sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — Dock har containeri- seringen av industriprodukter inneburit att det blivit lönsamt för operatörer att kombinera last och att hitta returtransporter. Samma lastbärare kan alltså användas för såväl inkommande konsum- tionsvaror som utgående industrivaror. Inom ramen för samarbetet (NECLA) pekas på möjligheten att etablera Mittnorden som en avlastning för trafiken i främst norra . De åt- gärder man inom samarbetet har tagit fram som prioriterade är främst en etablering av en godsfärja över . De gods- mängder som det finns underlag för beräknas till . För att bli kommersiellt gångbart krävs ett godsunderlag på enligt NECLA. I finns 27 hamnar och lastageplatser, varav 22 i operationell drift. Fyra ger service som allmänna hamnar och dessa finns beskrivna i kartläggningen nedan. De större industrikajerna finns beskrivna i samband med det hamnområde de tillhör. Det gods som går över industrikajer är en betydande andel av godset i hamnar enligt i hanteras av godset i hamnar i in- dustrihamnar och i allmänna hamnar. Längs finns följande större hamnar: största hamn för torrbulk Näst störst i landet för skogsprodukter SCA-hamn med familjeägt stuveri som Viktig för norra länsdelens behov En del av logistik-centrum Nära samröre med industrierna i Privat driven hamn öppen för allmän trafik Sju hamnanläggningar som tillhandahåller service åt lokal industri En komplett hamn med kombiverksamhet hamn har fram till bedrivit verksamhet . Alla transporter har gått till via systemtåg. Emellertid har ökade skeppningsvolymer inneburit att hamnen var öppen /2007 och man planerar att fort- sätta med året-runt-öppet även fortsättningsvis. Hamnen hanterar nästan uteslutande skogsprodukter som pappersmassa, säck- och kraftpapper, massaved, flis och sågade trävaror. Dominerande in- kommande godsslag är vedråvara. De vanligaste destinationerna för de utgående godsslagen är , och . Hamnen har tre hamndelarAxelsvik (oljehamn), in- dustrihamnen vid bruk och handelshamnen. I handels- hamnen hanteras huvudsakligen rundvirke och flis. Djupgåendet i hamnen är men det planeras för muddring ner . Järnvägsspår finns inom fabriksområdet och till kajen. Dessa är anslutna till statens spåranläggning till och Haparanda- banan. svarar för hanteringsverksamheten i hamnen och står för mobila kranar i hamnen. Axelsvik och industrihamnen ägs av och handels- hamnen av kommun. Hamn är en TEN–A-hamn och tillika en av de hamnar som har riksintresse enligt . Hamnen har varit öppen för åretruntsjöfart . är största bulkhamn vad gäller hantering av torrbulkgods, med järnmalm från som den absolut största godsslaget ungefär 2/3 av den totala gods- omsättningen och av det avgående godset. Ungefär hälften av järnmalmen som lastas över kaj går till Brahestad i . Övriga destinationer är exempelvis , , och Ventspils. Annat bulkgods som hanteras i hamnen är stenkol, kalksten och koksgrus. Kolet kommer från , , och . Förutom är i en stor kund till hamnen; främst levereras insatsvaror till stålverket via hamnen. Hamnen har fem hamndelar. Kajdjupen varierar mellan och : Två allmänna kajer Victoriahamnen för torrgods och oljehamn för flytande produkter. Två industrikajer Sandskär som är utlastningskaj för järnmalm samt för lossning av lös cement Svartön, som är både allmän kaj och industrikaj. I Sandskärsterminalen sker all malmhantering. räknar med en ökning av malmhanteringen. Cementas industrikaj hanterar lös cement. I oljehamn hanteras flytande produkter och i Victoriahamnen hanteras insatsvaror till gruv- och stålindustrin, främst kol, kalksten och kocks. Den femte kajanläggningen, Svartön, är dels sommarhamn för statsisbrytarna, dels tilläggsplats för det ökande antalet kryssnings- fartyg. Kommunen ansvarar för vägen fram till hamnområdet. Det är till närmaste , E4:an. Det finns industrispår till och inom hamnområdet, där hamnen ansvarar för huvuddelen samt och för en mindre del. hamnen är att hela vägsträckan in till hamnen ska vara ett statligt ansvar och att staten även ska ansvara för huvudjärnvägsspåret till hamnen. I Victoriahamnen utför sedvanliga stuveritjänster, medan hamnen äger och bemannar de fem spår- bundna kranarna. Verksamheten vid LKAB- och Cementakajerna bedrivs av re- spektive företag. Företagen äger även lagerbyggnader, skeppslastare och skeppslossare samt övrig infrastruktur. Hamn äger kajerna och svarar för farlederna till hamnområdesgränsen. Hamnen drivs i förvaltningsform med egen styrelse och ingår i kommunens tekniska förvaltning. Hamn ingår i den grupp hamnar som bedömt vara av riksintresse. Hamnen är en av största skogs- industrihamnar. Den hanterar till största delen papper för industrin i systemtrafik, sågade trävaror och insatsvaror till skogsindustrin. Hamnen ligger på Haraholmen, söder om . Av exporten av skogsindustriprodukter går till , och , till , till och till . Kappa Kraftliner, , SCA och SETRA är de största användarna av hamnen. Det går systemfartyg från till tre europeiska destinationer (, och ) en gång per desti- nation. Dessutom bedrivs fjortondagarsservice mellan , och ; fartygen lastar då trävaror i för loss- ning i , därefter går fartyget till för lastning av massaved till . Från Kappas fabrik i transporteras alla produkter som ska skeppas ut med fartyg direkt från tillverkningsbandet med lastbil till Haraholmen i ett helt mekaniserat system som endast kräver bemanning av lastbilen. Lastningen sker som s.k. stowable roro (storo), dvs. lasten packas tätt som bulklast. Kappas kunder i , och inre försörjs med järnvägs- transporter. Hamnen har två kajer för torrlast (två roro-lägen) och en olje- kaj. Farledsdjup och kajdjup är . Hamnen har två spår- bundna kranar och tre separatlastare. Staten ansvarar för vägen in till hamnområdet i . Avståndet till E4 är . Kommunen äger det industrispår som leder till hamnen. Industrispåret är från spår ner till hamnen. bolagiserades hamnen i , och () bildades som dotterbolag till , kom- munföretag . skötte av ham- nen men efter ombildning till aktiebolag sköts förvaltningen direkt av . Lastning och lossning sköts dock fortfarande av Stuveri. bedriver lastnings-, lossnings- och lagringstjänster vid hamnarna i , , och . I bedrivs även åkeriverksamhet från och till hamnen. I kon- cernen finns också två helägda dotterbolag ett skeppsklarings- bolag och ett maskinentreprenadbolag. Samarbetet påbörjades i samband med fusion av stuveribolagen i och . Företaget har funnits i alla de hamnar där man har verk- samhet . hade koncernen 172 anställda, varav 120 arbetar med stuveriverksamhet. Bolaget hanterar ca 1 000 anlöp i de ovan nämnda hamnarna. Ägare till bolaget är , och kommuner, , , SCA Transforest och Tunnplåt. I och med att bolaget betjänar flera distrikt finns också en flexibilitet genom att personal och utrustning med relativt kort varsel kan flyttas till den hamn där det behövs hjälp med att lossa och lasta. Lastnings- och lossningsverksamheten, inklusive åkeriverk- samheten, omsatte ca 2005. North Seaport – Bottenvikshamnar i samverkan Hamnarna i , och har tillsammans med tecknat ett samarbetsavtal. Hamnarna tillsammans klarar alla typer av godshantering. Ett nära samarbete sker också med hamnen i . Syftet med avtalet är att stärka sjöfartens konkurrenskraft lång- siktigt till nytta för varuägare och andra intressenter inom regionen samt att i förlängningen skapa ett mer fördjupat samarbete. Inom följande områden avser hamnarna utöka samarbetet: isbrytning, farleder, bogserbåtsassistanser gemensamt deltagande i eventuella EU-projekt prestandamätning (s.k. benchmarking) nordligt alternativ för etablering av containertrafik eller linje- trafik. Ett samarbetsavtal mellan ägarna för respektive bolag skrevs under . Andra samarbetsprojekt är Bothnia ett sam- verkansprojekt mellan , , och i samt Raumo och i , i syfte att få igång kryssningstrafik till och . Ett annat pro- jekt är , som är en del av Hållbara transporter i , där hamnar i , , och samverkar. hamn är en industrihamn belägen i kom- mun i södra län. I hamnen hanteras uteslutande skogsprodukter. Dominerande inkommande godsslag är rundvirke till och utleveranserna består huvudsakligen av sågade trävaror; inkommande rundvirke kommer från och utleveranserna av sågade trävaror går till kontinenten. I hamnen finns en timmerterminal. Djupgåendet i hamnen vari- erar mellan 4,9 och 7,7 meter. Kajen är utformad som en mycket smal pir. Järnvägsspår finns ännu inte ända ut till hamnen, en spåran- slutning erfordras till den nya mötesstationen på . kommun hoppas på möjlig- heten att ansluta industriområdet i till och E4. Det familjeägda svarar för hanterings- verksamheten i hamnen. kommun ser gärna en utveckling av hamn till en allmän hamn. De investeringar som i så fall behövs är en förlängd kaj och muddring i hamnen för att kunna ta emot större fartyg. hamn är en ren industrihamn som ägs av . är smältverk och dessutom en av världens största anläggningar för återvinning. Från skrot och metallavfall återvinns basmetaller och ädelmetaller. Inleveranser till sker dels från egna gruvor med land- transport, dels via båt från , , eller . De varuslag som transporteras är exempelvis skrot, koppar, svavelsyra, smältmaterial, kol och sand. För att säkra trans- porterna och orsaka minsta möjliga miljöpåverkan har etablerat ett slutet system mellan lastning/lossning och till- verkning. Eftersom hamnen ligger inom Hamns hamnområde hänvisas läsaren till beskrivningen av Hamn för övrig in- formation om infrastruktur. Hamn är en TEN–A-hamn och ingår i den grupp hamnar som bedömt vara av riksintresse. Hamnen är belägen i strax söder om . är ut- skeppningshamn för samtliga SCA:s kraftlinerprodukter och stora delar av sågverkens flöde från och . Ungefär hälften av det gods som hanteras i hamnen är skogsprodukter, exempelvis sågade trävaror, liner och returpapper. Det finns också viss om- sättning av containrar, trailers, olja och övrig torrbulk. tainertrafiken från Hamn består av linjetrafik till och översjötrafik som betjänar huvuddelen av sågverken i Norr- botten och . Hamnen har även containervolymer till . Till följd av SCA:s stora verksamhet i hamnen har hamnen god linjetäckning, men även andelen SCA-externt gods har ökat kraftigt . Exempelvis tas huvuddelen av kom- ponenterna till Volvos hyttfabrik i in via ro-ro-fartyg till Hamn. Verksamhet i form av förmontering och lagring har därför lokaliserats inom hamnområdet. går SCA:s systemlinje till , och . Roro-trafik till går med . I övrigt går gods med jämna mellanrum till , , , , , , och . Hamnen har fjorton kajplatser, inklusive oljekaj och tre färje- lägen samt åtta kranar. Vattendjupet varierar mellan 7 och Staten ansvarar för vägen in till hamnområdet i ; E12 och väg 531 går in till hamnen. Fungerande järnvägsanslutning finns, på vilken det transporteras ca gods till och från hamnområdet. Det finns också stora förhoppningar till den nya kombiterminalen på andra sidan samt på anslutning till . Hamnens stuveri ägs av . Hamnområdet administreras av som ägs av kommun. Hamn är en TEN–A-hamn, och den ingår i den grupp av hamnar som bedömt vara av riksintresse. Hamnen hanterar huvudsakligen bulkgods, t.ex. skrot, stålämnen, flytande oljor och kemikalier, samt skogsprodukter, exempelvis massaved, sågtimmer, pellets och sågade trävaror. Det finns också utrustning för hantering av speciallaster och tunga lyft av exempelvis vind- kraftverk. Hamnen har linjetrafik till kontinenten och Stor- . Man kan hantera containrar och har också möjlighet att stuffa och strippa containrar i hamnen. Huvuddelen av denna verksamhet sker emellertid i järnvägsterminalen och godset går inte över kaj. Hamnen har fem kajer och två roro-lägen, en oljekaj och en kaj- plats för Cementas fartyg. Hamnen har fyra kranar, varav två spår- bundna på industrikajen och två mobila hamnkranar på den allmänna hamndelen. Leddjupgåendet är till industrikajen, till oljekajen och till handelshamnen. är väghållare för vägarna 372 och 827 som ansluter till E4 söderut. En intern industriväg har färdigställts mellan Rönn- skärsverkens hamndel och kommunens allmänna hamndel. Hamnen bedriver terminalverksamhet på hamnområdet med om- lastning till och från järnväg; bl.a. lossar man metallskrot och lastar färdigprodukter till och från . Industrispåren in till den allmänna hamndelen ligger i direkt anslutning till i . Hamnen är spårägare på hamnom- rådet. Industrispåret in till område, ca 1 kilo- meter, ägs av . Spåranslutning till hamnen finns således. Hamnen är en del av kommuns tekniska kontor. Samverkan mellan hamnar i Som närmare beskrivits ovan i avsnittet om finns ett etablerat samarbete mellan hamnarna i , , och som formaliserats genom ett samverkans- avtal North Seaport. Hamnen i ingår i ett samarbete mellan Interforest- terminaler i , , , och Tilbury. Hamn samverkar också med hamn i olika EU-projekt exempelvis Interreg och ; bl.a. har man gjort förstudier inom ramen för konceptet Transportnav Kvarken till- sammans med i . Syftet är att etablera Kvarken- regionen som ett transportnav både i nord-sydlig och i öst-västlig riktning med kopplingar till . Isbrytningen, som upplevs som ett stort problem i , är ett mer hanterligt problem i åtminstone hamn. Hamn har haft ett nära samarbete med industrihamnarna i , mycket tack vare sitt läge vid Ånger- manälvens utlopp i . mensamt stuveribolag hanteringen i hamnarna, men numera går verksamheterna alltmer isär. Huvudprodukten i hamn är pellets från SCA (BioNorr), pelletsfabriken ligger i nära anslutning till hamnen. Hamnen hanterar också bulkvaror som t.ex. svavelsyra och olja samt sågade trävaror. Däremot hanterar man nästan inte alls några enhetslaster. Hamnen har tre delar Oljehamnen, Djuphamnen samt . äger kajanläggningen i Olje- hamnen och rörledningarna till cisternerna. Här sker hantering av svavelsyra och olja samt pelletshanteringen. Djuphamnen används främst till urlastning av sågade trävaror. Viss hantering av pappersmassa från bruk sker också i hamnen. Bruket, som är beläget ett par mil norr om , har även en egen industrikaj. används inte alls för kommersiell godshante- ring. De olika hamndelarna ligger mellan och från E4 och det finns en allmän anslutningsväg från hamnområdet till E4. Det finns anslutande järnvägsspår till både Oljehamnen och Djuphamnen. Vattendjupet är i Oljehamnen och i Djuphamnen. utreds en eventuell etablering av en etanolfabrik i anslutning till hamnen. Hamnen ser därför stora utveck- lingsmöjligheter, bl.a. när det gäller hantering av biobränslen. Sjöentreprenad svarar för hanteringsverksamheten i hamnen. Hamn är en . Hamn ligger vid i kommun (mellan och ) vid industriområde. Hamnen är framför allt en bulkhamn med hantering av kalk, göd- ning och insatsvaror. Många av de ämnen som hanteras i hamnen är relativt hälsofarliga och kräver särskild utrustning. Det sker också containerhantering i hamnen men inte så mycket går över kaj, utan det mesta går med tåg till . Kajen har ett vattendjup . Hamnen ligger ca en kilo- meter från E4, en allmän väg ansluter. Det finns också industrispår framdragna till hamnområdet och det hanteras mycket gods i ham- nen som aldrig går över kaj. , ett helägt dotterbolag till (ett åkeri i ), ansvarar för hamn- och terminalverksamheten. Genom ett avtal med kommun är hamnen öppen för allmän godstrafik. Delta Terminal har också ett eget stuveri som utför så- väl fartygsklarering, mäkleri som ombordarbeten och isbrytning. Hamn är en TEN–A-hamn som ingår i den grupp hamnar som bedömt vara av riksintresse. Hamnen är en viktig skogsindustrihamn. I har SCA ett väl utvecklat system med sågverk samt pellets- och massafabriker för att bearbeta skogsråvara. Ett antal reguljära linjer angör hamn. Ro-ro-fartyg går till , och och en containerfeeder till har anlöp . I övrigt finns reguljära linjer med torrlastfartyg till fyra destinationer i , en i , en i och två i . Frekvensen på dessa sistnämnda linjer skiljer sig mellan till . Hamnen består av tre hamndelar Tunadalshamnen, Olje- hamnen samt en liten verksamhet i Mokajen (inre hamnen). Tuna- dalshamnens huvudverksamhet är att hantera skogsprodukter från SCA:s fabriker på uppdrag av SCA Transforest. Oljehamnen är centrum för hantering av petroleum- produkter för , och här finns lagring i såväl cisterner som bergrum. På Mokajen hanteras cement; Cementa tar emot och lagrar ce- ment på kajen. I hamnområdet finns dessutom ett sågverk med en industrikaj, gasollager samt en fabrik för tillverkning av insatsprodukter vid papperstillverkning. Det finns en spårbunden kran samt tre vik- armskranar i hamnen. Tunadalshamnen ligger från E4. Oljehamnen ligger i direkt anslutning till E4/E14, från en industri- grind. Det går en väg till kajen från E4. Det finns industrispår inom alla tre hamnområdena. Tunadals- banan ansluter hamnen med efter . i sin tur ansluter till Mittbanan och Ostkustbanan i . utreds förutsättningarna för utökad kombi- terminalverksamhet i Tunadalshamnen. står för drift och underhåll. Bolaget ägs av . Hamnbolaget förfogar även över en isbrytare som assisterar fartyg och svarar för lokal isbrytning. äger de fasta anläggningarna. I Örnsköldsviksfjärden finns fem hamnanläggningar Örnskölds- viks allmänna hamn, Fabrikers kajer, Svenska Shells oljehamn, Mreals industrikaj i samt lastageplatsen i Köp- manholmen. Det kommunala hamnbolagets hamnverksamhet flyttade till hamn 2006, där Framnäskajen används till lossning av ce- ment. Även Hörneborgskajen och Alfredshamnen ligger inom hamnområdet men ägs av . Här hanteras ved och pappersmassa. Kommunen har även etablerat en ny terminal vid den nedlagda kajen , främst för hantering av biobränslen. Den största hamnen räknat i volym över kaj i området är in- dustrikajen i . Där hanteras papper och massa för pappers- bruket Mreal. Det finns också en etanolfabrik etablerad i anslutning till Dom- sjökajen. Hamnen i angörs av tre reguljära roro-linjer till Tilbury, , och . lolo-trafik (lift on/lift off) finns till Chatham, och . Inga reguljära linjer anlöper de kommunala anläggningarna. Hörneborgskajen har ett veckoanlöp med destination . Vattendjupet i är . I de fyra kommunala an- läggningarna varierar vattendjupet . I ansluter en allmän väg till E4. I och med etableringen av har ett industrispår byggts till ham- nen. Beträffande anslutningar till de kommunala anläggningarna i ligger kajerna från E4 med allmänna vägar fram till hamnområdet. Det finns inga industrispår till hamn- anläggningarna. Svenska Shells anläggning ligger i anslutning till den större trafikleden . I sköts lastning och lossning av fartyg av . I sköts detta av , ett helägt kommunalt bolag. Mreal äger hamnen och utrustningen i hamnen i , medan Hamn ägs av kommunen. Samarbete mellan hamnarna i Sundsvallsområdet pågår projektet (NECL), som även fått Interreg-finansiering. Syftet med pro- jektet är att utveckla och marknadsföra en väst-östlig godsled gen- om Mittnorden med anknytning till samt och . Mittnordenkorridorens komponenter är samtliga trafik- slag. Transportsamarbetet har , efter att tagit slut, fortsatt genom att man har bildat (). Medlemmar i föreningen är transport- operatörer, lastägare, kommuner och landsting i samt mot- svarande organ i och . Inför besök har de allmänna hamnarna i diskuterat olika samarbets- former. Hamnägarna har i detta sammanhang preciserat områden där man avser att samverka, och en avsiktsförklaring finns formu- lerad i dokumentet Samarbete mellan hamnarna i . De områden man tänkt sig att börja samverka kring är följande: utbyte av erfarenheter och information om transportmarknaden iett lokalt, regionalt och globalt perspektiv införlivande av hamnarnas behov av välfungerande infrastruktur inationella tranportsammanhang samt i lokala och regionala utvecklingsplaner miljöarbete och tillståndsärenden för hamnverksamhet säkerhetsfrågor enligt International Ship and (ISPS). I nästa steg är tanken att fördjupa samverkan och arbeta med ge- mensam marknadsföring och försäljning av hamntjänster. Samverkan är således etablerad i såväl nord-sydlig som öst- västlig riktning. Hamn är en TEN A-hamn och ingår i den grupp hamnar som enligt har särskilt riksintresse. Hamnen har en lång historia; fanns trafik från till . Hamnen hanterar mycket skogsprodukter och oljeprodukter men containertrafiken är det område som relativt sett ökade mest . lossar Hamn flygbränsle som ska till . Efter lossningen lastas bränslet på särskilda tåg som går till Brista nära och därifrån transporteras till via pipeline. Hamnen har linjetrafik med containrar på två linjer till Rot- terdam-Raumo opererat av OOCL (veckoanlöp) samt till Ham- burg-Stockholm, opererat av Teamlines (anlöp ). Skogsprodukterna går till hamnar i , och på kontinenten. Oljeprodukterna kommer från kontinenten och andra stora oljehamnar. Hamnen har fem terminaler (hamndelar) Container- terminalen, Kemikalieterminalen, Bulkterminalen, Oljeterminalen och Skogsproduktsterminalen. I Fredrikskanshamnen hanteras oljeprodukter, bly och zinkslig som går i ett slutet system med inbyggda transportband med Bo- liden som kund. På Sydvästkajen hanteras lera till pappersindustrin samt rostfritt skrot som är en viktig råvara för metallindustrierna i närheten. På Södra kajen hanteras timmer, bränsleflis och pellets och på Östra kajen hanteras skrot, sågade trävaror, gummiklipp och leror. Containerkajen invigdes och där finns två av typen Panmax. På Terminal Granudden hanteras papper åt och pappersbruk samt virke från Setra; här finns även ett roro-läge. Maximalt vattendjup i hamnen är , max djupgående i farleden är (vattendjup ). Tillsammans med och planerar Hamn en mud- dring i farleden och hamnen. Tre alternativ är aktuella djup- gående , eller samt en bredd på . Muddermassorna ska användas till utvidgning av hamnen med ytterligare kajer och en ny kombiterminal. färdigställdes en ny hamnled med anslutning till E4. Det går också järnväg till hamnen, och det finns önskemål om dubbelspår på anslutningsspåret . går till , Ostkustbanan och den närbelägna Norra stambanan. ägs av kommun. Bolaget upplåter ytor och magasin i hamnen till olika terminaler och verksamheter. Stuveriverksamheten sköts bl.a. av ett helt privatägt företag med speditörer och skogsbolag som ägare. Fakta om hamnarna längs Nedan presenteras i tabellform statistik om hamnarna längs Norr- landskusten. SCB och Hamnar är statistikkälla om inget annat anges. De största industrikajerna i samt industrikajerna i Örn- sköldsvikstrakten finns angivna i tabellen om godsomsättning men inte i övriga tabeller. Godsomsättning total (tusen ton) över kaj -8,1 4TP PT Hamnens egna siffror, avgiftsuttag var ca 2006. 5TP PT Inklusive godsomsättningen på . 6TP PT Statistik från , avgiftspliktigt gods 2006. Bilaga 2 SOU 2007:58 -6,1 Godsomsättning olja (tusen ton) % av total gods- 7TP PT Samtliga hamnar i Örnsköldsviksområdet, inklusive industrikajer och den allmänna hamnen. SOU 2007:58 Bilaga 2 Godsomsättning containrar (antal TEU) Godsomsättning enheter (tusen ton) Icke enhetsgods (tusen ton) % av total gods- Antal motorfordon export och import Delta Terminal () SOU 2007:58 Bilaga 2 50 (2004) 90 (2003) Delta Terminal () Nettoomsättning (tkr) -5,2 -11,2 Bilaga 2 SOU 2007:58 Omsättning per anställd i hamnen (tkr) Delta Terminal () 8TP PT Bolaget har 1 anställd, därav den höga siffran för nettoomsättning. (, , , , län, och län) Viktiga utvecklingsområden i det regionala utvecklings- arbetet I det regionala utvecklingsprogrammet för Öst- götaregionen 2020 anges visioner för i åtta punkter. De mål som ska uppfyllas med visionerna som grund är lång- siktigt hållbar tillväxt och utveckling, en region i balans och goda livs- villkor för regionens invånare. Arbetet för att nå målen för regionens utveckling ska stödjas av sex utvecklingsstrategier, där målet är att: stärka attraktivitet, konkurrenskraft och position utveckla till en flerkärnig stadsregion utveckla till en region med balans mellan centrum och omland stärka som innovationsmiljö och som region för uppbyggnad och utveckling av företag