sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — För den mindre och medelstora industrin lämpar sig energi- analysprogram väl.TPF33FPT Erfarenheter visar också att den här typen av stöd inte bara leder till tekniska åtgärder utan även till beteende- relaterade förändringar som ger en effektivare energianvändning.TPF34FPT Vidare visar tidigare svenska erfarenheter att nätverksaktiviteter är betydelsefulla. Att genomföra energianalyser områdesvis är mer effektivt och leder till större grad av genomförande av föreslagna åtgärder än geografiskt mer utspridd rådgivning.TPF35FPT Utredningen menar mot bakgrund av detta att det är väsentligt att bidra till en ökad energieffektivisering inom mindre och medel- stora företag genom gratis energirådgivning till företag. Regionala energikontor, kommunala energi- och klimatrådgivare, länsstyrel- serna och föreslås engageras i detta arbete. De kommunala energi- och klimatrådgivarna agerar som generella energirådgivare till företag, men de saknar förutsättningar att utföra energikartläggningar och -analyser. 32TP PT För mindre och medelstora företag används begreppet Small and medium sized enterprises ofta inom EU, och förkortas då SME. Mindre och medelstora företag omfattar huvud- sakligen företag med högst 250 anställda. För att innefattas i kategorin mindre eller medel- stora företag ska även vissa krav avseende årsomsättning och årlig balansomslutning upp- fyllas. 33TP PT Bertoldi, P., 2001. Effective policies and measures in energy efficiency in end-use equipment and industrial processes. In the 2001 Workshop on Good Practices in Policies and Measurers. 34TP PT , P., 2008. Towards increased energy efficiency in Swedish industry – Barriers, driving forces & policies. studies in Science and Technology, Dissertation No. 1214, , . 35TP PT , A., Nyttiga lärdomar, Erfarenheter av industriell energirådgivning, Statens industri- verk, 1990. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Utredningen menar också att länsstyrelserna bör involveras i nätverks- och informationsaktiviteter. föreslås administrera rådgivningsprogrammet. Samarbete bör sökas med berörda branschorganisationer och intresseorganisationer som t.ex. EnergiEffektiviseringsföretagen.TPF36FPT Erfarenheter och underlag från andra rådgivnings- och informationsinsatser för industriell energi- effektivisering, som t.ex. EU:s projekt Programme för effektivare motorer och motordrifter, bör tas tillvara. Totalt finns cirka 3 600 företag i tillverkningsindustrin vars energi- användning överstiger 0,5 GWh . Tillsammans står dessa företag för av industrins energianvändning. Utredningen menar att alla företag, oavsett storlek på energi- användning, ska kunna erhålla gratis rådgivning per telefon och via internet. Företag som har en slutlig energianvändning som över- stiger 0,5 GWh föreslås också erbjudas en subventionerad energianalys med en omfattning av per företag. Det ska dock inte vara möjligt att erhålla den subven- tionerade energianalysen för företag som deltar i PFE. Vid energianalyserna ska t.ex. energimätning och energikartlägg- ningar kunna genomföras för att göra det möjligt att identifiera effektiviseringsåtgärder, t.ex. system och komponenter som drivs på ett energimässigt ogynnsamt sätt. Energianalyserna ska syfta till att ge förslag till lönsamma energieffektiviseringsåtgärder för före- tagen. De genomförda energianalyserna ska också följas upp med förnyade kontakter med företagen, för att på så sätt erhålla en så god effekt av rådgivningen som möjligt. Den subventionerade energianalysen kan utformas på flera sätt. En metod är att företaget erhåller gratis energianalys genom av staten särskilt utsedda rådgivare. En annan metod kan vara att företag, med en årlig energianvändning som överstiger den ovan nämnda, erhåller en sorts check som de kan använda som del- betalning för en energianalys. Utredningen bedömer att detta senare förfaringssätt kan vara mer fördelaktigt genom att företagen då kan anlita valfri leverantör av tjänsten. Det innebär att risken för konkurrenssnedvridning av marknaden minimeras. Det skapar också ökade möjligheter för utveckling av energitjänstmarknaden för företag. 36TP PT EnergiEffektiviseringsföretagen är en sammanslutning av branschorganisationer och före- tag som arbetar med energieffektivisering. EnergiEffektiviseringsföretagen har ett etablerat samarbete med . Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Utöver den direkta rådgivningen bör en rad andra aktiviteter genomföras inom ramen för programmet för energirådgivning för mindre och medelstor industri. Utredningen föreslår att även nedan nämnda aktiviteter ska ingå i programmet: informationsutbyte och nätverksaktiviteter mellan företag inom samma eller olika branscher, ökad kompetensuppbyggnad inom de regionala energikontoren, ökad utbildnings- och informationsverksamhet utformad efter industribranschernas behov, särskilda informationsinsatser riktade till företagsledningar, spridning av resultat från teknikupphandlingar inom industri- sektorn, teknikutvecklingsstöd och stöd till demonstrationsanläggningar, och upprättandet av listor med prestanda för standardkomponenter inom industrin som vägledning vid upphandling. Bedömda kostnader för energirådgivning för mindre och medelstor industri Utredningen föreslår att en satsning på energieffektivisering i den mindre och medelstora industrin genomförs av Satsningen föreslås påbörjas och pågå till och med . Utredningen bedömer att ett system med energianalyscheckar för företag enligt ovan kan utformas relativt enkelt. Om varje före- tag erhåller en subvention på för energianalys och uppföljning på plats innebär detta en högsta kostnad på . Utredningen gör bedömningen att företagen kommer att efterfråga de subventionerade energianalyserna relativt jämnt ut- spritt över den föreslagna programperioden. Det tillkommer kostnader för behovet att förstärka de regionala energikontoren, kommunala energi- och klimatrådgivarna och eventuellt även länsstyrelserna. Utöver detta bedömer utredningen att behöver förstärkas med två heltidstjänster för administration och uppföljning av den industriella energiråd- givningen. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Utredningen gör bedömningen att kostnaderna för denna sats- ning kan komma att vara något högre det första verksamhetsåret. Denna bedömning grundas på antagandet att kompetensförstärk- ningen främst sker då samt att de administrativa kostnaderna är störst i programmets startskede. Baserat på dessa antaganden bedömer utredningen att programmet för energirådgivning till mindre och medelstor industri som helhet kommer att kosta , och därefter . I detta ingår medel för rådgivning, subventionerade energianalyser och framtagande och spridning av informations- material. För delposten informationsmaterial, framtagande och spridning, bedöms det krävas en årlig budget på . För de deltagande företagen beräknas programmet medföra lägre energikostnader genom genomförda åtgärder. Sammantaget bedöms den industriella energirådgivningen kunna bidra till att identifiera åtgärder som minskar de deltagande företagens kost- nader med 0,5 till . Men företagen kommer också att ha kostnader för att delta i programmet, i form av per- sonella och andra resurser för kunskapsuppbyggnad och genom- förande av energianalys samt för genomförandet av åtgärder. Teknikupphandling är ett styrmedel som visat sig vara framgångs- rikt inom många teknikområden. Teknikupphandling har tillämpats som ett statligt styrmedel i för att stimulera utveckling och marknadsintroduktion av ny energieffektiv teknik . Ett femtiotal teknikupphandlingar på energiområdet har genom- förts mellan åren 1990 och 2005.TPF37FPT En teknikupphandlings främsta syfte är att påskynda teknik- utveckling och tidigarelägga marknadsintroduktion av energi- effektiva produkter. Energieffektiviseringseffekten från teknikupp- handlingar sker över långa tidsperioder och innefattar både direkta och indirekta effekter. genomförda teknikupphandlingar omfattar energianvändande komponenter, produkter, processer eller system. 37TP PT I skriften teknikupphandlingar (ET2006:08) redovisas en förteckning över alla teknikupphandlingar som och genomfört mellan åren 1990 2005, se Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn I många genomförda teknikupphandlingar har man som en direkt effekt kunnat notera en halvering av den upphandlade produktens eller systemets energianvändning. En teknikupphand- lings indirekta effekter, eller spridningseffekter, kan till exempel vara att fler tillverkare inspireras att utveckla och marknadsföra produkter med samma eller bättre prestanda som de vinnande produkterna eller att andra aktörer mer aktivt verkar för en ökad användning av de energieffektiva produkterna.TPF38FPT För genomföran- det av en framgångsrik teknikupphandling erfordras en aktiv beställargrupp. Inom industrisektorn finns en rad områden där teknikupphand- ling kan bidra till en effektivare energianvändning. Energimyn- digheten har identifierat några exempel på teknikområden där teknikupphandling är en lämplig metod för energieffektivisering inom industriområdet. Följande exempel, som bedöms ha stor effektiviseringspotential, kan nämnas: Verkningsgradsmätare för pumpdrifter. Verkningsgradsmätare för kylvattenkretsar och/eller hela kyl- vattensystem. System för övervakning av värmeförbrukningen i industriella lokaler. System för övervakning av energieffektivitet i små och medel- stora bränsleeldade ugnar. Ventilationssystem för industriella lokaler, med fokus på kon- tinuerlig mätning av verkningsgraden. Bedömda kostnader för teknikupphandlingar för industrisektorn Utredningen bedömer, baserat på indika- tioner på lämpliga teknikupphandlingar, att 5 till 10 teknikupp- handlingar kan genomföras . I sam- band med teknikupphandlingar uppkommer kostnader för bl.a. förstudier, beställargrupper, framtagande av anbudshandlingar, utvärderingar, tester och framtagande och spridning av informa- tionsmaterial. För 10 teknikupphandlingar bedöms en budget på 38TP PT Teknikupphandling som styrmedel – metodik och exempel, , 2004. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Fördelat över innebär detta . För både de företag som deltar i teknikupphandlingarna och andra företag beräknas programmet medföra lägre energikostnader om investeringar i de nya energieffektiva produkterna görs. Sam- mantaget bedöms direkta effekter av det föreslagna teknikupp- handlingsprogrammet kunna bidra till åtgärder som minskar de deltagande företagens kostnader med 0,3 till . Men företagen kommer också att ha kostnader för att delta i teknikupphandlingarna. För de deltagande företagen handlar det om personella resurser för arbetet i beställargruppen. Utöver detta handlar det, för alla företag som väljer att investera i den nya teknik som teknikupphandlingarna leder till, om att avsätta resurser för investeringarna. 6.6Utredningens överväganden och förslag rörande industrisektorn 6.6.1Program för energieffektivisering för både energiintensiv och icke energi-intensiv industri Utredningens förslag: ges i uppdrag att genomföra en andra femårsperiod för PFE. av PFE ska även icke energi- intensiva företag kunna delta. ges i uppdrag att öka kunskapsöverföring till företag även utanför den grupp som aktivt deltar i PFE. Utredningen anser att en andra period av PFE-programmet ska genomföras. De utvärderingar av programmet för energieffektivi- sering för den energiintensiva industrin som har genomförts pekar på goda resultat. bedöms PFE ha lett till en effekti- vare elanvändning i de deltagande företagen på slutlig energianvändning. Till detta ska läggas effektivare användning av andra energislag i storleksordningen slutlig energi . Det finns en inte obetydlig potential för lönsamma energi- effektiviseringsåtgärder även inom icke energiintensiv industri. Utredningen menar därför att även icke energiintensiva företag ska beredas möjlighet att delta i denna andra programperiod av PFE. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Utredningen föreslår att ges i uppdrag att administrera den andra programperioden för PFE. Energimyndig- heten föreslås få i uppdrag att öka kunskapsöverföringen till före- tag även utanför den grupp som aktivt deltar i PFE genom ökad informationsspridning, bildande av nätverk, tekniköverföring och demonstration av goda exempel. Utredningen bedömer att den förnyade och utökade PFE- perioden kommer att leda till en minst lika stor energieffektivi- sering som den första programperioden. Således bedömer utred- ningen att en effektivisering om primär energi (slutlig energi) kan uppnås i berörd industri 2014. Effekten av de åtgärder som genomförs i den andra PFE-perioden bedöms kvarstå längre än . 6.6.2Energirådgivning för mindre och medelstora företag Utredningens förslag: Energirådgivningen till mindre och medel- stora företag bör förstärkas. Regionala energikontor, kommu- nala energi- och klimatrådgivare, länsstyrelserna, energitjänst- företag m.fl. ska involveras i detta arbete. ges i uppdrag att administrera den för- stärkta rådgivningen. Insatserna ska inkludera information, nätverksbyggande och, för företag vars årliga slutliga energianvändning överstiger 0,5 GWh, möjlighet till rådgivning och subventionerad energi- kartläggning genom en energieffektiviseringscheck. Kartlägg- ningen ska även innefatta uppföljande kontakt med företagen efter energianalyserna. Potentialen för lönsamma åtgärder för energieffektivisering är betydande i små och medelstora företag. Olika skäl gör att endast en mindre del av de lönsamma energieffektiviseringsåtgärderna genomförs. Erfarenheter visar att rådgivning och subventionerade energianalyser är ett framgångsrikt verktyg för ökad energieffekti- visering i mindre och medelstora företag. Utredningen föreslår därför att energirådgivningen för mindre och medelstora företag förstärks. Vidare föreslås att företag med en årlig energianvändning överstigande 0,5 GWh ska erbjudas en energianalyscheck med ett värde om högst . Det ska dock inte vara möjligt att Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn erhålla den subventionerade energianalysen för företag som deltar i PFE. Modellen med en energieffektiviseringscheck bedöms också skapa också ökade möjligheter för utveckling av energitjänstmark- naden för företag. Eftersom förberedelserna för att driva ett program av det här slaget kräver tid föreslår utredningen att programmet startas . Programmet föreslås i ett första skede vara femårigt, vilket innebär att programmet i denna första fas föreslås löpa till och med . En utvärdering av programmets effekt bör ske . De projektdelar som avser utbildnings- och informations- verksamheten inom energirådgivningen ska fokusera på industri- branschernas behov. Aktivt samarbete bör därför sökas med berörda branschorganisationer. Arbetet bör även inkludera infor- mationsutbyte och nätverksaktiviteter såväl mellan företag inom samma bransch som mellan olika branscher, ökad kompetensupp- byggnad, särskilda informationsinsatser riktade till företagsled- ningar, spridning av resultat från teknikupphandlingar, stöd till demonstrationsanläggningar, upprättandet av listor med prestanda för standardkomponenter inom industrin som vägledning vid upphandling m.m. Utredningen bedömer att denna satsning kan bidra till en minst lika stor energieffektivisering som PFE:s andra programperiod bedöms ge. Således bedömer utredningen att en effektivisering om primär energi (slutlig energi) kan uppnås i berörd industri 2014. Effekten av åtgärderna bedöms kvarstå längre än . Utredningens förslag: ges i uppdrag att genomföra teknikupphandlingar för industrisektorn. ges i uppdrag att bilda beställargrupper för teknikupphandlingar för industrisektorn. ges i uppdrag att sprida information om de teknikupphandlingar som genomförs. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Utvärderingar av genomförda teknikupphandlingar pekar på goda effekter med avseende på påskyndande av teknikutveckling och tidigareläggande av marknadsintroduktion av energieffektiva pro- dukter. Utredningen bedömer att teknikupphandling har goda möjligheter att vara ett framgångsrikt styrmedel även för industriell energieffektivisering. Inom industrisektorn finns en rad områden där teknikupphandling kan leda till effektivare energianvändning. Några av dessa områden har redan identifierats av Energimyndig- heten. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att stödja och driva teknikupphandling inom industrisektorn. Vidare föreslås få i uppdrag att bilda beställargrupper för genomförande av en teknikupphandlingar inom industrisek- torn.TPF39FPT Utredningen föreslår att får i uppdrag att stödja och bedriva såväl den tekniska delen av teknikupphand- lingar som informationsspridning av resultaten av upphandlingarna. Utredningen bedömer att teknikupphandlingar kan leda till effektivare primär energianvändning (0,slutlig energianvändning) . Effekterna bedöms kvarstå till minst . Sannolikt kommer effekterna då vara ännu större till följd av teknikupphandlingarnas indirekta effekter. 39TP PT Jämför t.ex. med beställargrupper Bebo för flerbostadshus och Belok för lokalbyggnader. 7Effektiviseringspotential och styrmedel i transportsektorn Transportsektorn står inför stora utmaningar. Klimatfrågan växer i betydelse medan transporternas utsläpp av växthusgaser ökar. För koldioxidutsläppen från kraftproduktion, större värmeverk och energiintensiv industri finns ett tak för utsläppen och EU har infört ett system för handel med utsläppsrätter. Transportsektorn ingår inte i detta handelssystem, men utsläppen begränsas bl.a. genom höga skatter på drivmedel. Flygets och sjöfartens utsläpp omfattas inte av handelssystemet.TPF1FPT De är inte heller föremål för beskattning. Däremot omfattas de av start- och landningsavgifter respektive hamn- och farledsavgifter. användning av el påverkas av priset på el, som i sin tur påverkas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transport- försörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Det är mot den bakgrunden som utredningen diskuterar vilken omfattning och inriktning som energieffektiviseringen bör ha i transportsektorn. Transportsektorn domineras av vägtransporter och är härmed ännu huvudsakligen beroende av fossila bränslen.TPF2FPT har vägtrafikens utsläpp av koldioxid ökat som en följd av att trafikarbetet med lastbil har ökat. Inrikesflygets koldioxidutsläpp har däremot minskat något . Som framgår av figur 7.1 har person- och godstransporterna ökat . 1TP PT kommer flygtransporter att omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. 2TP PT var andelen förnybara drivmedel baserat på energibas . Effektiviseringspotential och styrmedel i transportsektorn Figur 7.1 Person- och godstransporter Persontransportarbete i , miljarder personkilometer Persontransportarbetet har ökat på väg, med flyg, på järnväg och till sjöss.TPF3FPT Vägtrafiken dominerar persontransporterna och stod för av persontransportarbetet i . svarade järnvägstrafiken för och den inrikes flygtrafiken för I har bilinnehavet ökat i takt med välfärdsutvecklingen. Det totala antalet personbilar i trafik har ökat från cirka 2,8 miljoner år 1975 till knappt 4,3 miljoner år 2007. Bilinnehavet har ökat från 300 till drygt 450 bilar per 1 000 in- vånare. I ett europeiskt perspektiv är detta emellertid en låg siffra. Genomsnittet i EU15 var 495 bilar per 1 000 invånare . Personbilarna har blivit energieffektivare som trafik- arbetet ökat. Den totala energianvändningen och de totala kol- dioxidutsläppen från bilanvändningen har därför inte förändrats nämnvärt . 3TP PT Energimyndigheten, Energiläget 2006. Effektiviseringspotential och styrmedel i transportsektorn Den tekniska potentialen att sänka energianvändningen och koldioxidutsläppen från personbilar i är stor. De genom- snittliga koldioxidutsläppen från de nya bilar som tagits i trafik i är cirka 20–högre än i som helhet. Den främsta orsaken till hög energianvändning och höga koldioxidutsläpp från bilarna i är att de är tyngre och motorstarkare än i den europeiska bilflottan i genomsnitt. Kol- dioxidutsläppen från dieselmotortekniken är lägre än från bensinmotorn. Dieselandelen av nybilsförsäljningen har i ökat från till 10 pro- cent , till och till . Den ökade andelen dieselbilar i nybilsförsäljningen har resulterat i en sänkning av den genomsnittliga energianvändningen och kol- dioxidutsläppen. Andelen elhybridbilar har varit . ökade andelen etanolbilar från till av nybilsförsäljningen , till och till (figur 7.2). Marknaden kännetecknas av en stor dynamik, var av nybilsförsälj- ningen miljöbilar. Figur 7.2 Andelen nya personbilar med olika drivmedel i Effektiviseringspotential och styrmedel i transportsektorn Figur 7.3 Godstransporter i –2004 Utvecklingen av energianvändningen för godstransporter beror på den ekonomiska utvecklingen, transportintensiteten i ekonomin och energiintensiteten i transporterna. ökade godstransporterna i ungefär samma takt som BNP. har godstransportarbetet i ökat med . har förlorat marknadsandelar till väg- transporterna. Trenden är att transportvolymerna minskar medan gods- transporternas längd ökar. har den lägsta andelen inlands- transporter med lastbil inom EU15. Andelen godstransporter på väg i EU15 låg på , medan andelen i uppgick till . Kostnader för transporter är låga. De ekonomiska fördelar ett företag kan vinna genom att centralisera sin produktion är därför ofta större än den ökning av själva transportkostnaden som därvid uppstår. 4TP PT Med transportarbetet i avses såväl det transportarbete som blir följden av trans- porter med svenska och utländska fordon med både start- och målpunkt i som det transportarbete som utförs i vid transporter mellan svenska och utländska orter och transittrafik mellan utländska orter för väg, järnväg och färja. Effektiviseringspotential och styrmedel i transportsektorn Den svenska flottan av lastbilar tyngre än har inte för- ändrats till antalet , dock märks en förskjutning mot fordon med högre totalvikt. Godstransportarbetet är jämnare fördelat mellan olika trans- portslag än persontransportarbetet. Av det totala godstransport- arbetet utgjorde godstransporter på väg , medan järnvägs- trafiken och sjöfarten stod för respektive . Godstransportarbetet på väg har ökat med 35 pro- cent. Motsvarande ökning för sjöfarten är , medan järn- vägen har ökat . Energianvändningen i transportsektorn (exklusive bränsle för utrikes flyg- och sjöfart) uppgick 2001–2005 till i genomsnitt slutlig energi respektive primär energi . Detta motsvarar drygt 20 pro- cent av landets totala slutliga energianvändning. För utrikes sjöfart användes bunkeroljor och för luftfart använ- des . Effektiviseringspotential och styrmedel i transportsektorn Slutlig energianvändning i transportsektorn 1970–2005 Eo 2–5 Figur 7.5 Slutlig och primär energianvändning i transportsektorn (genom- snitt 2001–2005), procent Diesel / EO 1 EO 2 - 5 Effektiviseringspotential och styrmedel i transportsektorn Energianvändningen för inrikestransporter består till stor del av oljeprodukter, som främst utgörs av bensin och dieselbränsle. För- delningen mellan olika bränslen redovisas i tabell 7.1. Tabell 7.1 Energianvändningen för inrikes transporter under direktivets bas- årsperiod 2001–2005, slutlig energi, TWh/årTPF5FPT Diesel / EO 1 Energianvändningen för olika transportslag vid inrikestransporter framgår av tabell 7.2. Tabell 7.2 Energianvändning för inrikes transporter (2001–2005), per transportslag (slutlig energi), TWh/årTPF7FPT De offentliga styrmedel som används är i första hand energi- och koldioxidskatter, men även andra styrmedel förekommer. infördes en ny fordonsskatt för 5TP PT Information erhållen av . 6TP PT FAME: En vegetabilisk eller animalisk olja som omförestras till metylester. Används som drivmedel för dieselmotorer.