sou · GVB397 · 2008-01-01 00:00:00 — Vidare skall en riksmätplats enligt lagen se till att dessa mätnormaler och mått- enheter är anknutna till internationellt antagna enheter. En riksmätplats utses av regeringen för en eller flera storheter, såsom exempelvis längd, volym, massa och tid. Vilka riksmätplatser som finns framgår av förordningen (1989:527) om riksmätplatser. är två organ utsedda till riksmätplatser: det av staten hel- ägda aktiebolaget () och den statliga myndigheten (). Tillsammans ansvarar de för ett fyrtiotal olika mätstorheter, varav SP står för flertalet, medan SSI:s riksmätplatsansvar avser ett mindre antal mätstorheter inom området joniserande strålning. SP är också av regeringen utsett till nationella metrologi- institut. Vissa övergripande riktlinjer för riksmätplatsernas verksamhet framgår av förordningen (2005:894) om teknisk kontroll, i vars 8 § anges följande: En riksmätplats skall hålla en hög standard med normaler av tillräcklig omfattning och relevans. Spårbarhet för mätnormaler skall säkerställas och utvecklas genom internationella jämförelser samt forsknings- och utvecklingsinsatser. Statens styrning av riksmätplatsverksamhetens inriktning m.m. sker i övrigt gentemot SSI via bl.a. instruktion och regleringsbrev och gentemot SP i ett särskilt avtal mellan staten och SP. I avtalet anges det övergripande målet för riksmätplatsverksamheten i enlig- het med 8 § i förordningen om teknisk kontroll (se ovan). Överväganden och förslag om riksmätplatser träffande verksamhetens inriktning anges vidare i avtalet bl.a. att SP, inom de mätstorheter som regeringen förordnar, skall: upprätthålla en internationell spårbarhet på relevant nivå och i enlighet med internationella åtaganden, utföra forskning och utveckling avseende dessa normaler och deras användning, tillsammans med ett metrologiråd optimera verksamheten utifrån det övergripande målet, samhällets behov av nationell metrologi och de anslagsmedel som ställs till förfogande, tillhandahålla en god service till uppdragsgivarna, bl.a. i form av kalibreringstjänster på den högsta nivån i , inom ramen för riksmätplatsen för tid och frekvens tillhanda- hålla en tillförlitlig tid över Internet i , och upprätthålla viss metrologisk kompetens inom kemiområdet, samt utföra uppgifter då det gäller information, kontakter och visst internationellt samarbete inom detta område. Som framgår av punkterna ovan har regeringen för en oberoende bedömning av verksamheten inrättat ett särskilt metrologiråd vid SP. Detta har till uppgift att bl.a. ge råd om och granska den nationellt bedrivna metrologin på högsta noggrannhetsnivå, t.ex. att denna sker på en för landet behovsanpassad nivå. Rådet är sam- mansatt av mätteknisk expertis från främst industri, men också från akademin och myndigheter. Rådets medlemmar utses av regeringen på förslag av SP och, för området joniserande strålning, . Vidare står verksamheten vid riksmätplatserna under tillsyn av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Enligt förordningen om teknisk kontroll (12 §) skall tillsynen ha sådan inriktning och omfattning att styrelsen kan bestyrka att en riksmätplats uppfyller internationella krav på mätningsplatser. Den verksamhet som bedrivs vid riksmätplatserna omfattar i korthet följande aktiviteter: Underhåll och utveckling av normaler på landets högsta noggrann- hetsnivå inom olika storhetsområden. Denna s.k. normaliehåll- ning kan i vissa fall innebära att man håller primärnormaler, dvs. sådana som realiseras direkt utifrån definitionen av en måttenhet och motsvarar den mest noggranna representationen av mått- Överväganden och förslag om riksmätplatser enheten ifråga.TPF2FPT I andra fall nöjer man sig istället med att reali- sera måttenheterna i fråga på sekundärnivå, dvs. spårbarheten hämtas från metrologiska organisationer i andra länder. Arbetet med normaliehållning förutsätter bl.a. att riksmätplatserna del- tar i det internationella samarbete som inom ramen för Meter- konventionen finns etablerat på metrologiområdet. Samarbetet – i form av bl.a. internationella jämförelsemätningar – syftar bl.a. till att säkerställa spårbarhet till den högsta inter- nationella noggrannhetsnivån. Kalibreringstjänster gentemot organisationer som är verksamma längre ned i spårbarhetshierarkin. Riksmätplatserna erbjuder möj- lighet till kalibrering på den högsta noggrannhetsnivån i landet. Tjänsterna är avgiftsfinansierade. Forskning som har anknytning till mätteknisk kunskapsuppbygg- nad. Denna forskning, som ofta sker i samverkan med uni- versitet och högskolor, är i allmänhet inte av grundforsknings- karaktär. Forskningen genomförs för att bygga upp och underhålla en långsiktig kunskapsmiljö som kan användas för kunskapsspridning, uppdrag och utveckling av kvalitetssäkrad mätteknik i takt med behov och vetenskapens möjligheter. Kunskapsspridning och mättekniska uppdrag. Detta kan t.ex. handla om att erbjuda kurser och rådgivning, utveckling av mättekniska system, mätteknisk utvärdering av processer och produktion m.m. Inom sina respektive områden håller riksmätplatserna alltså nor- maler på den högsta noggrannhetsnivån i , vilket kan inne- bära att man i vissa fall håller primärnormaler och i andra sekundär- normaler. Företag m.fl. som har behov av kalibrering vänder sig i vissa fall direkt till riksmätplatserna. Vanligare är dock att företagen köper dessa tjänster från kalibreringslaboratorier, dvs. organ som håller normaler på nivån under riksmätplatserna i spårbarhetshierarkin och som i sin tur kalibrerar sina mätinstrument hos riksmät- platserna. Bland dessa kalibreringslaboratorier finns både företag som är ackrediterade av SWEDAC som ackrediterat kalibrerings- 2TP PT Att realisera de internationellt accepterade måttenheterna innebär att definitionen av mått- enheten fysiskt materialiseras, så att man därmed får en referens (eller normal) mot vilken en fysisk jämförelse kan göras. Överväganden och förslag om riksmätplatser laboratoriumTPF3FPT och icke-ackrediterade företag. Det bör dock noteras att inte samtliga ackrediterade laboratorier erbjuder kalibrerings- tjänster på en öppen marknad, utan i flera fall har man främst valt ackreditering för företagets egna behov. De ackrediterade kalibrer- ingslaboratorier som säljer kalibreringstjänster till utomstående bedöms totalt sysselsätta omkring 400 500 personer i . Bland dessa ackrediterade kalibreringslaboratorier finns flera små och medelstora företag, men också några enstaka relativt stora företag vilka till följd av sin storlek står för en stor del av de syssel- satta i sektorn. De icke-ackrediterade kalibreringslaboratorierna torde sysselsätta några hundra personer. De företag m.fl. som har behov av kalibrering, liksom kalibre- ringslaboratorierna, kan också erhålla sin spårbarhet genom att vända sig till utländska motsvarigheter till riksmätplatser och kalibreringslaboratorier. I figur 4.1 nedan ges en schematisk beskrivning av riksmät- platserna (RMP i figuren) och deras roll i det metrologiska systemet. De heldragna pilarna i figuren visar hur spårbarhets- kedjan vanligen ser ut från måttenhetens definition ned till den produkt som t.ex. en konsument i slutändan köper. De streckade pilarna indikerar att spårbarhetskedjan dock även kan följa andra vägar (i enlighet med vad som sades i föregående stycke).TPF4FPT 3TP PT Det handlar om ca 80 företag. som är ackrediterade av SWEDAC. En sökning i SWEDAC:s databas över giltiga ackrediteringar ger dock flera träffar avseende kalibrering, eftersom vissa företag har mer än en ackreditering (se . Den ackreditering det här är fråga om prövas och beviljas inom ramen för SWEDAC:s roll som nationella ackre- diteringsorgan. Ackrediteringsverksamheten är inte föremål för föreliggande utrednings arbete. För en gjord redogörelse för ackrediteringsverksamheten och dess förutsätt- ningar, se SOU 2006:113. 4TP PT Observera att figuren inte avser att spegla alla möjliga kombinationer, t.ex. kan en sekun- därnormal som hålls av en utländsk motsvarighet till en riksmätplats mycket väl kalibreras mot en primärnomal som hålls av en svensk riksmätplats. Överväganden och förslag om riksmätplatser Figur 4.1 Spårbarhetskedjan och riksmätplatsernas roll i det metrologiska systemet Avnämare med kalibreringsbehov, t.ex. tillverkande företag Slutanvändaren av mätresultat, t.ex. en konsument som köper en produkt 4.2Kartläggning av omfattning och inriktning på det statliga stödet till riksmätplatserna I detta avsnitt redogör utredningen för det statliga stödets omfatt- ning och inriktning samt för riksmätplatsernas finansiering i övrigt (4.2.1). I samband med detta ges också viss fördjupande informa- tion om verksamhetens inriktning. Det senare gäller i synnerhet för normaliehållningen, med hänsyn till att denna – inklusive kalibre- ringstjänster, stödjande FoU m.m. – utgör grunden för statens Överväganden och förslag om riksmätplatser engagemang i och stöd till riksmätplatsverksamheten. Normalie- hållningens förutsättningar har utredningen därför valt att behandla mer i detalj i ett särskilt avsnitt (4.2.2). Som sades i kapitlets inled- ning bör dock framhållas att den kompetens som krävs för norma- liehållningen – med stödjande FoU m.m. – även används för andra uppgifter (såsom t.ex. kunskapsspridning och mättekniska upp- drag) och därmed också tillför annan samhällsnytta. 4.2.1Det statliga stödets utveckling och riksmätplatsernas finansiering Till riksmätplatserna utgår ett statsbidrag, genom anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. under utgiftsområde 24 Näringsliv. uppgår detta stöd till , varav går till SP och till SSI. Med nuvarande ordning är SWEDAC mottagare av anslaget vad gäller SP:s del, för vidarebefordran till SP, medan SSI för sin del har dragningsrätt på statsbudgeten. SWEDAC har dock inte till upp- gift att göra någon ändamålsprövning av de medel som går till SP, utan konstruktionen har valts av praktiska skäl för att hantera det faktum att SP är ett – av staten helägt – aktiebolag. Ändamålsenlig- heten är istället tänkt att bedömas av det av regeringen utsedda nationella metrologirådet. I budgetpropositionen för år 2008TPF5FPT har regeringen dock före- slagit att de medel som avsatts under ett särskilt anslag för upprätthållande av nationell metrologi skall hanteras i annan ordning. Således skall SP:s del överföras till , medan SSI:s del skall inkluderas i institutets ramanslag. före- slås till SP utgå samma belopp som , medan bidraget till SSI föreslås minska till ca . I propositionen anges vidare att det statliga stödet till riksmätplatsverksamheten bör av- vägas utifrån främst de små och medelstora företagens behov, och att regeringen bedömer att en sådan avvägning bäst görs utifrån ett samlat småföretagsperspektiv. En förändring jämfört med dagens ordning är mot denna bakgrund att skall göra en aktiv ändamålsprövning av de medel som går till SP. Det statliga stödets omfattning och inriktning, och hur det har utvecklats , framgår av tabell 4.1 nedan. 5TP PT Prop. 2007/08:1, uo 24. Överväganden och förslag om riksmätplatser preciseras resursfördelningen mellan olika delområden i berört regleringsbrev. SSI:s del anges däremot endast som ett samlat belopp i berört regleringsbrev. Från SSI har utredningen dock fått uppgifter om hur fördelningen i praktiken sett ut för åren 2005 2007, varför också detta redovisas i tabellen. Streck betyder noll. Tabell 4.1 Utveckling av det statliga stödet till riksmätplatserna (, avrundningsfel förekommer) 2,8TPF FPT 6TP PT I syfte att utveckla en metrologisk infrastruktur inom kemiområdet tillfördes det statliga metrologianslaget . De som användes för kemisk metrologi togs från SP:s post för investeringar i referensutrustning, vilket i sin tur förklarar varför denna post minskade detta år. 7TP PT Till och med finansierades SSI:s riksmätplatsverksamhet i huvudsak inom ramen för myndighetens ramanslag från (2,) samt genom ett underhållsbidrag från (0,). har dock SSI:s riksmätplatsverksamhet helt finansierats via anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Överväganden och förslag om riksmätplatser SOU 2007:97 Som framgår av tabellen har den totala omfattningen av det statliga stödet till riksmätplatserna – liksom stödets fördelning mellan olika ändamål – varit tämligen under ett flertal år. I samman- hanget kan påpekas att har framfört åsikten att det statliga stödets totala nivå är för låg. Att stödet till SSI ökade motiveradesTPF8FPT med att ökningen krävdes för att ersätta en havererad och uttjänt strålkälla hos institutet samt för att täcka merkostnader för strålskydds- anpassning av nya laboratorielokaler, vilket skett i samband med att SSI flyttade hela sin verksamhet till nya lokaler. Som beskrevs ovan har regeringen dock i budgetpropositionen för föreslagit att bidraget till SSI skall återgå till nivån 2,8 mil- joner kronor. Enligt vad som framförts till utredningen beror detta på att ökningen 2007 var av engångskaraktär, i syfte att täcka en återinvestering i särskild utrustning som förstörts genom olycka. Det bör påpekas att riksmätplatsernas kostnadsmassa inte är helt jämförbar över den period som tabellen omfattar. Ett exempel är att SWEDAC:s tillsyn av riksmätplatserna t.o.m. finan- sierades genom att myndigheten tilldelades i anslagsmedel. finansieras tillsynen genom att SWEDAC debiterar riksmätplatserna för sitt arbete, efter att till- synens omfattning bestämts av efter samråd med SWEDAC, SP och SSI. Ett annat exempel är att det svenska med- lemskapet i den nya samverkansorganisationen för metrologi i (EURAMET), som ersatt den tidigare EUROMET (se avsnitt 2.2.1 för en beskrivning av denna föränd- ring), medför en medlemsavgift om , medan medlemskapet i EUROMET var avgiftsfritt. Ett tredje exempel är att SP i riksmätplatsverksamheten avseende tid och fre- kvens måste betala en årlig kostnad om ca för satellittid för att delta i globala tidsjäm- förelser. tog inte ut någon avgift för dessa mät- ningar. Som tabellen visar bedrivs den helt övervägande delen av riks- mätplatsernas forskning och utveckling av SP. Utöver de FoU- medel som SP tilldelas via det statliga metrologianslaget, så får man även externa FoU-bidrag från andra aktörer. uppgick såle- des de totala kostnaderna för FoU inom SP:s riksmätplatsverk- 8TP PT Se t.ex. prop. 2006/07:1, uo 24. Överväganden och förslag om riksmätplatser samhet till ca . Som framgår av tabellen kom från det allmänna anslaget till riksmätplats- verkamhet. Utöver detta gavs extern (del-) finansiering bl.a. i form av projekt från EU, , och För- svarets materielverk. Även SSI erhåller vissa externa FoU-bidrag – vanligen ca . Den FoU vid SP som finansieras via det statliga metrologi- anslaget handlar inte om grundforskning, utan områdena styrs av samhällets behov och utgår från arbetet med de primära mät- resurserna och nationell normaliehållning. FoU-verksamheten be- drivs i projektform, i samråd med . Projekten löper i allmänhet mellan ett och , varefter de omprövas före en even- tuell fortsättning. Planering, inriktning och omfattning diskuteras i , som också följer upp arbetet i förhållande till överenskomna mål. har SP:s metrologiska FoU-arbete varit koncentrerat till följande fyra insatsområden: Mätteknik inom IKT Informations- och kommunikationsteknik. Arbete för att utveckla spårbar mätteknik inom elektronik, mikrovågor, optik/optoelektronik, t.ex. för att verifiera mikro- vågslänkar som en del i en tillverkningsprocess. Mätteknik inom processteknik. Arbete för att utveckla spårbar mätteknik inom processindustrin, t.ex. mätning under dyna- miska förhållanden eller mätningar on-line i en produktion. Mätteknik inom nanoteknologi. Arbete för att ta fram spårbara mätningar inom ett förmodat viktigt framtida teknikområde, t.ex. spårbar längdmätning i en nanoskala för partikelundersök- ningar eller mätningar på nya material för medicinska implantat. Arbete för att förbättra en metod för normaliehållning, t.ex. att utvidga ett visst mätområdes omfatt- ning. Som framgår av tabell 4.1 har SP sedan ett flertal år tillbaka erhållit för att finansiera institutets uppdrag att säkerställa ett nationellt system för tidhållning för den svenska delen av Internet. Det bör dock sägas att SP:s verksamhet avseende spårbar tid och frekvens totalt sett är av större omfattning än så. Dels går av det statliga metrologianslaget ca av stödet till normaliehållning och ca av stödet till FoU till verksamheten med tid och frekvens. Överväganden och förslag om riksmätplatser verksamheten f.n. även FoU-stöd från externa finansiärer (, m.fl.) om ca . Post- och bidrag ges inom ramen för myndighetens uppdrag att öka robustheten i de elektroniska kom- munikationsnäten. Med anledning av detta uppdrag har – utöver FoU-stöd – även givit SP bidrag till in- vesteringar i utrustning avseende tid och frekvens. uppgår dessa investeringsbidrag totalt sett till . För en mer detaljerad genomgång av SP:s verksamhet med tid och frekvens, se vidare bilagorna 4 och 5. Beträffande posten investeringar i tabellen ovan bör vidare sägas att riksmätplatserna förfogar över en för delvis unik instru- mentpark i form av primära normaler och associerad mätutrust- ning, s.k. referensutrustningar. Finansieringsmässigt sett har SP två typer av investeringar i riksmätplatsverksamheten. Om inves- teringen förväntas kunna direkt förränta sig i form av kalibrerings- uppdrag m.m., så skall den finansieras med SP:s egna medel. Om investeringen däremot inte alls, eller endast i ringa utsträckning, förväntas komma att användas i uppdragsverksamheten, så finan- sieras den via det statliga metrologianslaget, dvs. de som avsatts för detta ändamål (se tabellen ovan). I den senare typen av investeringar är utrustningen (referensutrustning) statens egendom och registreras i en sär- skild inventarieförteckning, vilken hålls av SWEDAC. Förslag till investeringar i referensutrustningar motiveras i projektbeskriv- ningar per område och beslutas i samråd med . Hur investeringarna i referensutrustningar fördelar sig mellan olika storhetsområden framgår av avsnitt 4.2.3 nedan. Utveckling av den samlade omsättningen i riksmätplats- verksamheten Riksmätplatserna har även andra intäkter än det stöd som ges via det statliga metrologianslaget. En intäktskälla är de – avgiftsbelagda – kalibreringsuppdrag som riksmätplatserna utför åt i första hand företag m.fl. som är verksamma längre ned i spårbarhetshierarkin. Därtill har framför allt SP i sin riksmätplatsverksamhet intäkter från bl.a. FoU-bidrag från andra externa källor än det statliga metrologianslaget, från medverkan i tekniska bedömningar i sam- band med SWEDAC:s ackrediteringsverksamhet, m.m. Som fram- Överväganden och förslag om riksmätplatser går av tabell 4.2 nedan står dessa typer av intäkter för en betydande del av omsättningen i SP:s riksmätplatsverksamhet. uppgick den totala omsättningen i riksmätplatsverk- samheten till ca för SP:s del och ca för SSI. I tabell 4.2 nedan visas den totala omsättningen för riksmätplatserna samt fördelningen mellan olika intäktskällor . Till följd av omständigheter av typen att för- ändringar skett av indelningsgrunderna för riksmätplatsernas in- terna redovisningssystem o.d., har det i utredningsarbetet inte varit möjligt att ta fram några längre tidsserier över omsättningsut- vecklingen. För att ge en viss jämförelse bakåt i tiden redovisas dock i tabellen även ett (2001 och 2002), för vilket utredningen erhållit uppgifter från SP och SSI. Observera att det statliga stödet till investeringar i referensutrust- ning inte tagits med i tabellen, med hänsyn till att den visar om- sättningstal. För SSI:s del har antagits att investeringarnas del av det statliga metrologianslaget har uppgått till ca 0,5 miljoner kro- nor (jämför tabell 4.1). Streck betyder noll. Överväganden och förslag om riksmätplatser SOU 2007:97 Utveckling av riksmätplatsverksamhetens omsättning (miljoner kronor, avrundningsfel förekommer) 2001 (SP)/2002 från det statliga metrologi- (ca 2 400 uppdrag) (ca 2 800 uppdrag) (ca 2 800 uppdrag) från det statliga metrologi- 2,3TPF FPT (ca 145 uppdrag) (ca 85 uppdrag) (ca 120 uppdrag) över de senaste fem sex åren synes omsättningen i riksmät- platsverksamheten, som tabellen visar, ha ökat för SP, men varit i stort sett för SSI. Skälet till att SSI:s totala omsättning i tabellen anges som ungefärliga värden är att verksamhetsområdet riksmätplats vid institutet har innefattat mer än kalibrering, normaliehållning och normalierelaterad FoU. Till området har bland annat räknats dosimetriforskning; enligt vad SSI angivit till utredningen är också gränsdragningen mellan dosimetriforskning och normalierelaterad forskning flytande. I tabellen har vissa justeringar gjorts med hän- syn till detta. Som framgår av tabellen var de av SSI utförda kalibreringarna färre (och för övrigt även ) än . Detta berodde framför allt på att SSI flyttade hela 9TP PT Som framgått av tabell 4.1 finansierades SSI:s riksmätplatsverksamhet t.o.m. i huvudsak inom ramen för myndighetens ramanslag från (2,) samt genom ett underhållsbidrag från (0,). har dock SSI:s riksmätplatsverksamhet helt finansierats via anslaget 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. Överväganden och förslag om riksmätplatser sin verksamhet, varvid mätplatsen revs och byggdes upp på nytt i nya lokaler. Under ett normalår utför SSI ca 100 140 kalibre- ringar. Som tabellen visar utgör stödet från det statliga metrologi- anslaget en klart mindre andel av riksmätplatsens totala omsättning för SP än för SSI. Som framgått av avsnitt 2.2.2 har också SP i en internationell jämförelse en större andel kommersiella intäkter i sin riksmätplatsverksamhet än vad de flesta andra nationella metro- logiinstitut har i motsvarande verksamhet. Detta gäller t.ex. jämfört med övriga nordiska länder och i stort. Att döma av tabellen ovan utgör kommersiella intäkter ca 50 av omsättningen i SP:s riksmätplatsverksamhet. Detta kan jämföras med en andel på för motsvarande verksamheter i exempelvis och . Som kommentar till tabellen kan också sägas att de ca 2 800 kalibreringsuppdrag som SP utfört i sin riks- mätplatsverksamhet härrör från ca 1 100 kunder . Som fram- gått av avsnitt 2.3.2 så finns bland SP:s kunder i sådana kalibre- ringsuppdrag såväl stora som små och medelstora företag. En majoritet av kunderna är stora företag, men av dem bedöms vara små och medelstora företag – i detta fall definierat som företag med färre än 200 anställda. Vidare kan sägas att av kunderna är ackrediterade kalibreringslaboratorier och internationella kunder. Kunderna i SSI:s kalibrerings- uppdrag kommer främst från sjukvård och industri – antalet upp- drag brukar vara relativt jämnt fördelade mellan dessa två grupper. Riksmätplatserna håller normaler på den högsta noggrannhetsnivån i . Av 8 § förordningen (2005:894) om teknisk kontroll framgår att riksmätplatserna skall hålla en hög standard med normaler av tillräcklig omfattning och relevans. Vidare anges i para- grafen att de skall säkerställa och utveckla spårbarhet för mät- normaler till de internationellt accepterade definitionerna av mått- enheterna i SI-systemet, genom internationella jämförelser samt forsknings- och utvecklingsinsatser. Att riksmätplatserna håller normaler kan möjligen ge en före- ställning av att de endast förvaltar ett antal rikslikare mot vilka företag m.fl. längre ned i spårbarhetshierarkin kan kalibrera sina Överväganden och förslag om riksmätplatser Det bör dock understrykas att riksmätplatsernas verksamhet med att säkerställa spårbarhet till de internationellt accepterade definitionerna av måttenheterna i SI-systemet är långt mer komplex än så. Som framgått av kapitel 2 krävs i riksmätplats- verksamheten i allmänhet avancerad och dyrbar teknisk utrustning – med tillhörande hög personell kompetens – och ofta omfattande metodutvecklingsarbete.