sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — av de som var sysselsatta på nedlagda arbetsställen har fått nytt arbete i samma företag, och ungefär lika många är kvar på det arbetsställe som gjorde neddragningen. Den stora majoriteten – – av dem som var anställda på arbetsställen som gjorde en neddragning var sysselsatta efter neddragningen. Omställningstiden har för dessa, även de som blev friställda vid neddragningen, därmed varit relativt kort. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 Diagram 6.1 Sysselsättningsstatus 2004 för anställda vid arbetsställen som gjort en neddragning eller nedläggning 2003/2004 Kvar på samma arbetsställe Bytt arbetsställe, kvar på företaget Källor: , RAMS och FAD, SCB, egna bearbetningar, se Appendix D.1. Knappt hälften () av de anställda på arbetsställen som gjorde en neddragning eller nedläggning är kvar på samma företag, antingen på samma arbetsställe eller på annat arbetsställe i samma företag, se diagram 6.1. Detta gäller även för dem som var anställda på nedlagda arbetsställen i flerarbetsställeföretag – av de sysselsatta på nedlagda arbetsställen arbetar efter neddragningen på ett annat arbetsställe i samma företag (visas inte i tabell). har bytt företag och är inte sysselsatta. Av dem som bytt företag har kring varit arbetslösa (visas inte i diagram). Vi kan därför anta att större delen av alla arbetsgivarbyten sker utan mellanliggande arbetslöshet.TPF135FPT 135TP PT Eftersom det inte är känt när en neddragning sker, kan vi bara observera att arbetslöshet och neddragning har observerats . Andelen som byter företag utan mellanliggande arbetslöshet kan underskattas, eftersom det är möjligt att arbetslösheten skedde än mellan de två anställningarna, t.ex. vid flera på varandra följande tidsbegränsade anställningar. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå 2004 och 2005 fördelad på arbetsställets 2004 (givet arbetslös 2004) 2005 (givet arbetslös 2005) Anm.: Avser gruppgenomsnitt. Arbetslös är den person som varit anmäld som öppet arbetssökande på arbetsförmedlingen åtminstone . Antalet dagar i arbetslöshetT är betingade på att individen varit arbetslös . T Sysselsatt innebär att individen varit i arbete åtminstone . Löneinkomst är inkomst från arbete, inklusive sjuklön som utbetalas via arbetsgivare, men exklusive övriga sociala försäkringsförmåner och avser samtliga individer i gruppen, även icke sysselsatta. Källa: , RAMS och FAD, egna bearbetningar, se Appendix D.1. I Tabell 6.4 nedan presenteras deskriptiv statistik över syssel- sättningssituationen året efter neddragningen fördelade på om arbetsstället inte gjort en neddragning, arbetsstället gjort en neddragning (men inte lagt ned) och om arbetsstället lagt ned. En av de mest märkbara skillnaderna i jämförelse med arbetsställen utan neddragningar eller nedläggningar är att mer än en dubbelt så stor andel av dem som varit sysselsatta vid arbetsställen som gjort en neddragning eller nedläggning har varit arbetslösa under 2005.TPF136FPT Arbetslösheten varade också längre bland dem som varit anställda på arbetsställen som gjort en neddragning. De som varit anställda vid arbetsställen som gjorde neddragningar hade 8–19 fler dagar i arbetslöshet än de som varit anställda på arbetsställen som inte gjorde en neddragning. Denna skillnad kvarstod även efter neddragningen, då de som varit 136TP PT Detta resultat kan ställas i relation till (2006), som finner att det tar innan sysselsättningsintensiteten bland anställda på arbetsställen som lagt ned är lika hög som för jämförelsegrupp. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 anställda på arbetsställen som gjort en neddragning hade 11–14 fler ersättningsdagar i arbetslöshet än de som varit anställda vid arbetsställen som inte gjort en neddragning. Den totala skillnaden i sysselsättningsintensitet mellan de som var anställda på arbetsställen som gjort neddragningar och andra arbetsställen året efter neddragningen är mellan 6 och 8 procent- enheter, se Tabell 6.4. Den grupp där man observerar den största skillnaden i sysselsättningsintensitet mellan de som varit anställda på arbetsställen som dragit ned och andra arbetsställen är för individer med förgymnasial utbildning och bland utlandsfödda. I dessa grupper var sysselsättningsdeltagandet kring 10 procent- enheter lägre bland dem som var anställda på arbetsställen som drog ned jämfört med de som var anställda på arbetsställen som inte drog ned verksamheten. En möjlig förklaring till den lägre sysselsättningsintensiteten kan vara ett högre deltagande i utbildning eller mer föräldraledighet. Individer med enbart förgymnasial utbildning är också i allmänhet äldre, så en bidragande orsak till den lägre sysselsättningsintensiteten i denna grupp kan vara tidiga pensionsavgångar. Ett sätt att se om skillnaderna beror på ökat deltagande i utbildning eller ökad föräldraledighet är att jämföra utbetalning av studiestöd eller föräldrapenning. Vi finner små skillnader i andelen som erhållit studiestöd och/eller föräldrapenning för dessa grupper, vilket antyder att huvuddelen av skillnaden i sysselsättningsintensitet beror på skillnader i arbetslöshet, tidig pension och sjukersättning. Arbetslösheten är högre bland dem som varit anställda på företag som drar ned även före neddragningen observeras. Detta observerades tidigare, i och med att de som varit arbetslösa tidigare hade större risk att vara anställda på arbetsställen som gör ned- dragningar (Tabell 6.2). ökar föga förvånande skillnaden mellan grupperna och 2005 är det en betydligt högre andel som varit arbetslösa än bland dem som inte arbetade på ett arbetsställe som gjorde en stor neddragning. Det är även en betydligt högre andel som inte är sysselsatta året efter neddragningen än bland anställda på arbetsställen som inte gjort en neddragning. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå 6.3Sannolikheten att vara i arbete 2004 och 2005 I detta avsnitt studeras sysselsättningssituationen för individer som var sysselsatta på de arbetsställen som gjorde neddragning . De som var sysselsatta på dessa arbetsställen 2004 kan (1) stanna på företaget (om det inte lagt ned), antingen på samma arbetsställe, eller på ett nytt arbetsställe i samma företag (2) byta arbetsgivande företag eller (3) inte längre vara sysselsatt. Vi definierar en friställd som en individ som är anställd vid samma företag, dvs. som återfinns i grupp (2) eller grupp (3). Det finns vid varje givet tillfälle ett antal faktorer som påverkar individens sannolikhet att vara i arbete eller inte. Neddragningar och nedläggningar av arbetsställen är endast en av de saker som påverkar sannolikheten att vara i arbete . Dels skiljer sig arbetskraftsdeltagandet mellan olika grupper och varierar med individens ålder. Kvinnor har till exempel lägre arbetskrafts- deltagande än män. Arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor har ökat över tiden, men arbetsutbudet bland kvinnor varierar mycket över livscykeln. Invandrare är en annan grupp som har ett lågt arbetskraftsdeltagande. Förutom att det finns skillnader i arbetskraftsdeltagande mellan grupper, finns det också skillnader i arbetslöshetsrisk mellan grupper, som också är av betydelse för sannolikheten att vara i arbete. Arbetslösheten är till exempel högre bland utlandsfödda än bland svenskfödda, och arbetslösheten är högre bland individer med mindre utbildning.TPF137FPT 137TP PT m.fl (2006) berör bl.a. arbetskraftsdeltagande och arbetslöshet i olika grupper. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 Tabell 6.5 Sannolikhet att vara i arbete neddragningsåret (2004) och året efter neddragning (2005), inverkan av individkaraktäristika Boende i mindre regioncentrum eller Anm.: Fullständiga regressionsresultat presenteras i Appendix D. 4.1 +(-) anger ökad (minskad) sannolikhet för att observera att individen är sysselsatt på ett arbetsställe som gör en neddragning, och att skillnaden i sannolikhet är statistiskt signifikant med mindre än 5 procents chans att felaktigt förkasta likhet mellan grupperna. Tomma celler betyder att skillnaden mellan grupper inte är statistiskt signifikant. Källa: , RAMS, FAD (se Appendix D.1), egna bearbetningar, fullständiga resultat i Appendix D.4. För att renodla effekten av neddragningen på sannolikheten att inte vara sysselsatt 2004, dvs. neddragningsåret, och 2005, året efter neddragningen, bör vi konstanthålla för de individuella faktorer som har betydelse för sannolikheten att vara sysselsatt, i den mån vi har tillgång till denna information. I Tabell 6.5 presenteras inverkan av individkaraktäristiska på sannolikheten att vara i arbete, efter att vi konstanthåller för om företaget eller arbetsstället drog ned samt branschtillhörighet på arbetsplatsen. Kvinnor och utlandsfödda har lägre sannolikhet att vara i arbete 2004 och 2005, vilket stämmer överens med vad vi tidigare nämnt om arbetskraftsdeltagande och arbetslöshet i dessa grupper. Även individer med eftergymnasial utbildning har lägre sannolikhet att vara i arbete 2004, men däremot en större sannolikhet att vara i arbete 2005. Arbetslöshet är mindre vanligt bland högutbildade, detta märks till exempel genom att individer med förgymnasial utbildning har högre sannolikhet att inte vara i arbete än individer med gymnasial utbildning, som individer med eftergymnasial utbildning har lägre sannolikhet att vara arbetslös eller inte i arbetskraften jämfört med individer med gymnasial utbildning året efter neddragningen. Den som har bytt företag har något lägre sanno- Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå likhet att vara i arbete, vilket kan bero på en förhöjd arbetslöshets- risk till följd av ett arbetsgivarbyte.TPF138FPT Boende i mindre regioncentra och småregioner har större sannolikhet att vara i arbete än boende i större regioncentra eller boende i storstadsregioner. Den som hade högre löneinkomst 2002 (före neddragningen) har större sannolikhet att vara i arbete både 2004 och 2005. En högre inkomst indikerar förmodligen en fastare bindning och mer etablerad position på arbetsmarknaden. Sannolikheten att vara i arbete ökar med åldern , då sannolikheten att vara i arbete är som störst. Därefter minskar sannolikheten att vara i arbete. I Tabell 6.6 presenteras resultaten så att vi konstanthåller för de individuella faktorer som inverkar på sannolikheten att vara sysselsatt för att studera effekten av neddragningen eller nedläggningen på sannolikheten att vara i arbete. Värdet i tabellen anger hur hög vi skulle prediktera att sysselsättningsintensiteten var om alla individer arbetade på ett arbetsställe som gjorde en viss typ av neddragning. Skillnaderna i sannolikhet mellan grupperna är alltså rensade från de observerade individuella faktorer som påverkar sannolikheten att vara i arbete, och fokuserar på effekten av neddragningen på sannolikheten att vara i arbete. fördelade på arbetsställes och företagets Ej neddraget Neddraget Nedlagt Källor: , RAMS, FAD (se Appendix D.1), egna bearbetningar, fullständiga resultat i Appendix D.4. 138TP PT Tillämpningen av turordningsreglerna vid uppsägningar innebär att ett arbetsgivarbyte ofta är förknippad med ökad arbetslöshetsrisk, se till ex. , B. & Boräng, F. [2005]. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 Eftersom många anställda i flerarbetsställeföretag är kvar i samma företag även om arbetsstället gör en neddragning, studeras effekten av neddragningar på arbetsställe och företag separat. Vi kan till exempel konstatera att om alla arbetade på arbetsställen som inte gjort en neddragning i företag som inte gjort en neddragning är sannolikheten att vara 2004 i genomsnitt . Om alla individer arbetade på nedlagda arbetsställen tillhörande nedlagda företag skulle den genomsnittliga sannolikheten att vara i arbete vara . Skillnaden i sannolikheten att vara i arbete efter kontroll för individfaktorer och den bransch i vilken individen arbetar är som mest , och avser då grupper som arbetade på helt nedlagda företag och arbetsställen jämfört med arbetsställen på företag som inte drog ned. Sannolikheten att vara i arbete året efter en neddragning är högre om det är företaget som gör neddragningen snarare än arbetsstället. Om företaget gjort en neddragning som inte berör arbetsstället är sannolikheten att individen är i arbete under neddragningsåret i genomsnitt lägre än om företaget inte gjort en neddragning. Både att företaget och att arbetsstället gör en neddragning har en negativ effekt på sannolikheten att vara i arbete. Året efter neddragningen, 2005 är skillnaderna i sannolikheten att vara i arbete mindre. Sannolikheten att vara i arbete har minskat i alla grupper, men mest bland dem som arbetade på arbetsställen som inte gjort neddragningar på företag som inte gjort neddragningar. En stor del av ovanstående beror naturligtvis på att de flesta som arbetar på arbetsställen som inte gör neddragningar arbetar kvar på samma arbetsställe. Den enda grupp som inte kan arbeta kvar varken på arbetsstället eller företaget är de som arbetat på arbetsställen som lagt ned i företag som lagt ned. Det är också denna grupp som har den lägsta sysselsättningsintensiteten både 2004 och 2005. 6.3.1Risken för friställning i olika grupper En snabb omställning innebär att individer som friställs från arbetsställen som drar ned hittar ny anställning från friställningstillfället. För en del innebär detta byte av arbete utan mellanliggande arbetslöshet eller tid utanför arbetskraften, medan andra har av arbetslöshet innan de återkommer till arbete. I detta avsnitt kommer vi att studera sannolikheten för Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå olika grupper att stanna i samma företag, byta företag eller inte längre vara sysselsatt. Vi kommer även att beröra vilka branscher individerna rör sig från och vilka branscher de flyttar till. Arbetsgivarbyten är inte ovanliga. Under högkonjunkturår byter 10–i arbetskraften företag . Under lågkonjunkturår sjunker andelen arbetsgivarbyten till 6–av arbetskraften.TPF139FPT Under det år som studeras här (2003/2004) bytte av de sysselsatta i näringslivet företag. Kring av dem som arbetade på arbetsställen som gjort en neddragning eller nedläggning hade bytt företag. Bland dem som arbetade på arbetsställen som inte gjorde neddragningar bytte företag (se Tabell 6.4). Det är okänt i vilken utsträckning arbetsgivarbyten är frivilliga eller ofrivilliga – dvs. påkallade av att företaget eller arbetsstället gör en neddragning eller inte. Ett sätt att särskilja på frivilliga och ofrivilliga byten är om individen varit arbetslös i anslutning till arbetsgivarbytet. I de data som används här sker kring av arbetsgivarbytena utan mellanliggande arbetslöshet, oavsett om arbetsstället gör en neddragning eller inte. Detta behöver dock inte vara ett mått på frivillig rörlighet, eftersom arbetssökande under anställning (on-the-job search) kan bli mer intensivt om det talas om neddragningar, eller under varsel- och uppsägningsperioden. I allmänhet brukar sannolikheten att byta arbete minska med anställningstiden. För individen kan detta bero på att hon byggt upp företagsspecifik kunskap, som kommer att innebära en löneförlust om hon byter arbete, eftersom denna kunskap inte värdesätts lika högt i det nya företaget.TPF140FPT Turordningsreglerna på den svenska arbetsmarknaden förstärker denna tendens genom att uttryckligen förorda en turordning baserad på anställningstid.TPF141FPT Oavsett om arbetsbytet är frivilligt eller ofrivilligt förväntas att ökad anställningstid, ökad ålder och högre inkomst leder till en lägre sannolikhet att lämna arbetsstället eller företaget. I Tabell 6.7 presenteras resultaten från en regression avseende sysselsättningsstatus 2004 för de som var sysselsatta vid arbetsställen som gjorde en neddragning. De möjliga utfallen är (se Figur 6.1): 139TP PT , T. m.fl. [2003], , A. m.fl. [2006]. 140TP PT Samma sak finner t.ex. Jovanovic (1979) utifrån ett teoretiskt resonemang och t.ex. Topel, R.H. [1991] och Dustman, C. & Meghirs, C. [2005] empiriskt. 141TP PT SFS 1982:80. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 (a)Individen stannar på samma arbetsställe. Detta är bara möjligt på arbetsställen som inte är nedlagda. (b)Individen kan byta arbetsställe inom samma företag. Detta är möjligt på flerarbetsställeföretag som inte läggs ned. (c)Individen kan byta företag. (d)Individen kan vara icke sysselsatt, dvs. arbetslös eller utanför arbetskraften. Utfallen (c) och (d) är de som enligt vår definition är friställda. Tabell 6.7 Sysselsättningssituation för individer sysselsatta vid arbetsställen som gör neddragningar, multinominell Logit Anm.: Summan av kolumn (1) och (2) är gruppen Ej friställda och summan av kolumn (3) och (4) är gruppen friställda. Källor: , RAMS, FAD (se Appendix D.1), egna bearbetningar, fullständiga resultat i Appendix D.5. Resultaten i Tabell 6.7 visar hur sysselsättningssituationen för olika grupper fördelas på olika sysselsättningssituationer 2004, efter att vi kontrollerat för andra individ- och branschfaktorer som kan påverka resultaten. Kvinnor, utlandsfödda och de med efter- gymnasial utbildning har lägre risk att bli friställda än respektive män, svenskfödda och gymnasialt utbildade. Lågutbildade, de som året innan neddragningen varit arbetslösa eller utanför arbets- Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå kraften har högre risk att bli friställda vid neddragningen. Den mest markanta skillnaden mellan grupper är att utlandsfödda har en lägre sannolikhet att vara sysselsatta än svenskfödda. Även de som varit arbetslösa har lägre sannolikhet att vara sysselsatta än de som inte varit arbetslösa . De som varit arbetslösa eller som inte var sysselsatta har även en högre sannolikhet att ha bytt arbetsgivare än de som inte varit arbetslösa respektive var sysselsatt . Detta är förmodligen en effekt av turordningsreglerna på arbetsmarknaden. Kvinnor och män har enligt våra resultat ungefär lika stor chans att vara i arbete året efter neddragningen. Kvinnor och utlands- födda stannar i företaget i högre utsträckning än män. Kvinnors förvärvsfrekvens är i allmänhet är lägre än mäns och vanligtvis finner man att sannolikheten att återkomma i arbete efter en neddragning är lägre för kvinnor.TPF142FPT Utbildning är också av betydelse för sysselsättningsintensiteten efter neddragningen. Sannolikheten att vara sysselsatt neddragningsåret är högre ju högre utbildning individen har. Sannolikheten att inte vara sysselsatt är strax för individer med eftergymnasial utbildning och strax för individer med enbart förgymnasial utbildning. Resultaten visar inte på några större systematiska skillnader i sannolikheten att byta företag beroende på utbildningsnivå. 6.3.2Från neddragning till omställning i olika grupper i kapitlet har vi studerat hur olika grupper berörs av neddragningar, friställningar och hur sannolikheten att vara i arbete varierar mellan grupper. I Tabell 6.8 sammanfattas resultaten avseende risken för olika grupper att arbeta på arbetsställen som gör neddragningar, risken att bli friställd vid en neddragning och risken att vara arbetslös efter en friställning. 142TP PT Kuhn, P. [2002]. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 Tabell 6.8 Sammanställning av olika gruppers relativa risk att utsättas för olika konsekvenser av ned- dragningar Risk för att vara Risk för att icke : +(-) visar om faktorn leder till ökad eller minskad sannolikhet för att observera angivet utfall. Källa: Egen sammanställning av resultaten i detta kapitel, se Appendix D. Kvinnor och utlandsfödda och äldre har en högre sannolikhet att vara anställd vid arbetsställe som gör en neddragning, men en lägre sannolikhet att bli friställda vid neddragningen. Givet att de blivit friställda har kvinnor, utlandsfödda och individer med enbart förgymnasial utbildning högre sannolikhet att inte vara i arbete. De individer som varit arbetslösa före neddragningsåret är den mest utsatta gruppen. Dels har de större risk att vara anställda på ett arbetsställe som gör en neddragning, dels har de högre risk att bli friställda i neddragningen, och givet att de blivit friställda är det större risk att de inte är i arbete efter neddragningen. Sannolikheten för att en individ är sysselsatt efter en neddragning ökar med åldern , vartefter sannolikheten att vara sysselsatt minskar. Sannolikheten för en ung person som var arbetslös året före neddragningen att vara i arbete efter neddragning är dock lägre än för en äldre person som inte varit arbetslös. En 25-åring som var arbetslös året före neddragningen och därigenom är nyanställd, har lägre sannolikhet än en 55-åring som inte varit arbetslös året innan att vara i arbete både neddragningsåret och året efter neddragningen. Detta kan förväntas till följd av att sannolikheten att friställas vid neddragning är lägre för den som har längre anställningstid. Bilaga 7 till LU 2008 Friställningar och omställningar på individnivå En del individer byter bransch när de byter arbete. Genom detta bidrar sysselsättningsdynamiken även till strukturomvandlingen.TPF143FPT I Diagram 6.2 visas andelen övergångar från en bransch till en annan för individer som byter arbete . Diagram 6.2 Branschbyten bland friställda, samt icke friställda som bytt företag Kvar i branschen - ej friställda [A–C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri SNI 15–37. [E–F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 40–45. [G–H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J–K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65–74. Anm.: Kvar i branschen avser andelen som inte bytt bransch bland friställda. Kvar i branschen – ej friställda är andelen som bytt företag som varit anställda på arbetsställen som inte gjort neddragningar. Källor: , RAMS, FAD (se Appendix D.1), egna bearbetningar. De flesta arbetsbyten sker inom samma bransch. Inombransch- byten är minst vanliga i de Primära näringarna. 143TP PT Arbetskraftens rörlighet mellan sektorer utgör inte hela strukturomvandlingen, eftersom denna även innefattar förändringar till följd av inträde på och utträde från arbetsmarknaden. Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 branschen är också låg, vilket indikerar den totala minskningen av sysselsättningen i branschen. Arbetsgivarbyten inom branschen är vanligast inom Utbildning, vård och omsorg och Byggsektorn. Dessa branscher karaktäriseras av att många i branschen är sysselsatta i yrken som kräver kvalificerad yrkeskunskap och som karaktäriseras av yrken med långa och specialiserade yrkes- utbildningar med relativt begränsad utomsektoriell arbetsmarknad. Den bransch som drar åt sig mest personal från andra branscher är Finansiella och övriga företagstjänster, och den bransch den största andelen lämnar är Primära näringarna, där nästan hälften bytt bransch vid byte av företag. De som bytt företag, som arbetade på arbetsställen som gjort neddragningar byter bransch i något större utsträckning än de som bytte företag men inte arbetade på arbetsställen som gjorde neddragningar. Arbetsbyten som inte sker i samband med en neddragning, vilka kan antas i högre utsträckning vara frivilliga arbetsbyten, är alltså i något större utsträckning förknippade med branschbyte än ofrivilliga arbetsbyten. Nedläggningar, neddragningar och arbetsbyten har inte bara effekter på arbetslöshet, utan också på inkomstutvecklingen för individen. Kostnaderna av friställningar för individen kan mätas genom hur friställning påverkar arbetsinkomsten. Utvecklingen av arbetsinkomsten påverkas av arbetsmarknadsdeltagande, arbets- löshet och löneutveckling och en jämförelse av arbetsinkomsten ger en bild av hur kostnaderna fördelas.