sou · GWB311 · 2008-02-28 00:00:00 — Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare för avveckling av kår- och nationsobligatoriet. beslöts om direktiv för utredningen (dir. 2007:49). Med stöd av nämnda bemyndigande förordnades f.d. generaldirektören som särskild utredare. Som sekreterare anställdes fr.o.m. universitetsjuristen . Utredningen har antagit namnet . Studenten har biträtt utredningen med bearbet- ning och sammanställning av enkätsvar. , FA/kommittéservice, , har och bistått utredningen med administrativt stöd. överlämnar härmed sitt betänkande Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas (SOU 2008:11). Uppdraget är därmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ De obligatoriska studentsammanslutningarna ........ Studentsammanslutningarnas rättsliga ställning .................... 2.6.2 Allmänt om offentliga och privata organ .................... 2.6.3 Synen på studentsammanslutningarnas ställning........ 2.7.2 Nuvarande regler för de obligatoriska 2.7.3 Regler för ideella föreningar......................................... Överväganden och förslag ............................................ 3.2.1 Vem ska utse studentrepresentanter? 3.2.2 Vilka krav ska en studentkår uppfylla? 3.2.3 Hur får en sammanslutning ställning som Statsbidrag och beskattning ......................................... 3.2.5 Andra förutsättningar för studentmedverkan............. 3.5.2 Verksamhet med anknytning till 3.5.4 Kårhus och andra samlingslokaler................................ Stöd från högskolorna.............................................................. Lagar och förordningar ................................................ Allmänt om författningsförslagen........................................... Regler rörande studentkårer .................................................... Regler rörande nationer ........................................................... Regler rörande högskolor ........................................................ Kostnader och genomförande....................................... Högskolelagen (1992:1434) .................................................... Inkomstskattelagen (1999:1229) .......................................... Fastighetstaxeringslagen (1979:1152) .................................. Högskoleförordningen (1993:100)....................................... 6.5Förordningen (1993:221) för 6.7Förordningen (1993:528) om statliga myndigheters 6.8Förordningen (1993:1153) om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor ...................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Förteckning över obligatoriska studentsammanslutningar vid statliga högskolor....................................................... Enkät till studentsammanslutningarna ........ Resultat av enkät till studentsammanslutningarna ......... Utredningens uppgift har varit att föreslå hur en avveckling av kår- och nationsobligatoriet kan genomföras. Vi ska föreslå nödvändiga åtgärder för att säkerställa och helst stärka studentinflytandet och den studiesociala verksamheten vid högskolorna (med begreppet avses även universitet). Vidare ska vi kartlägga de ekonomiska konsekvenserna för berörda aktörer. Alla som studerar vid en statlig högskola är skyldiga att vara medlemmar i en studentkår, vid och också i en nation och vid också i en fakul- tetsförening. Till dessa sammanslutningar erlägger studenterna medlemsavgifter, som respektive sammanslutning beslutar. Även doktorander innefattas i begreppet student. Studenterna vid en högskola har rätt att vara representerade i beslutande och beredande organ inom högskolan. Det är student- kårerna som utser dessa representanter. För att en sammanslutning ska få rätt att utse studentrepre- sentanter måste högskolans styrelse ha godkänt sammanslutningen som studentkår och i samband därmed fastställt stadgarna i vissa delar. Alla obligatoriska studentsammanslutningar är undantagna från skatteplikt. Detta är motiverat av obligatoriet och sammanslut- ningarnas offentligrättsliga karaktär. Vi delar in studentsammanslutningarnas verksamhet i student- medverkan och studiesocial verksamhet. Den senare delar vi in i verksamhet med anknytning till studiesituationen och kontakt- skapande verksamhet. Med studentmedverkan avser vi uppgifterna att svara för studentrepresentationen i högskolornas beslutande och beredande organ och att ta aktiv del i högskolans utveckling. Med studiesocial verksamhet med anknytning till studiesituationen avses insatser för fysisk och psykisk hälsa, råd och stöd i frågor inom det sociala området, mottagningsverksamhet innefattande förmedling av bostäder samt arbetslivskontakter. Med kontakt- skapande verksamhet avser vi fest-, café- och föreningsverksamhet och annat som ger studenter möjlighet att träffas och knyta kontakter. Vem ska utse studentrepresentanter? Studentkårer ska även fortsättningsvis ha rätt att utse student- representanter i högskolornas organ. De representanter som utses har att se till alla studenters intressen, inte bara kårmedlemmarnas. Finns det mer än en studentkår vid en högskola, får kårerna komma överens om hur studentrepresentanterna ska utses. Om kårerna inte kommer överens, får högskolans styrelse besluta hur represen- tanterna ska utses. Om det inte finns någon studentkår, ska studentrepresentanter utses av en församling till vilken val anordnas av högskolan. Vilka krav ska en studentkår uppfylla? En studentkår ska uppfylla följande krav. Det ska vara en sammanslutning av studenter vid en högskola som har som huvudsakligt syfte att bevaka och medverka i utvecklingen av utbildningen och studieförutsättningarna vid högskolan. En studentkårs verksamhet ska täcka antingen en högskola i dess helhet eller en del av högskolans verksamhet som är förlagd till en viss ort eller ansvarsområdet för en eller flera fakultets- nämnder (motsvarande) eller utbildningen på forskarnivå. befintlig studentkår med ett smalare verksamhetsområde bör dock övergångsvis kunna få ställning som studentkår. Samtliga studenter inom en studentkårs verksamhetsområde ska ha rätt att bli medlemmar. Alla medlemmar i en studentkår ska ha rösträtt vid val till det högsta beslutande organet och medlemmarna ska genom be- stämmelser i stadgarna garanteras insyn och kontrollmöjlig- heter. En studentkår ska vara representativ för studenterna inom kårens verksamhetsområde. Vi är inte beredda att precisera kravet på representativitet i termer av en viss medlemsandel utan anser att representativiteten måste bedömas i varje enskilt fall. Om det finns flera sammanslutningar som uppfyller de stadge- mässiga kraven, måste bedömas vilken som har den bästa förankringen bland berörda studenter. Hur får en sammanslutning ställning som studentkår? Det är en högskolas styrelse som ska besluta om att ge en student- sammanslutning ställning som studentkår. Ett sådant beslut ska normalt gälla . Beslutet ska kunna överklagas till för högskolan. En studentkår ska vara skyldig att till högskolan redovisa sin verksamhet och sitt medlemstal. Studentkårernas verksamhet avseende studentmedverkan i hög- skolornas organ ska stödjas med statsbidrag. Ett lägsta bidrags- belopp per helårsstudent ska fastställas på nationell nivå och för- delas av högskolorna på basis av antalet studenter inom respektive studentkårs verksamhetsområde. De skattelättnader som finns för studentkårer ska behållas. Befintliga nationer som bedriver studiesocial verksamhet ska få sitt förhållande till respektive universitet formaliserat genom en före- skrift att nationerna ska utföra permanenta eller återkommande uppgifter av studiesocial karaktär för . En nation som uppfyller dessa krav ska få behålla nuvarande skattelättnader. Nuvarande skattelättnader för fakultetsföreningarna upphör att gälla. Studiesocial verksamhet med anknytning till studiesituationen Högskolorna ska ansvara för studiesociala insatser som stöder studenterna i deras studiesituation. En högskola ska kunna träffa överenskommelse med en studentsammanslutning om att denna ska fullgöra sådana uppgifter mot ersättning. Högskolorna ska ha ett ansvar för studiemiljön i stort och därmed för de lokalmässiga förutsättningarna för studentkårers m.fl. kontaktskapande verksamhet. Det innebär att det ska finnas t.ex. restauranger, kaféer, andra mötesplatser för studenter och lokaler för olika slags studentföreningars verksamhet. En studentsammanslutning som inte bedömer sig kunna behålla nuvarande kårhus eller motsvarande samlingslokaler bör ta upp diskussioner med respektive högskola om insatser från högskolans sida. På de orter där huvuddelen av studentbostadsbeståndet direkt eller indirekt disponeras av studentsammanslutningar bör diskussioner om den framtida ansvarsfördelningen tas upp mellan dessa, hög- skolorna och kommunerna. Högskolorna ska få rätt att förhyra bostadslägenheter och hyra ut dem till studenter. Högskolorna ska få möjlighet att med sina anslag stödja student- kårer och nationer. Författningsändringar som våra förslag medför Bestämmelsen i högskolelagen om att regeringen har rätt att besluta om obligatoriskt medlemskap i en studentsamman- slutning upphävs. I ett nytt kapitel i högskolelagen samlas de- finitioner av studentkårer och nationer samt de krav som ställs på respektive sammanslutning. Reglerna i inkomstskattelagen och fastighetstaxeringslagen om skattelättnader för studentkårer och nationer behålls i sak. Skattelättnaderna för fakultetsföreningar upphör. Förordningen om studerandekårer, nationer och student- föreningar vid universitet och högskolor upphävs och ersätts av en studentkårsförordning. I högskoleförordningen införs en bestämmelse att högskolan ansvarar för uppgifter av studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras studiesituation och för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. Ett undantag från reglerna i kapitalförsörjningsförordningen införs i högskoleförordningen av innebörd att en högskola har rätt att ekonomiskt stödja studentkårer och nationer. Ändringar av samma innebörd som de i högskoleförordningen införs i förordningen för . Möjligheten för högskolorna att förhyra och hyra ut bostäder enligt förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning utvidgas till att omfatta studenter generellt. En justering görs i förordningen om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor vilken gör det möjligt för en studentkår att få ut uppgifter om vilka studenter som finns vid högskolan. Från högskoleanslagen anvisas ett belopp om per helårsstudent att utbetalas till studentkårerna som bidrag för studentmedverkan. Räknat studentantal innebär detta ca . Högskolorna tillförs därutöver för finansiering av studiesocial verksamhet med anknytning till studie- situationen. Kostnadsökningarna finansieras genom en minskning med ca 1 100 utbildningsplatser. Reformen genomförs , under förutsättning att beslut om författningsändringar fattas senast . Inför omställningen till den nya ordningen upprättas en funktion för råd och stöd till studentsammanslutningarna i frågor av juridisk, organisatorisk och ekonomisk art. lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1992:1434) dels att 4 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 4 a kap., av följande lydelse. Med studentkår avses en sådan sammanslutning av studenter vid styrelse efter ansökan har gett studentkår ska ha som huvud- sakligt syfte att bevaka och med- verka i utvecklingen av utbild- studier vid högskolan. föreskrifter om studentkårer. Verksamhetsområdet för en studentkår, vars verksamhet inte täcker en högskola i dess helhet eller en del av högskolans verk- samhet som är förlagd till en viss ort, ska sammanfalla med an- svarsområdet för en eller flera fakultetsnämnder eller organ med motsvarande uppgifter eller med utbildningen på forskarnivå. En studentkår ska vara demo- kratiskt uppbyggd. Alla studenter inom en stu- dentkårs verksamhetsområde ska ha rätt att vara medlemmar i kåren. Den som är medlem ska ha rösträtt vid val till studentkårens högsta beslutande organ. En studentkår ska vara repre- sentativ för studenterna inom kårens verksamhetsområde. För en studentkår ska det finnas stadgar och en styrelse. Stadgarna ska antas av samman- slutningen. I stadgarna ska det finnas bestämmelser om 1. sammanslutningens ända- mål och verksamhetsområde, 2. vilket som är det högsta beslutande organet och hur det utses, 3. hur beslut av det högsta beslutande organet och av styrel- sen fattas och ges till känna, 4.inträde i och utträde ur sammanslutningen, 5.hur ansvarsfrihet för styrel- sen beviljas, 6.hur stadgarna ändras, och En studentkår ska föra ett register över sina medlemmar. På begäran av högskolan ska studentkåren tillhandahålla hög- skolan sitt medlemsregister. En studentkår ska till högskolan redovisa sin verksam- het och sitt medlemsantal, enligt föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela. Med nation avses en sådan nation vid eller som stu- denter var skyldiga att tillhöra enligt de föreskrifter som gällde före denna bestäm- melses ikraftträdande och som då bedrev studiesocial verksamhet samt som har som huvudsakligt syfte att genom studiesocial verk- samhet stödja de studenter som tillhör nationen och främja deras studier. En nation ska för respektive eller återkommande uppgifter av studiesocial karaktär. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En studentkår får ha ett annat verksamhetsområde än vad som sägs i 4 a kap. 2 § högskolelagen, om den utgjorde en studerandekår enligt de bestämmelser som gällde före dessa före- skrifters ikraftträdande. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) att 7 kap. 16 § ska ha följande lydelse. Följande juridiska personer är skattskyldiga bara för inkomst på grund av innehav av fastigheter: -allmänna undervisningsverk, av studerande vid svenska hög- skolor som de studerande enligt avses i 4 a kap. 1 § högskolelagen lag eller annan författning är skyldiga att vara medlemmar i, organ för sådana sammanslut- samt samarbetsorgan för sådana - nationer vid uni- att sköta de uppgifter som som avses i 4 a kap. 9 § högskole- fattningen ansvarar för, lagen (1992:1434) och som upp- fyller kraven i 4 a kap. 10 § sam- -regionala utvecklingsbolag som med stöd av 1 § lagen (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag fått rätt att pröva frågor om stöd till näringsidkare samt moderbolag till sådana utvecklingsbolag, -personalstiftelser som avses i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. och vars ändamål uteslutande är att lämna understöd vid arbetslöshet, sjukdom eller olycksfall, -stiftelser som bildats enligt avtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med ändamål att lämna avgångs- ersättning till friställda arbetstagare eller främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit uppsagda eller löper risk att bli uppsagda till följd av driftsinskränkning, företagsnedläggning eller rationa- lisering av företags verksamhet eller med ändamål att lämna permitteringslöneersättning, och - bolag eller annan juridisk person som uteslutande har till uppgift att lämna permitteringslöneersättning. Denna lag träder i kraft . Beträffande inkomster före denna dag tillämpas äldre föreskrifter. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152) att 3 kap. 4 § ska ha följande lydelse. Byggnad samt tomtmark och övrig mark som hör till byggnaden samt markanläggning som hör till fastigheten ska undantas från skatte- och avgiftsplikt om fastigheten ägs av någon av följande institutioner och om den till övervägande del används i deras verksamhet såsom sådana: 1. kyrkor samt barmhärtighetsinrättningar som avses i 7 kap. 15 § inkomstskattelagen (1999:1229) samt sådana särskilda rätts- subjekt som avses i 10 § första stycket lagen (1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om 2.stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som uppfyller kraven i 7 kap. 3 § första stycket respektive i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen 3.akademier, , stiftelsen , för främjande av farmacins utveckling m.m., stiftelsen 4.sådana sammanslutningar av studerande vid svenska uni- versitet och högskolor som de studerande enligt lag eller annan författning är skyldiga att vara medlemmar i samt samarbets- organ för sådana sammanslut- ningar med ändamål att sköta de uppgifter som sammanslutningar- na enligt författningen ansvarar för och 5.utländska staters beskick- ningar. 4.studentkårer vid statliga universitet och högskolor som avses i 4 a kap. 1 § högskolelagen (1992:1434) samt samarbetsor- gan för sådana sammanslut- ningar, 5.nationer vid och som avses i 4 a kap. 9 § högskole- lagen (1992:1434) och som upp- fyller kraven i 4 a kap. 10 § samma lag, och 6.utländska staters beskick- ningar. Skatte- och avgiftsfriheten ska endast avse egendom, som enligt 4 kap. 5 § utgör annan typ av taxeringsenhet än lantbruksenhet. Denna lag träder i kraft . För tid före denna dag tillämpas äldre föreskrifter. I de fall studenter har rätt att vara representerade i olika organ utser de sina representanter i den ordning som föreskrivs i studentkårsförordningen (2008:000). Studentrepresen- tanter utses på samma sätt när information ska lämnas till och samråd ske med en sådan representant. förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs i fråga om högskoleförordningen (1993:100) dels att 1 kap. 7, 7 b och 11 §§ samt rubriken närmast före 1 kap. 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 1 kap. 13 a §, samt närmast före 1 kap. 13 a § en ny rubrik av följande lydelse. I de fall studenter har rätt att vara representerade i olika organ utser de sina representanter i den ordning som föreskrivs i 16 § förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Studentrepre- sentanter utses på samma sätt när information skall lämnas till och samråd ske med en sådan representant. Högskolan skall i sin års- Högskolan ska i sin års- redovisning beskriva vilka åtgär- redovisning beskriva vilka åtgär- der som har vidtagits för att der som har vidtagits för att hur detta inflytande har för- hur detta inflytande har för- delats och utvecklats ur ett jäm- delats och utvecklats ur ett jäm- En studerandekår vid hög- En studentkår vid högskolan skolan har rätt att i anslutning har rätt att i anslutning till till årsredovisningen lämna en årsredovisningen lämna en redo- redogörelse för kårens syn på görelse för kårens syn på hög- skolans utveckling och resultat. kårens redogörelse till rege- redogörelse till regeringen sam- tidigt med årsredovisningen. Studiesocialt stöd och studie- Högskolorna ska ansvara för för att studenterna har tillgång hälsovård och andra uppgifter av till hälsovård, särskilt före- byggande hälsovård som har till studenterna i deras studiesitua- tion samt för att studenterna i fysiska och psykiska hälsa. övrigt har en god studiemiljö. Ekonomiskt stöd till student- En högskola har rätt att Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1993:221) för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1993:221) för dels att 1 kap. 4, 4 b och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 1 kap. 10 a §, av följande lydelse. I de fall studenter har rätt att I de fall studenter har rätt att vara representerade i olika organ vara representerade i olika organ ser de sina representanter i den ser de sina representanter i den ordning som föreskrivs i 16 § (2008:000). tanter utses på samma sätt när information ska lämnas till och sentanter utses på samma sätt samråd ske med en sådan repre- när information skall lämnas till och samråd ske med en sådan sin årsredovisning beskriva vilka sin årsredovisning beskriva vilka åtgärder som har vidtagits för åtgärder som har vidtagits för och hur detta inflytande har och hur detta inflytande har fördelats och utvecklats ur ett fördelats och utvecklats ur ett En studerandekår vid univer- En studentkår vid univer- sitetet har rätt att i anslutning sitetet har rätt att i anslutning för kårens syn på ska ansvara för hälsovård och andra uppgifter av studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras studiesituation samt för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. utveckling och re- sultat. skall lämna kårens redogörelse till rege- ringen med årsredo- visningen. utveckling och re- sultat. ska lämna kårens redogörelse till rege- ringen med årsredo- visningen. ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenter- nas fysiska och psykiska hälsa. har rätt att ekonomiskt stödja en studentkår vid . Denna förordning träder i kraft . förordning om upphävande av förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor Härigenom föreskrivs att förordningen (1983:18) om stude- randekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor ska upphöra att gälla . Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om studentkårer vid statliga universitet och högskolor. 2 § Med högskolor avses i fortsättningen både universitet och hög- skolor. Beslut om ställning som studentkår, m.m. 3 § En studentsammanslutning som vill få ställning som studentkår ska ansöka om detta hos högskolans styrelse. Sammanslutningen ska till ansökan foga sina stadgar och de övriga handlingar som sammanslutningen vill åberopa i ärendet. 4 § Vid sin prövning av en studentsammanslutnings ansökan ska högskolans styrelse bedöma om sammanslutningen uppfyller de krav som ställs upp i 4 a kap. 1–8 §§ högskolelagen (1992:1434). Några andra omständigheter än de som nämns i första stycket får inte vägas in vid styrelsens bedömning. 5 § Ett beslut av en högskolas styrelse att ge en student- sammanslutning ställning som studentkår ska gälla . 6 § Om en studentkår ändrar sådana bestämmelser i stadgarna som nämns i 4 a kap. 7 § högskolelagen (1992:1434), ska de nya bestäm- melserna godkännas av högskolans styrelse. 7 § kan besluta att en studentkår inte längre ska ha sådan ställning. Ett sådant beslut kan fattas, 1. om studentkåren inte uppfyller de krav som ställs i 4 a kap. 1–8 §§ högskolelagen (1992:1434), 2.om en ändring av en bestämmelse i studentkårens stadgar som avses i 4 a kap. 7 § högskolelagen inte har godkänts av högskolan, eller 3.om studentkåren skriftligen ansöker om det. Studentkåren ska beredas tillfälle att yttra sig innan ett beslut som avses i första stycket fattas. 8 § kan besluta att frågan om godkännande som avses i 6 § ska avgöras av rektor. 9 § Högskolan får meddela föreskrifter för hur en studentkår vid högskolan ska redovisa sin verksamhet och sitt medlemsantal. 10 § En studentkår vid en högskola får utse och entlediga representanter för studenterna i de organ vid högskolan där sådana har rätt att ingå. Om ett organ vid högskolan täcker flera studentkårers verksamhetsområden, får de uppgifter som avses i första stycket fullgöras på det sätt kårerna kommer överens om. Kan kårerna inte enas, får högskolans styrelse, efter hörande av kårerna, besluta föreskrifter för hur representanter för studenterna ska utses. 11 § Den som utses att representera studenterna i ett organ vid högskolan har att ta hänsyn till alla studenter inom respektive organs ansvarsområde, oavsett om de är medlemmar i en student- kår eller inte. 12 § Om det inom ett verksamhetsområde inte finns någon studentkår, ska högskolan bland studenterna inom området anordna direkta eller indirekta val av studentrepresentanter enligt närmare föreskrifter av högskolans styrelse.