lagstöd finns inte för att fristående skolor skall kunna lägga ut viss undervisning på entreprenad. Utredaren skall därför undersöka om det är möjligt och om det i så fall finns ett behov av att det införs en rätt för fristående gymnasieskolor att i likhet med kommuner och landsting lägga ut viss undervisning i gymnasieskolan på entreprenad. Kan kravet på minst 20 elever för en fristående skola slopas? Enligt skollagen (1985:1100) skall en fristående skola som mot- svarar eller särskolan ha minst 20 elever för att god- kännas, om det inte finns särskilda skäl för ett lägre elevantal. I förarbetena (prop. 1995/96:200 s. 40) sägs följande: bör få möjlighet att medge undantag från denna regel då det finns särskilda skäl, t.ex. för att i lägre årskurser möjliggöra skolgång inom rimligt avstånd från elevernas hem i glesbygd och för skolor av typen behandlingshem/terapiskola. Vidare kan ett särskilt skäl vara att en nystartad skola behöver för uppbyggnad. Det är inte givet att det finns en kritisk gräns vid just 20 elever för att bedriva skolverksamhet av hög kvalitet. Det viktiga är att eleverna ges möjlighet till flexibla studiegrupper och till social fostran i olika grupperingar. Alla ansökningar skall prövas likvär- digt utifrån kvalitetskraven, oberoende av den ansökande skolans storlek. Det exakta elevantalet bör således inte vara avgörande för om en skola ges tillstånd att verka. finns inte någon nedre gräns för antalet elever för skolor med offentlig huvudman eller för fristående skolor på gymnasial nivå. Kravet på minst 20 elever för fristående skolor på grundskole- nivå kan utifrån dessa utgångspunkter inte anses vara förenligt med den grundläggande uppfattningen att det bör råda lika villkor för offentliga och fristående skolor. Utredaren skall pröva hur den nuvarande bestämmelsen om att en fristående skola skall ha minst 20 elever för att godkännas kan avskaffas. Hur kan ansöknings- och tillståndsprocessen för fristående skolor förenklas? Antalet ansökningar om att starta fristående skolor har av stadig ökning stabiliserats. För beslut om tillståndsgivning respektive rätt till offentligt bidrag krävs remissförfarande med krav på arbetsinsatser både för och för berörda kommuner. Ansöknings- och tillståndsprocessen för fristående skolor har återkommande kritiserats, såväl av kom- muner som fristående huvudmän, för långa handläggningstider och därmed sena beslut, som får negativa konsekvenser för skolornas planering. har föreslagit att bestämmelsen om senaste tidpunkt för när ansökan skall lämnas in skall flyttas från lag till förordning och att ansökan skall ha inkommit till verket två måna- der tidigare än . Denna fråga bereds av Skollagsberedningen (U 2006:E). Om ansökningstiden tidigareläggs till året före tidpunkten för skolstarten i stället för som , innebär detta att får mer tid. kan emellertid en förlängd tid mellan ansökan och starttidpunkt leda till att ansök- ningarna blir mer ofullständiga än . Kravet på den fristående huvudmannen att redan vid ansökningstillfället redogöra för de åt- gärder som har vidtagits för att säkerställa att skolan har ändamåls- enliga lokaler blir exempelvis än mer problematiskt att uppfylla. Det finns heller inget senaste datum fastställt för när den fristående huvudmannen har rätt till slutligt besked från , trots att det är rimligt att den som ansöker får besked inom rimlig tid före läsårets start. Därför finns det anledning att se över hela förfaran- det med ansökningar, prövning av dessa och beslut. Såväl de en- skilda huvudmännen som kommunerna har ett uttalat intresse av snabbare beslut och därmed bättre planeringsförutsättningar. Förordningen (1996:1206) om fristående skolor anger att Skol- verket skall bereda kommuner tillfälle att yttra sig över ansökningar om fristående förskoleklass, fristående grundskolor, fristående sär- skolor, fristående gymnasie- och gymnasiesärskolor. Avsikten är att den kommun där t.ex. en fristående grundskola avses bli etablerad skall beredas tillfälle att framföra sina synpunkter beträf- fande eventuella påtagliga negativa följder för skolväsendet i kom- munen. För fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolor gäller detta krav inte bara för lägeskommunen utan även för när- liggande kommuner. Den normala remisstiden för kommunernas yttranden uppgår . Det innebär att handläggnings- processen kan bli utdragen och svåröverskådlig. Kommunernas möjlighet att utöva inflytande över ansöknings- process och tillståndsgivning till fristående skolor skall minska. har möjlighet att i normalfallet bedöma negativa kon- sekvenser genom det nationella uppföljningssystem som verket förfogar över. Det är därför inte självklart att kommunernas ytt- randen är nödvändiga för att man skall kunna göra nödvändiga bedömningar i samband med ansöknings- och tillståndsprocessen. Utredaren skall mot denna bakgrund se över ansöknings- och tillståndsförfarandet och undersöka om det är möjligt att införa ett i processen mindre administrativt tungt förfarande där kommu- nernas synpunkter kan beaktas och i så fall föreslå hur detta bör utformas för att förkorta handläggningstiderna samt öka transpa- rensen och rättssäkerheten. Utredaren skall särskilt pröva hur kravet på att alltid skall ge kommunen eller kommu- nerna tillfälle att yttra sig i sammanhanget kan avskaffas. Utredaren skall också pröva huruvida kravet att huvudmannen redan vid ansökningstillfället skall kunna redogöra för de åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att skolan har ändamålsenliga lokaler bör kvarstå. Utredaren skall också pröva huruvida ett senaste datum för när den ansökande huvudmannen har rätt till slut- ligt besked avseende tillstånd respektive rätt till offentligt bidrag bör införas. Arbetsmetod och redovisning av uppdraget Utredaren skall i sitt arbete samråda med Kommuner och Landsting, , , pågående utredningar som har relevans för utredningsuppdraget samt övriga berörda myndigheter och organisationer. Utredaren skall hålla sig informerad om arbetet inom Skollags- beredningen (U 2006:E). Utredaren skall föreslå de författningsändringar som kan bli följden av utredarens ställningstaganden och redovisa de ekono- miska konsekvenserna av förslagen. Uppdraget skall i den del som avser förvaltningsdomstolarnas prövning av beslut om bidrag redo- visas i ett delbetänkande . Uppdraget skall slutredovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen villkor för offentliga och fristående skolor (U 2007:05) Utredningen villkor för offentliga och fristående skolor (U 2007:05) ska redovisa sitt delbetänkande och slutredovisa sitt uppdrag . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2007:33) tillkallade dåvarande skolministern en särskild utredare. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå hur man på några områden ska ändra i lagstiftningen så att offentliga och fristående skolor ska kunna bedriva verksamhet på lika villkor. Utredningen ska enligt direktiven redovisa sitt uppdrag i den del som avser förvaltnings- domstolarnas prövning av beslut om bidrag i ett delbetänkande . Uppdraget ska enligt direktiven slutredovisas . Regeringen har därefter beslutat att utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen ska redovisa sitt delbetänkande och slutredovisa sitt uppdrag . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. Immunitet för stater och deras egendom. Omreglering av apoteksmarknaden. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden.