sou · GVB349 · 2008-01-01 00:00:00 — Direktiven anger att den lösning som föreslås skall tillgodose regeringens behov av analys och stöd samt transportsektorns behov av forskning. Jag anser att mina förslag väl tillgodoser dessa behov och säkrar en verksamhet av stor samhällsekonomisk betydelse. Jag bedömer att ett genomförande av mina förslag inte kommer att få några nämnvärda konsekvenser för sysselsättningen på de orter där VTI och är verksamma. Detta baserar jag på att jag inte föreslår någon omlokalisering eller nedskärning av verksamheten. Om några sysselsättningseffekter uppstår bör de vara långsiktigt positiva genom att ett bolagiserat VTI får bättre utvecklingsförutsättningar genom mina förslag. Mitt förslag att lägga samman och bör kunna ge förutsättningar för vissa personalminskningar för myndighetsgemensamma funktioner som administration, information och myndighetsledning. Mina förslag är inte av den karaktären att jag bedömer att de fordrar några konsekvensanalyser beträffande offentliga åtaganden, självstyrelse, brottslighet, de integrationspolitiska målen och personlig integritet som skall göras enligt kommittéför175 Förslagens konsekvenser SOU 2007:49 ordningen. Små företags verksamhetsbetingelser kan som jag ser det i någon mån beröras av att VTI föreslås bli bolag istället för myndighet. Min bedömning är att konsekvenserna kan vara marginellt positiva genom mina förslag till förstärkt reglering och uppföljning av att ett nytt bolag iakttar största möjliga konkurrensneutralitet i sin kommersiella verksamhet. Jag bedömer inte heller att jämställdheten mellan kvinnor och män kommer att påverkas av mina förslag. Jag har då förutsatt att de mål och riktlinjer som gäller för myndigheter får sin motsvarighet i statens ägarstyrning av ett nytt bolag. Referenser Att styra avgiftsbelagd verksamhet, 2000:21. Att utveckla industriforskningsinstituten (SOU 1997:16). Banerjee, A., Ye, X., Pendgala, R: Time Expenditures Around the World: Exploring the Notion of a Time Frontier, Transportation, Volum 34, 1, January 2007. Bolagisering, privatisering eller fortsatt myndighetsdrift, 1994:7 Budgetpropositionen 2003/04 (Prop. 2003/04:1) Budgetpropositionen 2006/07 (Prop. 2006/07:1). Effekter av den svenske 1971–2004, VA 2007:07. Den gemensamma transportpolitiken : Vägval . Forskning för ett bättre liv (Prop. 2004/05:80). Forskning för kunskap och framsteg, (Prop. 1992/93:170). (SOU 1980:46). Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23). Förenkling av ekonomiadministrationen för små myndigheter, Regeringsuppdrag, ESV 2004:1. Förordning (2000:1133) med instruktion för . Förordning (1995:810) med instruktion för . Förordning (1996:284) med instruktion för . Förordning (2001:100) om officiell statistik. Förvaltning i omvandling 2007, VERVA 2007:6. Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10). Referenser SOU 2007:49 I medborgarnas tjänst – en samlad förvaltningspolitik för staten (SOU 1997:57). Information Collection on , 2006. , Årsredovisning 2006. Kommittédirektiv för Flygplatsöversyn (dir. 2006:60) Kommittédirektiv för Utredningen om förutsättningar för att ombilda vissa verksamheter vid och till aktiebolagsform (dir. 2007:06). Kommittedirektiv för Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir 2006:123). Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor (SOU 2000:117). Lag (2001:99) om officiell statistik. Lag (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (insynslagen). Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4). Moderna transporter (Prop. 2005/06:160). Myndigheter och marknader – tydligare gräns mellan offentligt och privat, rapportserie 2004:4. Myndigheternas ledning och organisation – Kartläggning och analys av Myndighetssverige, Statskontoret 2004:9. , Promemoria om sammanläggning och . betänkande 2001/01:NU4 (. 2000/01:NU4, rskr. 2000/01:16). Offentlig-privat samverkan vid väginvesteringar, del 1 Incitament till beslutsfattare, WSP Analys & Strategi, Rapport 2007:3. Offentlig-privat samverkan vid väginvesteringar, del 2 Riskdelning; utformning av ersättningsmodeller, WSP Analys & Strategi Rapport 2007:4 Omlokalisering av statlig verksamhet. förslag till omlokalisering av statlig verksamhet till de regioner som påverkas mest av försvarsomställningen enligt försvarsbeslut (N 2004:15). Omvärldsbevakning – vad, var och för vem? En utvärdering av utlandsbaserade verksamhet, Statskontoret 2006:11. Premfors, : Demokrati och byråkrati, , 2003Råd för forskning om transporter och kommunikationer (SOU 1992:55). SOU 2007:49 Referenser Regeringens skrivelse med redogörelse för företag med statligt ägande 2006 (Skr. 2005/06:120). Regleringsbrev för avseende (Regeringsbeslut , N2006/10280/TP, N2006/11614/BS (delvis)). Regleringsbrev för budgetåtet 2007 avseende (Regeringsbeslut , N2006/11009/IR, N2006/11614/BS (delvis)). revisorer: /02:9. Schafer, A., , D.G. The future mobility of the world population, , Part A: Policy and Practice, Volum 34, 3, . Rapport 2004:7, Omvärldsanalys – Förutsättningar som kan påverka svensk transportpolitik, Regeringsuppdrag . Staten som kommersiell aktör, omfattning och konkurrenseffekter, Statskontoret 2000:16. , Årsredovisning 2006. , Årsredovisning 2006. Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 1997/98:136). Statliga anslag till forskning och utveckling , , officiella statistik, UF 17 . Statsbudgetens utfall, ESV 2007:4. Staten som kommersiell aktör – omfattning och konkurrenseffekter, Statskontoret 2000:16. utveckling – 2005, Statskontoret 2005:32. Statskontoret, PM (Dnr 364/97-5). Statskontorets remissvar på Översyn av VTI:s roll och finansiering (Ds 2003:21), dnr 2003/24 1-4. Svenskt deltagande i sjätte ramprogrammet, , Version 2. , : En analys av industriforskningsinstitutens villkor och framtid ur ett närings- och innovationspolitiskt perspektiv, , KTH. Teknisk forskning 2007:1, . Trafikinspektionen – en myndighet för säkerhet och skydd (SOU 2007:4). betänkande 1999/2000:TU11 (1999/2000: TU11). Transportforskning – Organisation och Samverkan (Ds K 1981:5). Referenser SOU 2007:49 Utvärdering av extern verksamhet vid VTIs bibliotek och informationscenter, , , – Infonaut . Vad och vem styr de statliga bolagen? Verksförordningen (1993:679). Vägtransportsektorns FoU-behov och tillgång till FoU-utförare med tillhörande utbildningsutbud, och , 200209-18. Wijkmark, Bo: Transportforskning i en föränderlig värld, . Översyn av VTI:s roll och finansiering (Ds 2003:21). Bilaga 1 Kommittédirektiv Förutsättningar för att ombilda Statens väg och transportforskningsinstitut (VTI) samt vissa funktioner av () till aktiebolagsform Dir. 2007:36 Beslut vid regeringssammanträde Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare skall analysera förutsättningarna för en ombildning av () och vissa funktioner av () till bolagsform. Utredaren skall föreslå en uppdelning och finansiering av verksamheterna som även tillgodoser regeringens behov av analys och stöd samt transportsektorns behov avforskning. Utredaren skall utreda och föreslå en bolagisering av de verksamheter som lämpar sig för att drivas i bolagsform samt föreslå lämplig organisationsform och hemvist för den övriga verksamheten. Uppdraget skall redovisas . Bakgrund VTI VTI är ett internationellt forskningsinstitut inom transportsektorn som har 188 anställda. VTI utför tjänster som sträcker sig från förstudier, oberoende kvalificerade utredningar och expertutlåtanden till projektledning samt forskning och utveckling. Institutet är en uppdragsmyndighet extern finansiering och förvaltningsanslag direkt över statsbudgeten. Uppdragsgivarna finns såväl inom offentlig som privat sektor både 181 Bilaga 1 SOU 2007:49 nationellt och internationellt. Den forskningspolitiska propositionen 1993/1994:177 ändrade i flera hänseenden VTI:s situation. Institutets roll renodlades till att vara enbart forskningsutförare. hade institutet disponerat anslagsmedel för egen forskning och utveckling. skulle forsknings och utvecklingsarbete vid VTI ske i form av uppdrag från olika beställare. Detta innebar att anslagsmedlen halverades. På grund av omläggningen av transportforskningens finansiering har forskningsmedel för långsiktigt grundläggande transportforskning minskat. Det gör att VTI:s verksamhet successivt förändrats mot mer tillämpade forskningsprojekt och utvecklings- och konsultuppdrag. Anslaget får användas till forskning och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. VTI har sitt huvudsäte i , myndigheten bedriver även verksamhet i , och . Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet, DPU, inrättades under 1993. Ett av syftet för inrättandet var regeringens behov av att ha tillgång till fristående analysresurser i förhållande till trafikverken. Det fanns bland annat behov av ett oberoende underlag för regeringens bedömning av trafikverkens investeringsplaner. I budgetpropositionen 1995 gavs DPU ansvaret för den officiella transportstatistiken. ombildades DPU till som har knappt 30 anställda. Myndigheten är sorterad under . uppgifter är enligt instruktionen att svara för övergripande analyser inom kommunikationssystemet och för analyser av effekter av åtgärder inom transportsystemen i syfte att uppnå det transportpolitiska målet. är också statistikansvarig myndighet för den officiella statistiken inom transport- och kommunikationsområdet. Verksamheten inom styrs av regeringens transportpolitik, IT-politik samt politiken för forskning och analys. har även en ledande och samordnande roll för bland annat den långsiktiga infrastrukturplaneringen. skall enligt regeringsbeslut (N2005/3796/IR) som en följd av det försvarspolitiska beslutet , omlokaliseras till . Omlokaliseringen är slutförd. SOU 2007:49 Bilaga 1 Behov av översyn Det är olämpligt att myndigheter bedriver affärsverksamhet i konkurrens med privata aktörer på en öppen marknad. Risken för korssubventioner av uppdragsverksamhet är stor vilket kan leda till konkurrenssnedvridande effekter på marknaden. Mot bakgrund av detta anser regeringen att utredaren skall se över förutsättningarna för att bolagisera hela eller delar av verksamheterna på VTI och eventuellt vissa funktioner på . har vid olika tillfällen framfört till att det behöver skapas bättre garanti för konkurrensneutralitet och att BU-modellen är förenad med flera problem som innebär att det finns risker för att konkurrensen begränsas till nackdel för det allmänna och medborgare/konsumenter. Statskontoret har framfört att VTI konkurrerar med såväl större som mindre konsultföretag som erbjuder transporttekniska utredningar och analyser. Uppdraget Utredaren skall utreda och föreslå en bolagisering av de verksamheter som lämpar sig för att drivas i bolagsform samt föreslå lämplig organisationsform och hemvist för den övriga verksamheten. Utredaren skall göra följande: Lämna förslag på vilken eller vilka delar av verksamheterna som lämpar sig för bolagisering i form av ett bolag samt analysera förutsättningarna för att bolaget långsiktigt skall överleva på egna meriter. Belysa konsekvenser för den verksamhet som inte lämpar sig för bolagisering, anslagsbehov både . Föreslå kapitalstruktur för det nya bolaget för finansiering av bolagets verksamhet samt föreslå bolagets uppdragsbeskrivning som kan ligga till grund för bolagsordningen och ge förslag på ekonomiska mål. Analysera verksamhetens rörelserisk och värdera den verksamhet som utredaren föreslår skall bolagiseras. Redovisa organisatoriska, personalmässiga och ekonomiska konsekvenser av en bolagisering inklusive bedöma storleken 183 Bilaga 1 SOU 2007:49 på framtida pensionsskuld för bolaget och hur den ska finansieras. Ta fram en handlingsplan för bolagiseringsprocessen. I den mån anslagsbehov finns vid en eventuell kapitalisering särskilt belysa konsekvenser kring om lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () samt identifiera eventuella legala hinder och restriktioner. Genomföra en omvärldsanalys för den marknad som bolaget kommer att verka på. Omvärldsanalysen bör omfatta identifiering av konkurrenter, marknadsandelar, ägande samt efterfrågan från olika kundsegment. Utifrån omvärldsanalysen skall utredaren undersöka hur marknaden fungerar och fastställa eventuella behov av ett fortsatt statligt åtagande. Vid utvecklingen av analysen skall utredaren beakta fördelar och nackdelar med ett offentligt åtagande på marknaden och redovisa en långsiktigt hållbar lösning för det offentliga. Synliggöra eventuella operativa problem och möjligheter när det gäller t.ex. skilda företagskulturer, IT-system, synergier, bemanning, kompetensförsörjning, avtal med kunder och leverantörer. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. VTI och skall bistå utredaren i hans arbete. Utredaren skall tillsammans med och ge de anställda kontinuerlig information. Utredaren skall utnyttja tillgängliga stödresurser, t.ex. och . Utredningsarbetet skall genomföras i kontakt med av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir 2006:123), (dir 2006:60) samt eventuellt kommande utredningar inom infrastrukturområdet. Utredaren skall också beakta den omstrukturering i Irecogruppen som genomförs av industriforskningsinstitutet vad avser ägande, struktur och finansiering. Utredaren skall fortlöpande föra en dialog med och informera (). Förslagets konsekvenser skall redovisas i relevanta delar enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474), 184 SOU 2007:49 Bilaga 1 varvid särskild vikt skall läggas på statens kostnader och intäkter samt samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som utredaren bedömer vara nödvändiga. Den särskilda utredaren skall redovisa sitt betänkande . Regeringen planerar att senare besluta om tilläggsdirektiv när det gäller förberedelser för att genomföra bolagiseringen. Bilaga 2 bedömning av FoU-miljöer FoU-område enligt Inriktnings FoU-utförarens betydelse (m h t ekonomisk volym) program för FoU 2000–2009 Primär Sekundär/Tertiär 1.1 Utformning av vägtransportsystemet för ökad säkerhet vid användning VTI LTH, TFK, Stiftelsen , 1.2 En mer konsekvent riskhantering 2.1 Utformning av vägar och gator i kultur och naturmiljöer SLU 2.2.Långsiktig hållbar resurshushållning inom väg- och gatuhållningen VTI CTH 2.3 Utformning, val och användning av fordon och drivmedel för ekologiskt hållbar utveckling VTI Ecotraffic, MTC, SWEVA, IVL 2.4 Effektiva åtgärder för minskade föroreningar av mark och vatten VTI, SLU 3.1 Upprätthållande av acceptabel standard på väg- och gatunätet VTI 3.2 Människors krav och förväntningar på utformningen av vägtransportsystemet med hänsyn till deras förutsättningar VTI TFK, , 3.3 Näringslivets krav och förväntningar på vägtransportsystemet VTI Trivector 3.4 Trafikstyrning och information för effektivare utnyttjande av väg- och gatunät 3.5 Samordning och samverkan för ökad transporteffektivitet Stiftelsen 3.6 Utformningen av en mer robust infrastruktur , Trivector 4.1 Lokalisering av vägar och gator i samverkan med medborgare och näringsliv VTI, 4.2 Ekonomisk optimal väg- och gatuhållning VTI CDU (KTH), , SveBeFo Aerotech, Telub, 187 Bilaga 2 SOU 2007:49 4.3 Beställarrollen som instrument för utveckling av vägtransportsystem 4.4 Serviceorienterad förvaltning i medborgarnas tjänst 5.1 Vägtransportsystemets påverkan på och beroende av samhällsutvecklingen VTI, KTH LiU, LTH, LuTU 5.2 Stadens transportsystem VTI 5.3 Infrastrukturens tekniska funktion VTI, KTH CTH, LuTU, LTH 5.4 Mål- och resultatstyrning inom vägtransportsystemet CDU, Transek VTI, KTH, , IVL 188 Bilaga 3 I denna PM beskrivs institutets verksamheter inom strategiska områden där VTI har en viktig roll som utförare av tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet. För varje verksamhetsområde görs en problemorienterad beskrivning av området och dess samhällsrelevans, en marknadsbedömning med uppgifter om uppdragsgivare, konkurrenter, samarbeten nationellt och internationellt, en bedömning av framtida forskningsbehov samt en kortfattad presentation av kompetens, resurser och ekonomi. VTI:s verksamhet presenteras i följande delområden: Policyanalys och transporternas utveckling i samhället, Väg- och banteknik, Trafikteknik, Trafiksäkerhetsanalys, HMI och trafikantbeteende, Fordon samt Miljö. Bilaga 3 SOU 2007:49 Policyanalys och transporternas utveckling i samhället och dess samhällsintresse En väl fungerade transportinfrastruktur är en förutsättning för såväl verksamheter inom offentlig förvaltning, företag och organisationer som för medborgarnas mobilitet. En första utgångspunkt för den forskning som bedrivs vid VTI vad gäller policyanalys och transporternas utveckling i samhället är att ansvaret för att planera och tillhandahålla effektiva transporter vilar på aktörer inom olika delar av den offentliga sektorn. Dessa aktörer finns dels inom förvaltningar, politiska organ och sektorsmyndigheter på nationell nivå, dels inom regionala och kommunala organisationer och förvaltningar. För att kunna bedriva sin verksamhet behöver dessa samhällsaktörer och -organisationer tillgång till högkvalitativa, samhällsrelevanta forskningsresultat som kan ge bidra till välgrundade beslut inom ofta komplexa problemområden. Den samhällsvetenskapliga forskning som bedrivs vid VTI med inriktning på policyanalys om transporternas utveckling i samhället syftar till att ge fördjupad kunskap om de beslutsverktyg och -processer som bidrar till att forma och vidareutveckla den svenska transportinfrastrukturen. En del av verksamheten fokuseras på analyser av Unationella och regionala planerings- och beslutsprocesserU om transporterna samt studier av transporternas roll för regional- och stadsutveckling. Beslut om transportinfrastrukturen fattas av många aktörsgrupper med olika perspektiv och drivkrafter, vilket kan leda till intresse- och målkonflikter av olika slag inte minst när det gäller avvägningar mellan olika transportpolitiska mål. VTI:s forskning inom området inriktas på analyser av hur och varför vissa prioriteringar görs, vilka aktörer som har inflytande över de beslut som fattas och implementeras samt vilka institutionella faktor som har betydelse varför transporterna utvecklas i en viss riktning. Den samhällsvetenskapliga, kvalitativa forskningen som bedrivs i anslutning till dessa frågor syftar till att ge ny och policyrelevant kunskap om aktörer, politiska processer och vardaglig planering inom olika delar av transportsektorn. Följande exempel på aktuella projekt kan nämnas: Beslutsfattares, transportplanerares och utförares vardagliga praktik vid utformning och implementering av infrastrukturella investeringar, policies och åtgärder 190 SOU 2007:49 Bilaga 3 Kollektivtrafikens organisation, politiska styrning samt betydelse för regional utveckling och regionförstoring De offentliga transporternas betydelse för mobiliteten hos den växande gruppen av äldre trafikanter Transporternas utveckling ur ett genusperspektiv med koppling till det transportpolitiska målet om jämställdhet Landskaps- och kulturarvsfrågornas hantering i transportplanering En andra del av VTI:s samhällsvetenskapliga forskning inom området avser Upolicyanalys och utveckling av beslutsverktygU som kan ligga till grund för arbetet med att utforma långsiktigt kostnadseffektiva transportslag. Denna forskning omfattar samtliga färdmedelsslag, det vill säga kollektivtrafik, liksom person- och godstrafik på väg och järnväg, i luften och på sjön. Följande frågeställningar fokuseras: Beräkning av kostnader för att utnyttja infrastruktur och bedömningar av trafikanternas värderingar av infrastrukturtjänster. Ett exempel avser kostnader för fordonsslitage på väg och järnväg, värdering av tid, av säkerhet, hälsa och buller. Hur styr man mot ökad effektivitet, exempelvis genom utformning av skatter, avgifter och andra ekonomiska styrmedel Rumsliga analyser: Denna verksamhet omfattar såväl genomförande av sofistikerade prognoser av rese- och godstransportefterfrågan som av regionalekonomiska analyser. Samhällsekonomiska analyser, både vad avser utveckling av modell för samhällsekonomisk investeringsanalys och granskningar av beslutsunderlag Transportsektorns organisation vad avser finansiering, utformning av upphandling av infrastrukturbyggande och kollektivtrafik, val mellan alternativa organisationsformer etc., allt med ett samhällsekonomiskt effektivitetsperspektiv. Bedömning av marknaden Den samhällsvetenskapliga forskningen vid VTI är i stark tillväxt vad gäller både kompetensuppbyggnad och externa forskningsmedel. Denna situation ser ut att fortsätta . Med tillsättningen av VTI:s första professor inom området bygger VTI upp unik kompetens med stor potential såväl i 191 Bilaga 3 SOU 2007:49 som internationellt. Medan en stor del av forskningen och konsultverksamheten inom transportsektorn traditionellt har inriktats på tekniska, statistiska och i viss mån beteendevetenskapliga analyser ses en starkt ökad efterfrågan för såväl kvalitativ som kvantitativ samhällsvetenskaplig forskning med planerings och policyinriktning. Den verksamhet som bedrivs vid forskningsenheten för Mobilitet, Aktörer och Planering har en kvalitativ inriktning och en tydlig fokus mot långsiktig forskning. Centrala samarbetspartners i är med dess Temainstitution, Trafik och samhälle vid samt i viss mån sociologiska institutionen vid . VTI har t.ex. i samarbete med temainstitutionen vid initierat och byggt upp ett nytt forum för samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning om transporternas utveckling i samhället, aktörer, samhälle och transporter (FAST). Nätverket består av ett 20-tal doktorander och seniorforskare, varav tre professorer, och utgör landets största forskargrupp inom området. Den forskning som bedrivs vid avdelningen för transportekonomi, med kontor i och , bedrivs också vid några svenska universitet. En central samarbetspartner är KTH, . Verksamheten vid VTI:s stockholmskontor och KTH kommer från och med att delvis bedrivas i en gemensam centrumbildning – – med finansiering från , , , m.fl. Detta är ett led i strävan att ytterligare förstärka den forskningsinriktade profilen. Samarbete finns vidare med ekonomiinstitutionerna vid och , där flera av avdelningens anställda disputerar . Likaså sker samarbete med institutionerna för nationalekonomi i och . VTI leder och koordinerar nationella centrumbildning – långsiktigt effektivt och hållbart vägtransportsystem – där också KTH och f.d. Transek (numera WSP) medverkar. Internationellt deltar VTI i flera EU-projekt i nära samarbete med flera europeiska forskningsmiljöer, t.ex. vid i . Exempel på EU-projekt inom området är studier av marginella infrastrukturkostnader inom samtliga transportslag som grund för europeisk lagstiftning samt projekt för prissättning med hänsyn till kostnader för utnyttjande av infastrukturen. SOU 2007:49 Bilaga 3 har VTI utvecklat samarbetet med det norska transportekonomiska institutet . På konsultsidan har konsultbolaget , tillsammans med några andra mindre konsultföretag (t.ex. ), köpts upp av det större bolaget . VTI kan sägas konkurrera med WSP om vissa typer av uppdrag, framförallt i skärningspunkten mellan forskning och utredningar. I andra sammanhang samarbetar VTI med WSP, dels inom ramen för ovannämnda nationella centra, dels i samband med ett EU-konsortium kring äldre i transportsystemet. Framtida forskningsbehov Verksamheten utgår från aktuella planerings- och policyfrågor och från behovet av att uppdatera kunskapen om hur samhällets aktörer och institutioner fungerar i centrala avseenden. De policyfrågor som identifierats ovan återkommer ständigt i olika former. Exempelvis förs sedan kanske en diskussion om hur vägavgifter ska utformas med utgångspunkt i olika fordons vägslitage, risker och miljöproblem. På samma sätt är diskussionen om transportsektorns organisation och politiska styrning ständigt levande.