sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Figur 4.36 Pågående miljöfarliga verksamheter () och förorenade markområden (MIFO) inom riskområden för översvämning, dagens 100-årsflöden Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Källa: Föroreningsspridning vid översvämningar. Etapp II, , 2007. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SOU 2007:60 riskområden för översvämning, dagens 100- Källa: Föroreningsspridning vid översvämningar. Etapp II, , 2007. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.38 Brunnar inom riskområden för översvämning, dagens 100- årsflöden Källa: Föroreningsspridning vid översvämningar. Etapp II, , 2007. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Det förändrade klimatet kommer att öka översvämningsriskerna inom vissa områden i landet. Särskilt utsatt är och delar av . Intensiteten i kortvariga regn kommer också att öka på de flesta håll, vilket gör att risken för lokala översvämningar ökar. Karteringar visar att ett stort antal föroreningskällor och dricksvattentäkter och ligger inom översvämningshotade områden. Underlag i form av uppdaterade översvämningskarteringar är därför viktigt för att kunna bedöma riskerna för förorenings- spridning, se avsnitt 5.1. Länsstyrelserna bör inom ramen för det utvidgade ansvar för klimatanpassning som vi föreslår kartlägga kända deponier, industrimark och antraxgravar etc. mot bakgrund av de ökade översvämningsriskerna. Särskilt riskerna för förorening av dricks- vattentäkter och betesmark bör uppmärksammas. Förslag lämnas inom följande områden. 4.2.5: förslag angående uppdrag att se över skyddet av dricksvattentäkter. 5.10: förslag angående länsstyrelsernas utvidgade ansvar för klimatanpassning. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser 4.4Areella näringar och turism Konsekvenserna för den svenska skogen och skogsbruket kommer att bli betydande. Ökad tillväxt ger större virkesproduktion, men ökad frekvens och omfattning av skador från främst insekter, svampar och storm samt blötare skogsmark kan föra med sig stora kostnader. Skogsbruket och skogsindustrin – varandras förutsättningar Den svenska skogen och skogsbruket är grunden för den svenska skogsindustrin, som är en av landets viktigaste näringar. var skogsindustrins produktionsvärde vilket utgjorde av tillverkningsindustrins totala förädlings- värde. Skogsindustrins och skogsbrukets samlade förädlingsvärde utgjorde av BNP (SCB, 2006). Pappers- och kartong- produktionen är viktigast sett till det totala förädlingsvärdet medan produktionen av timmer för trävaror står för 2/3 av virkets värde (SOU 2006:81). och gran är de viktigaste trädslagen i svenskt skogsbruk och -industri. har biobränslen från skogen åter blivit viktiga sortiment vid sidan av sortimenten för trävaru-, pappers- och förpackningsändamål. Av totala yta är produktiv skogsmark. Av virkesförrådet (m3sk) utgörs av av gran, av tall, av björk och av övrigt löv. fanns cirka 354 000 skogsägare, många privata med små skogsinnehav. Inom skogsbruket varierar normal slutavverkningsålder varierar från till . Klimatet kommer därför sannolikt att hinna ändras påtagligt för den skog som tillskapas . Skogens tillväxt varierar starkt med klimat, växtplatsens övriga förutsätt- ningar och trädslag, från mer än 10 m3sk per ha och år (skogs- kubikmeter/hektar) på goda marker i ner till gränsen för vad som kallas produktiv skogsmark, 1 m3sk per ha och år, på magra, blöta eller fjällnära marker. Volymtillväxten är liten i plantstadiet men ökar snabbt när träden växer till Den vanligaste skötselformen i är trakthyggesbruk. När beståndet är till- räckligt gammalt görs en slutavverkning av merparten av träden, Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SOU 2007:60 efter vilken det fordras återbeskogningsåtgärder via naturlig föryngring eller plantering. minskade virkesförråden i tätare befolkade delar av på grund av bl.a. svedjebränning, bete samt ved- och timmerfångst. Under sågverksboomen under 1800- talet och tömdes skogar i hög grad på sågbart virke, utan att man säkrade återväxten. Mycket till följd av denna utveckling infördes lagkrav på föryngring . har en betydande ökning av tillväxten och virkesförrådet i svenska skogar ägt rum. bekämpas dessutom skogsbränder relativt effektivt. Dessa skulle annars ha en betydande inverkan på skogslandskapet. Skogens tillväxt sker genom omvandling, via fotosyntes, av luftens koldioxid till kolhydrater. Tillgången på vatten och närings- ämnen, speciellt kväve, och vegetationsperiodens längd är faktorer som påverkar tillväxten. I sydöstra är det inte ovanligt att vattentillgången begränsar trädens tillväxt delar av sommaren. Skador som drabbar skog och skogsbruk Skador på skogen orsakas främst av insekter, svampar, betande djur, fällande stormvindar samt tung blötsnö. Skogsbruket kan också drabbas av vädermässiga begränsningar på annat sätt. Riklig nederbörd och ringa tjälbildning hämmar möjligheterna till driv- ning, dvs. avverkning och uttransport från skog till skogsbilväg. Översvämningar kan ge liknande problem men skadar sällan stående skog i någon större omfattning. Tjällossning kan göra det svårt att frakta virket vidare från uppläggsplats via skogsbilväg- och det allmänna vägnätet. Historiskt har stormar stått för de största ekonomiska skadorna i skogsbruket. Stormen 2005 fällde eller skadade cirka 75 miljoner m3sk (skogskubikmeter) vilket nästan motsvarar en årsavverkning i . De totala kostnaderna för skogsbruket be- räknades till mellan (, 2006). Stormen beräknas ha fällt cirka 16 miljoner m3sk. Även har stormar stått för stora enskilda skador. Mer dolda skadegörare, som t.ex. rotröta på gran beräknas kosta i nedsatt virkesvärde. Snytbaggeangrepp i planteringar och viltskador är också ekonomiskt betydelsefulla. är betestrycket från främst älg mycket allvarligt. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser har i sin senaste utvärdering slagit fast att Skadenivån i ungskogarna ligger på en mycket hög nivå. är av tallstammarna skadade. Trädbildning av asp och rönn i ungskog har avtagit (, 2007). Detta är en av orsakerna till att gran väljs på av de marker i där tall annars skulle vara det mest lämpliga trädslaget (SOU 2006:81). Lönsamheten för ädellövskogsbruk begränsas starkt av att det kräver kostsam stängsling. Ökad tillväxt och fler trädslag i ett varmare klimat. Det allmänt varmare klimatet, en längre vegetationssäsong och ökad koldioxidhalt i atmosfären väntas föra med sig att tillväxten i skogen ökar. Stående, befintlig, skog kommer dock att vara sämre anpassad till det nya klimatet och kommer därmed inte fullt ut att kunna utnyttja . Nya trädslag och träd med andra härkomster (provenienser) kan då i vissa fall ge en ännu högre produktion förutsatt att de kan klara det kritiska plantstadiet i dagens klimat. Utan ett aktivt skogsbruk skulle betydande förändringar ske i skogen i takt med klimatförändringarna. lövträd skulle vandra allt längre norrut i landet och granen skulle tryckas tillbaka, se bilaga B 23. I en studie för utredningen har framtida tillväxt hos några av våra vanligaste skogsträd på den vanligaste marktypen, frisk mark, beräknats med hjälp av en skogsproduktionsmodell avpassad för boreala skogar, se bilaga B 19. Resultaten baseras på studier av scenarierna EA2 respektive EB2 och visar att tillväxten av såväl tall, gran och björk successivt kommer att öka så att den i slutet av seklet är cirka 20 större . Ökningen väntas bli relativt sett störst i norr och i huvudsak större i EA2 än i EB2. Gran och björk förbättrar sin konkurrenskraft gentemot tallen i medan det omvända gäller i och . I söder innebär torrare somrar att tillväxtökningen för gran vänds till en minskning . Även bok och sitkagran har studerats med hjälp av modellen. Bok ökar sin tillväxt ungefär lika mycket som tall. Sitkagranens tillväxt utvecklas som granens eller något sämre. Med ett antaget genomsnittligt nettovirkesvärde på per m3fub (kronor/kubikmeter, fast mått under bark) skulle tillväxtökningen kunna ge skogsägarna ökade inkomster med Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Därtill kommer ett ökat förädlings- värde i industrin förutsatt att virket kan tas om hand inom landet. Figur 4.39 Relativa produktionsförändringarna enligt EA2 scenariot hos tall, gran och björk för perioden 2100 jämfört med perioden 1990 Källa: Bilaga B 19. Med högre tillväxt kan omloppstiderna, från planta till fullvuxet träd, kortas. Ett varmare klimat ger också möjlighet till odling av nya trädslag för virkesproduktion vars nordgräns går genom de sydligaste delarna av vårt land eller ännu längre söderut. Bland de ädla lövträden nämns ofta ek och bok som möjliga att expandera norrut. är på stark tillbakagång till följd av almsjukan som sprids av almsplintborren. är ask drabbad av en ny sjukdom kallad askskottsjuka. Snabbväxande lövträd som hybridasp och kan bli betydelsefulla med ett ökande sug efter biobränslen. Generellt gäller dock att lövträden är hårt utsatta för betning av klövvilt vilket ofta i praktiken kräver kostsam stängsling vid plante- ring. Förekomsten av betande vilt kommer enligt våra bedömningar att öka ytterligare i ett varmare klimat med oförändrat jakt- och rovdjurstryck. I så fall begränsas möjligheterna att sprida risker och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser anpassa skogsbruket via trädslagsval påtagligt. Dessutom försämras möjligheterna att skydda den biologiska mångfald som är knuten till de trädslag som betas hårt, se bilaga B 18. Främmande barrträd som odlas i begränsad skala är hybridlärk och sitka- och douglasgran. Förutsättningarna för att odla dessa kommer att förbättras i en stor del av landet i det framtida klimatet, men sannolikt inte mer än för vissa av våra inhemska trädslag. Dessutom påverkar de främmande barrträden natur och kulturmiljön, landskapsbilden och biologisk mångfald, i många fall i negativ riktning. Risk för sämre kvalitet på barrträd i varmare klimat bättre för vissa lövträd Med hög kvalitet på sågtimmer avses ofta rakt, kvistfritt virke utan skador och missfärgningar. Relativt grova dimensioner och hög densitet eftersträvas också. Med snabbare tillväxt minskar den- siteten hos barrträden medan kvistigheten ökar. Krökar kan också bli vanligare. För befintlig, lite äldre, skog kan ett varmare klimat främst komma att avspeglas i en snabbare volymstillväxt. Kvaliteten grundas främst i trädens ungdom och i ett kortare perspektiv kan kvalitén därför komma att öka för stående skog. Ett förändrat klimat kan alltså leda till försämrad kvalitet i ordets traditionella bemärkelse för barrsågtimmer. kan vi förvänta oss grövre dimensioner, en kvalitetsfaktor som förändras i positiv riktning. För massaved och energived är en densitetsminskning negativt på så sätt att volymer som ska hanteras och transporteras ökar utan att fiberutbytet ökar i samma grad. För s.k. bandporiga lövträd, t.ex. ek, ask och alm, är ett varmare klimat med en snabbare tillväxt positivt även ur densitets- och kvalitetssynpunkt, se bilaga B 18. Effekter på skogen av förändrade nederbördsförhållanden Klimatscenarierna pekar på minskad sommarnederbörd, framför allt i och . På torra marker kommer detta att innebära att torkkänsliga trädslag som gran och björk missgynnas, medan mer torktåliga som tall och ek gynnas. På marker med bättre vattentillgång, friska och fuktiga marker, kan sannolikt gran och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser björk hävda sig väl i stora delar av landet åtminstone fram till mitten av seklet. I sydöstra kan dock torkan bli ett betydande problem, särskilt . Långliggande fältförsök kan ge svar på olika trädslags utveckling i ett torrare klimat. Risken för försumpning som leder till nedsatt tillväxt i områden där nederbörden ökar bedömer vi som relativt begränsad eftersom avdunstningen också ökar. Möjligen kan en viss ökning ske i och i områden där torvjordars nedbrytning leder till sjunkande marknivå. Försumpade marker är ofta värdefulla ur biologisk mångfaldssynpunkt. Ökad risk för vindfällning i ett förändrat klimat Gran är det mest stormkänsliga trädslaget följt av tall. Lövträden klarar sig i regel bättre eftersom de oftast är avlövade under den blåsiga höst- och vintersäsongen. Vindfällningar har historiskt sett gett upphov till stora och kostsamma skador. Klimatscenarierna pekar inte entydigt på att frekvensen hårda vindar kommer att öka. Enligt HadAM3H ökar inte förekomsten av hårda vindar i , utom i sydligaste . Enligt Echam4 sker dock en mer uttalad ökning av hårda vindar (över ), framför allt i . SLU har på utredningens uppdrag studerat risken för vindskador i ett framtida klimat med hjälp av olika vind- och skogs- produktionsmodeller i två fallstudier, se Bilaga B 19. Resultaten visar att ökande tillväxt och det därmed förändrade skogs- tillståndet, med bl.a. högre träd, i sig leder till ökad risk för vindfällning. Likaså kan en ändring i trädslagsfördelningen leda i samma riktning. Trädens förankring påverkas också negativt av minskad tjälförekomst, särskilt i . Hur tjälföre- komsten förändras i norr är mer osäkert. Blötare förhållanden bidrar också till ökad risk för stormfällning. Om frekvensen hårda vindar dessutom ökar bidrar detta ytterligare till en ökning av risken för vindfällning. Ökningen är påtaglig , se figur 4.40. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.40 Sannolikheten för vindfällning i ett skogsområde i försöks- park (södra ) 2040 samt 2071 2100 i dagens klimat, i ett framtida skogstillstånd samt i ett förändrat klimat och skogstillstånd Källa: Bilaga B 19. Risken för snöbrott kommer sannolikt att minska i i det framtida klimatet, men kan istället öka i och Norr- land, där tung blötsnö kan bli vanligare, se bilaga B 18. Risk för mer brand, svamp-, insekts- och viltskador i ett förändrat klimat har skogsbränder i sällan lett till särskilt omfattande virkesförluster. Kostnaderna för släckning uppgick och inledningen av till i genomsnitt , baserat på utbetalad ersättning enligt 37 § Räddningstjänstlagen. Totala släckningskostnaderna är dock större och till detta kommer förlorat virkesvärde. Enligt en studie för utredningen av , och kan skogs- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser brandsfrekvensen komma att öka påtagligt i ett förändrat klimat enligt de klimatscenarier vi studerat. Ökningen väntas bli störst i . Enbart släckningskostnaderna kan komma att uppgå till , se vidare bilaga B 21. Rotröta, som orsakas av rottickan och främst drabbar gran, innebär skador på i storleksordningen , se bilaga B 18. Rottickan sprids i samband med avverkning eller annan blottläggning av ved och rötter vid lufttemperaturer på mer än . Den tränger in i granarnas rotsystem och sprider sig mellan träden. Biologiska motmedel finns och används , främst vid gallring. I ett varmare klimat kan rotrötan, som är vanlig främst i och längs , bli vanligare i en större del av landet. Insekter som snytbagge och granbarkborre orsakar omfattande skador i skogen. De kemiska behandlingsmetoder som används utbrett för att motverka snytbaggeskador i planteringar ska avvecklas enligt gällande tidplan (Kemikalie- inspektionen, 2005). Skogsbrukets kostnad för snytbaggeskador utan fungerande plantskydd har beräknats till 0,5 , medan kostnaden för plantbehandling kan beräknas till i storleksordning , se bilaga B 18. pågår försök att hitta tillräckligt väl fungerande alternativa metoder på flera håll. I ett varmare klimat riskerar snytbaggeskadorna att öka. Granbarkborren gynnas av stor förekomst av död gran- ved följt av en varm torr sommar. Efter stormen 2005 och den varma har skadorna ökat snabbt i omfattning. Motåtgärder är bl.a. att forsla bort allt virke från skogen innan svärmningen /och att anlägga speciella fällor. I ett varmare klimat kommer granbarkborren regelmässigt att hinna med fler svärmningar under ett och . I kombination med risken för ökad vindfällning innebär klimatscenarierna betydande risker för svåra och kostsamma angrepp från granbarkborre på stående granskog . Insekter som orsakar stora skador på andra håll i världen kan i ett varmare klimat komma att spridas i vårt land. Ett par arter som skulle kunna skapa problem framöver är tallprocessionsspinnare och tallvedsnematod. Den senare har medfört mycket stora skador i bl.a. . Tallvedsnematoden finns i , sannolikt införd med förpackningsvirke via båt. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Diffusa skador med t.ex. ökade kådflöden och nedsättning av vitalitet hos gran har observerades i och . Skadorna i har dock varit begränsade och bestånden har ofta återhämtat sig. Orsakerna till denna typ av skador är inte klarlagd men risken finns att denna typ av skador som främst drabbar granen på randen av eller utanför dess naturliga utbredningsområde kan komma att öka i ett varmare klimat. På danska jordar med mycket hög lerhalt () dör ofta granarna vid cirka 45 , men kan växa mycket bra , se bilaga B 18. Ett varmare klimat innebär ökad nettoprimärproduktion av växtmaterial. Med kortare rotationstider kommer också andelen ungskog att öka vilket ger större fodermängder. Detta torde ge förutsättningar för ökade viltstammar. Med kraftigt ökade tempe- raturer kan älgen komma att missgynnas, medan annat klövvilt inte är lika temperaturkänsligt. Sammantaget kommer ett varmare klimat sannolikt få tätare stammar av och högre betningstryck från växtätande vilt. Rovdjurs- och jakttryck är dock avgörande för dessa viltstammars storlek. Skadornas omfattning är också sanno- likt beroende av skogsskötseln. Med mer satsning på lövföryngring bör betningstrycket på enskilda bestånd kunna minska. I annat fall kan skadorna komma att öka om inte rovdjursstammarna eller jakttrycket ökar. Skogsindustrin är beroende av ett kontinuerligt virkesflöde. Minskad förekomst av stabil tjäle och ökad nederbörd kommer sannolikt att försvåra drivning, dvs. avverkning och uttransport till bilväg, av virke . Körning över fuktiga marker leder också till körskador och ökar utlakningen av organiska ämnen, sediment och kvicksilver. Detta kan medföra skador på den biologiska mångfalden i avrinnande vatten, se Bilaga B 18. Upprepade och längre tjällossningsperioder riskerar också öka framkomlighetsproblemen på skogsbilvägar och allmänna vägar . Dessa problem kommer inledningsvis antagligen att vara störst i men kan successivt förskjutas norrut under seklets gång. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Anpassningsåtgärder för att utnyttja klimatförändringar och minimera skador samt överväganden Ett framtida klimat kommer att innebära ökad tillväxtpotential för våra viktigaste trädslag, men också ökande risker för skador. Granen är sannolikt det trädslag för vilket de största farhågorna finns. Granen hotas av exempelvis ökad stormfällning och bark- borrar samt, tillsammans med flera lövträd, av extrem torka vissa år, speciellt i . har granen den högsta värdeproduktionen på medelgoda och bättre skogsmarker i landet. Det är inte omöjligt att den sammantaget behåller en ledande position, i större delen av landet, trots ökande skador under åtminstone de närmaste decennierna. Den ökade risken för vindfällning kan i viss mån motverkas med kortare omloppstider. Man kan gallra hårt och tidigt och på så sätt få mer stormfast skog i vindutsatta bestånd. Vidare bör man kunna hitta system som förbättrar möjligheterna för mindre skogsägare att anpassa sin avverkningsplanering till grannarnas, så att upp- komsten av extremt vindutsatta hyggeskanter minskar, bilaga B 18. Hur pass framgångsrika metoderna för att bekämpa granbark- borre genom bortforsling av död granved från skogen och anlägg- ning av fällor kan bli i praktiken är osäkert. Ett framtida klimat kommer sannolikt att öka riskerna för omfattande barkborre- angrepp och ställa krav på utvecklade metoder för omhänder- tagande av skadad skog som de beaktar fördelarna med förekomst av död ved ur biologisk mångfaldssynpunkt. Risken för torkskador och minskad tillväxt kan motverkas genom en ökad satsning på exempelvis tall, blandbestånd och ek på framför allt de torrare markerna i . Osäkerheten kring den exakta klimatutvecklingen och framtida efterfrågan på olika trädslag är betydande. Markägarna måste dock vara beredda på att riskerna, särskilt i ett traditionellt skogsbruk inriktat på maximal produktion, ökar över tiden. Den ökade pro- duktionen kommer för många att väga upp skadorna, men enskilda markägare kan drabbas hårt. Ur ett samhällsperspektiv bör man också väga in de negativa effekter som särskilt stormfällning av skog har på många andra samhällsfunktioner som el, tele, vägar och järnvägar och de verk- samheter som är beroende av dessa. Det kan vara motiverat att vidta särskilda åtgärder i speciellt vindutsatta bestånd. Styrmedel för att åstadkomma sådana åtgärder bör övervägas. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser förefaller det klart att klimatförändringarna motiverar en ökad variation och riskspridning i skogsbruket i hela landet, särskilt i där risken för stormskador och andra klimatrelate- rade skador sannolikt kommer att vara störst. Försäkringar mot skogsbrand och stormfällning erbjuds av för- säkringsbranschen, men ger knappast ett heltäckande skydd. Villkoren ger sällan full ersättning för skador i virkesrika bestånd medan skador som bara drabbar små områden men kanske flera bestånd i regel inte alls ersätts. En uppföljning av hur skador och gällande försäkringsvillkor påverkar ekonomin för enskilda skogs- ägare bör komma till stånd. Ökad variation i skogsbruket kan åstadkommas på flera olika sätt, t.ex. genom användning av fler trädslag. Björken kan odlas mer aktivt, gärna i blandbestånd med barrträd. Den släpper in mer ljus än granen och är därigenom positiv för den biologiska mångfalden. bör komma ifråga på torrare marker. Ek och bok har lång omloppstid. Framför allt eken är mer torktålig än granen. Både ek och bok har lägre lönsamhet än granen och väljs kanske främst av den som vill sprida riskerna, tror på en gynnsam utveckling av efterfrågan på dessa trädslag , värderar land- skapsbilden högt och/eller vill gynna den biologiska mångfalden. Andra ädla lövträd kan också vara aktuella. Nya och snabbväxande trädslag som hybridasp , sitkagran och hybridlärk är andra alternativ som dock, i varierande utsträckning, har nackdelar ur naturmiljösynpunkt eftersom de är främmande trädslag. Jämfört med rena granbestånd kan dessa medföra ökad variation och i de flesta fall ökat ljusinsläpp till marken. Kunskapen om optimal skötsel av blandbestånd och andra trädslag än gran och tall är dock bristfällig och behöver utvecklas för att kvaliteten i en bredare rådgivning ska bli god. Ytterligare sätt att sprida riskerna är användning av olika, dock tillräckligt härdiga, provenienser, ökad variation i gallringsregim och avverkningsform, t.ex. kontinuitetsskogsbruk på vissa marker. Det finns således ett behov av översyn av regler och rekom- mendationer för trädslagsval, proveniensval, röjning, gallring och slutavverkning liksom för gödsling, användning av främmande trädslag, omloppstider och regler syftande till minimering av skade- görare. Översynen bör inriktas på att stärka möjligheterna att i ett förändrat klimat nå skogspolitikens båda målsättningar om god avkastning och skydd av biologisk mångfald i ett hållbart skogs- bruk. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Vilt orsakar stora skador på skogen och skadorna riskerar öka i ett förändrat klimat. Förvaltningen av älgstammen (eller annat vilt) sker inte primärt utifrån uppgifter om foderbetingelser eller skadenivå. Förutsättningarna för odling av de flesta lövträd saknas på många håll med dagens viltstammar utan kostsam stängsling.