sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Genomgången av underlag om särskolan visar att det i stort sett saknas redovisningar om bakgrund och motiv till att särskolan har särskilda kursplaner och ett eget betygssystem. I den departe- mentspromemoria (Ds 1992:129) som föreslog att särskolan skulle ha egna kursplaner saknas bevekelsegrunderna till varför det be- hövs egna kursplaner. Det enda skälet som angavs var att kurs- planer utgör underlag för beslut om val av stoff och urval och ar- betsgruppen skrev: Det är därför – enligt arbetsgruppens uppfattning – viktigt att såväl grundsärskolan som träningsskolan har egna kurs- planer. I läroplanspropositionen (prop. 1992/93:220) bedömde reger- ingen att det inte alltid går att ha en generell kravnivå i särskolan. I de kursplaner som fastställt för särskolan anges krav- nivån i mål att uppnå vid skolgångens slut med följande inledning: Eleven skall efter sina förutsättningar kunna. Kursplanen indi- kerar således att det för varje elev behövs en individuell bedömning av dennes förutsättningar att nå målen. Före Lpo 94 skulle grund- skolans kursplaner gälla i grundsärskolan i tillämpliga delar, vilket också innebar att det behövde tas en individuell hänsyn till den en- skilde elevens förutsättningar. Enligt direktiven ingår att analysera konsekvenserna av mina för- slag för samtliga verksamheter som omfattas av Lpo 94. Den enkla vägen är att föreslå att särskolans kursplaner ges samma struktur som . Jag bedömer dock inte att det är en bra lösning. Mot bakgrund av det begränsade beslutsunderlaget som fanns när regeringen tog ställning till att särskolan skulle ha egna kursplaner bedömer jag att det är en bättre ordning att det utreds närmare hur särskolans behov av kursplaner bäst kan tillgodoses. Skall det finnas egna kursplaner för särskolan eller kan kursplaner tillämpas med det särskilda förbehåll som måste göras med hänsyn tagen till den enskilde elevens utvecklingsstörning? Det bör även utredas hur ett eventuellt betygssystem för särskolan bör se ut. Li- kaså bör träningsskolans behov av kursplaner ingå i en eventuell utredning. En väg att pröva ut om det skulle fungera att ha samma kursplaner för särskolan som är att starta en försöks- verksamhet. En sådan försöksverksamhet kräver dock särskilda fö- reskrifter om hur kursplaner skall tillämpas i sär- skolan, t.ex. hur individuell hänsyn till elevernas skiftande förut- sättningar skall tas. Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 För föreslås en samlad läroplan innefattande både övergripande mål och kursplaner. Med liknande motiv kan det fin- nas skäl att överväga en samlad läroplan även för särskolan. De övergripande målen för kan som till största delen vara desamma för särskolan. De särskilda mål som finns för särskolan i 94 bör kunna inarbetas i en eventuell läroplan för särskolan. Liksom för bör särskolan kunna ha en samlad läroplan med kursplaner eller liknande styrdokument. Ett alternativ skulle kunna vara att särskolans kursplaner ingår i en samlad läroplan som gäller för båda och särskolan. Hur utformningen av läroplanen bör se ut är bland annat beroende av resultat av en eventuell utredning om behovet av särskilda kurs- planer för särskolan. Jag anser mig inte ha underlag för ett ställ- ningstagande i denna fråga och lämnar därför inget förslag. Ett speciellt problem är hur särskolans resultat skall följas upp. finns inga publicerade resultat på samma sätt som för t.ex. . Detta hänger till stor del samman med skolformens särart, men också med att betyg endast sätts för de elever som öns- kar det. I utbildningsinspektionens årsrapport 2004TPF5FPT görs på grund- val av främst intervjuer i inspektionsrapporterna ett fåtal bedöm- ningar av utbildningsresultaten, t.ex. att samtliga elever har fullföljt sin utbildning inom utbildningstiden eller farhågor om att alla elever inte får tillräckliga utmaningar för sin kunskapsbildning. Det finns enligt min mening skäl att närmare ta reda på hur skolformens resultat bättre kan belysas och hur elever- nas kunskapsutveckling kan följas genom att i styrdokumenten för särskolan ange utvärderingsbara mål. 5TP PT (2005) 2004 – Sammanställningar och analyser av inspektionsresultaten, nr 266 Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Förslagen om kursplaner och en sammanhållen läroplan i kapitel 2 bör också kunna tillämpas för specialskolan. Dagens mål att uppnå för specialskolan som finns i Lpo 94 bör beaktas i den lä- roplansrevidering som föreslås i kapitel 2. För barn som på grund av dövhet eller hörselskada inte kan gå i eller särskolan finns specialskolan. Specialskolan om- fattar ca 800 elever, vilket motsvarar av samtliga skolpliktiga ungdomarTPF6FPT. Staten är huvudman för specialskolan och de sex statliga specialskolorna och ett centralt kansli utgör Speci- alskolemyndigheten, SPM. Myndigheten bildades efter för- slag av regeringen i den så kallade FunkispropositionenTPF7FPT. Fem av skolorna är regionala och erbjuder elever som är döva och hörsel- skadade en utbildning som motsvarar den kommunala . Åsbackaskolan är rikstäckande och erbjuder elever som är döva och hörselskadade med utvecklingsstörning eller dövblindfödda en ut- bildning som är anpassad efter varje elevs förutsättningar. tillsatte regeringen en särskild utredare som fick i uppdrag att utreda och föreslå hur och Hällbo- skolan skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språk- störning (dir. 2006:127). Uppdraget skall redovisas . Den utredare som uppdrogs att se över organisationen av myndigheter inom skolområdet (dir. 2007:28) skall enligt direktivet utgå från att en särskild myndighet skall ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor och då överväga om SPM skall föras till denna myndighet. Det som skiljer specialskolor från grundskolor är bland annat: undervisning på teckenspråk och/eller tal i en teckenspråkig miljö, undervisning i ytterligare ett ämne: teckenspråk, utbildningen är tioårig, undervisning i rörelse/drama istället för musik, 6TP PT (2006) Officiella Statistik – Riksnivå, del 2 2006, Barn, elever och personal, nr 277 7TP PT Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 undervisningen i språk, utöver teckenspråk, är för majoriteten av eleverna i första hand inriktad mot att eleverna skall be- härska språket i skriven form.TPF8FPT Enligt Lpo 94 gäller mål även för specialskolan. För döva och hörselskadade elever gäller dock särskilda mål i stället för mål för svenska och engelska. I läroplanen anges två mål att uppnå som innebär att specialskolan ansvarar för att varje döv eller hörselskadad elev efter genomgången specialskola dels är tvåspråkig, dvs. kan avläsa teckenspråk och läsa svenska samt ut- trycka tankar och idéer på teckenspråk och i skrift, dels kan kom- municera i skrift på engelska. För specialskolan gäller i flertalet ämnen samma kursplaner som för . De mål som eleverna i skall ha upp- nått i slutet av det femte skolåret skall i specialskolan uppnås i slu- tet av det sjätte skolåret. De mål som eleverna i skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret skall i specialskolan upp- nås i slutet av det tionde skolåret. För ämnena teckenspråk, svenska, engelska, moderna språk samt rörelse och drama har Skol- verket utarbetat särskilda kursplaner. Dessa har utformats så att de kan användas av alla elever i specialskolan. För döva och hörsel- skadade elever med utvecklingsstörning gäller dock särskolans kursplaner. 4.2.1Bakgrunden till dagens bestämmelser På samma sätt som för särskolan bereddes läroplansfrågorna i sär- skild ordning. Det var samma arbetsgrupp som för särskolan som behandlade frågorna och i arbetsgruppens rapport (Ds 1992:129) föreslogs att specialskolan bör ha egna kursplaner i de ämnen som inte finns eller skiljer sig från de ämnen som finns i . Vi- dare ansåg arbetsgruppen att utformningen av kursplaner och be- nämningen på de ämnen som ingår i den individuella träningen bör övervägas särskilt. I läroplanspropositionen (prop. 1992/93:220) behandlades även specialskolan, och på samma sätt som för den obligatoriska sär- skolan var det mening att regeringen skulle kunna be- myndiga att fastställa kursplaner. 8TP PT Källa: Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Det är rimligt att den målstruktur som jag föreslagit för grund- skolan också kan gälla för specialskolan. De ämnen som skiljer sig från , dvs. teckenspråk och rytmik/drama, bedöms vara av den karaktären att de ämnesmässigt kan jämföras med språk och musik och därmed få kursplaner som bygger på samma prin- ciper som jag föreslår för Min bedömning är också att mitt förslag om en samlad läroplan även bör kunna tillämpas för specialskolan. Dagens mål att uppnå för specialskolan som finns i Lpo 94, dvs. att eleven är tvåspråkig samt kan kommunicera i skrift på engelska, bör beaktas i den läroplansrevidering jag bedömer är nödvändig för . Förslagen om kursplaner och en sammanhållen läroplan i kapitel 2 bör också kunna tillämpas för sameskolan. Dagens mål att uppnå för sameskolan bör beaktas i den läroplansrevidering som föreslås för . På sameskolstyrelsens hemsida ges en historisk tillbakablick över samisk skolhistoria med start i 1600- talets . Nedanstående citat utgör beskrivningen av utveck- lingen . fanns det fem olika skolformer för samerna, lappfolkskolor, bibelskolor, vinterkurser, allmänna folkskolor samt svenska missionssällskapets skolor, och dessa kom att bli 35-40 stycken. I enlighet med reglementets avsikter byggdes speciella skol- kåtor i anslutning till byskolan. Dessa elevhem ansåg föräldrarna vara dåliga och hälsofarliga och uppfördes sedan skolhus och elevhem. nomadskoleutredning föreslogs att dessa sko- lor borde stå öppna för alla barn, vars föräldrar betraktade sig som sa- mer. Samerna borde få välja, om de ville sätta sina barn i nomadskolor eller i det allmänna skolväsendets skolor och att målen för nomad- skolan skulle vara detsamma som för . beslutade att samerna skulle kunna välja mel- lan två likvärdiga utbildningsmöjligheter, nämligen nomadskola eller Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 I samband med att läroplan för in- fördes, skickade ut kompletterande anvisning för undervisning av samernas barn. I detta tillägg sägs bland annat att in- nehållet och uppläggningen ska vara anpassad för samebarnens behov och att det, där så är möjligt, ska anordnas föreskriven undervisning i samiska. I och gymnasiet förekom överhuvudtaget inte någon undervisning i samiska före beslut om hem- språksundervisning för invandrarbarn och språkliga minoriteter.TPF9FPT Enligt skollagen får samers barn fullgöra sin skolplikt i sameskolan istället för i . Sameskolan, som omfattas av skolåren 1- 6, skall motsvara utbildningen i och syftar till att ge samers barn en utbildning med samisk inriktning. /06TPF10FPT fanns totalt sex sameskolor i fyra kommuner – , , och . I dessa skolor gick 138 elever med i genomsnitt 23 elever i respektive årskurs. Målen för undervisningen i sameskolan föreskrivs i Lpo 94. Ut- över mål att uppnå skall sameskolan ansvara för att varje elev efter genomgången sameskola är förtrogen med det sa- miska kulturarvet och kan tala, läsa och skriva på samiska. Enligt sameskolförordningen skall undervisningen ges på samiska och svenska samt ämnet samiska förekomma i samtliga årskurser. De kursplaner som fastslagits för skall tillämpas också i sameskolan. har fastställt en kursplan i samiska som också kan användas i modersmålsundervisning i samiska i grund- skolan. Kursplanen är översatt till nord, lule- och sydsamiska. Un- dervisning vid sameskolorna sker på dessa dialekter. Sameskolförordningen medger att en kommun får anordna sa- misk undervisning – undervisning med samiska inslag och under- visning i samiska utöver modersmålsundervisning i samiska – för samiska elever om kommunen träffar avtal om det med sameskol- styrelsen, så kallad integrerad samisk undervisning. Sameskol- styrelsen ger då bidrag till kommunerna. Denna utbildning skall i så fall integreras med motsvarande utbildning i . Möjlig- heten till integrerad undervisning infördes , efter en fyraårig 10TP PT (2006) Officiella Statistik – Riksnivå, del 2 2006. Barn, elever och personal, nr 277 Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 har nio kommuner integrerad samisk undervisningTPF11FPT. Sameskolstyrelsen är huvudman för de sex samesko- lorna i landet. Styrelsen anger på sin hemsida att skolformen är utformad och profilerad efter samernas behov av en utbildning som tillvaratar och utvecklar det samiska språket och kulturarvetTPF12FPT. Enligt sameskolförordningen (1995:205) skall sameskolstyrelsen, utöver att vara styrelse för sameskolorna, främja samiska undervisnings- inslag i det offentliga skolväsendet samt främja utveckling och pro- duktion av läromedel för samisk undervisning. Sameskolstyrelsen bör även bistå kommunen i uppsökande verksamhet samt infor- mera om sameskolan och om samiska undervisningsinslag. Utredningen om översyn av myndighetsstrukturen inom skol- väsendet m.m. (dir 2007:28) skall överväga möjligheten att in- rymma Sameskolstyrelsens verksamhet i . Motivet till en sådan utveckling anges vara att samla ansvaret för de frågor som har särskild betydelse för det samiska folket. Min bedömning är att förslaget om en samlad läroplan även bör kunna tillämpas för sameskolan. Dagens mål att uppnå för same- skolan som finns i Lpo 94, dvs. att varje elev efter genomgången sameskola är förtrogen med det samiska kulturarvet och kan tala, läsa och skriva på samiska, bör beaktas i den läroplansrevidering jag bedömer är nödvändig för . Likaså bör kursplaner som beslutats för även framgent kunna tillämpas också i sameskolan. Den kursplan som har fastställt i samiska bör enligt min mening kunna omarbetas efter samma principer som i mina förslag för kursplaner. 11TP PT , , , , , , , och Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Det finns skäl att i ett revideringsarbete av läroplanen även be- döma behovet av att ha särskilda skrivningar som gör förskole- klassens respektive fritidshemmets uppdrag, syfte och innehåll tydligare. En sådan reform bedöms ge bättre möjligheter att ut- värdera verksamheternas kvalitet och resultat. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. I propositionen Läroplan för det obli- gatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. (prop. 1997/98:94) skrev regeringen att verksamheten i förskoleklassen med fördel kan integreras med den övriga skolan och att den skall betraktas som undervisning i samma formella mening som i övriga skolformer. Regeringen skrev i propositionen att det som är na- turliga inslag i förskolepedagogiken bl.a. lek, omsorg, skapande och barnets eget utforskande bör få genomslag i den övriga skolan. Ut- bildningen i förskoleklassen skall enligt regeringen stimulera varje barns utveckling och lärande och ligga till grund för fortsatt skol- gång. Enligt skollagen skall kommunen anvisa plats i förskoleklassen för barn som är bosatta i från och med höstterminen det år då barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt. Förskoleklassen skall omfatta minst . omfattar läroplanen för det obligatoriska skol- oväsendet, Lpo 94, även förskoleklassen och fritidshem. Fritids- hemmen skall använda sig av läroplanen i så stor utsträckning som möjligt. Även om förskoleklassen är en frivillig skolform går nästan alla sexåringar i förskoleklass. var ca 89 000 elever in- skrivna i förskoleklassen. Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Enligt skollagen bedrivs skolbarnsomsorg i form av fritidshem och familjedaghem. I propositionen En läroplan för förskolan (prop. 1997/98:93) föreslog regeringen att benämningen integrerad skol- barnsomsorg skulle utgå och ges benämningen fritidshem. I pro- positionen om läroplanen för skolan (prop. 1997/98:94) angav re- geringen fritidshemmets roll: Fritidshemmet skall komplettera sko- lan samt erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i deras utveck- ling. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet, en verksamhet där bar- nen inte är inskrivna. Skolbarnsomsorgen skall enligt skollagen ta emot barn under den del av dagen då de inte vistas i skolan och un- der lov. 4.4.3Bakgrunden till dagens bestämmelser Barnomsorg och skolakommittén, BOSK, lämnade i sitt betän- kande Växa i lärande (SOU 1997:21) förslag till ett nytt mål- dokument för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6 – : Kommittén menar att det är mycket viktigt att arbeta med samma mål för den pedagogiska verksamheten i förskola för sexåringar, grund- skola och fritidshem, även i de verksamheter som ännu inte är integre- rade. De gemensamma nationella målen ska utgöra basen för det peda- gogiska arbetet och bör bidra till en snabbare integration för dessa åldrar. Gemensamma mål bidrar till att förena samsyn, kontinuitet och sta- bilitet. Med gemensamma definitioner och begrepp formas successivt ett gemensamt språk som underlättar integrationsarbetet. Det finns emellertid barn och unga som inte kommer att gå i integ- rerade verksamheter. En del barn går hem när förskolan och skolan är slut, andra går till familjedaghem och allt eftersom barnen blir äldre väljer de själva vad de ska göra på sin fritid. För dem finns inte arbets- lag med lärare och fritidspersonal på samma sätt som för de yngre skolbarnen som är i fritidshem på eftermiddagarna. Därför är det vik- tigt att vuxna som inte arbetar i integrerade former samverkar med varandra: föräldrar, fritidsledare, dagbarnvårdare, lärare, socialarbetare, fältassistenter m.fl. En samverkan med vuxna som utvecklas till stabila och varaktiga nätverk i ett bostadsområde kan betyda mycket för barn och ungas uppväxtvillkor. Skolans läroplan är ett måldokument som av tradition används av ledning och personal i skolan. Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 dock att läroplanen även kan användas av vuxna som arbetar med barn och unga i olika verksamheter och i samverkan kring barns och ungas fostran, fritid och lärande. I Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fri- tidshemmet m.m. (prop. 1997/98:94) skrevs följande om förskole- klassen och läroplanen: Läroplanen skall gälla för förskoleklassen. Förskoleklassen är en del av skolan och det första steget i att genomföra och uppfylla läroplanens mål, oberoende av hur verksamheten är organiserad. Förskoleklassen har därför, tillsammans med den övriga skolan, del i ett gemensamt an- svar för att läroplanens mål uppfylls och att riktlinjer efterlevs. Målen avser vad verksamheterna skall sträva mot och vad barn och unga skall ha uppnått. För förskoleklassen innebär detta att målen sätts längre fram i tiden jämfört med vad som gällde enligt de tidigare riktlinjerna i det pedagogiska programmet för förskolan. För att utveckla kontinuitet och gemensamma synsätt på utveckling och lärande får förskoleklassen en speciellt viktig roll, eftersom det är där som förskolans och skolans olika kulturer får sin mest påtagliga mötesplats, ofta även i samarbete med fritidshemmet. Den läroplan för förskolan som regeringen lagt förslag om till är en viktig utgångspunkt även för förskoleklassens verksamhet. I samma proposition står också om fritidshemmet och läroplanen: Läroplanen är och skall även i fortsättningen vara skriven med ut- gångspunkt i skolans verksamhet. Läroplanen kan därför inte gälla för fritidshemmet på samma sätt som för den obligatoriska skolan och förskoleklassen. Verksamheten erbjuds inte alla elever, eftersom till- gängligheten i första hand är knuten till föräldrarnas arbete eller stu- dier. Ungefär hälften av alla barn i åldrarna 6–har plats i fri- tidshem. Fritidshemmets verksamhet kan således inte vara en förut- sättning för att läroplanens mål skall nås, men skall, som ett komple- ment till skolan, bidra till att så sker. Fritidshemmet skall dock an- vända sig av läroplanen i så stor utsträckning som möjligt. För de av- snitt i läroplanen som behandlar grundläggande värden, förståelse och medmänsklighet, saklighet och allsidighet, normer och värden kan lä- roplanen helt och hållet tillämpas även av fritidshemmet. När det gäller de mer renodlade kunskapsmålen kan fritidshemmet bidra genom sina erfarenheter av en utforskande, laborativ och praktisk metodik. Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 4.4.4Läroplanen om förskoleklass och fritidshem I regeringens förordningTPF13FPT med anledning av Lpo 94 framgår att läroplanen, som utgör bilaga till förordningen, skall gälla för det obligatoriska skolväsendet och förskoleklassen. Vidare föreskriver regeringen att läroplanen också skall gälla förskollärare och fritids- pedagoger som undervisar inom de skolformer som läroplanen gäller för samt att läroplanen skall tillämpas inom fritidshemmet. I Lpo 94 nämns förskoleklass och fritidshem i följande samman- hang: Ett ömsesidigt möte mellan de pedagogiska synsätten i förskoleklass, skola och fritidshem kan berika elevernas utveckling och lärande. Under rubriken och samverkan: Samarbetsformer mellan förskoleklass, skola och fritidshem skall ut- vecklas för att berika varje elevs mångsidiga utveckling och lärande. För att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt per- spektiv skall skolan också sträva efter att nå ett förtroendefullt samar- bete med förskolan samt med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Samarbetet skall utgå från de nationella och lokala mål och riktlinjer som gäller för respektive verksamhet. - utveckla samarbetet mellan förskoleklass, skola och fritidshem, Under rubriken 2.8 Rektors ansvar: - samarbetsformer utvecklas med förskoleklassen, skolan och fritids- hemmet för att stödja varje elevs mångsidiga utveckling och lärande, Utöver ovanstående citat ur 94 finns inga särskilda riktlinjer till lärarna i dessa verksamheter om hur läroplanen skall tillämpas. 13TP PT Förordning (SKOLFS 1994:1) om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskole- klassen och fritidshemmet Konsekvenser för övriga verksamhetsformer inom Lpo 94 och för Lpf 94 Regeringen ansåg i propositionen (prop. 1997/98:94) att Skol- verket bör utforma vägledande riktlinjer i form av allmänna råd för fritidshem: Det är fritidspedagogernas och övrig fritidshemspersonals ansvar, att med stöd av läroplanen och de allmänna råden, utforma en lämplig helhet för fritidshemmets uppdrag i samverkan med förskole- klassen och skolan. har utarbetat sådana allmänna rådTPF14FPT. Det kan konstateras att de allmänna råden mer har karaktären av måldokument än förklarande och motiverande råd för tillämp- ningen av Lpo 94. Ett exempel på det är följande råd: För att erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen bör fritidshemmet utmana barnen att successivt vidga och fördjupa sina kunskaper om sig själva och sin omvärld. Verksamheten bör vara rolig och stimulerande för barnen och ta till vara deras nyfikenhet, företag- samhet och lust att lära. Fritidshemmet bör stimulera barns allsidiga utveckling. Verksamheten bör bygga på insikten att barns utveckling och lärande sker och i alla sammanhang. Synen på barn som aktiva medskapare av sin egen utveckling och sitt eget lärande bör prägla verksamheten. I kommentarerna till de allmänna råden ges enligt min bedömning inte mycket annan ledning än mer av det som anges i råden. Ett ex- empel är kommentaren till ovanstående råd: Lek, skapande verksamhet, barns eget utforskande av omvärlden och ett temainriktat arbetssätt har varit viktiga inslag såväl i förskolans som i fritidshemmets pedagogiska verksamhet. Dessa mo- ment har förts in i läroplanen.