sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — Eftersom reglerna gjorts dispositiva och eftersom normal semesterlön nu utgår i stället för den särskilda semesterlönen, bör ändringen inte medför några ökade kostnader för arbetsgivar- kollektivet. Förändringen innebär dock att arbetstagarnas rättig- heter i semesterhänseende förstärks. Som framgått kommer det avgörande för undantagen vara att arbetstagaren inte står under arbetsgivarens kontroll. Att vara hemarbetande kommer därmed inte längre att ha någon självständig betydelse. Detta är särskilt viktigt eftersom antalet hemarbetande inte är helt försumbart. kommuner och Landsting har t.ex. uppgivit att omkring 4 000 personer arbetar som assistenter åt anhöriga i sina egna hem . Förutom detta leder också ändringen till att bättre upp- fyller sina internationella åtaganden. Med ändringen uppstår en överensstämmelse med arbetstidsdirektivet, 6.5.1, samt ILO-kon- ventionen nr 132 om semester i kapitel 6.6.2, där övervaknings- kommittén, on the Application of Conven- tions and Recommendations, kritiserat dessa regler i den svenska semesterlagen. Utöver de förändringar som presenteras ovan har utredningen moderniserat lagtexten, infört nya rubriker för att underlätta ori- enteringen i lagtexten samt i någon mån disponerat om lagen. Några regler har också införts för att förtydliga det som redan gäller. Detta gäller t.ex. införandet av regeln om förläggning av semester för arbetstagare som arbetar deltid eller har oregelbunden arbetstid. Eftersom regeln endast förtydligar vad som redan gäller får den inga ekonomiska konsekvenser och medför heller inga nya beräkningsmoment. Däremot innebär införandet av regeln att det blir enklare för arbetsgivare och arbetstagare att förstå hur semester ska läggas ut vid dessa typer av anställningar, vilket sannolikt kan leda till en enklare handläggning av förläggning av semester. Infö- randet av regeln kan således också bidra till att tillämpningen av lagen förenklas. 4.3.9Förenklas den administrativa börda semesterlagen innebär enligt Nuteks mätning? mäter den administrativa kostnaden för att hantera semesterlagen. Både tidsåtgång och kostnader för att hantera semesterförmåner för arbetstagare har beräknats. Beräk- ningen är genomförd och gäller under förutsättning att företaget har ett datorprogram som kan hantera semester och lönefrågor. Följande punkter har mätt i mätningen. 1.Kontrollera och beräkna semesterdagar, per anställd och år. Denna beräkningen behöver endast göras i de fall där en anställd har varit frånvarande av skäl som inte är semesterlönegrundande och för nyanställda som inte innehaft anställning hela intjänande- året. Det rör sig således om ett fåtal fall per arbetsgivare. har beräknat att cirka 430 000 personer antingen var nyanställda eller hade frånvaro som inte är semesterlönegrundande . Beräkna obetald semester, . Det är enligt ovanligt med obetald semester eftersom många arbetsgivare i stället tillämpar förskottssemester. Där det före- kommer är det inte heller svårt att beräkna, eftersom siffran är i det närmaste , , om inte anställningen påbörjas efter då den är . Regeln leder därför inte till någon kostnad. Beräkna semesterledighet, per anställd. Tiden som har uppskattat är den som krävs för att lägga in en nyanställd i lönesystemet. Därefter räknar programmet ut semesterledigheten rätt varje gång. 4.Informera arbetstagare om när semesterledigheten ska förläggas, per tillfälle. Enligt Nuteks uppfattning är det informationen kring förlägg- ningen av den femte semesterveckan som tar tid. är en uppskattad genomsnittlig siffra. Beräkna semesterlön, . Detta sker automatiskt i löneprogrammet och kan göras i samband med en vanligt lönekörning, och det tar därför ingen extra tid enligt Nuteks uppskattning. Beräkna semesterlön för sparade dagar, . Beräkning av semesterlön för sparade dagar tar enligt Nuteks upp- skattning ingen tid eftersom någon beräkning inte behöver göras. Semester som inte tas ut sparas med automatik i lönesystemet . Det kan dock ifrågasättas om Nuteks uppskattning är riktig. Det torde inte gå att på detta sätt spara värdet av semester- dagarna och uppfylla de krav som ställs i semesterlagen för hur semesterlön ska beräknas för sparade semesterdagar. I kol- lektivavtalet mellan och m fl, beräknas i och för sig semesterlön för sparade dagar på ett likartat sätt för timavlönade arbetstagare: sparade dagarna ges redan när de sparas ett värde som sedan upp- räknas med den generella löneökningen som förevarit därefter, tills de läggs ut, se vidare kapitel 6.3. Om någon uppräkning sker av löneökningar i detta fall framgår dock inte av Nuteks rapport. Beräkna semesterlön för okontrollerade arbetstagare, . Det är ovanligt med sådana arbetstagare, beräkningen av semester- lön för dessa kan dock ske inom ramen för samma beräkning som normalt görs i löneprogrammet vid semesterlöneberäkning. Posten har därför inte åsatts någon särskild kostnad. Beräkna semesterersättning, per tillfälle beräknar tidsåtgången per tillfälle, och beak- tar då även att eventuell förskottssemester kan behöva avräknas. Semesterersättning beräknas vidare endast när en arbetstagare slu- tar sin anställning. Nuteks mätning av den administrativa bördan som semesterla- gen ger upphov till skiljer sig således från de moment som vi har redovisat att beräkningen av ovanstående poster kräver. Skillnaden beror huvudsakligen på att vi inte utgått från att beräkningarna all- tid sköts med hjälp av löneprogram. Om vi ändå ska försöka uppskatta om vårt förslag enligt Nuteks mätning innebär några vinster i form av minskade administrativa kostnader blir resultatet magert. Det flesta ändringar som vi före- slår är i huvudsak sådant som inte syns i mätningen, nämligen materiella förenklingar. Vårt förslag innebär t.ex. att det blir mate- riellt enklare att beräkna semesterlön, t.ex. behöver någon särskild beräkning inte alls göras för frånvaro om arbetstagaren endast har semesterlönegrundande frånvaro vid tillämpning av sammalöne- regeln. Även procentregeln förenklas när det gäller att fastställa beräkningsunderlaget och att beräkna lön under frånvaro, men inget av detta syns i Nuteks mätning. Dessutom avskaffas en del regler, t.ex. särskilda regler för hemarbetande och okontrollerade arbetstagare, skillnaderna i beräkning av semesterlön för kost när det gäller semesterlön och semesterersättning samt beräkning av semesterlön för sparade semesterdagar. Eftersom inget av detta åsatts någon kostnad i Nuteks ursprungliga mätning kommer inte heller dessa ändringar att synas där, trots att flera av dem innebär att regelmassan minskar. Utredningen föreslår också nya regler, med hänvisning till de krav som uppställs i EG-rätten. Detta gäller t.ex. utbetalning av semesterlön för intjänad semester som inte kunnat läggas ut samt regeln om att på varandra följande anställningar i vissa fall kan betraktas som en anställning i semesterhänseende. Den första regeln innebär att beräkningen av hur många betalda semesterdagar som ska ersättas med pengar efter kan bli något mer komplicerad än tidigare, men om frånvaron pågår därefter, att färre dagar sannolikt måste ersättas med pengar. Den andra regeln leder till att en arbetsgivare med korttidsanställda med upprepade anställningar slipper beräkna semesterersättning varje gång anställ- ningen upphör. Det är dock omöjligt att uppskatta hur många dessa är, men en liten minskad administrativ börda kan det i vart fall handla om även ur Nuteks perspektiv. Även reglerna om en begränsning av hur länge frånvaro är semesterlönegrundande kan medföra att färre beräkningar måste göras med hänsyn till detta, vilket också minskar de administrativa kostnaderna för en arbets- givare. Styrkan i den förenkling som utredningens förslag ger ligger i stället i att det sammantaget blir lättare att begripa semesterlagen och hur semesterförmånerna ska beräknas. För en arbetsgivare som står i färd med att anställa någon kommer semesterlagen förhoppningsvis att te sig mindre svårtillämpad än innan ändringarna. Det blir enklare att beräkna semesterlön, han- tera frånvaro och sparad semester med den ändrade lagen, särskilt i de fall en arbetsgivaren inte har löneprogram som automatiskt räk- nar ut allting. Även en arbetstagare får lättare att kontrollera att rätt semesterförmåner beräknats. Eftersom lagen blir lättare att begripa kommer också löneprogrammen och de som hanterar dessa att enklare förstå hur lagen ska tillämpas. Förändringarna kommer därför sannolikt också leda till att fler arbetstagare än får en semesterlön som faktiskt stämmer överens med vad som anges i lagen. Utredningen föreslår en övergångsbestämmelse när det gäller sjuk- frånvaroperioder som påbörjats innan lagens ikraftträdande. Är en arbetstagaren sjukfrånvarande när lagen träder i kraft omfattas arbetstagaren av 17 § i dess äldre lydelse. I annat fall skulle arbets- tagaren retroaktivt kunna förlora semesterdagar som redan tjänats in eftersom sjukfrånvaro med den ändrade lagen i mindre utsträck- ning än kommer att vara semesterlönegrundande. Om arbetstagaren återgår till arbetet omfattas han eller hon dock av de nya reglerna om en ny sjukperiod påbörjas därefter. Utredningen föreslår inte övergångsregler när det gäller sparad semester. Skälet till detta är att sådana regler skulle innebära att det som längst kommer att dröja innan de nya reglerna får fullt genomslag. En arbetsgivare skulle således behöva beräkna semesterlön för sparad semester enligt två olika system parallellt, beroende på när arbetstagaren sparade semestern. En arbetstagare kan både vinna och förlora på lagens nya regler, bero- ende på hur arbetstagarens arbetstidsförläggning och frånvaro- mönster ser ut. Semesterlönen för sparade dagar blir dock aldrig mindre än semesterlönen för ordinarie semester. Det är därför utredningens uppfattningen att reglerna om beräkning av semes- terlön för sparad semester ska slå igenom på all sparad semester vid lagens ikraftträdande. När det gäller regler i kollektivavtal som avviker från semester- lagen påverkas inte dessa av de ändringar som görs i lagen. Ett undantag kan dock vara presumtionsregeln för att semesterlön ingår i lönen vid vissa korta anställningar, tidigare 5 § tredje stycket. Denna regel har upphävts med hänsyn till EG-rätten. Det är således inte längre möjligt att avtala om att semesterlön ska presumeras ingå i lönen. I den mån kollektivavtal innehåller sådana regler kan det, beroende på bestämmelsens utformning, innebära att avtalsbestämmelsen strider mot semesterlagen. Skulle så vara fallet blir är bestämmelsen ogiltig och kan inte tillämpas eftersom arbetstagarens rättigheter inskränks, se 2 § semesterlagen. 5Alternativa förslag som diskuterats Utredningen har diskuterat olika förslag om hur semesterlagen kan och bör förenklas. Varje förslag har prövats för att se dels om det innebär en förenkling, dels om förändringen är neutral i förhållande till förmånerna i den nuvarande semesterlagen. I detta kapitel pre- senteras de viktigaste förslag som utredningen har övervägt, men förkastat. 5.1Sammanfallande semester och intjänandeår Utredningens uppdrag är bland annat att förenkla beräkningen av betalda semesterdagar och semesterlön även om systemet med skilt intjänande- och semesterår behålls. Utgångspunkten för utred- ningen har därför varit att semesterlön även fortsättningsvis ska vara en förmån som intjänas. arbetstids- och semesterregler, KnasTPF1FPT utredde frågan om det av förenklingsskäl skulle vara lämpligt att istället låta intjänandeåret och semesteråret sammanfalla. Vi har diskuterat Knas förslag och i likhet med deras slutsatser funnit att ett sådant systemskifte, som ändringen skulle innebära, inte kan anses motiverat ur vare sig förenklingssyfte eller av andra skäl. Utredningen har fört i huvudsak följande resone- mang. Systemet med att betald semester måste intjänas innan den får tas ut har två syften. Genom att det finns en koppling mellan anställningstid och betald semesterledighet behöver semesterlön inte utbetalas om den inte redan tjänats in, vilket gynnar arbetsgi- vare. Arbetstagare får en slags rättvisa i det att den som har varit 1TP PT SOU 2003:54. Alternativa förslag som diskuterats anställd får mindre betald semester än den som varit anställd ett helt intjänandeår. Om detta system slopades till förmån för parallellt intjänande skulle en arbetstagare ha rätt till så många betalda semesterdagar som tjänas in . Ett sådant system kan konstrueras på flera sätt. Betalda semesterdagar kan tjänas in löpande med , (/ 12 månader), och läggas ut när de tjänats in. Alternativt kan antalet betalda dagar för semester- året räknas ut direkt vid anställningen och sedan disponeras i för- skott under semesteråret. De flesta kollektivavtal som innebär att intjänandeåret och semesteråret sammanfaller har denna lösning. Eftersom detta kan medföra att arbetstagaren får fler betalda semesterdagar än som verkligen tjänas in, pga. oförutsedd frånvaro eller att anställningen upphör, bör ett sådant system förenas med en regel om återbetalningsskyldighet. Så är t.ex. fallet på de statliga och kommunala avtalsområdena. En arbetstagare som anställs kan förväntas tjäna in 19 betalda semesterdagar till och med året därpå ((25 / 12) x 19). Om inte annat avtalas ska enligt 12 § semes- terlagen läggas ut juli – augusti. Skulle intjänade i stället ske skulle arbetstagaren vid anställning inte kunna begära att betald semester läggs ut förrän , och då endast de dagar som hunnit tjänas in, dvs. Ett problem med parallellt intjänade är att det är svårt att veta på förhand hur många obetalda semesterdagar en arbetstagare har under semesteråret. Detta är viktigt att veta eftersom det åligger arbetsgivaren att lägga ut betald semester under semester- året oavsett om arbetstagaren vill eller inte, medan en arbetstagare har rätt att avstå från obetald semester. En arbetstagare behöver inte lämna besked om den obetalda semestern ska avstås innan arbetsgivaren har upplyst om hur många betalda dagar arbetstaga- ren har rätt till, 8 § semesterlagen. KnasTPF2FPT framhöll också att en ändring till löpande intjänande av semesterförmåner även kan innebära att den period som är semes- terår måste ändras. Ska arbetstagare som huvudregel kunna ta ut fyra veckors semester bör perioden för intjänade 2TP arbetstids- och semesterregler, SOU 2003:54. Alternativa förslag som diskuterats kan detta ställa till pro- blem för människor som önskar en längre sammanlagd ledighet någon annan del av året. Möjligen skulle det kräva att möjligheterna att spara semesterledighet utökades.TPF3FPT Ytterligare ett problem vid övergången från ett system med skilt till sammanfallande intjänande- och semesterår är hur själva över- gången skulle hanteras. I 28 § semesterlagen anges att om arbetsta- garens anställningsvillkor ändras så att semesterlön ska utgå redan under intjänandeåret ska semesterersättning utgå som om anställ- ningen upphört då de nya villkoren började gälla. Den intjänade semesterlönen förfaller således till betalning vid övergången till de nya reglerna. har en arbetstagare med nytt system rätt till semester. Om systemet bygger på att de förväntade intjänade dagarna skulle få disponeras i förskott betyder detta att arbetsgivaren måste betala semesterlön för två semesterlö- ner . Detta skulle kunna leda till likviditetsproblem för arbetsgivaren. Skulle systemet istället bygga på att semestern skulle tjänas in löpande skulle arbetstagarna för att få semester under detta första år, antingen behöva förlägga semestern till semesteråret slut (när den har tjänats in) eller, om de vill ha ledigt tidigare än så, begära att få obetald semester. En övergång till sam- manfallande intjänande- och semesterår kan inte anses vara en för- enkling och är inte heller i huvudsak neutral för både arbetsgivare och arbetstagare. Sammantaget skulle det skulle vara förenat med flera nackdelar att införa ett parallellt intjänade av semesterlön. Det blir svårt att veta hur mycket obetald semester en arbetsta- gare har, vilket har betydelse för hur mycket semester som måste läggas ut och om semestern kan sparas. Den period som är semesterår kan behöva ses över och ändras liksom reglerna om sparande av semester. En ändring av intjä- nandeåret skulle således föra med sig fler omfattande ändringar av semesterlagen. Vid övergången från skilt intjänande- och semesterår till sam- manfallande kan arbetsgivare bli tvungna att betala ut den semesterlön som redan intjänats men inte tagits ut som arbetsgivaren ska betala semesterlön för innevarande 3TP PT SOU 2003:54, s 77 ff.s. Alternativa förslag som diskuterats semesterår, jämför 28 § 2 st semesterlagen. Detta kan leda till likviditetsproblem. Även beräkning av semesterlön skulle behöva ses över eftersom det kan ifrågasättas om det är lämpligt att behålla procentregelns beräkning av semesterlönen på föregående årets lön om semes- ter tjänas in löpande. är det problematiskt att kon- struera en sammalöneregel som kan hantera samtliga fall, t.ex. om arbetstagaren har rörlig lön eller mycket varierande syssel- sättningsgrad. 5.2Semester under det första anställningsåret En av fördelarna med att införa sammanfallande semester- och intjänandeår är att en arbetstagare även under sitt första anställ- ningsår skulle kunna få betald semester. Eftersom betald semester måste tjänas in varierar det om en arbetstagare under sitt för- sta anställningsår får betald semester eller inte. Anställs en arbets- tagare måste förflyta innan arbetstagaren har rätt att få betald semester, medan en arbetstagare som anställs redan följande sommar har cirka 13 betalda semesterda- gar att disponera. I sammanhanget ska vidare framhållas att varje arbetstagare har rätt till 25 dagars obetald semester om anställningen påbörjas före , och om anställningen påbörjas därefter och fram till och med . En arbetstagare har därför möj- lighet att få semester , oavsett när anställningen börjar. En arbetstagare som byter anställning har dock rätt till semester i den nya anställningen endast om semester inte lagts ut i den gamla anställningen, 6 § semesterlagen. Byter en arbetstagare arbete där betald semester har intjänats men inte hunnit läggas ut erhåller arbetstagaren semesterersättning vid anställningens upphörande. Eventuell obetald semester i en ny anställning kan därmed finansie- ras med denna ersättning. När det första anställningsåret har passerat kommer arbetstaga- ren att kunna få betald semester , eller, om anställningen upphör, få ersättning för intjänad men ej uttagen semester. Ledig- het kan då tas ut innan nästa anställning påbörjas eller som obetald semester under nästa anställning. Problemet är således övergående. Alternativa förslag som diskuterats Från arbetsmarknadsparterna har inte framförts att svårigheten att få betald semester under det första anställningsåret upplevs som ett stort problem. Det är också vanligt att en arbetstagare kommer överens med sin arbetsgivare om att semesterlön ska utgå i för- skott. På det sättet kan arbetstagaren redan under det första anställningsåret få semester med semesterlön. Utredningens upp- fattning är att det inte är lämpligt att införa särskilda regler för betald semester under det första anställningsåret Detta skulle svår- ligen kunna förenas med semesterlagens systematik om att betald semester måste intjänas. Vidare skulle en sådan specialreglering ytterligare komplicera semesterlagen. Utredningen har också övervägt om de svårigheter som kan fin- nas med att få betald semester under det första anställningsåret strider mot de krav som uppställs i arbetstidsdirektivet. Vi har dock bedömt att EG-rätten och hittillsvarande praxis inte utgör hinder för att bibehålla principen att betald semester måste intjänas innan den kan läggas ut. Arbetstagare har alltid rätt till årlig semesterledighet. Däremot kan det variera i vilken utsträckning denna är betald beroende på när under intjänandeåret anställningen påbörjas. Rätten till semesterledighet är tvingande till arbetstagarens förmån, om anställningen är kortare än finns dock utrymme för att avtala om att ledighet inte ska läggas ut. Inte heller mot bakgrund av EG-rätten har utredningen funnit att det finns skäl att föreslå särskilda regler om semester under det för- sta anställningsåret. 5.3Överväganden kring hur betalda semesterdagar bör tjänas in I utredningens uppdrag ligger att föreslå förenklingar kring hur betalda semesterdagar ska intjänas. Utredningens har övervägt att låta betalda semesterdagar intjänas i proportion till arbetstidsom- fattningen istället för i förhållande till antalet anställningsdagar. Variationer i sysselsättningsgrad skulle då i större utsträckning kunna hanteras inom ramen för beräkningen av antalet betalda semesterdagar istället för vid beräkningen av semesterlönen. Vi har dock stannat vid att behålla den nuvarande regeln om hur antalet betalda semesterdagar beräknas och endast förtydliga lydelsen. Skälet till detta är att semesterförmånerna annars skulle bli väsent- ligt sämre än . Alternativa förslag som diskuterats 5.3.1Intjänade av betalda semesterdagar i proportion till arbetstidsomfattningen Betalda semesterdagar intjänas i förhållande till anställningstiden. Vid en anställning som löper under ett helt intjänandeår har en arbetstagare, oavsett arbetstidsomfattning, tjänat in 25 betalda semesterdagar. En arbetstagare med en heltidsanställning tjänar således in lika många betalda semesterdagar som en arbetstagare med en deltidsanställning. Detta är också nödvändigt för att arbetstagare som arbetar deltid inte ska missgynnas i förhållande till de som arbetar heltid. Om arbetstagaren är frånvarande räknas den dagen som en anställningsdag endast om frånvaron är semesterlönegrundande. Är arbetstagaren frånvarande av skäl som inte är semesterlöne- grundande eller har passerat tidsgränsen för semesterlöne- grundande frånvaro, minskar intjänandet av antalet betalda semes- terdagar. I detta ligger en svårighet. Antal betalda semesterdagar varierar beroende på hur frånvaro som inte är semesterlönegrundande infaller. Är arbetstagaren frånvarande minskar antalet intjänade betalda semesterdagar, medan detta inte sker om frånva- ron är en del av , även om den totala arbetstidsomfattningen är densamma i båda fallen. En arbetstagare som är tjänstledig på tjänar in 25 betalda semesterdagar om arbete sker , men endast om arbetstagaren arbetar . För den som inte är väl insatt i hur semesterlagen tillämpas kan detta vara svårt att förutse. Utredningen har därför undersökt om det är möjligt att låta betalda semesterdagar intjänas i proportion till arbetad tid vid perioder av icke semesterlönegrundande från- varo. Detta skulle kunna leda till att antalet semesterdagar vid vissa frånvaromönster kan komma att bli färre jämfört med dagens system. Semesterlönen blir dock densamma. Reglerna skulle bli mer förutsebara eftersom närvaro i samma omfattning alltid skulle leda till att samma antal semesterdagar tjänas in. Det skulle inte heller bli särskilt svårt att beräkna hur många betalda semesterdagar arbetstagaren har tjänat in, eftersom frånvaro avser en viss procent av en heltid, t.ex. . Alternativa förslag som diskuterats Förslaget förkastades dock eftersom det kunde konstateras att det skulle innebära att arbetstagarna fick väsentligt sämre förmåner än vad som gäller enligt nuvarande lag. En arbetstagare som arbetar men är frånvarande på deltid av icke semesterlöne- grundande skäl skulle inte tjäna in full semester, dvs. 25 betalda semesterdagar, och därmed inte få fem veckors betald ledighet föl- jande semesterår om arbetstagaren då har samma frånvaromönster. Vid frånvaro intjänas färre semesterdagar även . Skillnaden är i detta fall att om frånvaromönstret bibehålls även när semesterdagarna läggs ut, kommer arbetstagaren ändå att vara berättigad till fem veckors semesterledighet. Semesterlönen är densamma i båda fallen eftersom den baseras på lönen under intjä- nandeåret.