sou · GVB3103 · 2008-01-01 00:00:00 — Att olika studier kommit till skilda slutsatser när det gäller utvecklingen av äldres hälsa är knappast överraskande eftersom undersökningarna i väsentliga avseenden skiljer sig åt (SCB 2006). Det gäller såväl studerade tidsperioder, urvalens representativitet och bortfallens storlek, som de indikatorer som använts för att mäta hälsa och funktionsförmåga. Trots detta och trots de skif- tande resultaten tycks ändå äldres förmåga att klara dagliga sysslor såsom att t.ex. tvätta, städa och laga mat ha förbättrats. En för- till detta torde vara att det har blivit lättare för äldre att förflytta sig och klara vardagliga sysslor till följd av utvecklingen av olika hjälpmedel, anpassade bostäder och bostadsområden m.m. Om hälsoutvecklingen i den åldrande befolkningen under kom- mande år kommer att karaktäriseras av komprimerad, uppskjuten eller expanderad sjuklighet vet man egentligen inte. Troligen pågår olika förändringar . fick två viktiga faktorer genomslag för pensio- närskollektivets inkomster. Den ena var etableringen av det tidigare pensionssystemet (ATP) som medförde att allt fler fick full pen- sionsrätt2 och den andra var sysselsättningsökningen bland kvin- nor. Nya pensionärer med full ATP tillkom successivt och som kollektiv kom pensionärerna att få kraftigt ökade disponibla inkomster . Utvecklingen för dem i åld- rarna 50–var ännu något bättre. Seniorers (55+) och äldre personers (65+) materiella levnadsstandard ut- vecklades i takt med inkomsterna. stagnerade eller sänk- tes standarden bland dem (SCB 2006). Pensionärernas ekonomiska situation har alltså förbättrats betydligt under om man ser dem som ett kollektiv. Sett ur den enskilda pensionärens perspektiv blir emel- lertid bilden annorlunda. De flesta drabbas av två omfattande för- 2 Intjänandetid med av inkomsten under de 15 bästa åren. Det gamla pensionssystemet omfattade folkpension, ATP och avtalspension. Faktorer av betydelse för bostäder och boende ändringar i form av nedskärningar av sina inkomster. Den första inträffar vid pensioneringen då man avslutar sitt arbete och den andra när, i förekommande fall, ens partner avlider, vilket oftast drabbar kvinnor. Det är också skillnader mellan olika befolknings- grupper. Inkomstklyftan mellan arbetare och högre tjänstemän lik- som mellan kvinnor och män består in i pensionsåldern. När det nya pensionssystemet fått genomslag kommer utveck- lingen att gå in i en ny fas som bland annat innebär att den all- männa pensionen sänks3. Pensionerna följer heller inte reallöne- ökningen fullt ut. På förväntas det medföra större gene- rationsskillnader ifråga om inkomst och levnadsstandard mellan pensionärer och förvärvsarbetande. Låga pensioner ökar trycket på kompletterande socialpolitiska åtgärder. Olika beräkningar av de framtida pensionerna ger en samstämmig bild av behov av korri- geringar vid sidan om pensionssystemet. Exempel på tidigare soci- alpolitiska åtgärder för korrigera eller komplettera pensions- systemet har t.ex. handlat om särskilda pensionstillskott, äldreför- sörjningsstöd och utbyggnad av bostadsbidragen. Med tanke på den snabba och omfattande teknikutveckling som ägde rum under föregående sekel kan man hävda att dagens äldre är en av historiens mest teknikvana generationer. De har upplevt hur en rad tekniska innovationer integrerats i våra liv allt ifrån radion, bilen, elektriciteten och TV:n till hemelektronik och datorer. Men det är också en realitet att arbetslivet numera är en av de viktigaste arenorna för att utveckla den tekniska kompetens och teknikvana man sedan bär med sig i livet. När man lämnar arbetslivet har man i regel inte samma tillgång till ny teknik som yngre förvärvs- arbetande människor och inte tillgång till det stöd och den service som ofta följer med en anställning. har både traditionella hjälpmedel och ny teknik stor betydelse för att stödja personer med funktionsnedsättningar och sjukdomar i deras dagliga liv. De traditionella hjälpmedlen har avgörande bety- delse för att äldre personer med mer uttalade funktionsnedsätt- ningar ska klara vardagens aktiviteter. av de personer som bor i ordinärt boende och som är i åldrarna 3 Det nya pensionssystemet ger i regel en allmän pension på mellan 43–av slut- lönen. Faktorer av betydelse för bostäder och boende använder någon form av hjälpmedel för att kompensera brister i rörelse- och balansförmåga, t.ex. rollator, stödhandtag vid badkar och toalett och/eller toalettförhöjningar. Hjälpmedlen kan ofta vara nödvändiga för att den enskilde ska kunna klara olika uppgif- ter, men de ger också den trygghet och säkerhet som gör att perso- nen i fråga vågar utföra dem. Många av dessa hjälpmedel har dess- utom en viktig förebyggande roll genom att förhindra skador och minska risken för social isolering. har de tekniska förutsättningarna förändrats kraftigt framför allt genom Internets genomslag. Men också utvecklingen av bredbandsteknik, mobiltelefoni och navigerings- system (satellitbaserade m.m.) har bidragit till denna förändring. De olika kommunikationsteknikerna tenderar också att i allt högre utsträckning vävas samman, vilket i sin tur skapar nya tekniska möjligheter. En mobiltelefon är att betrakta som en avancerad bärbar dator och kan användas för samtals- och bildöverföring, uppkoppling mot Internet, mottagning av satellitsignaler osv. Personer med funktionsnedsättning som får rätt utformat tek- nikstöd4 i boendet kan upprätthålla kontakter med omvärlden och klara dagliga aktiviteter i en större omfattning än vad som sker . Men av en rapport från (Jahlenius 2007) framgår att det inte görs några särskilda insatser för att underlätta framtida anpassningar eller lösningar för teknikstöd vare sig i det vanliga bostadsbeståndet eller i s.k. seniorbostäder. De sistnämnda har byggts som vanliga bostäder som kompletterats med funktioner såsom bovärd och gemensamhetslokaler el. De som byggt seniorbostäder menar att man gjort särskilda insatser för den fysiska tillgängligheten. Enligt rapporten från handlar det dock i huvudsak om att de uppfyllt de krav på tillgänglighet som finns i bygglagstiftningen. Teknikutvecklingen kan alltså öppna nya möjligheter för männi- skor att bo kvar i den invanda bostaden eller flytta inom närområ- det. Men som den ökar möjligheterna för äldre personer att aktivt kunna delta samhällslivet, kan den också verka i rakt mot- satt riktning, dvs. Tjänster och service på olika sam- hällsområden, t.ex. banktjänster och information från myndigheter, förutsätter i allt större utsträckning att man inte bara har tillgång till en dator, utan också är förhållandevis hemmastadd i en tekniskt alltmer avancerad miljö. 4 Med teknikstöd avses både produkter som används som hjälpmedel eller bidrar till livs- kvalitet i boendet och tjänster via bredband. Faktorer av betydelse för bostäder och boende Det finns ett gap mellan å ena sidan de företag som utvecklar och tillhandahåller teknikstöd och å den andra de äldre själva och personal inom vården och omsorgen som kan dra nytta av de teknikstöd som finns framtagna. För att underlätta för äldre människor att tillgodogöra sig det teknikstöd som finns tillgängligt och för att stödja utvecklingen samordnar på regeringens uppdrag –2009 programmet Teknik för Äldre med en årlig budget om . Programmet är indelat i tre s.k. fokusområden; bra produkter, anhöriga/närstående och boende. Inom varje område kan utvecklingsstöd ges för att utveckla produkter och tjänster. När det gäller boendet arbetar man bland annat med att skapa förutsättningar för en infrastruktur i bostäder som gör ny vardagsteknik möjlig, det s.k. Hemmanäts- projektet. Tillgänglighet i och till alla slags boenden är också en angelägen fråga. Tillsammans med sakkunniga och fastighetsägare arbetar man inom programmet för att skapa en tillgänglighetsportal med en sökbar databas på Internet. Denna portal riktar sig i första hand mot fastighetsägare. För att äldre personer och deras anhöriga ska kunna prova vardagsteknik och produkter som kan bidra till bättre livskvalitet arbetar man också för att det runt om i landet ska finnas tillgängliga visningsmiljöer. Inom ramen för detta arbete stödjer och samverkar med projekt som syftar till att analysera möjlig- heter att tillhandahålla och finansiera teknikstöd. Institutet sam- verkar också med allmännyttiga bostadsföretag, kooperativa och privata fastighetsägare för att ta fram underlag för upphandling av befintlig och ny teknik. Syftet är att sådan teknik ska få en bred spridning i det ordinarie bostadsbeståndet men också i särskilt bo- ende. Med stigande ålder ökar bostadens betydelse. Vi tillbringar mer och mer tid i bostaden och dess omedelbara närhet ju äldre vi blir. Några blir också, för längre eller , helt bundna till bosta- den. De allra flesta bor kvar livet ut i en bostad i det ordinarie bostadsbeståndet. För majoriteten av dagens 80-åringar är fram- tidens äldreboende den bostad de redan har och där de bor kvar därför att de så önskar. Men kommer så också att vara fallet om 20– när många av dagens 40-talister befinner sig i den fjärde Faktorer av betydelse för bostäder och boende Under slutet av miljonprogrammet5 kom småhusproduk- tionen igång på allvar. Den var särskilt stor i mitten och senare delen av . Andelen av befolkningen som bor i småhus är som störst i åldrarna 50–. Av personer i åldrarna 65–bor i småhus och i flerbostadshus. I befolkningen som helhet är motsvarande siffror (SCB 2003). Det vanligaste mönstret har varit att lämna sitt boende i småhus när den yrkesverksamma tiden är förbi och barnen har flyttat hemifrån. Bostaden och arkitekturen har flera funktioner; praktiska, sociala, symboliska och estetiska (1997). Bostaden kan vara mer eller mindre anpassad, en grund för stöd och hjälp eller ett hinder för autonomi. Den sociala funktionen innebär att bostaden och dess närmiljö kan bjuda in till, eller vara ett hinder för, deltagande i sociala aktiviteter och integration. I byggnadens utformning och placering ligger symboliska budskap om vilken roll den har, vem som bor där och varför. Också de estetiska kvaliteterna kan beröra såväl boende som gäster och förbipasserande på gott och ont. For- mer, färger och andra estetiska element förmedlar både emotio- nella, sociala och symboliska signaler. På uppdrag av Senior 2005 genomförde Borgegård m.fl. studier om flyttningar bland äldre personer. Det viktigaste resultatet av dessa studier, menade författarna, är redan känt – flyttning är ovanlig bland äldre (2002). är det bara några procent av den äldre befolkningen som flyttar . Men det finns en ökande tendens att flytta bland personer i åldrarna och däröver. Detta är inte enbart en effekt av att antalet äldre i befolkningen ökar utan också av att den indivi- duella benägenheten att flytta ökar (Borgegård & 2002). Ett resultat av en av studierna är att det med ökad ålder finns en tydlig tendens att inom kommunen flytta från sitt ägda småhus och en svag tendens att inom kommunen flytta till centrumnära lägen. Vid flyttningar över kommungränserna är det ett tydligt mönster att flytta till närkommunerna. 5 Beteckning på bostadsbyggandet i –1974. Målet var att bygga en miljon bostäder. Faktorer av betydelse för bostäder och boende De flesta flyttar alltså inom hemkommunen. Vilken slags bostad man flyttar till beror på vilket utbud som finns och den enskildes preferenser och ekonomiska förutsättningar. har efterfrågan på och inflyttningar till s.k. seniorbostäder ökat. Det anses vara ett uttryck för vad som brukar kallas livsstilsflytt- ningar. Till dessa bostäder flyttar människor därför att de önskar flytta och inte därför att det är nödvändigt för dem, även om moti- ven kan vara blandade. Ändrade familjeförhållanden är en vanlig orsak till att äldre per- soner flyttar, ofta till följd av att man blivit änka eller änkling. Enligt en studie från bytte nästan en femtedel av dem som blivit änkor/änkemän bostad (1993). Många äldre kvinnor som blir änkor, flyttar för att få en mindre bostad. I många fall påskyndas flyttningen av att deras ekonomi försämrats när de blivit ensamstående. Kvinnor har i genomsnitt lägre pensioner än män i varje åldersklass (2006). Det är förhållandevis ovanligt att äldre personer delar hushåll med sina barn. I den äldsta åldersgruppen (80+) bor av männen och av kvinnorna tillsammans med barn eller syskon. Men de flesta äldre personer bor ändå nära sina barn. Drygt hälften av alla barn bor i samma kommun eller högst en mil från föräldrarna och högst från föräldrarna. Ensamboende kvinnor (80+) bor närmare barnen än de som bor med en partner. Motsvarande mönster finns inte bland män (Stenflo 2006). Det är framför allt äldre personer i och inland som har sina närstående på långt avstånd, eller längre bort (figur 8.2). Faktorer av betydelse för bostäder och boende Figur 8.2 Andel som saknar närstående inom 20 mils radie . Förväntningar på anpassade bostäder Människors förväntningar på sitt boende redovisas utifrån tio undersökningar6 som på olika sätt försökt fånga uppfattningar hos personer och däröver om deras boende, antingen det nuvarande boendet eller ett boende som de ser framför sig när de vill eller känner sig tvingade att 6 Vilka dessa undersökningar är framgår av bilaga 6. Faktorer av betydelse för bostäder och boende Två av undersökningarna vänder sig till personer som redan bor i anpassade bostäder, s.k. seniorbostäder. Några större skillnader i uppfattningarna mellan dem som redan bor i sådant boende och dem som funderar på att flytta till ett sådant tycks inte finnas. Ett resultat som däremot lyftes fram i flera studier var att få personer hade funderat över sitt boende . Det tycktes också som om män och personer med lägre inkomster funderade mindre på sitt framtida boende jämfört med kvinnor och personer med högre inkomster. Eftersom undersökningarna skiljer sig åt vad gäller syfte, mål- grupp, frågeställningar, svarsfrekvens, undersökningsmetod etc. kan man inte jämföra resultaten. Däremot är det möjligt att urskilja vissa tendenser som belyser hur äldre personer ser på boendet . Dessa tendenser redovisas nedan och kompletteras i vissa fall med konkreta exempel från undersökningarna. En tydlig tendens är att personer i de aktuella åldersgrupperna lägger stor vikt vid närhet till allmänna kommunikationer och offentlig service, såsom post, bank och vårdcentral. Att ha nära till en dagligvaruhandel är också viktigt för många. Men närheten till ett centrum med allt vad det innebär i tillgång till service, restau- ranger och livsmedelsaffärer etc. är inte lika entydigt viktigt för alla respondenter. Grönområden och närhet till naturen uppskattas av många, framför allt av dem som bor på mindre orter och på lands- bygden. Närhet till naturen verkar inte vara lika betydelsefullt för dem som bor i innerstadsområden. Två av undersökningarna berörde frågan om hur viktigt det är att bo nära barn, barnbarn eller andra anhöriga. Tre fjärdedelar av dem som svarade i den ena studien tyckte att det var viktigt att bo i närheten av anhöriga, medan den andra studien visade på motsatt resultat. Där konstaterade man att närheten till anhöriga inte var en avgörande faktor vid val av ny bostad trots att de intervjuade hade relativt frekvent kontakt med sina anhöriga. Flera undersökningar visar att trygghet i boendet värderas högt. Att bo kvar i samma område/grannskap tycks i hög grad bidra till en känsla av trygghet. I två av undersökningarna har flertalet respondenter angett att trygghet är det viktigaste i boendet . Respondenterna i en av undersökningarna svarade (flera svar kunde lämnas) att trygghet är att man känner sina grannar (), att man får bo i invand miljö (), Faktorer av betydelse för bostäder och boende att det finns bra lås och belysning (), att det finns hjälp att få (). Respondenterna i den andra undersökningen rangordnade givna alternativ för trygghet i boendet. Nästan hälften av dem ansåg att möjligheten att få bo kvar i sitt nuvarande hem var det viktigaste. När man i ett par av undersökningarna frågade efter orsakerna till varför man bor kvar i sin bostad var det också sådana faktorer som att man bor i ett trivsamt område och har trevliga grannar som var avgörande. Resultaten av dessa undersökningar har också stöd i forskning om sociala nätverk m.m. Att socialt stöd både har en positiv inver- kan på en människas hälsotillstånd och en skyddande effekt vid olika former av stress framgår t.ex. av tre stora studier (1976; 1976; , & 1977). Flera senare studier har visat ett samband mellan sociala relationer och minskad dödlighet, sjuklighet och psykisk ohälsa. Dessutom har det sociala nätverket, framför allt stödet från en sammanboende make/maka, visat sig ha betydelse för att förutsäga flyttning till institution (Egelstone m.fl. 1999; 1996; m.fl. 1995; m.fl. 1990; Pearlman & Crown 1992; Szebehely 1999b) och för om en äldre person ska kunna bo kvar i den egna bostaden när han eller hon drabbas av funktionsnedsättningar (2002). De som bor i villa eller radhus är mest benägna att flytta. Detta framgår av två av undersökningarna. Få av dem som bor i småhus avser att flytta till samma typ av boende . framgår det av en annan undersökning att de som bor i hyresrätt och återfinns i lägre inkomstgrupper visar störst intresse för att flytta till ett boende som är anpassat för äldre personer. Vad som skulle få respondenterna att flytta från sin nuvarande bostad belystes i en av studierna. Drygt tre fjärdedelar svarade att ett avgörande motiv skulle vara att man inte orkar sköta bostaden längre. Nästan hälften skulle också se över sitt boende om de blev ensamma och nästan lika många om de skulle få möjlighet att flytta till ett boende anpassat för äldre. Resultaten stämmer väl överens med resultaten i en annan studie där ca hälften av de boende sva- Faktorer av betydelse för bostäder och boende rade att skälen att flytta till en seniorbostad var att slippa bekym- mer med hus och trädgård. Ungefär lika många angav som skäl att komma till ett äldreanpassat hus och en äldreanpassad lägenhet. I andra studier framkommer ytterligare motiv till att man vill flytta till ett boende anpassat för äldre eller en seniorbostad, t.ex. behov av hjälp/tillsyn, bekvämlighet, trygghet, gemenskap, mindre bo- stad, behov av hiss eller ett lugnare boende. Personal i bostadens närhet som kan tillkallas dygnet runt var viktigt för tre fjärdedelar av respondenterna i en av undersökning- arna. Majoriteten av dem som tillfrågades ville bo i två eller tre rum och kök när de flyttar . Men i en av undersökningarna konstaterade man att det antagligen kommer att vara mer attraktivt med mindre lägenheter än vad som framgick av svaren när man också tog hänsyn till hyresnivåerna. Målgruppen i denna undersök- ning var personer som bodde i hyreslägenheter. Balkong eller uteplats i anslutning till bostaden skattades högt. De allra flesta ville ha balkong eller uteplats i sitt framtida boende. I de relaterade undersökningarna var intresset för gemensam- hetslokaler och gemensamma aktiviteter för de boende svagt. En gemensamhetslokal för t.ex. lunchservering verkade dock värde- sättas mer än andra gemensamma aktiviteter. Om äldre personer vill bo bland jämnåriga eller ej belystes i några av studierna. I en av dem svarade knappt hälften av respon- denterna att det är viktigt att bo med andra i samma ålder, samti- digt som , i samma undersökning, ansåg att det är viktigt att bo med människor i alla åldrar. Resultaten i en annan studie tyder på att bostadens upplåtelseform har betydelse i detta sam- manhang. De som bodde i hyresrätt ville gärna bo med blandade åldrar, medan de som bodde i bostadsrätt förordade en mer enhet- lig åldersfördelning. Förekomsten av hiss i fastigheten ansågs allmänt som viktigt. Faktorer av betydelse för bostäder och boende Många respondenter skulle kunna tänka sig att betala för att få extra hjälp. Det man framför allt ville ha hjälp med var städning, fönsterputsning och matinköp. I en av studierna, som också var landsomfattande, var det hela åtta av tio som kunde tänka sig att betala extra för sådana tjänster. var och ett utvand- ringsland. utvandrade drygt 1,4 miljoner svenskar, de flesta till . Men har haft fler invandrare än utvandrare. invandrade fler än 65 000 personer, något fler män, från sammanlagt 165 olika länder. Ca 13 700 personer var svenska medborgare och knappt 15 000 hade tidigare bott i och återvände (SCB 2006). Skillnaden i fördelningen mellan kvinnor och män är mycket stor bland invandrare från vissa länder. Det gällde särskilt och . Bland invandrarna med thailändskt medborgarskap var kvinnor (drygt 1 670 personer) och av dem med pakistanskt medborgarskap var män (516 personer). Utvandrarna är äldre än invandrarna utvandrade drygt 38 000 personer och de flesta av dessa, , var svenska medborgare. Detta var en något högre andel jämfört med då av utvandrarna var svenska medborgare. Åldersgruppen 20–dominerade migrationen. Den utgjorde av de invandrade och av de utvandrade. Migrationen avtar med tilltagande ålder och bland dem i åldrarna och däröver var 2005 utvandringen och invandringen understeg . Bland de utvandrade fanns fler män än kvinnor. Det gällde såväl svenska som utländska medborgare. Svenska medborgare utvand- rade i första hand till och , följt av , och . De utländska medborgarna flyttade främst till följt av , och . Faktorer av betydelse för bostäder och boende Det dominerande skälet för utomnordiska medborgare att invandra var familjeskäl. Mer än hälften av invandringen till hade sin grund i familjeskäl. Invandring på grund av skyddsbehov och humanitära skäl minskade successivt från 2004 för att 2005 öka till . Samtliga regioner i hade 2005 en positiv nettoinvandring. Störst var denna i med 5 per 1 000 invånare medan övriga landet hade mellan 2 och 3 personer per 1 000 invånare. Nettoinvandringen för riket var 3 per 1 000. I de flesta regioner utgjorde svenska medborgare den största andelen bland dem som invandrade. Men detta gällde inte där av de invandrade var danska medborgare. En stor andel danska medbor- gare fanns också bland invandrarna till övriga . Närheten till är självfallet en förklaring och motsvarande gällde i viss mån för invandringen av norrmän till och finlän- dare till . Svenskfödda personer som bodde i storstäderna utvandrade i större utsträckning än svenskfödda i övriga landet. Av de utrikes födda utvandrade nästan 26 per 1 000 i . De övriga två storstadsregionerna, liksom , låg något lägre. Övriga regi- oner hade en relativt låg andel utvandrare även bland de utrikes födda. Bland dem som utvandrade från flyttade till . Lika stor andel av dem som lämnade flyt- tade till , medan lämnade i övrigt för att flytta till . Så stora andelar utvandrare till ett specifikt land förekom inte i de övriga regionerna. En tydlig tendens är att människor i allt större utsträckning flyttar utomlands. av befolkningen i åldrarna och däröver som flyttade , flyttade från ; en för- dubbling jämfört med (2004). En orsak till detta är att personer som tidigare invandrat till Faktorer av betydelse för bostäder och boende återvänder till sina ursprungsländer efter pensioneringen. Här finns betydande nationella variationer bland personer med olika ur- sprung. Invandrare från och återvänder i betydligt större utsträckning än de som kommer exempelvis från eller (SCB 2005). En annan trend är att svenskar flyttar utomlands för att komma till ett varmare klimat, ofta till den franska eller spanska medel- havskusten. beräknades över 40 000 svenskar bo permanent eller i , inklusive Balearerna och (2006). 9 En enhetlig terminologi Äldreboendedelegationens bedömning: De termer och begrepp som används för olika slag av bostäder avsedda för äldre skapar mer förvirring än klarhet. Det behövs nya, tydligt defini- erade begrepp som kan bidra till att tydliggöra det offentliga åtagandet. Termer och begrepp som används ska vara så entydiga som möjligt.