sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Om så inte sker bedöms stora delar av de möjligheter till genomförande av de ekonomiskt lönsamma och angelägna åtgärder som finns att gå förlorade till nästa gång byggnaderna behöver reno- veras. Det kan då dröja 30 innan motsvarande möjligheter till lönsam energieffektivisering återkommer. Förslag rörande krav på energihushållning i samband med ombyggnad och renovering är ingen ny idé. Sådana förslag har t.ex. förts fram i propositionen om energieffektivisering och energi- 57TP PT I PBL:s, Plan- och bygglagens, begreppsapparat används uttrycket ändring inte reno- vering eller ombyggnad. 58TP PT I dessa av flerbostadshusen ingår cirka 750 000 lägenheterna som upp- fördes i det så kallade miljonprogrammet och cirka 800 000 lägenheter som byggdes under de två decennierna före det. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. smart byggande.TPF59FPT Förslaget har även framförts i Klimatbered- ningens betänkande. Enligt direktivet om byggnaders energiprestanda ska medlems- staterna se till att byggnader över 1 000 m2P P som renoveras eller byggs om uppfyller vissa minimikrav med avseende på energi- prestanda (artikel 6).TPF60FPT Direktivet är under omarbet- ning. De förändringar som kommer att ske får ses som en skärp- ning av nu gällande krav. Förslaget till förändring av byggnads- prestandadirektivet innefattar också en utvidgning mot primär- energiperspektivet. I bl.a. , och finns regler för energieffektivisering i samband med ombyggnad. Där definieras i vilka fall som minimikraven ska uppfyllas och vad de ska avse på en övergripande nivå eller i fråga om enskilda kom- ponenter. I och ställs i princip lika långtgående energieffektivitetskrav vid ombyggnad som vid nybyggnad. I Energiprestandadirektivet är energihushållningskraven uppdelade på större ombyggnad (major renovation) och andra ändringar. I det första fallet utlöses följdkrav, och hela byggnaden omfattas av krav på viss specifik energianvändning, enligt samma modell som för nybyggnad. Samma nivåer som för nybyggnad bör också gälla, som en utgångspunkt. I det andra fallet som omfattar mindre ändringar förslås principen att varje ändring ska ske med hänsyn till energihushållning gälla. Detta gäller i princip , men ett nytt krav bör införas att varje förändring ska förknippas med att vissa minimiprestanda bör uppfyllas. T.ex. ett visst U-värde på fönster vid byte. Kraven som ställs ska generellt vara lönsamma för husägaren. Om husägaren menar att det inte är lönsamt att uppfylla kravet, eller att det av andra skäl är omöjligt eller olämpligt, så måste denne förevisa motiv för detta. En viktig del av kraven är att den enskilda husägaren åtminstone uppmärksammas på lönsamma effektivise- ringsåtgärder, och måste ta med dessa åtgärder i sina beräkningar. Det bör finnas en lista med krav som olika komponenter ska uppfylla i energihänseende. Den bör utöver fönster, dörrar, väggar och tak också omfatta ett antal egenskaper för t.ex. fast belysning, pumpar, komfortkyla och ventilation. 59TP PT Proposition 2005/6:145, Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggan- de, avsnitt 6.4.5, s. 38-40. 60TP PT Direktivet om energideklarationer av byggnader, artikel 6. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. har regeringens bemyndigande att meddela tillämpningsföreskrifter för energikrav i samband med ombyggnad. arbetar med frågan hur energikrav, inte bara i form av allmänna råd, utan även som föreskrifter vid om- byggnad ska kunna utformas. har inom ramen för ett tidigare arbete på regeringens uppdrag utrett vilka åtgärder som är lämpliga för att effektivisera energianvändningen i befintliga byggnader.TPF61FPT En redovisning har lämnats i rapporten bort! Energieffektivisering i befintlig bebyggelse.TPF62FPT Uppdraget avsåg åtgärder som kan genomföras i sam- band med ändring av byggnader enligt förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF). Förslag till vilka ändringsåtgärder som bör kräva bygganmälan skulle också lämnas. Likaså skulle vid uppdragets genomförande beaktas att energieffektiviseringen bör syfta till minskad användning av jordens primära energiresurser för att och därmed minska belastningen på klimat och miljö. I uppdraget ingick också att analysera eventuella behov av ändringar av gällande bestämmelser i anledning av de åtgärder som föreslås och redovisa förslag till sådana ändringar. föreslår i sin utredning att ändringsföreskrifter med avseende på effektivare energianvändning ska tas fram och över- lämnas till EU för notifiering , och att arbetet ska bedrivas i bred samverkan med andra berörda myndigheter och branschens aktörer. Vidare föreslår att lagstiftnings- begreppet avsevärt förlängd brukstid bör ersättas av ett nytt begrepp för omfattande ombyggnad. De föreslår också att det bör tydliggöras vilka kriterier som ska gälla för att omfattande om- byggnad ska anses föreligga och vilka krav som kan ställas i en sådan situation. föreslår också att bör ges i uppdrag att i samverkan med identifiera relevanta byggprodukter med stor påverkan på byggnadens energianvänd- ning och verka för att dessa produkter deklareras och märks genom frivilliga branschöverenskommelser eller genom obligatorisk märk- ning. Slutligen föreslår i sin redovisning av uppdraget att krav på individuell mätning av varmvatten vid ändring och vid nybyggnad ska tas fram. Utredningen stödjer samtliga dessa för- slag. 61TP PT Uppdraget har genomförts efter samråd med . 62TP PT 2008. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Effekter av energikrav vid ombyggnad Utredningen bedömer baserat på Profus beräkningar att en lönsam potential på primär energi (3,slutlig energi) kan realiseras med hjälp av energikrav vid ombyggnad. Här inräknas småhus, flerbostadshus och lokalbyggnader. Potentialberäkningen utgår från Profus beräkning inklusive bedömda transaktions- kostnader. Kravet på att husägaren ska byta till komponenter med vissa energiegenskaper ska vara lönsamt för denne, och i den kalkylen bör också husägarens egen tid få inräknas. Den beräknade potentialen tar hänsyn till hur stor del av beståndet som verkligen förväntas genomföra ombyggnader . En skattning av potentialens fördelning på olika åtgärdstyper visas i tabell 5.8. Tabell 5.8 Skattad effektiviseringspotential i slutlig energi för energikrav i samband med ombyggnad, TWh/år Total potential till 2016 i Slutlig energi, TWh/år energi, TWh/år Vägg- och vindsisolering lokalerTPF FPT Källa: Profu. 63TP PT Åtgärden bedöms endast komma till stånd i samband med fasadrenovering. 64TP PT Se fotnot 63. 65TP PT Se fotnot 63. 66TP PT Effekten bedöms endast komma till stånd när fönsterbyte ändå ska ske. 67TP PT Se fotnot 66. 68TP PT Se fotnot 66. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Utredningen bedömer att en realisering av denna potential kommer att leda till årliga minskade energikostnader på 2,5 till för de berörda slutanvändarna. De minskade energi- kostnaderna kommer att kvarstå under åtgärdernas livslängd . Merparten av åtgärderna bedöms ha en livslängd längre än . Merkostnaderna för dessa åtgärder har för byggnadsägarna bedömts uppgå till . 5.5.3Energideklaration av byggnader, kontinuerlig utveckling Utredningens förslag: En oberoende utvärdering av systemet med energideklaration ska genomföras . Utvärde- ringen ska allsidigt belysa både konsumenternas erfarenheter, såväl fastighetsägare som brukare, hur tillsynen fungerar och hur energideklarationerna fungerar som styrmedel. Utvärderingen ska innefatta en översyn över vilka typer av lönsamma åtgärder som föreslås i deklarationerna. I utvärde- ringen ska även undersökas huruvida en revidering av systemet med energideklarationer ska göras så att även hushållsel och verksamhetsel inkluderas i energideklarationerna. ges i uppdrag att utvärdera om de rutiner som införts fungerar som avsett från ett konsument- perspektiv och i administrativa avseenden. ska i samråd med vid kon- tinuerlig förbättring och vidareutveckling av rutiner och under- lag för energideklarationerna. Eventuella revideringar bör vara i samklang med de CEN-standarder som är framtagna för energi- deklarationer. Lagen om energideklaration av byggnader trädde i kraft . Lagen baseras på EG-direktivet om byggnaders energi- prestanda. pågår en revidering av detta direktiv. I det förslag som föreligger syftar till att skärpa kraven på flera områden. Bl.a. föreslås ett primärenergiperspektiv anläggas, och att krav på energideklarationer ska föreligga även för byggnader mindre än 1 000 m2P .P I stort omfattas hela beståndet av flerbostadshus och lokal- byggnader av kravet på energideklarationer. ska även småhus energideklareras i samband med Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. försäljning eller uthyrning av en byggnad. Energideklarationen ger en unik möjlighet att få fram individuella åtgärdsförslag till varje hus och varje fastighetsägare. Energideklarationerna är därför ett viktigt verktyg för att uppnå en effektivare energianvändning i bostäder och lokaler. Utredningen bedömer att energideklarationer kan leda till att ett större genomförande av den lönsamma potentialen för energi- effektiviseringsåtgärder i byggnader kan komma till stånd. Energi- deklarationer är således ett strategiskt instrument för att identifiera ekonomiskt motiverade effektiviseringsåtgärder i enskilda bygg- nader. Det finns mot den bakgrunden skäl att löpande se över och förbättra systemet med energideklarationer. Det gäller t.ex. referensvärden, besiktningsrutiner, åtgärdspresentation, rapporte- ring, deklarationsregister m.m. har genom ett centralt register där samtliga energideklarationer sparas. Det ger en unik möjlighet att följa upp, analysera och utvärdera befintliga byggnaders energianvändning, inomhusmiljöstatus och möjlig sparpotential som för byggnads- ägaren är lönsam. Utredningen föreslår att en oberoende utvärdering av energi- deklarationerna genomförs senast . Utvärderingen ska allsidigt belysa erfarenheterna från såväl fastighetsägare, brukare som energideklaranter och hur energideklarationerna fungerar som styrmedel. Den ska också innefatta en översyn över vilka typer av lönsamma åtgärder som föreslås i samband med deklarationerna och i vilken omfattning dessa åtgärder genomförs. Utvärderingen bör också redovisa eventuella hinder som kan föreligga för sådana åtgärdsförslag som inte genomförs samt förslag på eventuella ytterligare insatser för att energideklarationerna ska leda till energieffektivisering. I utvärderingen bör även undersökas huruvida hushållsel och verksamhetsel ska inkluderas i energidekla- rationerna. Vidare föreslår utredningen att ges i uppdrag att utvärdera om de rutiner som införts fungerar som avsett från ett konsumentperspektiv och i administrativa avseen- den. bör även få i uppdrag att samråda med Energi- myndigheten vid kontinuerlig förbättring och vidareutveckling av rutiner och underlag för energideklarationerna. Eventuella revi- deringar bör vara i samklang med de CEN-standarder som är framtagna för energideklarationer. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Utredningens förslag: ges i uppdrag att utvärdera nybyggnadskraven och föreslå eventuella revideringar. Energihushållningskraven i byggregler reviderades den Vissa övergångsregler gällde inledningsvis, men från har övergångsreglerna upphört och kraven gäller nu fullt ut. Tydligare och mer verifierbara funktionskrav bedöms leda till att energianvändningen i nya byggnader minskar. Utredningen bedömer att en ytterligare successiv skärpning av nybyggnadsreglernas energikrav är ett lämpligt medel för att nå energieffektiviseringsdirektivets besparingsmål. En sådan skärpning bör annonseras på sådant sätt, att byggsektorns aktörer ges möjlig- het att planera för regelförändringarna. Därmed kan aktörernas önskemål om förutsägbarhet när det gäller energikrav tillgodoses. En successiv skärpning av nybyggnadsreglerna på denna punkt ligger i linje med det krav på omprövning av reglerna om energi- prestanda som finns i EG-direktivet om byggnaders energi- prestanda. Av EG-direktivets artikel 4 följer att energikrav för nybyggnad ska ses över minst , och vid behov upp- dateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inombyggnads- sektorn. Frågan om skärpta energikrav för nybebyggelsen har också behandlats bl.a. i proposition 2005/06:145. Det är angeläget att gällande regler svarar mot EG-direktivet. Det gäller även frågan om fortlöpande uppdatering av energikraven med hänsyn till den tekniska utvecklingen. har framfört att en sådan, successiv förändring av nybyggnadsreglerna inte är möjlig utan ett utvidgat bemyndigande i förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk. Verket har sålunda föreslagit att 8 § i nämnda förordning kompletteras i enlighet med följande kursivering: och deras installationer för uppvärmning, kylning och ventilation skall vara projekterade och utförda på ett sådant sätt att den mängd energi som med hänsyn till klimat- förhållandena på platsen behövs för användandet blir så liten som möjligt utifrån rådande tekniska förutsättningar och så att värme- komforten för brukarna blir tillfredsställande.TPF69FPT 69TP PT , , s. 108. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Utredningen föreslår, i syfte att tillgodose de krav måste uppfylla enligt EG-direktivet, att eventuella oklarheter om för- ordningens tolkning undanröjs genom att förordningstexten kompletteras på det sätt efterfrågat. Utredningen föreslår att härefter ges i uppdrag att utvärdera och vid behov skärpa nuvarande krav på energihushållning vid nybyggnad enligt förslag i proposition 2005/06:145, avsnitt 6.4.3 och 6.4.4. 5.5.5Fortsatt främjande av energitjänster Utredningens förslag: ges i uppdrag att arbeta med kompetensförstärkning, upphandlingsstöd och informationsspridning om energitjänster. Energitjänster kan signifikant bidra till att den lönsamma effektivi- seringspotentialen inom bebyggelsen realiseras. Konsultföretaget har på uppdrag av kartlagt marknaden för energitjänster. Kartläggningen har bl.a. skett genom intervjuer med företrädare för energitjänstföretag och beställare. De vanligaste tjänsterna är Energy Performance Contracting, (EPC) samt olika funktionstjänster, t.ex. klimatavtal. En utvärdering av EPC-projekt, som genomförts inom den offent- liga sektorn , visar en genomsnittlig effektivisering på för värme och varmvatten. Avtals- modellerna för energitjänster utgår från ett åtagande där energi- tjänstföretaget tar ett helhetsansvar för kartläggning och analys, genomförande och uppföljning av energieffektiviseringsprojekten. I avtalen ingår garantier för energibesparing och prestanda. Tjänsterna erbjuds till kunder inom framför allt lokalsektorn och industrin, men även i flerbostadshussektorn har sådana projekt genomförts. Av WSP:s kartläggning framgår att det bland marknads- aktörerna finns en stor enighet om att marknaden för energi- tjänster kommer att växa betydligt på kort och medellång sikt. Resultatet av intervjuarbetet visar också att det finns ett stort behov av kompetensförstärkning. Brist på kompetent personal framhålls genomgående som en begränsande faktor för expansion av marknaden för energitjänster. Mot denna bakgrund föreslår Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. utredningen en satsning på tvärfackliga kurser inom områden med relevans för energitjänster. Marknadskartläggningen visar också att det finns ett behov av att sprida kunskap bland beställare. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att arbeta med kompetens- förstärkning, upphandlingsstöd och informationsspridning om energitjänster. Detta kan delvis ske genom att informationsinsatser av det slag som sker i för Energi- tjänster förstärks. Utredningen föreslår i kapitel 17 ett ny och bredare struktur för informationsspridning kallad Forum för energieffektivisering, i vilken även information om energitjänster kan inordnas. Utredningens föreslag: ges i uppdrag att utöka programmet för teknikupphandling. Inom ramen för pro- grammet ska sträva efter att fler beställar- grupper kommer till stånd. ges även i uppdrag att förstärka sprid- ningen av information om de produkter som tas fram genom teknikupphandlingarna. Teknikupphandling bidrar till att utveckla och sprida ny energi- effektiv teknik och till att introduktionen av sådan teknik påskyn- das. Teknikupphandling har framgångs- rikt använts för utveckling och marknadsintroduktion av nya energieffektiva komponenter, produkter och system i Sverige.TPF70FPT En teknikupphandlings främsta funktion är att påskynda teknik- utveckling och tidigarelägga marknadsintroduktion av energi- effektiva produkter. Energieffektiviseringseffekten från teknik- upphandlingar sker över långa tidsperioder och innefattar direkta och indirekta energieffektiviseringseffekter, vilka båda bidrar till effektivare energianvändning. Exempel på indirekta effekter, eller spridningseffekter, kan vara att teknikupphandlingen stimulerar fler tillverkare att utveckla och marknadsföra produkter med samma eller bättre prestanda som de vinnande produkterna eller att 70TP PT I skriften teknikupphandlingar (ET2006:08) redovisas en förteckning över alla teknikupphandlingar som och genomfört mellan åren 1990 2005, se Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. andra aktörer mer aktivt verkar för en ökad användning av de energieffektiva produkterna.TPF71FPT genomförda teknikupphandlingar omfattar energianvän- dande komponenter, produkter, processer eller system. I många av de genomförda teknikupphandlingsprojekten har de direkta effekterna lett till en halvering av den upphandlade produktens eller systemets energianvändning. samordnar och stödjer fyra beställargrupper i bostads- och servicesektorn. Potentialen för fortsatt utveckling av energieffektiva produkter och system inom sektorn bostäder och service m.m. bedöms vara god. Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att utöka programmet för teknikupphandling. Inom ramen för programmet ska sträva efter att fler beställargrupper kommer till stånd. Det utökade programmet för teknikupphandling bör omfatta spridning av information om de produkter som tas fram. Vidare bör ges i upp- drag att skapa förutsättning för att konceptet för teknikupphand- ling kan vidareutvecklas avseende bl.a. spridning och utvärdering av projektens effekter. Bedömda kostnader för teknikupphandlingar för sektorn bostäder och service m.m. Utredningen bedömer, baserat på uppgifter från Energimyndig- heten, att fem till tio nya teknikupphandlingar kan genomföras . I samband med teknikupphand- lingsprojekt uppkommer kostnader för bl.a. förstudier, beställar- grupper, framtagande av anbudshandlingar, utvärderingar, tester och framtagande och spridning av informationsmaterial. För 10 teknikupphandlingar bedöms, inklusive administrationskostnader, en budget på i storleksordningen erfordras. Fördelat över innebär detta en årlig budget på . För både de deltagande och andra företag beräknas programmet medföra lägre energikostnader om investeringar i de nya energi- effektiva produkterna görs. Sammantaget bedöms direkta effekter av det föreslagna teknikupphandlingsprogrammet kunna bidra till 71TP PT Energimyndigheten, Teknikupphandling som styrmedel metodik och exempel, 2004. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. att åtgärder som minskar de berörda slutanvändarnas kostnader på 0,3 till . Men de aktörer som deltar i teknikupphandlingarna kommer också att ha kostnader för sitt deltagande i form av personella resurser för arbetet i beställar- gruppen. Utöver detta måste alla slutanvändare som väljer att investera i den nya teknik som teknikupphandlingarna leder till, om att avsätta resurser för investeringarna. Vidare behöver de till- verkare som väljer att delta i teknikupphandlingarna behöver avsätta resurser för teknikutveckling. 5.5.7Samverkan för en effektivare fjärrvärme Utredningens bedömning: Den på central nivå partssamman- satta bör uppmärksammas på upp- giften att medverka till energieffektivisering i fjärrvärmesektorn. På lokal nivå etableras energieffektiviseringskommittéer mellan fjärrvärmeföretagen och dess kunder. strävar efter att identifiera åtgärder som ger största möjliga effekt till minsta möjliga kostnad för samhället. För att lyckas med det har ett systemperspektiv genomsyrat hela utredningsarbetet. Det är inte tillräckligt att enbart studera hur stor effektiviseringen blir hos slutanvändarna. Effekten i bakomliggande tillförselsystem måste också beaktas. I annat fall kan åtgärder leda till suboptimeringar och därmed motverka sitt syfte. Det är förändringen i behovet av primärenergi som avgör hur stor effektiviseringen blir i användningen av naturresurser för energiändamål. Det finns exempel på effektiviseringar i slutanvänd- ningen av energi, som leder till ökat behov av primär energi. En sådan effektivisering i slutanvändarledet innebär alltså att uttaget av naturresurser ökar. Däremot leder alla effektiviseringar i den primära energianvändningen till att användningen av naturresurser minskar. Den svenska fjärrvärmeindustrin har stor möjlighet ta tillvara resurser, som annars skulle gå förlorade. Det innebär i praktiken bl.a. att restvärme från industriella processer och från elproduk- tionen kan utnyttjas i allt större omfattning. Härigenom sker en effektivisering i användningen av primär energi. Det gäller även om Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. ingen effektivisering sker hos slutanvändarna. Omvänt kan en effektivisering hos slutanvändarna innebära en relativt liten effekti- visering på primärenerginivå, i synnerhet om fjärrvärmeprodu- centen redan effektiviserat sin användning av primär energi. Det är uppenbart att en avvägning måste ske mellan effektiviserings- åtgärder i tillförsel, respektive i användning, av energi. Det är därför angeläget att öka kunskapen hos såväl fjärr- värmeleverantörer, som hos deras kunder, om hur åtgärder i olika delar av energikedjan samverkar. Fjärrvärme är, till skillnad från t.ex. el, en lokalt producerad och distribuerad nyttighet. Det innebär att förutsättningarna för verksamheten skiljer sig avsevärt mellan olika fjärrvärmeproducenter. Det gäller både värmeproduk- tionen i sig och den geografiska dimension, som bestämmer för- utsättningarna för transport av värme fram till kunderna. Mot den bakgrunden är det önskvärt att en samverkan sker även på lokal nivå och med utgångspunkt från de lokala förutsättningarna. I det följande skisseras hur ett sådant system för samverkan för en energieffektivare fjärrvärme skulle kunna byggas upp. Utredningen har i sitt delbetänkande Ett energieffektivare (SOU 2008:25) redovisat viktningsfaktorer för fjärrvärme. Dessa viktningsfaktorer återspeglar relationen mellan insatsen av primär energi och mängden slutanvänd energi. Utredningen fann vid sin genomgång av de svenska fjärrvärmesystemen en stor spridning i viktningsfaktorer. Under basåren 2001–2005 varierade viktnings- faktorerna i de olika systemen mellan 0,05 och 2,64 med ett medel- värde på 0,93. hade dessutom den genom- snittliga viktningsfaktorn minskat från 2001 till 2005. Utvecklingen mot lägre viktningsfaktorer i fjärrvärmen har fortsatt . Den lägsta viktningsfaktorn (0,05) innebär att den primära användningen av energiresurser enbart uppgår till av den hos kunderna uppmätta slutanvända energin. Det innebär att gratisvärme nyttiggörs i hög grad. Den högsta viktningsfaktorn (2,64), som avser ett litet fjärrvärmesystem, innebär att den primära användningen av energiresurser uppgår till av den hos kunden uppmätta energimängden. I det fallet har fjärrvärmesyste- met alltså en mycket låg energieffektivitet.