sou · GVB360d3 · 2008-01-01 00:00:00 — Det vore värdefullt med en samordning av de olika webbportaler som etablerats och som har anknytning till klimatanpassning, särskilt planeringsportal och informa- tion med naturolyckor och extrema väderhändelser. Myndigheterna bör överväga att bilda en samordningsgrupp för den webbaserade information. Vi anser att de ändringar vi föreslår i sektorsmyndigheternas instruktioner bör tolkas så att uppdraget också innefattar att inom sina respektive ansvarsområden sammanställa kunskap om klimat- förändringarnas konsekvenser inom sektorn samt att peka på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska sårbarheten. Utbild- ningsinsatser bör också genomföras för att sprida fördjupad kun- skap inom den egna sektorn. Branschorganisationer och andra samarbetsorganisationer bör spela en viktig roll för att förmedla information till bl.a. näringslivet, exempelvis inom energi-, va- och fjärrvärmesekto- rerna. Länsstyrelserna får en nyckelroll i att sprida kunskap om klimat- förändringar och hur sårbarheten kan minskas. Länsstyrelserna ska enligt vårt förslag samordna arbetet gentemot kommuner, näringsliv och regionala myndigheter inom olika sektorer. En viktig roll i detta arbete blir att samordna kunskapsförsörjningen. Läns- styrelsen och den till respektive länsstyrelse knutna klimatdelega- tionen bör utifrån information från , sektorsmyndigheter med flera anpassa informationen till de regionala förhållandena, exempelvis genom att upprätta en hemsida med länkar för olika typer av information, exempelvis olika databaser. Kommunerna bör vidareförmedla och anpassa information från till relevanta grupper och till allmänheten. Inte minst bör kunskap och information spridas inom den egna förvaltningen och till entreprenörer. Kommuner och Landsting bör också utveckla en roll för stöd till och kunskapsförmedling mellan kommuner. Exempelvis skulle en handbok kunna tas fram som stöd för kommunernas förebyggande arbete med översvämningar, ras, skred och erosion. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Exempel på angelägna informationsinsatser Det finns en rad områden där det behövs mer information kring klimatförändringar och anpassningsåtgärder. I våra förslag om utökat ansvar för länsstyrelser och centrala myndigheter ingår att förstärka informationen till olika grupper som kommuner och näringsliv. Vi har också pekat på kommunernas och bransch- organisationernas roll för informationsspridningen. Nedan tar vi upp ett antal exempel på områden där vi ser särskilt stora behov av att förstärka insatserna till breda grupper. En bred informationskampanj om klimatförändringar och effekter av ett förändrat klimat på skogsbruket, bör genomföras av i samarbete med LRF, skogsägarföreningar med flera skogliga aktörer. Särskild vikt bör läggas vid information kring behov av riskspridning miljövänlig drivning, bättre skogsbilvägar, och förebyggande åtgärder mot skade- görare. Informationsinsatser bör också genomföras av bruksverk i samarbete med LRF, Hushållningssällskapen m.fl. om klimatförändringar och effekter av ett förändrat klimat, bland annat kring grödoval, höst-/vårsådd, dräneringssystem, bevattning, skadegörare, gödsling/näringsämnesläckage inklu- sive effektiva fånggrödor, utvecklade odlingssystem och bekämpningsmedelsanvändning. Särskilt bör vägledning kring långsiktiga investeringar ingå. Klimatförändringarna och den ökade globala rörligheten ger en ökad risk för smittspridning. Genom att den globala utbred- ningen av många infektionssjukdomar kommer att förändras framöver så kommer riskinformation, vaccinationsrekommen- dationer etc. att behöva uppdateras kontinuerligt. , och bör informera permanentboende och sommarboende med enskilda vatten- täkter om risken för sämre vattenkvalitet och vattentillgång i områden med risk för markant ändrade vattenflöden. har 2 miljoner människor som hämtar sitt vatten från enskilda vattentäkter. Kommuner och Svenskt Vatten bör informera privata fastig- hetsägare om den ökade risken för ökad nederbörd och skyfall Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet som klimatförändringarna medför. Förslag på åtgärder bör lyftas fram, t.ex. installation av backventiler i avloppsledningar. Vi föreslår att ett förtydligat ansvar för klimatanpassning ska införas i instruktionen för centrala myndigheter och länsstyrel- serna, se 10.2. I ett sådant ansvar bör ingå att informera kring frågan. Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna inom ett antal områden. Grundläggande växtbetingelser för jord- och skogsbruk ändras. Spridningsvägar och utbredning av smittosamma sjukdomar påverkas. Likaså påverkas dimensioneringsvillkor, säkerhetsmargi- naler etc. inom en rad tekniska områden. Detta är exempel på områden där beprövade erfarenheter inte kommer att gälla i fram- tiden eftersom klimatbetingelserna förändras. På många områden krävs fortbildning som uppdaterar kunskapen hos personal som arbetar i berörda branscher. Även i grundutbildningen krävs ett ökat inslag av undervisning kring klimateffekter och åtgärder för att minska sårbarheten och anpassa skötsel och underhåll av olika system till ett förändrat klimat. Några exempel på angelägna utbildningsinsatser är följande. Utökad fortbildning av personal inom hälso- och sjukvårds- sektorn respektive av veterinärmedicinsk personal kring infek- tionssjukdomar med tanke på ett ökande smittryck globalt och risk för att helt nya infektionssjukdomar kan komma att etablera sig i landet vid en klimatförändring. Inkludering av ämnet klimatförändringar och deras effekter på skogs- och jordbruksproduktion i skoglig utbildning och lantbruksutbildningar. Inkludering av ämnet klimatförändringar och deras effekter för fysisk planering, geoteknik och dimensionering av teknisk infrastruktur inom tekniska högskoleutbildningar. Fortbildning av personal som arbetar inom dessa områden bör också anord- nas. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Utbildning av personal i kommuner, till exempel räddnings- tjänst, och olika branscher om hur vädervarningar ska tolkas, vad varningen betyder meteorologiskt och hydrologiskt men också hur varningen omsätts till en lokal plats i form av möjliga händelser och problemställningar. För detta krävs både erfarenhet, erfarenhetsåterföring, kunskap och utbildning. 5.9Forskning om klimatförändringar och anpassningsåtgärder Beskrivningarna av kommande klimatförändringar är fortfarande relativt grova. Kunskapen om hur klimatförändringarna kommer att påverka olika delar av samhället och vilka anpassningsåtgärder som bör vidtas är fortfarande begränsad. De slutsatser vi drar om sårbarhet, anpassningsbehov och kostnader i olika delar av sam- hället vilar i många fall på en relativt osäker grund. Kunskapsupp- byggnad och forskning har en betydelsefull roll att spela inom många av de områden utredningen studerat. Beskrivningar av kedjan klimatförändring-ekosystem-areella näringar/hälsa är förhållandevis rudimentära. För att öka förståel- sen av klimatförändringarnas effekter på ekosystemen och hälsa och för att de areella näringarna ska kunna tillgodogöra sig de fördelar som klimatförändringarna för med sig fordras omfattande forskningsinsatser. Tillämpad forskning kring kopplingar mellan samhällets infra- struktur, tekniska system och effekterna av klimatförändringar saknas i stor utsträckning. Behovet är stort av kunskapsuppbygg- nad och forskningsinsatser inom dessa områden för att adekvata anpassningsåtgärder ska kunna vidtas. 5.9.1Pågående forskning inom området klimatförändringar och anpassning Ett antal forskningsprogram och projekt som berör klimatföränd- ringar och anpassningsåtgärder pågår med finansiering från olika forskningsfinansiärer. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Formas finansierar ett antal klimatrelaterade forskningsprojekt. Några av dessa berör anpassning (t.ex. lokalt kapacitetsbyggande, översvämningsberäkningar, lokal politik, biosfärisk forskning). Formas finansierar dock inga program inom området. Formas har också i uppdrag att initiera samverkan av klimatforskningen, se proposition (2000/01:03). Mistra har inlett betydande satsningar kring klimatföränd- ringar och anpassning. är ett nybildat internationellt tvärvetenskapligt forskningscenter vid som kommer att forska kring det ömsesidiga beroendet mellan samhällsutveckling och livskraftiga ekosystem. Frågor om organisation av samhällen för att klara av framtida klimatför- ändringar ingår i programmet. har också Programme on Climate, Impacts and Adaptation – SWECIA startats med mål att skapa ett nytt gemensamt ramverk och modellsystem för studier och återkopplingar inom och mellan klimatsystemet och samhället, längs hela kedjan från socioekono- misk utveckling till markanvändning och tillbaka till klimateffekter. Programmet ska i en första fas pågå . bedriver vid tillämpad forskning om klimat- modeller och förser andra aktörer med data, scenarier och verktyg. Klimatologisk forskning som utgår från mätdata präglas även av pågående klimatförändringar och utveckling av kunskapsstöd till samhället ingår. Forskning om en del klimateffekter på vatten, luft och miljö ingår i verksamheten. klimatrelaterade forskning finansieras dels via anslaget och dels med externa medel. finansierar programmet Climatools . Syftet är att utveckla verktyg för sårbarhetsanalys och anpassningsåtgärder inom sektorer och samhällssystem som kan behöva strategier för anpassning. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet , , bedriver egen forskning samt finansierar projekt inom geoteknikens område, bland annat med koppling till klimatets förändring. finansierar ett antal forskningsprojekt med bäring på klimatförändringar inom forskningsprogrammet 2003– 2006 Forskning för ett säkrare samhälle. Universitet och högskolor bedriver viss forskning med koppling till behovet av anpassning till klimat förändringarna i såväl som andra länder. 5.9.2Förstärkning och samordning av forskning till stöd för klimatanpassning De stora omställningar samhället står inför kräver kraftfulla åtgär- der för att minska sårbarheten och anpassa olika verksamheter till ett successivt förändrat klimat. För att klara detta krävs ökad kunskap och ökat stöd inom många områden. En samlad resurs för kunskapsutveckling och vidareförmedling av kunskapen är ange- lägen. Forskningsområdet klimatförändringar och anpassning är nytt. Viss forskning med koppling till klimat och anpassningsåtgärder har inletts inom ett antal institutioner, organisationer och myndig- heter, se avsnitt 5.9.1. Dessa insatser kommer att vara till nytta för anpassningsarbetet inom olika samhällssektorer. Många av de forskningsfrågor som aktualiserats av arbetet i utredningen är emellertid av en sådan karaktär att de inte enkelt finner finansiering inom nuvarande organisation för forsknings- finansiering. Det gäller t.ex. uppbyggnad, upprätthållande och analys av långa observationsserier, kartläggningsarbete av olika slag, sammanställning och syntes av befintliga forskningsresultat, vissa långliggande försök, utveckling av analysmetoder och tillämpad forskning kring tekniska system. Vi bedömer det som svårt att inom ramen för nuvarande system för forskningsfinansiering få till stånd den samordning vi anser nödvändig. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Detta gäller inte minst möjligheterna att genomföra samlad tillämpad forskning för beslutsstöd för insatser rörande samhällets infrastruktur. forskningsinsatser fordras för att stödja beslut om anpass- ningsåtgärder. Många frågeställningar är tvärgående och inkluderar såväl mer teorietiskt inriktad som tillämpad forskning. Inom flera områden är koordinerade eller samlade forskningsinsatser en förutsättning för att adekvata anpassningsåtgärder alls ska kunna vidtas. Inom andra områden kan sådana forskningsinsatser bidra till att anpassningsåtgärder utvecklas så att framtida kostnader kan minskas och möjligheterna att tillgodogöra sig de fördelar som klimatförändringarna för med sig kan ökas. En noggrannare forskningsbaserad kartläggning av möjliga anpassningsåtgärder och kostnader är också av vikt för att samhällseffekter och marginal- nytta av åtgärder ska kunna analyseras. En kraftfull samordning av forskningsinsatserna är alltså angelägen. Vi anser också att en betydande resursförstärkning bör komma till stånd. Utred hur ett nytt och anpassning kan skapas Vi anser att ett nytt institut med inriktning på klimatforskning och klimatanpassning bör skapas för att ge förutsättningar för den kraftsamling vi efterlyser. Ansatsen för ett sådant institut bör vara tvärvetenskaplig och insatserna bör omfatta forskning om klimatet såväl som mer tillämpad forskning med inslag av utvecklingsinsatser. Bl.a. bör insatserna omfatta följande: vidareutveckling av klimatmodeller, anpassning av samhällets tekniska system med fokus på höga flöden, översvämningar, stormar, ras, skred och erosion, markekosystem, vattenresurser (sötvatten och dricksvatten), samt effekter på areella näringar och miljö, ekosystem i hav, särskilt , samt effekter på ekosystem- tjänster, turism och fiske, klimat- och ekosystemförändringars påverkan på smittsprid- ning. Stommen i ett institut skulle kunna utgöras av den geotekniska forskningen och uppdragsverksamheten vid SGI tillsammans med Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet klimatforskningen, den hydrologiska och oceanografiska forsk- ningen samt uppdragsverksamheten vid och delar av IVL. Den omfattande forskningen inom areella näringar som bedrivs vid SLU och eventuellt också delar av verksamheten vid SVA och smittskyddsinstitutet bör också knytas till verksamheten. Förutom de medel som de överflyttade verksamheterna disponerar bör ett sådant institut ges ett tillskott på . Formerna för institutet bör utredas. En möjlighet är att skapa ett nätverksinstitut av den typ som i Storbri- tannien utgör. En annan möjlighet är att helt lyfta ut existerande verksamheter från de berörda myndigheterna och institutionerna för att skapa en fysiskt/geografiskt helt ny organisation. Detta skulle emellertid föra med sig vissa problem. Vid myndigheterna finns ofta ingen tydlig skiljelinje mellan forskning och annan verksamhet. Vid är t.ex. modeller för väder, klimat och miljö till stor del gemensamma eller nära relaterade med de som används för det mer klimatinriktade arbetet. Detta betyder att gemensamma behov av datorinfrastruktur, databaser, nätverk och utveck- lingsinsatser finns. De föreslagna ökade resurserna och den bredare kompetensen skulle ge ett sådant institut en större samlad kompetens och bör innebära bredare möjligheter till internationell genomslagskraft och samverkan. 5.9.3Sex områden med behov av utökade och samlade forskningsinsatser I främst kapitel 4 redogör vi i respektive avsnitt för de forskningsbehov vi identifierat. Här nedan försöker vi sammanfatta dessa forskningsbehov inom sex olika områden. Det sista området Klimatförändringar i och omvärlden, socioekonomiska effekter, anpassningsåtgärder och påverkan på samhällsekonomin bedömer vi inte bör ingå i förslaget till nytt institut. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Generellt behövs en vidareutveckling både av rumslig upplösning, nedskalning på lokal/ekosystemnivå, och avseende de processer som inkluderas i klimatmodellerna. Vidare behöver metoderna att jämföra observationsdata med modelldata utvecklas. Specifika sektorsvisa klimatindex och kombinationer av index behöver också utvecklas i större utsträckning. Särskilt finns behov av: Utökad förståelse av kopplingar mellan klimat, vegetation och markanvändning innefattande kolcykeln (inklusive metan) och växthusgasbalanser, partikeleffekter, molnprocesser, koppling mellan atmosfär-hav samt mellan snö-is-atmosfär. Utveckling av delar av globala systemmodeller där beskrivningen även omfat- tar vegetation och biogeokemi. Utveckling av metoder för översättning mellan punktdata och modellernas rutnätsdata. Regionala modeller använder 25- upplösning medan historiska data ges för en viss observa- tionspunkt. Fortsatt förfining av upplösningen i modellerna och utveckling av metoder för tolkning av information i rutnätsskala från scenarier utifrån lokala effekter och extremer behövs. Satsning på utveckling av högupplösta griddade klimatdata både för scenarier och för historiskt klimat utifrån avancerad geogra- fisk och tidsmässig dataanalys som kombinerar modellberäk- ningar och mätningar. Fortsatt utveckling av hydrologiska metoder för att beräkna flöden i ett förändrat klimat samt metoder för hur resultaten ska tolkas och användas. Samhällets tekniska system och fysisk planering För anpassning av de tekniska systemen i vårt samhälle till ett ändrat klimat behövs forskning framför allt om risker och konsekvenser förknippade med höga flöden, översvämning, ras, skred, erosion och stormar. Forskning kring dessa områden samt hur de påverkar bebyggelse, transportinfrastruktur och tekniska försörjningssystem inklusive vattentäkter är angelägen. Behov finns också av teknisk utveckling för att underlätta anpassningsåtgärder till ett förändrat klimat. Mer specifikt behövs forskning kring: Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Förändringar i havet avseende vattenstånd, strömmar, baty- metri, förändrade extremer med koppling till översvämningar och kusterosion, samt utveckling av erosionsskydd. Produktionspotential och effekter inom energiområdet; föränd- ringar för vattenkraft, vindkraft, värmekraft (kylvatten), sol- energi, fjärrvärme- och fjärrkyledistribution. Risken för översvämningar av dagvattensystem, förändringar av lokala intensiva regn, tolkning av rutnätsdata till lokala för- hållanden. Översvämning i vattendrag med konsekvenser för olika system, behov av ändrad vattenreglering, fördjupade analyser i särskilt utsatta områden, kombinationsrisker som risk för spridning av föroreningar. Erosions-, ras- och skredrisker i ett förändrat klimat, lokala prognosmetoder för att bedöma samband mellan grundvatten- tryck och portryck, metoder för kartering och kartläggning av jordrörelser, utveckling av varningssystem. Förändringar i tillgång och kvalitet för ytvatten och grundvatten med konsekvenser för dricksvattenförsörjningen inklusive utveckling och anpassning av mer avancerad reningsteknik vid ökande humushalter, risker för smittspridning m.m. Dammsäkerhet i förändrat klimat, förändrade återkomsttider för höga flöden, förändrad tillrinningsdynamik och dess bety- delse för dammsäkerhet och risker för översvämningar. Stormar, extrema vindar, lågtrycksbanor och effekter för luftledningar, sjöfart, flyg. Nedisning, saltpåslag och sur nederbörd med hänsyn till effek- ter för , luftledningar och vindkraftverk. Förändringar i åskrisk, både vad gäller frekvens och intensitet, främst för system med luftledningar och . Forskning kring markekosystem, miljöeffekter och areella näringar Trots växande insikt om att ekosystemen påverkas kraftigt i ett förändrat klimat råder generellt stor brist på kunskap om hur olika ekosystem kommer att förändras, vilken roll markanvändningen spelar och hur förutsättningarna för denna ändras. Det är svårt att med nuvarande kunskap beskriva hur skyddet av naturmiljö och biologisk mångfald bör förändras med hänsyn till klimatföränd- Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Även i övrigt spelar klimatförändringarna en stor roll för hur väl miljömålen kan uppnås på och mer forskning krävs. Detta gäller även sötvattensystem och vattenkvalitet där det är särskilt viktigt att utveckla integrerade modeller. De areella näringarna, jord- och skogsbruk samt rennäring bygger på nytt- jandet av markekosystemen. Forskning kring hur ekosystemen förändras, hur detta påverkar miljöeffekter och de areella näringarnas förutsättningar är en viktig grund för utveckling inom området. För att kunna slå vakt om värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald, såväl existerande som nytillkommande, är det angeläget att se ekosystemen och de areella näringarna som ett integrerat system. En viktig forskningsuppgift är att utveckla synen på hur ett sådant system skulle kunna se ut i ett förändrat klimat. Mer specifikt finns bl.a. följande uppgifter: Nedskalning av klimatmodeller på ekosystemnivå utifrån för- hållanden och processer som är av avgörande betydelse för areella näringar och biologisk mångfald. Utveckling av metoder för riskspridning inklusive kartläggning av marker och geografiska områden och deras lämplighet för olika trädslag/provenienser/förädlat material i ett förändrat klimat. Kunskapsuppbyggnad kring optimal skötsel av blandbestånd, lövbestånd och kontinuitetsskogar, inklusive avsättningsmöjlig- heter bl.a. genom långliggande försök. Utveckling/anpassning av generella hänsynsåtgärder för det praktiska skogsbruket som kan balansera negativa effekter av klimatförändringar på den biologiska mångfalden i skogen. Forskning kring skadegörare som granbarkborre, snytbagge m.fl., lövträdssjukdomar och motmedel samt kring viltets födo- val, populationsdynamik, effekter av ett förändrat klimat och skogstillstånd. Utveckling av verktyg för beståndsplanering och avverknings- planering inklusive modellering och minimering av vindfällning, utveckling av nya verktyg för virkesfångst och för att minimera skador i samband med drivning på fuktig, otjälad, mark. Konsekvenser avseende skogsbränders intensitet, spridning, omfattning och förlopp i ett förändrat klimat med förändrat skogstillstånd inklusive koppling av klimatscenarier till brand- riskmodeller. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Konsekvenser för miljö och biologisk mångfald av anpassnings- åtgärder i främst areella näringar. Modellering och fältförsök för studier av klimatets inverkan på tillväxt, kvalitet, skadegörare och ogräs samt hur utvecklade odlingssystem, växtförädling och biologiska bekämpningsmedel kan minska skadegörarproblem och bekämpningsmedelsbehov. Forskning kring näringsämnesläckage i ett förändrat klimat beroende på jordart, gröda, gödslingsregim, bearbetningsåtgär- der, förändrad tillväxt och kring påverkan på näringsämnesom- sättningens påverkan på andra miljömål, t.ex. biologisk mång- fald samt metoder att minimera negativ påverkan. Forskning kring djurhälsa, foderproduktion och metoder för styrning av djurhållning för största miljönytta. Forskning kring hur förändringar av ekosystemen påverkar renbetet och renarnas födoval och betesmönster. Forskning kring arters spridningsbenägenhet, tillgång på sprid- ningsvägar samt arternas förmåga att etablera sig, nya arters grad av invasivitet i olika ekosystem och befintliga arters känslig- het, förändringar i migrerande arters mönster, risker med och behov av strategier för aktiv flytt av arter. Studier av klimatförändringars och extremers betydelse för populationsförändringar och nyckelarter kontra, och i interak- tion med, människans/markanvändningens roll. Utökad miljöövervakning bl.a. i fjällen samt stöd till relevant forskningsinfrastruktur, t.ex. forskningsstationer i fjällen. Studier av landhöjningens och isens betydelse för strandeko- system, skötselmetoders möjligheter att bidra till att upprätt- hålla ekosystemens värden. Forskning kring effekter av biobränsleproduktion, inklusive regional påverkan och alternativa produktionsmetoders bety- delse för biologisk mångfald samt deras ekonomiska förutsätt- ningar. Studier av effekter av förändrad markanvändning som inten- sifierad turism, infrastrukturbyggande, förändrad intensitet i renbete. Fältstudier t.ex. i områden med lågt liggande skogs- respektive jordbruksmark i syfte att beskriva vilka typer av sump- skog/våtmark som bildas vid fri utveckling i ett blötare klimat. Kunskapsuppbyggnad kring klimatförändringens påverkan på övergödning, försurning, miljögifters omsättning och den biologiska mångfalden. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Forskning om processer och konsekvenser av ökad vattenfärg och ökade humushalter. Forskning kring ekosystem i hav, effekter på ekosystemtjänster, turism och fiske