sou · GWB349 · 2008-05-15 00:00:00 — Slutsatsen i utvärderingen var vidare att bankerna påverkat de mindre företagen att öka sitt eget kapital eller att hitta andra former av finansierings- lösningar såsom fakturabelåning eller leasing och att kostnaderna på så vis ökat. 5.4Bestämmelserna kring aktiekapitalet och dess betydelse som seriositetsspärr Ytterligare ett skäl för ett lagstadgat krav på ett minsta aktiekapital som framförts är att detta utgör en seriositetsspärr. Spärren kan sägas syfta till dels att en blivande företagare ska ha en genomtänkt affärsidé som denne är beredd att själv göra en kapitalinsats för, dels att undvika att aktiebolagsformen används för oseriösa syften. 8TP PT Förmånsrättsreformen, En utvärdering av reformens konsekvenser för små och medelstora företag, , A2007:014. Aktiekapitalet samt skyddet för detta avser att reducera och förhindra otillbörligt nyttjande av de fördelar aktiebolagsformen erbjuder. Detta har både ett samhälleligt intresse och ett intresse för de olika intressenterna kring aktiebolaget. Vidare kan de lagstadgade bestäm- melserna ha särskild betydelse för de icke-anpassande borgenärer som inte avtalsvis kan säkra sina intressen. Det brukar alltså anföras att det behövs en tröskel i syfte att redu- cera risken för att aktiebolag används i oseriösa syften. När mini- migränsen för aktiekapitalet 1973 höjdes från till påpekades att den låga gränsen om möjliggjort att aktie- bolagsformen i betydande utsträckning använts för att uppnå skatte- mässiga fördelar samt att aktiebolagsformen ofta använts av företag för vilka denna form inte varit avsedd. Detta ansågs vålla stora svårig- heter vid taxeringskontrollen och underlätta skatteflyktsåtgärder av olika slag.TPF9FPT Vid höjning från till angavs som ett skäl, utöver penningvärdesförsämringen, att en väsentlig höjning skulle kunna bidra till att motverka det missbruk av aktie- bolagsformen för olika slag av ekonomisk brottslighet som ibland förekommit.TPF10FPT Brottslighet inom och oseriös användning av aktiebolagsformen förekommer mer inom vissa branscher än andra. Aktiekapitalet måste dock av naturliga skäl gälla för alla branscher. Det kan konstateras att en höjning av aktiekapitalet utifrån syftet att utgöra en högre seriositetsspärr även påverkar branscher med små eller obetydliga problem avseende laglydnad.TPF11FPT På motsvarande sätt kan dessa intres- sen vägas mot varandra vid en sänkning av aktiekapitalet. Gällande rätt avser således att tillförsäkra att företaget vid bil- dandet tillförs ett visst minsta kapital. Bestämmelserna om inbe- talning kan dock på olika sätt kringgås. Detta behöver inte alltid vara fråga om olagliga förfaranden. Ett exempel är förfaranden kring s.k. lagerbolag. Det är fråga om bolag som är bildade, granskade och registrerade aktiebolag som ligger i lager hos speciella ombud för försäljning. Det är möjligt att skapa ett sådant lager, utan att bin- da stora belopp, genom att ett aktiekapital om passerar genom flera nybildade bolag i en serie. Det stora flertalet lagerbo- lagsbildare hanterar regelverket på ett riktigt sätt och säljer inte ett lagerbolag om inte aktiekapitalet finns intakt i bolaget. Det finns dock även oseriösa lagerbolagsbildare som bildar och lagerhåller 9TP PT Prop. 1973:93 s. 88. 10TP PT Prop. 1993/94:196 s. 82. 11TP PT Slutbetänkandet Ekonomisk brottslighet i (SOU 1984:15). aktiebolag utan att det finns täckning för aktiekapitalet och där bolaget sedan kan användas för ekonomisk brottslighet.TPF12FPT Detta är ett sätt att använda aktiebolagsformen i ett oseriöst syfte. Ett annat vanligt sätt att utnyttja aktiebolag i brottsliga syften är att använda bolagen som bas för kreditbedrägerier. Ytterligare ett är att använda bolagen som s.k. målvaktsbolag i med svart arbetskraft. Mål- vaktsbolagen har oftast som enda uppgift att ställa ut osanna fakturor och att fungera som betalningsförmedlare i den kontanthantering som brottsuppläggen förutsätter. Hos personer som ägnar sig åt sådan brottslighet är det väl känt att ett aktiebolag endast kan användas en begränsad tid i brottsligt syfte innan samhällets kontrollmekanismer kan slå till. Brottsuppläggen förutsätter därför att det ständigt finns nya aktiebolag att tillgå som kan ersätta de bolag som förbrukats. Mot bakgrund av detta kan konstateras att kravet på ett minsta aktiekapital i ett bolag i och för sig inte stoppar missbruk, men det utgör i vart fall ett visst hinder för personer som vill starta ett aktiebolag i oseriöst syfte. Som framgår av avsnitt 3.4 finns det en möjlighet att inom EU fritt välja att starta ett bolag i den medlemsstat som erbjuder den mest förmånliga bolagslagstiftningen och därefter bedriva själva verk- samheten genom en filial i en eller flera andra medlemsstater. Denna möjlighet kan innebära att tvingande bestämmelser om kapitalkrav, som alltjämt finns i flera medlemsstater, urholkas. Detta har satt press på lagstiftaren i medlemsstaterna och en utveckling har i flera länder skett mot sänkta eller slopade krav på en minsta nivå på aktiekapitalet. Även i har, som ovan nämnts, som ett argument för en förändring av kapitalkravet anförts att allt fler företag använder sig av bolagsrätten i ett annat EU-land och därefter bedriver verksam- heten genom en filial i hemlandet. Antalet filialer i med bolagsregistrering i andra medlemsstater är dock lågt. Exempelvis finns det i drygt 300 filialer till brittiska privata aktiebolag.TPF13FPT Här kan nämnas att det ser ut på liknande sätt i . Däremot ser det annorlunda ut i där det bildas 12TP PT Lagerbolag och ekonomisk brottslighet, , Rapport 2003:3. 13TP PT Källa: . omkring 6 000 filialer till brittiska privata aktiebolag.TPF14FPT Skälen till att en företagare väljer att registrera sitt bolag i ett annat EU- land kan dock vara helt andra än att slippa det lagstadgade kapitalkravet såsom skatterättsliga hänsyn eller en möjlighet att låna pengar ur bolaget utan hinder av aktiebolagslagens låneförbud. Möjligheten att på detta sätt med en filial kringgå bestämmelserna om minimikapital är därför inte, i vart fall , ett övertygande argument för att ta bort eller radikalt sänka minimigränsen för aktiekapitalet i . 5.6Kan en förändring av aktiekapitalet påverka nyföretagandet? I är inställningen till företagande positivt och detta särskilt bland unga. På vägen fram till att bli företagare upplevs dock ett antal hinder såsom risktagande, krångligt regelverk samt svårigheter med finansiering. Det kan även innebära ett risktagande att välja bort en anställning med den därtill hörande tryggheten.TPF15FPT I pågår därför ett arbete inom olika regelområden i syfte att underlätta för mindre företag att starta, driva och utveckla sin verksamhet. Det är exempelvis fråga om borttagande av revisionsplikten samt minskad administrativ börda. Det pågår även ett arbete med att förbättra trygghetssystemet för företagare.TPF16FPT Översynen av aktiekapitalet utgör med andra ord enbart en mindre del av det totala arbete som pågår för att stimulera företagandet i . Av underlag från framgår att det finns studierTPF17FPT som pekar på att krav på minimikapital i vissa fall verkar ha viss negativ effekt på antalet nya företag. Detta kan exempelvis vara fallet när satsning- ar ska göras på innovativa idéer som kan innebära en större risk än normalt. Utredningen har dock inte kunnat finna något empiriskt stöd för att nyföretagandet i sin helhet skulle öka på grund av ett sänkt krav på aktiekapital. En jämförelse kan i detta sammanhang göras med . Efter det att den finländska aktiebolagslagen förändrats, vilket innebar 14TP PT Armour, , a.a., s. 26. 15TP PT Underlag från , Finns det ett samband mellan en sänkning av aktiekapitalet och ökat nyföretagande, 2007-03536. 16TP PT Utredningen om trygghetssystem för företagare, 2006:11. 17TP PT Storey, , Small Business Economics 2007, 28:171-186, samt undersökningar i forsk- ningsprojekt om högutbildade svenskars entreprenöriella aktiviteter, m.fl., vid i . bl.a. en sänkning av aktiekapitalet, har det enligt statistik från finska bildats fler nya aktiebolag, men även totalt fler nya företag. Det är dock svårt att bedöma vilken bety- delse det sänkta aktiekapitalet haft härför samt huruvida, i vart fall, en del av uppgången är tillfällig beroende på att ett antal företagare inväntat den nya lagstiftningen. Här kan också poängteras att den eftersträvade effekten inte enbart avser att få fler nya företagare utan även att en stor andel av dessa har överlevnadspotential och förmåga till tillväxt. Överlevnads- graden för aktiebolag är hög, , och en stor andel bedöms som tillväxtföretag, se avsnitt 2.2. Liksom ny- företagandet påverkas ett företags överlevnadsförmåga av en mängd faktorer inom olika rättsområden såsom skatterätt och arbetsrätt. Troligtvis skulle en förändring av enbart kapitalkravet generellt inte få någon större betydelse för överlevnads- och tillväxtförmågan. En företagare skulle även fortsättningsvis ha ett intresse av att verksam- heten tillförs relevant kapital. Däremot är det möjligt, såsom fram- går nedan, att fler av dem som väljer att bli enskilda närings- idkare i stället skulle välja aktiebolagsformen. Detta skulle kunna innebära att även företagare vars verksamhet utgör en bisyssla eller för vilken det inte finns några egentliga tillväxtplaner skulle välja aktiebolagsformen. För den som vill starta företag i finns ett antal olika före- tagsformer att välja mellan, se avsnitt 2.1. Även om aktiebolaget inte är den mest använda företagsformen så har den vissa fördelar gent- emot andra företagsformer. En väsentlig sådan fördel ur företagarens perspektiv är att aktieägarna inte personligen ansvarar för bolagets förpliktelser och därmed kan hålla företagets ekonomi åtskilt från den privata ekonomin. Det kan även finnas skattefördelar som gör att aktiebolag i vissa avseenden kan vara att föredra framför enskild firma.TPF18FPT Vidare kan, i vissa fall, kontakter med olika intressenter underlättas genom att verksamheten bedrivs i aktiebolagsformen. Exempelvis ställer vissa företag krav på att deras leverantörer ska vara aktiebolag. Aktiebolagsformen kännetecknas också av ett gott anseende, vilket innebär att formen kan göra det enklare och till och med vara en förutsättning för att få extern finansiering. Det kan även vara en fördel för de företag som bedriver handel med 18TP PT En utredare har från fått i uppdrag att se över de skattemässiga vill- koren för företagande i olika organisationsformer och där en utgångspunkt för uppdraget är att det är önskvärt med så långt möjligt likformiga och neutrala regler för olika organisations- former. Förslag ska lämnas . utlandet samt vid offentlig upphandling. Aktiebolaget är vidare en flexibel företagsform som kan användas för skilda slag och storlek av verksamhet. En stor andel av aktiebolagen består av enmans- och fåmansbolag. Många nyföretagare väljer att starta sin verksamhet som enskild näringsidkare, se avsnitt 2.2. En anledning härtill kan vara nivån på aktiekapitalet. Här kan nämnas att av samtliga aktie- bolag drivs med ett aktiekapital som motsvarar lagens minimikrav. Alla som startar ett företag behöver ett startkapital. Företagets behov av kapitaltillskott är dock beroende av verksam- hetens art och omfattning. Huvuddelen av de företag som i dags- läget etableras i ingår i tjänstesektorn, se avsnitt 2.2. Tjänste- och kunskapsföretag där det till största del handlar om att ställa sin arbetskraft till förfogande, och även handelsföretag, har normalt lägre startkostnader och lägre investeringsbehov och det är således inte alltid som kapitalbehovet i dessa företag uppgår till ett belopp om . Även småföretagarerepresentanter framhåller att dagens kapitalkrav för vissa mindre företagare, och då framförallt inom tjänstesektorn, utgör ett hinder för att välja aktiebolaget som företagsform. En annan omständighet som talar för att aktiekapi- talet kan ha betydelse för den enskildes val av företagsform är att nyföretagandet i aktiebolagsformen minskade som nyföre- tagandet som enskild näringsidkare ökade när aktiekapitalet höjdes 1995, se avsnitt 2.2. Det är i och för sig inte något självändamål att öka antalet aktie- bolag på bekostnad av andra företagsformer. Även om ett lägre kapitalbehov hos ett nystartat företag innebär ett lägre ekonomiskt risktagande så kan dock även dessa företag ha affärsmässiga skäl till att vilja använda sig av aktiebolagsformen.TPF19FPT Också mindre verk- samheter med lägre kapitalbehov bör ha större valfrihet att kunna välja den associationsform som är mest lämplig i den enskilda fallet. En sänkning av minsta tillåtna aktiekapital skulle öka tillgängligheten till aktiebolagsformen för företag med lägre kapitalbehov. 19TP PT Armour, , a.a., s. 18 och 27. 5.7Bestämmelserna om tvångslikvidation vid kapitalbrist Här kan något särskilt nämnas om bestämmelserna om tvångs- likvidation vid kapitalbrist i 25 kap. 13–20 §§ ABL. Innehållet i bestämmelserna beskrivs närmare i avsnitt 3.1.4. Bakgrunden till bestämmelserna är att det har ansetts rimligt att sätta en gräns för hur långt en verksamhet får fortsätta innan bolaget i borgenärernas intresse antingen inleder en ordnad avveckling av bolaget eller vidtar åtgärder för att stärka bolagets ekonomiska ställ- ning. Vidare blir aktieägarna varskodda om bolagets situation för att kunna överväga vilka åtgärder som lämpligen kan vidtas. Kon- sekvensen av en underlåtenhet att upprätta kontrollbalansräkning medför personligt och solidariskt betalningsansvar för alla förbin- delser som bolaget ingått därefter. En olägenhet som kan anföras mot bestämmelserna är att dessa utgår från ett bolags insufficiens, dvs. att skulderna överstiger till- gångarna, och inte såsom inom andra regelområden, exempelvis kon- kursrätten, på insolvens, dvs. oförmåga att betala förfallna skulder. Bestämmelserna kan bidra till att bolaget väljer ett så lågt aktiekapital som möjligt.TPF20FPT Vidare kan för det fall ett aktiebolag har ett registrerat aktiekapital som överstiger minimigränsen om bolaget vid en situation innebärande likvidationsplikt minska aktiekapitalet för att höja täckningsgraden och därmed komma ur likvidations- situationen. Det kan vidare ifrågasättas om bestämmelserna skapar de rätta förutsättningarna för att på ett tidigt stadium upptäcka och åtgärda förekommande kapitalbrist. När ett bolag har ett lågt aktiekapital kan det också hända att insolvens inträder först. Vidare kan den om- ständigheten att bestämmelserna i bygger på insufficiens inne- bära att ett bolag som får löpande kassatillskott i form av lån från ett moderbolag eller annan aktieägare och därmed kan möta sina be- talningsförpliktelser ändå kan komma att likvideras. Detta medan ett bolag som är sufficient får fortsätta sin verksamhet, i vart fall enligt aktiebolagsrättens regler, även om bolaget saknar likvida medel att möta sina löpande förpliktelser. De beskrivna olägenheterna utgör i och för sig skäl för att när- mare se över bestämmelserna. En annan omständighet som har betydelse är de förslag som lämnats till regeringen i betänkandet Av- 20TP PT Mülbert, a.a., s. 387. skaffande av revisionsplikten för små företag (SOU 2008:32). För- slagen innebär bl.a. ett avskaffande av revisionsplikten så att denna plikt enbart ska gälla för av aktiebolagen. Vilka konsekvenser detta kan komma att medföra är dock oklart och det är möjligt att många bolag alltjämt kommer att behålla revisionen alternativt någon annan form av kontrollåtgärd. För det fall bestämmelserna om tvångslikvidation vid kapitalbrist samt de därtill fogade bestämmelserna om personligt betalnings- ansvar för styrelsen och aktieägare tas bort skulle en möjlighet vara att i stället införa ett personligt betalningsansvar för en styrelseleda- mot eller ägare om denne drivit bolaget vidare trots att denne insåg eller bort inse att det inte fanns rimlig utsikt att bolaget skulle kunna undvika insolvens. För att undgå ansvar kunde krävas att vederbö- rande vidtagit relevanta åtgärder för att förbättra bolagets ställning. Dessa bestämmelser skulle tillsammans med skadeståndsreglerna i ABL samt bestämmelser i konkurslagen och straffbestämmelser om brott mot borgenärer utgöra det huvudsakliga skyddet för borgenärer. Här ska dock beaktas att i enlighet med artikel 17 i det andra bolagsrättsliga direktivet måste föreskriva en täckningskon- troll för publika aktiebolag. Även om detta inte är bindande för regleringen för privata aktiebolag så finns det även omständigheter som talar emot ett borttagande av bestämmelserna om tvångslikvi- dation vid kapitalbrist för dessa bolag. Bestämmelserna har funnits och har blivit väl etablerade som en del av kapital- skyddet. Vidare kan det för den enskilde företagaren vara till fördel att bestämmelserna är kopplad till ett så tydligt kriterium som halva det registrerade aktiekapitalet. Det är troligt att ansvar kopplat till en insolvensregel skulle uppfattas som mer oklar och svårtillämpad. På motsvarande vis som i skulle en annan möjlighet till reformering av bestämmelserna kunna vara att i stället för tvångs- likvidation föreskriva krav på offentlighet. Detta skulle innebära att styrelsen alltjämt har att agera när det saknas täckning för halva det registrerade aktiekapitalet, men att förpliktelsen går ut på en offentlig registrering. Härigenom skulle borgenärer m.fl. få kännedom om att ett företag har kapitalbrist och kunna följa vilka åtgärder som vidtas i anledning därav. Fördelen med att aktieägarna blir varskodda skulle därmed alltjämt bestå. Vi kommer inte att i detta delbetänkande närmare analysera beho- vet av reformering av ovan angivna bestämmelser. I stället kommer vi att överväga behovet av detta i vårt fortsatta arbete. 6Överväganden och förslag om kravet på lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag Som framgår av avsnitt 3.4 har det ansetts att det nu finns skäl att se över regleringen kring aktiekapitalet. Detta beror delvis på den utveckling som sker och har skett inom EU samt i vissa av medlems- staterna. Vidare kan frågan ses som en del av det regelförenklings- arbete som pågår i och EU i syfte att bl.a. stärka företagens konkurrenskraft. överväganden beträffande aktiekapitalet har i huvudsak rört frågan till vilken nivå minimigränsen bör bestämmas. Vid de höjningar av minimigränsen för aktiekapitalet som skett har en starkt bidragande orsak varit behovet av att göra en indexreglering i för- hållande till penningvärdet. Den senaste höjningen skedde 1995 då gränsen höjdes från till . Penningvärdets för- sämring innebär i praktiken att en sänkning av kapital- kravet redan skett. Utredningens uppdrag går ut på att undersöka om det är möjligt att även nominellt sänka det nuvarande lagstad- gade kravet om . Enligt direktiven ska en utgångspunkt för utredningen vara att svenska privata aktiebolag även i fortsättningen ska ha ett visst aktie- kapital, men att detta inte bör vara högre än vad som är nödvändigt för att det, tillsammans med vad som följer av annan reglering, ska tillgodose förekommande borgenärsintressen. Frågan måste bedömas mot bakgrund av uppdragets huvudsyfte nämligen att resultatet av en regelförändring i praktiken ska innebära en förenkling för mindre företag. I uppdraget ingår att särskilt överväga om aktiekapitalet bör sättas lägre och i så fall särskilt överväga nivåerna och Ett annat alternativ som utredningen har att överväga är att lagen inte anger någon lägsta nivå, dvs. att minimigränsen för aktie- kapital helt tas bort. Med en sådan lösning skulle bolagets stiftare kunna bestämma aktiekapitalet till . Vi har härutöver undersökt en lösning innebärande en möjlighet till successiv inbetalning av aktie- kapitalet vid nybildning. Det pågår ett flertal utredningar som har till upp- drag att inom olika regelområden se över vilka förändringar som kan göras i syfte att stimulera företagandet i . Frågan om aktiekapitalet kan således ses som en mindre pusselbit i det totala arbetet med att föreslå förändringar som kan komma att göras både inom ABL samt inom andra regelverk. I detta avsnitt framgår våra överväganden och förslag. Delbe- tänkandet är inriktat på överväganden kring kapitalkravet i privata aktiebolag och hur detta bör se ut samt vilka följdändringar som för- anleds av detta. Däremot har aktiebolagens kapitalskyddsbestämmel- ser inte behandlats utifrån ett förenklingssyfte. Denna fråga kommer i stället att behandlas i vårt fortsatta arbete. Vi har valt att presentera två alternativa författningsförslag, varvid dock förslaget under av- snitt 6.2 förordas. Huvudförslag: Kravet i 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) på ett minsta aktiekapital i privata aktiebolag sänks till . Förslaget innebär inga andra förändringar i regelverket i ABL än att kravet på ett minsta aktiekapital sänks från till . 6.2.1Varför ska det finnas kvar ett lagstadgat krav på lägsta tillåtna aktiekapital? Vi har övervägt ett alternativ innebärande att det inte längre i lagen ska finnas något lagstadgat krav på lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag. Stiftarna till ett bolag skulle således kunna starta detta med i aktiekapital. För de företag som skulle välja att ha ett så lågt bundet kapital i bolaget skulle vissa bestämmelser i i praktiken förlora sin betydelse. Andra bestämmelser i lagen skulle som en följd av förändringen behöva reformeras. Bestämmelserna i 17 kap.–20 kap. ABL, se närmare avsnitt 3.1.3, skulle kunna bestå oförändrade. Det bundna kapitalet i ett privat bolag skulle i och för sig i praktiken kunna bestå av och den s.k. beloppsspärren i 17 kap. 3 § första stycket ABL torde därvid inte längre ha någon reell innebörd. Däremot skulle den i lagen an- givna s.k. försiktighetsregeln vid värdeöverföringar i 17 kap. 3 § andra stycket ABL alltjämt göra sig gällande. En översyn av bestämmel- serna i 25 kap. 13–20 §§ ABL om tvångslikvidation vid kapitalbrist, se avsnitt 3.1.4, skulle dock vid borttagande av kravet på lägsta aktiekapital vara behövligt eftersom bestämmelserna utgår från att åtgärder av styrelsen ska ske om det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Se närmare under avsnitt 5.7 beträffande vad en sådan reform skulle kunna innebära. Genom att ta bort den lagstadgade gränsen för minimikapitalet skulle den positiva effekten uppstå att aktiekapitalet skulle få be- stämmas av aktieägarna själva så att detta stod i proportion till om- fattningen av den utövade verksamheten. Detta skulle innebära att minimikapitalkravet inte längre skulle bli detsamma för alla bolag utan skulle kunna bestämmas utifrån bolagets storlek, verksamhetens art, omfattning och risker m.m. Särskilt företag vars kapitalbehov inte uppgår till skulle gynnas av en sådan förändring. Vidare utgör, vilket framgår av avsnitt 5.2, dagens krav på aktie- kapital knappast något egentligt borgenärsskydd. Även detta talar för att dagens kapitalkrav skulle kunna tas bort. Kravet på aktie- kapital tillsammans med bestämmelserna om kapitalskydd kan dock ändå, och då särskilt för de borgenärer som inte avtalsvis kan reg- lera sitt förhållande till bolaget, ha betydelse. Ett borttagande av kravet på minsta aktiekapital samt till följd därav vissa förändringar i de tvingande bestämmelserna om kapitalskydd skulle innebära att en anpassning inom borgenärskollektivet skulle behöva ske. De krav i lagen som tas bort skulle i stället i många fall behöva regleras mellan parterna genom avtal eller av aktieägarna i bolagsordningen. Som framgår i avsnitt 5.3 skulle detta kunna medföra att banker och andra finansiärer i stället kräver ett visst minsta insatt kapital, ökade säker- heter såsom personlig borgen samt ökad information av företagen. Även leverantörers användning av exempelvis återtagandeförbehåll och leasing eller krav på kontant betalning kan komma att förändras. Detta ställer krav på borgenärernas förmåga att handla rationellt genom att i en större omfattning kunna bedöma kreditrisker och handla utifrån dessa.