sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — Flyger man IFR kan man dock inte landa direkt på helikopterplattor på sjukhus, utan man måste först göra en inflygning på en IFR-flygplats, för att därefter flyga till sjukhuset efter visuella flygregler. Det förutsätter dock att vädret så tillåter och att avståndet mellan flygplatsen och sjukhuset inte är för långt. I annat fall får man landa på flygplatsen och lasta om patienten till en vägambulans. är utrustade för IFR-flygning, medan endast ca hälften av ambulans- helikoptrarna har sådan utrustning och utbildning. I har man i vissa områden infört GPS-styrd instrument- inflygning till landningsplatser för helikoptrar. Det innebär att man utan flygledare och radarbild kan få instrumentlanda på vissa platser. Samma teknik har införts i . En liknande utveckling kan vara att vänta i , vilket skulle minska beroen- det av öppna flygplatser för helikoptrar. Dock skulle behovet för flygplan kvarstå. ARCC:s roll vid öppning av flygplatser Flygräddningscentralen ARCC på i har ett register över flygplatsernas personal och kan vid behov kontakta dessa och be dem öppna för angelägna transporter. Detta sker upp- skattningsvis , och då främst . ARCC har dock inget mandat att tvinga flygplatserna att öppna. Det har inträffat att flygplatspersonalen vägrat att öppna, med hänvisning till att de druckit alkohol och inte kan arbeta. Flygplatspersonalen har i regel inget jourersättning. När ARCC förmedlar öppning ska flygplatsen fakturera den aktuella flygoperatören. har funnit ett par exempel på joursystem för flygplatser som kan ge en viss indikation på vad ett joursystem kan kosta. hade Försvarsmakten avtal med om jourberedskap för flygplatsen i , där flygflottiljen F 17 är baserad. Eftersom Försvarsmakten för sin del inte längre såg något behov upphörde man med att betala för att hålla jour. Den årliga besparing som Försvarsmakten gjorde uppgick till . I jouren ingick beredskap för räddningstjänst, fälthåll- ning, flygtrafikledning och teledrift. Försvarsmakten har viss jour för sin flygplats på Malmen i Beredskapen varierar något över året, då man t.ex. endast har en fälthållningsledare i beredskap dygnet runt, medan man har två. Insatsledare för räddning finns i jour dygnet runt, förutom på storhelger. Teledrift sätts i beredskap efter behov. Årskostnaden för beredskapen ligger någonstans från . Till detta kommer en kostnad för att ha brandmän i jour. Avgifter för att öppna flygplatser Om en statlig flygplats öppnas för ett flygplan eller en helikopter som utför räddningstjänst får flygplatsen inte ta ut några avgifter. Det får däremot kommunala och privata flygplatser göra. När det gäller ambulanstransporter får såväl statliga, kommunala som privata flygplatser ta ut avgifter. De avgifter som flygplatserna tar ut för att öppna utanför ordinarie tider varierar stort. De kan variera mellan /h och några . I samband med sjuktransporter efter 2004 tog en flygplats en avgift på för att öppna. När man hämtar en patient med flygplan kan flygplatsen ofta behöva vara öppen i . Företaget som tills benämndes har delat upp sin verksamhet två bolag: och . har avtal om ambulansflygplan för Norra sjukvårdsregionen (, , Väster- bottens och ). Företaget opererar två flygplan av modell 200 från . Flyg- planen är av en storlek som gör att de inte kräver räddningstjänst när de landar. började företaget att i samarbete med Eastair operera ett jetflygplan av modell Learjet 35 på uppdrag av i . Flygplanet tar två intensivvårds- patienter , alternativt två kuvöser. Planet ska användas för transport av patienter inom och utanför och är baserat på . har skrivit avtal med Försvarsmakten om att använda flygplanet för att transportera hem sjuka och skadade soldater ur Utlandsstyrkan. har tecknat ett avtal med Försvarsmakten som gör att företagets ambulansflygplan får landa på Försvarsmaktens flygplatser. Det gör att man t.ex. får tillgång till Malmen i som har jourberedskap. opererar ambulanshelikoptrarna i , , , och . Avtalen har man med respektive landsting. De båda företagen gör flygningar med ambulanshelikopter eller ambulansflygplan i stort sett . Ofta transporterar man kuvöser och intensivvårdspatienter. I princip har man svårigheter att öppna flygplatser. I regel sköter företaget sina kon- takter med de aktuella flygplatserna på egen hand. När det gäller ambulansflygplanen tas kontakten i regel av i som dirigerar flygplanen. Det händer dock att man behöver ta hjälp av ARCC med att öppna flygplatser. Enligt Scandinavian Air- Ambulance och Scandinavian MediCopter är den dåliga tillgänglig- heten på flygplatser ett stort problem. (Källa: , , , ) (tidigare ) har sin bas på Airport () där man opererar tre ambulans- flygplan av modell 200. Bolaget har inget avtal med landstingen, utan flyger på en spotmarknad som primärt gäller patienter i . I vissa fall hämtar man patienter som är hemmahörande i från sjukhus i norra . Företaget har samarbetsavtal med . har relativt ofta behov av att öppna stängda flygplatser. Det gäller både om flygplatserna är nattstängda eller helgstängda. I viss mån är problemen säsongsbetonade. Under sportlovsveckorna får man t.ex. öppna för att flyga hem patienter som skadat sig i skidbacken. Ofta försöker man dock planera in flygningar så att de sammanfaller med tider då flygplatserna ändå är öppna. Huvuddelen av transporterna som bolaget gör är planerade, men är akuta uppdrag. Dessa sker oftast , men ibland sker de även och . Svensk Flyg- ambulans AB har beredskap med en eller två besättningar dygnet runt. har störst problem med flygplatstill- gänglighet under storhelgerna, då många flygplatser är stängda och det kan vara svårt att få tag på personal som kan öppna upp. Bolaget har sällan något behov av att komma åt drivmedel i samband med landningar, då flygplanens kan bära tillräckligt med bränsle för hela resan. I det fall man behöver tanka kan ofta flygledare eller AFIS-tjänsteman ordna detta. Bland de flygplatser bolaget ibland behöver öppna hör , , och . (Källa: , ansvarig för operativ planering, Svensk Flyg- ambulans AB) opererar på uppdrag av heli- koptrar för flyg- och sjöräddning. är baserade i , , , och . Helikoptrarna i och har även avtal med respektive landsting om att genomföra vissa sjuktransporter. Därtill står helikoptrarna i särskild beredskap för flygräddning åt Försvarsmakten (FRÄD) för F 7 i och F 17 i , samt i viss mån för F 21 i . utreder på uppdrag av Försvarsmakten möjligheten att ta över FRÄD på F 21 i . opererar även ambulanshelikoptrarna åt i och . Företaget bedömer att man får öppna stängda flygplatser . Man ser en tendens att transportbehovet ökar, som öppettiderna minskar. När det gäller SAR-heli- koptrarna går man alltid via ARCC för att öppna flygplatser. När det gäller ambulanshelikoptrarna försöker man alltid ringa själva och öppna flygplatserna. Går inte detta ringer man till ARCC. En uppskattning är att det i 25 av fallen är svårigheter att öppna flygplatserna. I samband med storhelger är det problem i 75 av fallen. Norrlandsflyg öppnar oftast flygplatserna i , , , , , och . flyger i regel i mycket sämre väder än ambulanshelikoptrarna. Om t.ex. på ska ut och flyga över havet i dåligt väder vill man vara säker på att det finns en bemannad flygplats (eller åtminstone garantier för att flygplatsen kommer att vara bemannad) innan man startar. Även om uppdraget beräknas ta vill man innan start vara säker på att flygplatsen är öppen, då det kan uppstå ett tekniskt fel på vägen. Om flygplatsfrågan inte är löst kan detta försena eller omöjliggöra ett uppdrag. I betänkande återfinns på sidan 26 följande text: Helikoptrarna är utplacerade på flygplatserna i , , , och . har ett avtal med dessa flyg- platser som innebär ett åtagande att tillhandahålla understöd dygnet runt till sjö- och flygräddningsverksamheten. Enligt är texten felaktig, då man inte har några sådana avtal med de aktuella flygplatserna. Däremot har Norrlands- flyg AB egna tankanläggningar på baserna i , och . Inriktningen är att man även ska skaffa en tankanläggning för . planerar också att ställa ut egna taktiska tank- anläggningar, men processen har stannat upp något på grund av oklarheter när det gäller miljötillstånd och ansvarsförhållanden. finns tillstånd för egna anläggningar på och . har också en överenskommelse med Rädd- ningstjänsten i om att få tanka på brandstationen i . kommer också att kunna använda den danska örlogsbasens tankanläggning i . Norrlandsflyg och har haft en dialog med Luft- fartsstyrelsen om att införa en dispens från regelverket, så att SAR- helikoptrarna själva ska kunna tända flygplatsljusen, samt få auto- matiskt väder vid inflygning. En sådan dispens löser dock endast delar av problemet. Om vädret är för dåligt behöver man ändå ha en person i flygledartornet. (Källa: , flygchef , samt , helikopteransvarig, ) Flygvapnet har sina huvudsakliga baseringar på F 21 i , F 7 i och F 17 i . Därtill har man följande egna flygplatser: Malmen, – bas för Helikopterflottiljen och special- flyget. , – bas för luftstridsskolan mm. Där kan öppet- tiderna framöver öka om man får in civil trafik på flygplatsen. – bas för specialförbanden. Där finns en mindre flyg- basenhet. Hagshult – övningsbas. Där finns 3 4 personer baserade. Där finns 3 4 personer baserade. – Försvarsmakten är flygplatschef åt FMV som har sin provplats på . – bas för Försvarsmaktens tekniska skola – Nyge Aero utför underhåll på SK 60. Där finns ingen militär personal. Försvarsmaktens helikopterflottilj har baseringar på Malmen, , och . har tecknat ett avtal med Försvarsmakten som gör att företagets ambulansflygplan får landa på Försvarsmaktens flygplatser. hände det relativt ofta att Försvarsmakten utförde akuta sjuktransporter med sina helikoptrar, enligt det så kallade nödhelikopterbegreppet. Till följd av att Försvarsmaktens heli- kopterbaser blivit färre och att all SAR-beredskap och huvuddelen av FRÄD-beredskapen övergått till civil operatör sker ambulans- uppdragen allt mer sällan. Det händer att Försvarsmakten flyger polisens nationella insats- styrka i helikopter eller flygplan. Försvarsmakten genomför ibland transport av ambulans med intensivvårdspatient i transportflygplanet 84 . Försvarsmakten flyger i stor utsträckning på kontorstid. Eftersom man äger sina egna flygplatser kan man styra över sina öppettider. Det säkerhetspolitiska läget kan dock förändras, vilket t.ex. kan innebära ökade krav på incidentberedskap. En sådan ut- veckling skulle kunna förändra Försvarsmaktens behov av tillgång till flygplatser . (Källa: , stabschef , , central flygplatschef, , , flygplatshand- läggare, FM INS FTS) Kustbevakningsflyget håller på att ersätta sina två flygplan av typen med tre nya Dash 8Q-300. Hemmabas är flyg- plats i . Övervakning och spaning bedrivs längs hela den svenska kusten samt och året om och dygnet runt. Dessutom förekommer internationella uppdrag i . Den minskade tillgängligheten till flygplatser har vållat en del problem för . Problemen gäller framförallt när det är dåligt väder och man behöver en alternativflygplats. Problemet kommer dock att minska när byter flygplan, då de nya planen har bättre räckvidd. Bristen på tillgäng- liga flygplatser och nätter var ett viktigt ingångsvärde när kravspecifikationen för de nya flygplanen togs fram. flyger enligt Bestämmelser för Civil Luftfart (BCL-D). Enligt BCL-D finns inget formellt krav på att Kust- bevakningen måste ha räddningstjänst när de landar. Kustbevak- ningens ambition är ändå att de ska ha tillgång till räddningstjänst. En översyn görs nu av regelverket för Kustbevakningsflyget. I samband med miljö- och räddningsoperationer har Kust- bevakningsflyget ett behov av öppna flygplatser som ligger nära insatsområdet. Detta i avsikt att kunna vara i området på så som möjligt, samt att kunna ta med personal från samverkande myndigheter i närområdet (t.ex. lokal räddningstjänst vid en miljö- operation). Vid en lång sjöräddningsoperation är det också ange- läget att kunna vara på plats och utöva t.ex. Aircraft Co-ordinator- funktion (ACO) över tiden. I ett sådant scenario är det bra med korta anflygningsvägar från närbelägna öppna flygplatser. Tillgång till någorlunda kustnära flygplatser är därför viktiga för Kustbevak- ningen. Detta gäller runt hela . nya flygplan kommer att kunna användas för transporter av . Om transporterna sker eller kan ytterligare behov av att öppna flygplatser uppstå. erfarenhet är att när ett stort behov av att öppna en flygplats uppstår, så lyckas ARCC oftast lösa det genom sina kontakter. anser dock att den möjligheten borde formaliseras och säkras upp. har avtal med om att man ska få tillgång till räddningstjänst för landning och start dygnet runt. använder främst flygplatserna , och . skulle helst se att det natte- tid fanns fler öppna flygplatser utmed och på . (Källa: , chef för ) Polisflyget har helikopterbaser i () med två helikoptrar, () med två helikoptrar, samt i Öster- sund och med en helikopter vardera. Basen i är tillsvidare vilande. Polisflyget sysslar med räddningstjänst (eftersök efter försvunna personer och fjällräddning) polisoperativ verksam- het (spaning, övervakning, insatsledning m.m.) samt transporter (mm). är det endast Stockholmsbaseringen som har bemanning dygnet runt. Detta, i kombination med polisflygets uppgifts- profiler, gör att det är sällan Polisflyget behöver öppna flygplatser . utredning av Polisflyget, vilket skulle kunna resultera i förändrade beredskapskrav och/eller uppgifter. Polisflygets behov av nattöppna IFR-flygplatser är begränsat. Däremot har man ett behov av att få till gång till tankanläggningar på fler flygplatser i . Polisflyget har avtal med flygplatserna i bland annat , , och om att få tillgång till deras bränslehantering, även då flygplatserna är stängda. Flygplatserna behöver då inte öppnas, utan polishelikoptrarna landar själva och sköter tankningen. Polisflyget skulle gärna se att det fanns fler sådana flygplatser där de kunde tanka, då det spar insatstid och gör att man kan finnas längre i spaningsområdet vid t.ex. eftersök efter försvunna personer. De flygplatser Polisflyget skulle vilja ha tillgång till för tankning är: Polisflyget har också några egna tankställen, och då främst i Norr- land. SAR- och ambulanshelikoptrarna får även använda dessa tankar. Tankarna finns på följande platser: (Källa: , tf flygchef, ) Flygplatser som kan vara av intresse för jourberedskap Enligt är framförallt följande flyg- platser av intresse för jourberedskap: Vissa av flygplatserna är viktiga för att ett stort antal ambulans- uppdrag sker från de aktuella platserna. När det gäller flygplatserna i , , och är de viktiga för mellanlandningar vid långa helikopterflygningar. Enligt är nedan nämnda flygplatser av intresse för jourberedskap. Enligt företaget är behovet av beredskap på baseringsorten ytterst viktigt för . Vidare anger att det även finns behov av någon strategisk flygplats i för att ge möjlighet till tank- ning, samt att det i samma område finns ett behov av alternativ- flygplatser för helikoptrar som utför instrumentflygning. Exempel på sådana möjliga strategiska flygplatser är och . Enligt har man störst behov av att kunna öppna flygplatser utmed och . Luftfartsstyrelsen ges i uppdrag att ta fram ett förslag om jour- beredskap för ett antal utvalda flygplatser. Luftfartsstyrelsen ska ange vilka krav på service och bemanning som bör ställas. Luftfartsstyrelsen ska även beräkna kostnaderna för förslaget och komma med förslag på finansiering. Luftfartsstyrelsen ska vidare upprätta en formell rutin för de lokala flygplatsmanualer- na om hur öppning av flygplatser ska gå till. I sammanhanget ska ARCC:s roll och mandat belysas. Luftfartsstyrelsen ska föreslå eventuella författningsändringar som krävs. Luftfartsstyrelsen ska samråda med , Sjöfarts- verket, , , , , , , , samt med berörda landsting, flygplatser och flygoperatörer. Vilka operatörer bör omfattas av beredskapssystemet? anser att beredskapssystemet bör omfatta: samt alla aktörer som deltar i räddningsinsatser eller uppdrag av betydelse för krisberedskap eller annan samhällsviktig verksam- het. ARCC bör ges ansvar att från fall till fall bedöma vilka flygenheter som bör ges tillgång till stängda flygplatser. Kostnaderna för ett beredskapssystem för flygplatserna beror på hur många flygplatser som ingår i systemet, samt vilka beman- ningskrav som ställs. Om man har en AFIS-tjänsteman i beredskap så har denne en lägre grundlön än en flygledare. Behövs särskild personal för drivmedelshantering medför detta högre kostnader, liksom om det behövs fältinspektion och snöröjning. Luftfartsstyrelsen svarar för flygräddningstjänsten. Det operativa arbetet leds av flygräddningscentralen vid Käringberget i . Flygräddningscentralen är samlokaliserad med sjöräddningscent- ralen vid ledningscentral. Förutom samverkan med samverkar Luftfarts- styrelsen även med och Försvarsmakten inom flygrädd- ningscentralen. hanterar centralen drygt 1 000 fall, varav knappt en fjärdedel brukar resultera i helikopterinsats. Genom helikopterstöd till övriga myndigheter för bland annat sjuktrans- porter tillkommer runt 400 fall . I verksamheten används 5 civila helikoptrar som upphandlas av . Eftersom merparten av insatserna består av sjö- räddning finansierar huvuddelen av den årliga kost- naden med Luftfartsstyrelsen och Försvarsmakten som medfinan- siärer. Totalt kostar upphandlingen . Helikoptrarna är utplacerade på flygplatserna i , , , och . har ett avtal med dessa flygplatser som innebär ett åtagande att tillhandahålla understöd dygnet runt till sjö- och flyg- räddningsverksamheten. För sjuktransporter finns totalt sju ambulanshelikoptrar och fyra ambulansflygplan i . Dessa drivs av landstingen. Ambulans- helikoptrarna är stationerade i , , , , , och . I både och finns två ambulansflygplan. Totalt flyger dessa elva enheter cirka 9 000 patienter . Regeringen beslutade att en översyn ska ske av den offentliga sektorns användning av helikopterresurser. En sär- skild utredare ska se över hur den offentliga sektorns användning av helikoptertjänster kan bli mer effektiv. Avsikten är att man genom ett ökat samnyttjande och lokalisering ska uppnå effek- tivitets- och rationaliseringseffekter. Uppdraget ska redovisas till regeringen . I avsnitt 2.1.4 har jag beskrivit det beredskapsflyg som finns i form av bland annat ambulanshelikoptrar och ambulansflygplan. Ett problem jag har uppmärksammat är hanteringen när man behöver nyttja en flygplats på tider när flygplatserna normalt inte är öppna. går det till så att den operativa insatsenheten, med hjälp av ett jourtelefonsystem, får försäkra sig om att den aktuella flygplatsen öppnas. Den rådande ordningen kan innebära att de operativa insatserna försenas. Jag föreslår därför en nationell samordning av ansvaret för att säkerställa att flygplatserna öppnas för ambulanstransporter på tider när flygplatsen normalt är stängd. Eftersom Luftfartsstyrel- sens flygräddningscentral vid Käringberget i är be- mannad dygnet runt skulle detta ansvar kunna läggas här. Mitt förslag utesluter inte möjligheten att en nationell samordning av ansvaret i dessa frågor kan komma att behandlas inom den tidigare (avsnitt 2.1.4), beskrivna översynen av den offentliga sektorns använd- ning av helikopterresurser. Översynen ska fokusera på hur de samlade helikopterresurserna skulle kunna samnyttjas, samfinan- sieras och lokaliseras i syfte att effektivisera användandet. Kommunernas användning av kommersiella helikoptertjänster För att få en överblick av kommunernas användning av kommer- siella helikoptertjänster skickade ut en enkät till samtliga 26 helikopterföretag i . Helikopterföretagen uppmanades i enkäten att uppge hur många flygtimmar man flög åt kommunala uppdragsgivare. Eventuella kalkningsuppdrag är exklu- derade då dessa finansieras av . Företagen i tabellen nedan har redovisat att de flyger uppdrag åt kommuner . Flygtjänst & Helikoptertransport i Enkät Airlift, 2008. Dnr 2007:05/47. Dnr 2007:05/48. Dnr 2007:05/49. Dnr 2007:05/50. Enkät AB, 2008. Dnr 2007:05/51. Dnr 2007:05/53. Enkät i , 2008. Dnr 2007:05/54. Enkät Flygtjänst & Helikoptertransport i , 2008. Dnr 2007:05/55. Dnr 2007:05/56. Enkät i , 2008. Dnr 2007:05/57. Enkät Helinature, 2008. Dnr 2007:05/58. Enkät Helimatic , 2008. Dnr 2007:05/59. Dnr 2007:05/60. Dnr 2007:05/61. Dnr 2007:05/62. Dnr 2007:05/63. Dnr 2007:05/64. Dnr 2007:05/65. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/66. Dnr 2007:05/67. Dnr 2007:05/68. Dnr 2007:05/69. Dnr 2007:05/70. Enkät Westhelicopter, 2008. Dnr 2007:05/71. Länsstyrelsernas användning av kommersiella helikoptertjänster vattenprovtagning (finansierat av dokumentering inom vissa naturområden Bilaga 7 SOU 2008:129 Enkät , 2008. Dnr 2007:05/72. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/73. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/74. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/75. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/76. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/77. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/78. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/79. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/80. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/81. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/82. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/83. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/84. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/85. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/86. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/87. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/88. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/89. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/90. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/91. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/92. Övriga myndigheters användning av kommersiella helikoptertjänster Försvarsmakten (P4) ytövervakning vid avlysning av skjutfält rekognoscering av geodetiska näten inventering av fåglar och sälar 1TP PT Verksamheten finansieras av . 2TP PT Verksamheten upphandlas av länsstyrelserna och kommunerna men finansieras av Natur- vårdsverket. 3TP PT Polismyndigheterna i , , och . Bilaga 8 SOU 2008:129 inventering av stormvirke; granbarkborre- angrepp; återväxt; röjningsbehov; sök efter försvunna strålkällor vattenbombning av saltindränkta isolatorer Enkät , 2008. Dnr 2007:05/93. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/94. Enkät FMV, 2008. Dnr 2007:05/95. Enkät FOI, 2008. Dnr 2007:05/96. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/97. Enkät FRA, 2008. Dnr 2007:05/98. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/99. Enkät Kriminalvården, 2008. Dnr 2007:05/100. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/101. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/102. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/103. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/104. Enkät , 2008 . Dnr 2007:05/105. Enkät Rymdstyrelsen, 2008. Dnr 2007:05/106. Enkät SGI, 2008. Dnr 2007:05/107. Enkät SGU, 2008. Dnr 2007:05/108. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/109. Enkät SLU, 2008. Dnr 2007:05/110. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/111. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/112. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/113. Dnr 2007:05/114. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/115. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/116. Enkät , 2008. Dnr 2007:05/117. Nedan följer en genomgång av de vanligaste sambands- och kom- munikationsmedlen som används av offentliga flygande resurser i . () är ett system som framförallt används inom sjöfarten för att kunna identifiera och följa ett fartygs rörelser. Det används i viss utsträckning också av flygande enheter, t.ex. militära helikoptrar och . En heli- kopter kan utrustas med en AIS-transponder, som via VHF-radio sänder ut data om enhetens namn, position, hastighet, kurs, m.m. Det finns särskilda skyddade AIS-system för t.ex. militära och polisiära användare. Transponderinformationen är då endast till- gänglig för bestämda användare. driver ett nätverk med cirka 40 landbaserade bas- stationer som tar emot data från fartyg till sjöss. Systemet används även för att skicka ut sjösäkerhetsinformation till fartyg. AIS- systemet har även en viss täckning över land, och då främst i kust- områdena, samt i områdena kring , och . Det gör att man kan följa en helikopter som är utrustade med AIS- transponder över vissa landområden. Denna funktion brukar kallas Flight Following och innebär en ökad trygghet för helikopterper- sonalen. Svenska flygande enheter som är utrustade med AIS-transpon- der är: Mobitex är ett system som bland annat används av ambulanser för att skicka data- och textmeddelanden.