sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — I detta avsnitt beskrevs trygghetssystemen på den svenska arbets- marknaden, utifrån en situation där en tidigare sysselsatt person förlorar sitt arbete. Anställningstrygghet och inkomsttrygghet är två sidor av samma problem och två sätt att angripa samma problem – en försäkringsmarknad som på grund av marknadsmisslyckanden till följd av asymmetrisk information mellan försäkrad och försäk- ringsbolag inte kan erbjuda en fullständig försäkringslösning, eller en lösning till en för hög kostnad. De svenska trygghetssystemen har inslag av både relativt hög anställningstrygghet i form av långa uppsägningstider och inter- nationellt relativt höga ersättningsnivåer i arbetslöshets- försäkringen. Den allmänna arbetslöshetsförsäkringen har dock urholkats och har privatiserats genom till- komsten av omställningsavtal och privata kompletterande försäkringslösningar. För de grupper som inte erhåller ersättning från A-kassan motsvarande högsta ersättningsnivå vid inkomst- bortfall till följd av arbetslöshet ger omställningsavtalen komplet- terande trygghet genom att avgångsersättningar ofta betalas ut som komplement till A-kassan, så att även de med högre inkomster har ett inkomstrelaterad försäkringsskydd. Detta betyder dock att fördelningsprofilen av avgångsersättningarna ser annorlunda ut inom dessa avtalsområden, då avgångsersättningens storlek beror på arbetslöshetstidens längd. Det innebär också att det är svårt att uppskatta hur många som faktiskt skulle erhålla av Bilaga 7 till LU 2008 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden tidigare inkomst vid eventuell arbetslöshet, eftersom både ersättningsnivå och villkor för att erhålla ersättningen varierar mycket mellan avtalen. Många medlemmar i fackföreningar med låg arbetslöshet och höga inkomster erbjuds även ytterligare försäkring mot inkomstbortfall som en medlemsförmån i fackföreningen. Politikens möjligheter att påverka nivån och utformningen i arbetslöshetsförsäkringen kvarstår, eftersom förmånerna är bundna till ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Genom ett ökat inslag av tidsbegränsade anställningar är det också färre som omfattas av anställningstryggheten, särskilt i grupper där tidsbegränsade anställningar är vanliga: bland de unga, bland kvinnor och bland offentligt anställda. De generella stödsystemen, lagar och allmänna försäkringar har alltså minskat i betydelse över tiden, men detta betyder inte att individens skydd mot inkomstbortfall till följd av arbetslöshet har minskat i motsvarande utsträckning. Omställningsavtalen, andra kollektivavtal och privata kompletterande lösningar fyller det utrymme som lämnas av minskade offentliga åtaganden. Genom att individuella lösningar fått en ökad betydelse innebär detta också att kostnaden för strukturomvandlingen i viss mån skiftas från samhället till företaget och individen. De strukturella föränd- ringarna i trygghetssystemen har till syfte att förbättra arbets- marknadens funktionssätt, vilket förhoppningsvis leder till kortare arbetslöshetstider och förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Hur dessa förändringar mot större inslag av individ- och företagsknutna system påverkar kostnadsdelningen för strukturomvandling mellan individen och samhället är en fråga för vidare studier. – individeffekter av friställningar Vi har i denna bilaga till konstaterat att som globalisering och struktur- omvandling skapar välfärdsvinster för många, leder omstruktureringen av ekonomin också till kostnader för vissa. Inte minst gäller detta de individer som friställs då företag minskar sin produktion eller helt lägger ned sin verksamhet. I detta kapitel ges en översikt över centrala resultat i empiriska studier över förekomst och effekter av ofrivilliga jobbförluster. De flesta studier som genomförts baseras på data från och behandlar således konsekvenser av friställningar på den amerikanska arbetsmarknaden. har det emellertid publicerats ett antal arbeten som fokuserar på effekter av jobbförluster i både och andra utvecklade ekonomier. Sammantaget är den vetenskapliga litteraturen på detta område förhållandevis omfattande och det har därför varit nödvändigt att begränsa framställningen. Trots att den översikt som följer inte är heltäckande är det vår ambition att ge en rättvisande bild av de huvudsakliga resultat som framträder i internationell empirisk forskning på området. Översikten redogör i första hand för resultat från amerikanska studier baserade på självrapporterade individ-/hushållsuppgifter från olika nationella undersökningar. Vid sidan av de amerikanska erfarenheterna redovisas resultat från ett genomfört stort internationellt jämförande forskningsprojekt om friställningar. Dessa resultat kompletteras med erfarenheter från några helt färska uppsatser från , och . Det handlar om studier som baseras på registerdata som i ett internationellt perspektiv får betraktas som tämligen unika och som erbjuder särskilda metodologiska möjligheter. De skandinaviska studierna är extra intressanta mot bakgrund av att de behandlar länder med en Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar Bilaga 7 till LU 2008 arbetsrättslagstiftning och andra institutionella förhållanden på arbetsmarknaden som skiljer sig avsevärt från i synnerhet de institutionella förutsättningar som råder på den amerikanska arbetsmarknaden. Att ofrivilligt förlora sin anställning kan vara förknippat med många olika konsekvenser. För den enskilde individen kan en friställning påverka framtida arbetsmarknadsutsikter i termer av exempelvis arbetskraftsdeltagande, sysselsättning, arbetslöshet och inkomster. Men även sådant som det allmänna hälsotillståndet och till och med dödlighet kan påverkas. Effekterna av en jobbförlust är heller inte nödvändigtvis begränsade till den individ som direkt berörs, utan medför också konsekvenser för dennes familj. Det kan handla om allt från hushållets ekonomi till upplösning av hushållet på grund av skilsmässa. I denna sammanställning kommer vi emellertid att fokusera på den aspekt som utan tvekan ägnats mest uppmärksamhet i den empiriska litteraturen, nämligen hur en friställning påverkar den enskildes framtida arbetsmarknads- situation.TPF170FPT Vi begränsar oss till att i huvudsak kommentera empiriska resultat. De teoretiska argumenten till varför en jobbförlust kan ge upphov till kostnader för individen berörs endast mycket sparsamt.TPF171FPT Helt kort kan vi konstatera att det finns åtminstone fyra förklaringar till varför en friställning kan förorsaka kostnader för individen, utöver den uppenbara kostnaden av eventuell arbetslöshet direkt efter en jobbförlust. Det handlar om argument som i första hand pekar på att effekterna är mest kännbara för personer med lång anställningstid. En första anledning är förlust av företags- eller industrispecifikt humankapital. En andra orsak är förlust av en effektiv matchning mellan anställd och arbetsgivare. Beroende på hur snabbt individen kan återinvestera i humankapital och jobbsökande medför dessa båda förluster mer eller mindre långsiktiga negativa effekter på arbetsproduktiviteten. Ett tredje skäl till varför en friställning ger upphov till kostnader för individen är förlust av eventuella lönepremier på grund av insiderfördelar, facklig organisering eller effektivitetslönesättning. En fjärde orsak är lönesättningsmodeller där individen accepterat 170TP PT , M. [2005] är exempel på en svensk studie som förutom att analysera individuella arbetsmarknadseffekter av ofrivilliga jobbförluster även studerar effekter på hälsa och dödlighet för individen samt konsekvenser för familjen i termer av inkomster och skilsmässa. 171TP PT För en mer ingående diskussion av olika teoretiska argument hänvisar vi till Fallick, B. [1996] och Kletzer, L. [1998]. Bilaga 7 till LU 2008 Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar något lägre lön initialt mot löfte om högre lönenivåer . Utöver dessa argument finns det förklaringar som är inriktade på olika gruppers varierande förmåga till anpassning i händelse av en ofrivillig jobbförlust. Det handlar om skillnader som framför allt har sin grund i varierande kostnader för jobbsökande, yrkes- och branschrörlighet samt geografisk rörlighet, utbildning, etc. Förutom att klarlägga varför effekterna av en friställning kan variera med avseende på anställningstid används dessa argument för att klargöra varför konsekvenserna skiljer sig åt exempelvis mellan låg- och högutbildade, kvinnor och män, yngre och äldre, etc. 8.1Definitionsmässiga och metodologiska skillnader påverkar jämförbarhet mellan olika studier I alla utvärderingar som försöker identifiera den kausala effekten av någon typ av åtgärd finns det inslag av olika sorters definitions- problem och metodproblem. Sätten att hantera dessa problem skiljer sig ofta något åt från studie till studie, vilket innebär att de erhållna resultaten från olika undersökningar sällan är fullt ut jämförbara. Det är därför alltid befogat med viss försiktighet i tolkningen av resultat från olika studier. När det gäller undersökningar som fokuserar på förekomst och effekter av jobbförluster finns det ett mycket grundläggande definitionsproblem, nämligen att identifiera vilka individer som ofrivilligt förlorat sitt arbete till följd av en friställning. I den traditionella programutvärderingslitteraturen är informationen om vilka som varit föremål för en viss behandling (efter engelskans treatment) förhållandevis god. Det kan röra sig om exempelvis personer som erhållit en särskild arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller personer som deltagit i en viss utbildning. I vårt fall utgörs behandlingsgruppen alltså av personer som ofrivilligt förlorat sitt jobb till följd av en friställning. Problemet är att operatio- naliseringen av denna definition varierar påtagligt mellan olika undersökningar. Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar Bilaga 7 till LU 2008 Definitioner baserade på intervju-/enkätundersökningar De studier som refereras i denna översikt baseras antigen på uppgifter från olika intervju-/enkätundersökningar eller på registermaterial. Båda källorna har sina för- och nackdelar när det gäller möjligheten att identifiera vilka individer som drabbats av ofrivilliga jobbförluster. Den mest uppenbara fördelen med intervjuer/enkäter är att de innehåller frågor som direkt fokuserar på om individen blivit friställd. I flera av de undersökningar som används finns dessutom information om olika orsaker till jobbförlust. Den främsta nackdelen är att undersökningarna bygger på självrapporterade uppgifter från individer och hushåll. Det finns därmed en uppenbar risk för både felrapporterade friställningar och godtyckliga tolkningar av skälen till jobbförlust. Den här typen av mätfel förstärks när undersökningarna fokuserar på förhållanden som ligger bakåt i tiden. Vid sidan av problematiken med att korrekt identifiera friställda är ett annat dilemma med intervju- /enkätundersökningarna att de omfattar förhållandevis få observationer. Det här försvårar framför allt möjligheten att analysera effekter av jobbförluster för olika undergrupper av individer. Definitioner baserade på registerdata Uppgifter från olika intervju-/enkätundersökningar är alltjämt den dominerande datakällan för empiriska analyser av friställningar, det gäller särskilt den rika av amerikanska uppsatser. Det finns också ett växande antal studier som baseras på registerdata. I dessa material är det sällan möjligt att direkt skilja frivilliga uppsägningar från ofrivilliga jobbförluster. Vad som vanligtvis kan observeras är vilka individer som lämnat ett företag eller ett arbetsställe i samband med att verksamheten minskats eller helt lagts ner. Definitionen av en ofrivillig jobbförlust till följd av friställning baseras i dessa fall alltså på anställningar som upphör i samband med neddragningar eller nedläggningar av verksamhet. Det finns flera problem förknippade med denna ansats. En svårighet är att kunna skilja verkliga neddragningar och nedläggningar från rena organisatoriska förändringar. Denna problematik kan delvis hanteras genom att bortse från fall där individer rör sig i grupp mellan olika företag/arbetsställen, med argumentet att kollektiva flöden av anställda sannolikt hänger samman med någon typ av Bilaga 7 till LU 2008 Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar organisatorisk förändring snarare än en verklig neddragning eller nedläggning. Det är dock långt ifrån alla studier som haft tillgång till registermaterial där detta varit möjligt. Givet att det är möjligt att avgränsa verkliga neddragningar eller nedläggningar så återstår problemet med att identifiera vilka individer som ofrivilligt förlorat sitt arbete till följd av dessa händelser. Ett dilemma i detta sammanhang är att en större neddragning eller en nedläggning av verksamhet vanligtvis är en utdragen process. Vissa anställningar upphör (frivilligt eller ofrivilligt) tidigt i processen, andra . Flera studier hanterar detta genom att använda ett tidsfönster i anslutning till neddragningen eller nedläggningen, där alla anställningar som upphör inom ramen för fönstret räknas som ofrivilliga jobbförluster till följd av friställning. Här finns ett utbytesförhållande som innebär att ju vidare tidsfönster som används desto större är risken att frivillig och naturlig omsättning av arbetskraft sammanblandas med ofrivilliga jobbförluster, medan ett snävt tidsfönster riskerar att missa de som friställs tidigt i neddragnings-/nedläggningsprocessen. Återigen finns det anledning att betona att de flesta studier baserats på data där en strikt tillämpning av denna princip inte varit möjlig. Det finns också många studier där friställningsbegreppet inte alls är strikt kopplat till neddragning eller nedläggning av verksamhet, utan snarare omfattar samtliga anställningar som upphört . Orsakerna till varför en anställning avslutats kan var högst varierande i sådana undersökningar. Det kan naturligtvis ha sin grund i neddragning eller nedläggning av verksamhet, men kan också röra sig om uppsägningar av disciplinära skäl, tillfälliga anställningar som löper ut och anställningar som upphör till följd av att den anställde själv väljer att sluta. Det friställningsbegrepp som används i den empiriska litteraturen omfattar således allt från samtliga anställningar som upphört till anställningar som avslutats i början eller i slutet av en neddragnings- eller nedläggningsprocess. Det är uppenbart att med så vitt skilda definitioner av den behandling som står i fokus för analysen, alltså ofrivilliga jobbförluster till följd av friställning, finns det anledning att mana till extra försiktighet i tolkningen av resultat från olika studier. Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar Bilaga 7 till LU 2008 Skiftande metoder för att identifiera effekter Vid sidan av problematiken med att avgränsa behandlingsgruppen finns det exempel på metodologiska skillnader som påverkar jämförbarheten mellan olika undersökningar. Det rör sig i första hand om de identifikationsstrategier som används för att identifiera effekten av en friställning. En central skillnad gäller användningen av jämförelsegrupper. Många studier saknar en väl definierad jämförelsegrupp. I dessa fall beräknas behandlingseffekten på exempelvis lön som skillnaden i lön före respektive efter friställningstidpunkten bland dem som drabbats av jobbförlust (before-after estimator). I studier som har tillgång till en jämförelsegrupp beräknas behandlingseffekten som skillnaden i lön mellan friställda respektive icke-friställda efter det att jobbförlusten ägt rum (cross-section estimator). I vissa undersökningar finns tillgång till data på utfallsvariabeln både före och efter friställningstidpunkten för både behandlings- och jämförelsegruppen. I dessa fall beräknas behandlingseffekten som skillnaden i lönedifferens före och efter friställningstidpunkten mellan friställda och icke-friställda (difference-in-difference estimator). Ett argument mot before-after ansatsen är att den tenderar att underskatta behandlingseffekten eftersom den eventuella löneökning som friställda kunnat erhålla om de inte hade förlorat jobbet inte beaktas. En styrka med difference-in-difference ansatsen är att den erbjuder bättre möjligheter att hantera icke- observerbara skillnader mellan behandlings- och jäm- förelsegruppen.TPF172FPT Vidare är det inte ovanligt med olika typer av betingningar på eller kontroller för faktorer och förhållanden som gäller efter friställningstidpunkten. Ett exempel är att man betingar på arbetslöshet efter friställning just för att kunna identifiera vilka som faktiskt drabbats av en ofrivillig jobbförlust. Ett annat exempel är att man betingar på att individer i jämförelsegruppen är kontinuerligt sysselsatta på samma företag och således förblir icke- friställda under hela undersökningsperioden. Ytterligare ett exempel är att man betingar på att både individer i behandlingsgruppen och i jämförelsegruppen deltar i arbetskraften efter friställningstidpunkten. Om syftet med analysen är att fånga hela den kausala effekten av en behandling är det viktigt att inte 172TP PT Se kapitel 9 för en något mer formell presentation av utvärderingsproblemet och de olika identifikationsstrategier som står till buds. Bilaga 7 till LU 2008 Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar kontrollera för eller betinga på förhållanden som kan vara orsakade av om man utsatts för behandlingen i fråga eller ej.TPF173FPT Det är uppenbart att resultatet av effekten på exempelvis lön efter friställning sannolikt blir annorlunda om jämförelsegruppen till dem som drabbas av jobbförlust utgörs av individer som inte blir friställda vid den aktuella tidpunkten (utan expost betingning) i stället för personer som varken förlorar jobbet då eller senare (med expost betingning). Sammanfattningsvis kan vi alltså konstatera att det finns grundläggande skillnader mellan tillgängliga studier både när det gäller definitionen av friställda och de identifikationsstrategier som används för att uppskatta effekterna av ofrivilliga jobbförluster. Det finns därmed anledning till viss försiktighet i tolkningen av resultat från olika undersökningar. 8.2Internationella erfarenheter av friställningar I följande avsnitt redovisas resultat från ett antal studier som fokuserar på förekomst och effekter av ofrivilliga jobbförluster. Uppsatserna är i huvudsak sorterade i kronologisk ordning. De tidiga studierna baseras på förhållandevis begränsade data från intervju-/enkätundersökningar och använder relativt enkla metoder för att uppskatta effekterna av friställning. De senare studierna utgår från rikare datamaterial och nyttjar i större uträckning metoder från den traditionella programutvärderingslitteraturen för att uppskatta effekterna av ofrivillig jobbförlust. På grund av avgörande skillnader i data, definitioner och metoder är det svårt att presentera en sammanfattande och rättvisande bild av vad de olika undersökningarna kommit fram till. När det gäller effekter av friställning fokuserar de olika studierna på lite olika utfallsvariabler, men alla har det gemensamt att de åtminstone söker uppskatta effekterna på lön av friställning. I tabell 8.1 sammanfattas löneeffekterna för några av de studier som varit föremål för någon form av vetenskaplig granskning (publicering i tidskrift eller avhandling). Vi vill understryka att friställningsbegreppet skiljer sig betydligt åt mellan de olika undersökningarna och att studierna använder skiftande 173TP PT För ytterligare diskussion av problemen med att betinga på eller kontrollera för förhållanden som gäller efter behandlingstidpunkten, se t.ex. , P. [1984] och Imbens, G. [2004]. Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar Bilaga 7 till LU 2008 metoder för att identifiera effekterna av friställning. Resultaten bör därför tolkas med stor försiktighet. Generellt visar genomförda undersökningar på både betydande och långsiktiga löneförluster av friställning. I allmänhet indikerar resultaten större negativa löne- effekter av jobbförlust i i jämförelse med europeiska länder. Resten av avsnittet ägnas åt en förhållandevis utförlig genomgång av de olika undersökningarna. Av denna framgår mer detaljer om datakällor, definitioner, metoder, etc. Här redovisas också resultat för fler utfallsvariabler och olika grupper av friställda. Tabell 8.1 Sammanfattning av resultat avseende löneeffekter av friställningar från olika studier Initial effekt (%) Långsiktig effekt (%) Farber (1993, 1997) m.fl. (1993) -15 (M) -28 (K) -8 (M) -11 (K) (1999, 2003) -9 (M) 0 (K) -17 (M) 0 (K) Huttunen m.fl. (2005) -2 ill 1 Carneiro & (2006) -21 till -8 (M) -22 till -11 (M) -16 till -5 (K) -17 till -8 (K) Anm.: M=män, K= kvinnor. Med initial effekt avses effekten för friställningsåret eller året efter friställning. Tidsspannet för de långsiktiga effekterna varierar men avser i allmänhet perioden efter friställning. Uppgifterna för (2006) är egna uppskattningar baserade på rapporterade effekter i SEK. Notera att friställningsbegreppet skiljer sig betydligt åt mellan de olika undersökningarna och att studierna använder skiftande metoder för att identifiera effekterna av friställning. Resultaten bör därför tolkas med stor försiktighet. Källa: Egen sammanställning. Bilaga 7 till LU 2008 Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar 8.2.1Resultat från studier av friställningar i Studier baserade på the Displaced Worker Survey Ett stort antal av de studier som behandlar förekomst och effekter av friställningar på den amerikanska arbetsmarknaden baseras på the Displaced Worker Survey (DWS). Denna undersökning har genomförts 1984 och fokuserar på anställda som förlorat sitt arbete till följd av: (1) arbetsställenedläggning, (2) neddragning på grund av otillräcklig efterfrågan, (3) indragen tjänst, (4) övriga orsaker.TPF174FPT I samtliga fall handlar det om jobbförlust till följd av operativa beslut, oberoende av enskilda anställdas individuella prestationer. Farber (1993, 1997) presenterar resultat baserade på analyser av totalt sju undersökningar –1996.TPF175FPT Perioden omfattar en och en halv konjunkturcykel, med svag konjunktur under inledningen av , medan senare delen av och framför allt mitten av kännetecknas av en stark ekonomisk utveckling. Mätt över treårsintervall friställs i fråga mellan 10–av de sysselsatta. Det motsvarar en årlig förekomst av ofrivilliga jobbförluster på i grova drag 3–. Utvecklingen av andelen friställda följer i stort konjunktur- mönstret, med en högre andel vid svag konjunktur och en lägre vid stark konjunktur. Undantaget är slutet av perioden, då den högsta andelen friställda registreras som ekonomin befinner sig i en starkt uppåtgående fas. Denna avvikelse ger visst belägg för påståendet om en tendens till över tiden fallande anställnings- trygghet på den amerikanska arbetsmarknaden. Om man ser till de olika orsakerna till jobbförlust kan man konstatera att andelen som förlorat sitt arbete till följd av arbetsställenedläggning är förhållandevis och uppgår till ungefär en tredjedel. Andelen friställningar till följd av otillräcklig efterfrågan uppvisar den mest cykliska variationen och pendlar mellan . Den mest dramatiska förändringen är annars den kraftiga uppgången av andelen friställda till följd av övriga orsaker. Från att ha legat relativt stabilt på 15–ökade andelen till . 174TP PT Denna kategori rymmer exempelvis friställning i samband med att en tillfällig anställning eller eget företagande upphört. 175TP PT För en mer uttömmande redovisning av studier baserade på DWS, se Hamermesh, D. [1989], Fallick, B. [1996] och Kletzer, L. [1998]. Forskningsöversikt – individeffekter av friställningar Bilaga 7 till LU 2008 Analysen av vilka grupper av anställda som drabbas visar att jobbförlust är vanligare bland män jämfört med kvinnor, bland lågutbildade jämfört med högutbildade och bland icke-vita jämfört med vita.