sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Dessa kontrollvariabler inklu- derar mått på företagets storlek, FoU-intensitet, ålder och erfaren- het, inkomstsnivån i destinationslandet, avståndet från , samt medlemskap i handelssammanslutningar. Vidare ingår kon- trollvariabler för år och varusektor (se , 2008 för en mera detaljerad beskrivning av modellen och variablerna). Regressionsmodellen omfattar de som täcks av IUI:s enkätundersökningar, och de enskilda observationerna rör export (eller lokal försäljning från dotterbolag) från företag i till land j inom varukategori k år t. Sammanlagt ger detta nästan 10 000 observationer av export från , över 3 100 observationer av lokal försäljning i dotterbolag, över 2 200 observationer av export från dotterbolag till tredje land, samt 1 300 observationer av export av insatsvaror från svenska multinationella företag till egna dotter- bolag utomlands. En sammanfattning av resultaten återfinns i Tabell 2.2. SOU 2008:90 Varför tappar exportmarknadsandelar? Regressionsresultat: export och utlandsinvesteringar (BNP i destina- 0,49*** 0,35*** 0,17** (14,77) (9,18) (2,21) (vägt BNP för 0,66*** (2,69) BNP/capita (des- 0,60*** 0,26*** 0,75*** 0,28*** (7,89) (2,60) (5,29) (3,03) 0,31*** 0,14** (2,70) (2,14) (0,59) 0,56*** 0,18*** 0,20*** 0,13*** (27,44) (13,73) (7,47) (4,22) 0,12*** 0,12*** 0,12*** (6,19) (0,92) (3,19) (2,87) 0,03*** 0,01* 0,02*** 13,01) (1,97) (4,07) het av produktion i 0,69*** -0,12 (7,59) (1,27) (1,44) (0,45) -0,40*** -0,05 0,31** (2,69) (1,02) (2,08) (0,92) -0,40** -0,71** (2,58) (2,40) (1,38) (0,06) -0,08 -0,03 0,84*** 0,39*** (0,57) (0,33) (4,62) (2,68) -0,01 0,66*** -0,30 (1,44) (0,14) (3,04) (0,53) -0,40 1,27*** 0,96** (1,64) (1,27) (3,55) (2,45) 0,74*** 0,35** 0,91*** (4,34) (2,57) (5,62) (0,39) Källa: (2008). Alla variabler utom de binära variablerna är logaritmerade. Tids- och branschvariabler ingår i alla regressioner. Robusta t-värden inom parentes. * Notera: * signifikant på tioprocentsnivå; ** signifikant på femprocentsnivå; *** signifikant på enprocentsnivå. Varför tappar exportmarknadsandelar? Resultaten följer mönster som är välkända från tidigare studier. Svenska multinationella företag är mer aktiva på stora och rika marknader. Exporten från gynnas av frihandel och låga handelskostnader, och av närhet till destinationsmarknaden. Stora och tenderar att vara mera aktiva på de internationella marknaderna. Äldre dotterbolag har en större lokal försäljning och därmed en större import av insatsvaror från samt en större export till tredje land. Det finns också en del nya och intressanta resultat i tabellen. Vad gäller effekten av marknadsstorlek och marknadspotential är det noterbart att den största effekten återfinns för dotterbolagens export till tredje land. En möjlig tolkning är att de multinationella företagen väljer ut strategiskt placerade ekonomier som regionala nav för att utnyttja stordriftsfördelar. Det är också noterbart hur starka effekter variablerna för handelssammanslutningar har på dotterbolagens export till tredje land: exporten är mycket större om dotterbolaget ligger i ett land som ingår i ett regionalt handels- avtal som ger tillgång till grannländernas marknader. Ytterligare en anmärkningsvärd observation är att avståndet från har motsatt effekt på exporten från och exporten från dotterbolaget. Ju längre bort värdlandet ligger, desto mer exporterar dotterbolagen till tredje land. Detta förstärker den tolk- ning som gjordes ovan om att svenska multinationella företag i viss utsträckning delar upp världsmarknaden. Exporten till grannlän- derna hanteras i relativt stor utsträckning av moderbolaget, medan export till mera avlägsna destinationer ofta hanteras av export- plattformar som är strategiskt lokaliserade i regionen. Att både marknadsstorlek, per kapita-inkomster och frihandel verkar vara mindre betydelsefulla för den svenska exporten av insatsvaror till dotterbolagen motsäger inte dessa hypoteser. De svagare resultaten för denna kategori av export kan förmodligen förklaras med att historiska mönster och tillfälligheter är viktigare för denna kategori av handel än för exporten i allmänhet. Den svenska exporten av insatsvaror riktas i första hand till de marknader där det råkar fin- nas svenska dotterbolag, oavsett hur de andra variablerna ser ut. Varför tappar exportmarknadsandelar? Faktaruta 2.1: Big in ? I Kapitel 1 noterades att den svenska exporten till utvecklats svagt under det senaste årtiondet, vilket lett till att exportmarknadsandelen mer än halverats i jämförelse med 1995. har de svenska företagens närvaro på den japanska marknaden ökat kraftigt. De svenska direktinvesteringarna i har mångdubblats , och har flera uppmärksammade uppköp och nyetableringar genomförts: detta inkluderar bland annat Volvos köp av samt och etableringar i landet. 2006 och 2007 minskade exporten från till till . På samma gång ökade omsättningen i svenska företag som , , Tetra och företag med svensk anknytning som AstraZeneca, ABB, i , till (, 2008). Denna utveckling återspeglar både en ökad lokal produktion i dotterbolagen i och en ökning i leveranserna till från dotterbolag i tredje land. Utvecklingen visar på skillnaderna mellan små och stora företag på en fjärran marknad med god köpkraft. De stora mul- tinationella företagen har klarat av att stärka sina marknadsposi- tioner genom att satsa på lokal närvaro eller export från dotter- bolag i länder som fungerar som exportplattformar. De stora förtagen rapporterar framgångar i och stark försäljnings- utveckling. är det svårt för små och medelstora före- tag att fylla de luckor som skapats i den svenska exporten när storföretagens direkta leveranser från minskat. De kost- naderna för en lyckad etablering på den japanska marknaden är betydande, och få små och medelstora företag klarar de nödvän- diga investeringar i kunskap och kompetens även om affärsmöj- ligheterna i är mycket goda. Exportutmaningen i rör alltså de små och medelstora företagen, som bildar en naturlig målgruppen för framtida främjandesatsningar. Dessa skillnader i resultat är intressanta, eftersom de antyder att de olika handelsflödena reagerar på olika sätt till förändringar i omvärlden. (2008) noterar att de senaste årti- ondena i synnerhet har präglats av två viktiga utvecklingstrender. För det första har handelsliberaliseringen, på det globala såväl som Varför tappar exportmarknadsandelar? det regionala planet, bidragit till ökad öppenhet och frihandel. För det andra har världsekonomin vuxit snabbt och bidragit till kraftiga ökningar i efterfrågan på svenska produkter, om än med stora regi- onala skillnader. (2008) använder simuleringar för att analy- sera hur dessa förändringar påverkar exporten från . Särskilt intressant är hur ökad utlandsförsäljning fördelas på export från , nedan kallad den svenska andelen, och försäljning från dotterbolag i andra länder. Utgångspunkten för simuleringarna är att undersöka hur utvecklingen skulle ha sett ut om handelsliberali- seringarna inte hade genomförts, och om det inte hade funnits någon tillväxt i omvärldens efterfrågan. Resultaten av simulering- arna är mycket tankeväckande. För det första verkar inte den all- männa handelsliberaliseringen ha haft någon större effekt på den svenska andelen. Orsaken är att både exporten från och dotterbolagens export till tredje land påverkats ungefär på samma sätt av handelsliberalisering. För det andra har ökad efterfrågan i världsekonomin reducerat den svenska andelen. Tillväxten i värd- länderna har haft en starkare effekt på lokal produktion än export från . För det tredje har tillväxten i värdländernas grannregi- oner kraftigt bidragit till att den svenska andelen minskat. Många av dessa regioner har haft en snabbare tillväxt än , och detta har bland annat medfört att handeln inom regionerna ökat mycket snabbare än handeln med . Detta inkluderar dotterbolagens export till grannländer. Med tanke på hur stor betydelse avståndet har för handelsflöden i största allmänhet är detta inte någon över- raskande slutsats. Analysen visar att minskningen av de svenska exportmarknads- andelarna är en naturlig konsekvens av att tillväxten i andra delar av världen är högre än tillväxten i vår grannregion. När växer kommer den japanska och koreanska exporten till landet att växa mycket snabbare än den svenska exporten. De svenska intressen som drar mest nytta av den snabba expansionen är svenskägda dotterbolag i , och dotterbolag i närliggande länder. är inte det enda land som påverkas av denna process. Effekten blir dock särskilt kraftig för den svenska ekonomin efter- som den är ovanligt beroende av stora multinationella företag. Det medför sannolikt att varuexporten från utvecklas relativt långsamt i jämförelse med länder där multinationella företag har en mindre betydelsefull roll. Detta är inget tecken på svaghet i kon- kurrenskraft eller ekonomisk potential, utan kan mycket väl ske Varför tappar exportmarknadsandelar? även med mycket god ekonomisk tillväxt. Som vi noterat tidigare finns det dessutom en möjlighet att den tjänsteex- port som är kopplad till de multinationella företagens verksamhet kan öka i takt med näringslivets fortsatta internationalisering. De multinationella företagens utlandsverksamhet kräver insatser i form av kunskaper som skapas i moderbolaget: även om alla dessa kun- skapsflöden inte registreras systematiskt bidrar de till svensk sys- selsättning, inkomster och välfärd. Svensk samhällsekonomi gynnas alltså genom att de multinationella företagens tillväxt utanför lan- det möjliggör ökad kunskapsintensiv sysselsättning där den svenska ekonomin har komparativa fördelar. Dominansen av stora, internationaliserade företag i driver därmed på en snabbare specialisering än vad som sker i länder med en annan företags- struktur. Denna snabba specialisering är samhällsekonomiskt önsk- värd då den möjliggör att tillgängliga resurser, främst arbetskraft, sysselsätts på ett effektivt sätt. Det bör också påpekas att resultaten ovan rör utländska direkt- investeringar inom tillverkningsindustrin. Tjänsteindustrins utlandsinvesteringar har inte studerats på samma detaljnivå, men det är mindre troligt att det finns betydande substitutionseffekter på svensk export. Många tjänster kräver lokal närvaro, vilket inne- bär att de svenska företagens marknadsandel sannolikt ökar kraftigt i samband med utlandsetableringar. I många fall gynnar detta exporten från det svenska moderbolaget, som då kan specialisera sin verksamhet till just de tjänster som lämpligen utvecklas och produceras i . I vissa fall kan etableringen av utländska dot- terbolag inom tjänstesektorn dessutom stimulera svensk varuex- port: ett exempel är etableringen av ett IKEA-varuhus på en utländsk marknad, som leder till export av svenska husgeråd och möbler och livsmedel. 2.4Offshoring: utlandsproduktion utan ägande De krafter som bidragit till att näringslivets utlandsinvesteringar ökat har också skapat förutsättningar för andra typer av utlandsproduktion. Termer som outsourcing och offshoring har blivit vanliga för att beskriva situationer där delar av värdekedjan flyttas ut till oberoende företag på utländska markna- der där förutsättningarna för den specifika typen av verksamhet är bättre än i hemlandet. Utflyttningen rör både varu- och tjänstepro- Varför tappar exportmarknadsandelar? duktion – det kan handla både om offshoring av enkla arbetsinten- siva produktionsprocesser till , programmering och andra IT-tjänster till i , eller mera avancerad produktion som läggs i andra EU-länder. Dessa processer har stora likheter med vertikala direktinvesteringar, men skiljer sig från dem på flera viktiga punkter. För det första baseras relationerna mellan de ingående företagen på kontrakt och avtal snarare än kontroll genom ägande. Fördelen med ett offshoringkontrakt är således att det inte krävs några grundläggande investeringar i produktionskapacitet. Däremot krävs ett noggrant avtal med den utländska underleverantören. Syftet med avtalet är att se till att den produkt eller komponent som till- verkas har rätt egenskaper och tillräcklig kvalitet, och att den stra- tegiska kunskap och information som förmedlas till underleveran- törer inte läcker ut till konkurrenterna. Kostnaderna för att for- mulera denna typ av avtal kan vara höga. Valet mellan direktinve- steringar och offshoring är därför ofta en avvägning mellan kostna- den för att etablera ett dotterbolag och kostnaden för att upprätta ett adekvat och hållbart kontrakt med en underleverantör. Det är uppenbart att dessa hänsyn har konsekvenser för vilken typ av verksamhet som omfattas av offshoring (den term vi kommer att hålla oss till i detta avsnitt).TPF15FPT Ju mer komplicerad verksamheten är, och ju viktigare den spe- cifika kompetens och kunskap som måste överföras till underleve- rantören, desto mindre sannolikt är det att offshoring är den lämp- ligaste formen för internationalisering. Orsaken är helt enkelt att det är svårt att skriva kontrakt som ger utföraren (det utländska företaget) tillräckliga incitament för att göra de investeringar i utrustning, utbildning och kvalitetskontroll som krävs för att möta beställarens (hemmaföretagets) krav på produkten, som kunskapen avskärmas från andra användare.TPF16FPT Offshoring rör därför oftast enkla och rutinartade processer, medan mera krävande 15TP PT Med offshoring refererar vi till utflyttning av verksamheter som tidigare genomförts inom företaget till oberoende företag utomlands. Det finns dock stora problem att mäta dessa transaktioner, och de data som diskuteras i litteraturen bygger på andra definitioner. I de flesta sammanhang täcker måtten på offshoring all import av insatsvaror, oavsett om de tidigare producerats i hemlandet. Ofta ingår också de multinationella företagens vertikala utlandsinvesteringar i måtten. 16TP PT Det kan verka inkonsistent att företag som , vars konkurrenskraft bygger på design och kunskap om nya material – kunskap som skulle kunna läcka ut till konkurrenterna – fokuserar på offshoring snarare än direktinvesteringar. Förklaringen är i första hand att livscykeln inom branschen är så kort att den kunskap som läcker ut inte hinner användas på ett sätt som hotar lönsamhet: när konkurrenterna börjar kopiera en modell av sportskor har redan gått vidare till nästa. Varför tappar exportmarknadsandelar? och strategiska insatser genomförs i dotterbolag (och , 2003; Antras, 2003). För det andra handlar offshoring vanligtvis om processer som inte ligger sist i värdekedjan. Kon- trakten gäller produktion av komponenter och insatsvaror, snarare än marknadsföring eller försäljning av slutprodukterna.TPF17FPT Detta har konsekvenser för handelsflödena. Företag som identifieras med offshoring är importörer av insatsvaror och komponenter, och ofta exportörer av tjänster och produkter högre upp i värdekedjan. De allt talrikare studierna av offshoring fokuserar emellertid sällan på handel. Den troliga orsaken är att effekterna på handels- strömmar förefaller självklara. Om ett svenskt företag väljer att lägga ut en del av produktionen av arbetsintensiva komponenter kommer den svenska importen att öka när komponenterna förs in i landet. Exporten kommer troligen också att öka. I ett första steg kan de utländska underleverantörerna behöva svenska råvaror eller andra insatser. I ett andra steg kan även den svenska exporten av färdigvaror gå upp. Detta gäller då slutstegen i produktionen ligger kvar i : möjligheten att utnyttja billigare utländska produk- tionsfaktorer genom offshoring reducerar produktionskostnaderna och höjer företagets internationella konkurrenskraft. Tack vare lägre kostnader kan de exportera mera. Denna effekt förstärks av den påverkan som offshoring har på exportens struktur. Genom att lägga ut delar av produktionen på utländska underleverantörer kan ett företag eller land uppnå ett större exportvärde än tidigare, efter- som de importerade komponenterna också räknas in i exporten. En större satsning på offshoring ger därmed en högre exportkvot även om inget händer med det inhemska förädlingsvärdet: exporten uttrycks i bruttotermer och inkluderar allt importinnehåll, medan BNP (nämnaren i exportkvoten) bara mäter det inhemska föräd- lingsvärdet. Detta kan också leda till att landets exportmarknads- andelar ökar. Den tyska debatten om att landet utvecklats till en basar-eko- nomi visar dock att de ökningar i exportmarknadsandelar som byggs upp med hjälp av ökad offshoring inte nödvändigtvis åter- speglar ekonomins styrka på ett rättvisande sätt (, 2005). Ett av argumenten som framförts är istället att exportindustrins snabba 17TP PT Det kan naturligtvis hända att företaget som lägger ut produktion utomlands inte tillverkar varor för slutkonsumenter, utan snarare mer komplicerade intermediära varor (till exempel en bilmotor). Även i detta fall kommer företaget att vilja behålla kontrollen över det sista steget i värdekedjan, nämligen kontakten med sin kund. De fall där slutprodukten tillverkas utomlands och levereras från utlandet till slutkonsumenten hamnar oftast i kategorin direktinvesteringar. Varför tappar exportmarknadsandelar? expansion är ett tecken på svaghet i den inhemska ekonomin, i synnerhet den stela arbetsmarknaden. Utredningen har inte kunnat identifiera några svenska studier som analyserat effekten av offshoring på svensk export. Däremot finns det diskussioner om effekten av import på produktivitet och konkurrenskraft, och det är helt klart att goda förutsättningar för import är ett nödvändigt villkor för långsiktiga exportframgångar. Om inte svenska företag har tillgång till råvaror och insatsvaror till lägsta möjliga kostnad kan de inte konkurrera med företag från andra länder som har tillgång till världsmarknaden. m.fl. (2008) visar till exempel att det finns en klar hierarki mellan företag beroende på om de är importörer, exportörer eller både och. Företag som inte alls är involverade i internationell handel har lägst arbetsproduktivitet (när hänsyn tagits till skillnader i branschtillhörighet, storlek, kapitalintensitet, andel utbildad arbetskraft och andra variabler). Företag som exporterar har högre arbetsproduktivitet än de som varken importerar eller exporterar, men företag som både exporterar och importerar har högre arbetsproduktivitet. Dessa produk- tivitetsskillnader är viktiga, eftersom det finns omfattande transak- tionskostnader som är kopplade till internationell handel. Det är endast de företag som är produktiva nog att hantera transaktions- kostnaderna som klarar av att konkurrera utanför hemmamarkna- den. Nästa kapitel ser närmare på exportbesluten på företagsnivå, och fördjupar diskussionen om kostnaderna för export. En klar slutsats är att offshoring gör det möjligt för hemlandet att höja sin konkurrenskraft och export. De flesta studier om off- shoring har tagit detta för givet, och istället fokuserat på andra effekter, främst på arbetsmarknaden. De frågor som ställts är om offshoring leder till att arbetstillfällen exporteras, och om vissa typer av arbetskraft påverkas starkare än andra. Även om det finns analyser som argumenterar för att antalet jobb som förlorats på grund av offshoring är mycket högt – i fallet har siffran 60 000 jobb –2004 nämnts – verkar de flesta studier komma fram till mycket mera begränsade effekter. Detta gäller både för (Mankiw och Swagel, 2006), (och , 2005) och (m.fl., 2005): den typiska slutsatsen är att antalet jobb som försvunnit på grund av offshoring är litet i förhållande till den allmänna dynamiken på arbetsmarknaden. Det verkar dock finnas något större effekter på efterfrågan (och därmed lönerna) för olika typer av arbetskraft. Varför tappar exportmarknadsandelar? rika länder som är det främst de lågutbildade som möter ökad konkurrens och press på lönerna som ett resultat av utflyttningen, åtminstone i de fall verksamheterna flyttar till låglöneländer. När enkla arbetsuppgifter försvinner ökar utrymmet för specialisering i hemlandet, med högre efterfrågan på högutbildad arbetskraft, och därmed högre premium på utbildning (Feenstra och , 1996 och 1999; Crinò, 2006). Det är inte helt lätt att utröna hur omfattande offshoring är i den svenska ekonomin. Detta har bland annat att göra med defini- tionen av offshoring. Ska begreppet omfatta all import av insats- varor, endast import av varor inom den sektor där företaget är verksamt, eller endast sådana varor som tidigare producerats i företagets hemmaverksamhet? Ska den produktion som flyttats till egna dotterbolag utomlands ingå, eller enbart kontrakt med obero- ende utländska bolag? Mot bakgrund av diskussionen ovan borde det idealiska måttet fånga upp de verksamheter som företaget en gång bedrivit i hemlandet (oavsett bransch) och kontrakterat ut till oberoende utländska underleverantörer. Denna typ av mått finns dock inte att tillgå, utan de beskrivningar som finns bygger istället på all import av insatsvaror, eller möjligtvis importen av varor som ingår i det svenska företagets egen bransch. Importen från egna dotterbolag ingår . Dessutom har förändringar i stati- stiken medfört att det är svårt att följa handelsströmmar på före- tagsnivå efter 2001. Givet dessa begränsningar beskriver Tabell 2.3 de företag som var inblandade i offshoring från . Offshoring av varor och tjänster 2004 Andel av alla företag Andel av näringslivets förädlingsvärde Andel av näringslivets sysselsättning Offshoring / inköp av insatsvaror Källa: Hagsten m.fl. (2007). Varför tappar exportmarknadsandelar? En första observation är att en liten del av alla är inblandade i offshoring, men att dessa företag är relativt stora. Det genomsnittliga företaget som sysslar med offshoring av varor har 43 anställda, medan det genomsnittliga företaget som kontrakterar tjänsteproduktion har över 300 anställda. Sammantaget står de därmed för omkring hälften av näringslivets förädlingsvärde. De är också mera produktiva och mera exportinriktade än det genom- snittliga företaget. Huvuddelen av utflyttningen rör varor, även om tjänsternas andel har ökat . I genomsnitt är dock offshoring-intensiteten mycket låg – det är endast en liten del av alla insatsvaror och -tjänster som importeras direkt.TPF18FPT Det är också noterbart att den överlägset största delen av offshoring-verk- samheten går till snarare än till låglöneländer, även om utflyttningen till och har ökat (och , 2007). Effekterna av offshoring på svensk samhällsekonomi tycks likna vad som observerats i andra rika länder. och (2005), och (2006) och och (2007) är några exempel på svenska studier som finner att utflyttningen av verksamheter stärker de svenska företagens kon- kurrenskraft, men att de samlade sysselsättningseffekterna är begränsade. Det finns emellertid ett skift i arbetskraftsefterfrågan i riktning mot högutbildad personal. (2006) menar därför att de främsta utmaningarna som följer av dessa aspekter av globali- seringen rör inkomstfördelning och jämlikhet: det finns tydliga skiljelinjer mellan globaliseringens vinnare och förlorare. Det är företagsägarna och den högutbildade arbetskraften som drar störst nytta, medan lägre utbildad arbetskraft möter hårdare konkurrens och lägre löner. För att hantera de utmaningar som följer av globa- liseringen krävs flexibilitet på arbetsmarknaden och insatser för att höja utbildningsnivån, men också åtgärder för att fånga upp de sva- gaste grupperna i samhället. 18TP PT En viktig poäng är att dessa siffror inte återspeglar den samlade mängden utländska varor som köps av företagen, utan endast dem som företagen importerar direkt. Dessutom köper de insatsvaror från svenska grossister – dessa kan mycket väl ha importerats av grossisten. Varför tappar exportmarknadsandelar? Diskussionen ovan har i första hand rört den reala sidan av ekono- min, och pekat på hur skillnader i ekonomisk tillväxt, tjänstesek- torns utveckling och globaliseringen av produktion påverkar utvecklingen av exportmarknadsandelar.