sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — Inom ramen för kartläggning, Ideella Arenas sammanställning av forskning samt framträder en rad forskare från olika vetenskapliga discipliner. Där finns forskare från historia, sociologi, statsvetenskap, socialt arbete, socialantropologi, teologi, ekonomi, rättsvetenskap, ledning, orga- nisation, pedagogik, psykologi m.fl. Det innebär att en mängd olika forskningsfrågor berörs. Det går dock att urskilja några tydliga teman inom dagens forskning. civilsamhället och demokratin, civilsamhället och medborgarna, civilsamhällets roll i välfärdsstatens omvandling, samt civilsamhällets organisering och utveckling. Historiskt sett har folkrörelserna en mycket betydelsefull roll som fostrare och bärare av demokratin. Som tidigare redovisats har medlemsantalet minskat i etablerade organisationer , inte minst bland ungdomar. Men det finns också studier som visar på att de ungas politiska engagemang inte har minskat utan att det bara har tagit sig andra former. Fler studier på detta tema vore av intresse för att se vilka former olika gruppers politiska engagemang tar och vad det civila samhället spelar för roll i detta sammanhang. I Jubileumsfonds områdesgrupps skrift Civilsam- hället – några forskningsfrågor framhålls att begreppet civilsam- hälle har lyckats bryta loss folkrörelserna från dess tidigare starka statsförankring. Det är därmed inte någon självklarhet till vad och på vilket sätt engagemang inom det civila samhället relateras till. Deltagandet kan eventuellt relateras till lokala sammanhang. Det kan också relateras till regionala, nationella eller globala sam- Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Hur formerandet av dessa sammanhang ser ut är en empirisk fråga av intresse för såväl individen, organisationer som för olika samhällsaktörer. Det politiska engagemanget inom det civila samhället kanalise- ras inte bara genom folkrörelser utan även genom sociala rörelser, normsättningar och standards på mer övergripande nivå såväl inom landet som globalt. Frågor om hur dessa rörelser ser ut , dess organisering och betydelse för demokratin är av stor vikt för för- ståelsen av vårt samhälle. Som tidigare redovisats är målet med folkrörelsepolitiken att ge människor bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Det är därför viktigt att förstå mekanismerna för människors engagemang, relationerna mellan individer i olika typer av föreningar samt betydelsen av organise- ringen för människors identitetsutveckling, samhörighet och tillit. Folkrörelser och annat föreningsliv lyfts ofta fram som viktiga kanaler för individers utveckling som samhällsmedborgare. I dagens relativt heterogena samhälle ser vi att vissa människor enga- gerar sig och uttrycker sig genom gängse kanaler. Men vi ser också människor som finner nya kanaler och människor som vid en första anblick inte verkar engagera sig i denna typ av verksamhet. Vi ser också delvis en omprövning och i vissa fall en dragkamp mellan olika grupperingars åsikter och intressen. Många av de studier som har gjorts kring betydelsen av det civila samhället för individernas utveckling, utveckling av medborgarskap och medborgarnas möjlighet att forma sina liv av förklarliga skäl har varit kopplade samhälle. står vi i början av ett nytt sekel och det borde därför vara av största vikt att dessa frågor även belyses i dagens samhälle. Det är inte minst viktigt att de ungas engagemang och deltagande blir belyst, liksom genus- aspekter i det civila samhället samt hur migration och globalisering påverkar civilsamhället och individerna. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel 8.3.3Civilsamhällets roll i välfärdssamhällets omvandling Inom det civila samhället finns det en omfattande social verksam- het, ett omfattande frivilligt socialt arbete och en ibland något spänningsfylld relation till välfärdsstaten. Spänningen består å ena sidan i den nära samverkan med välfärdssamhällets aktörer, och å andra sidan rollen att utveckla egna verksamheter som ibland står i opposition gentemot statens inriktning. I den ovannämnda skriften från Jubileumfonds områdesgrupp framhålls att den historieskrivning som finns är präglad av den nära kopplingen mellan välfärdssamhällets utveck- ling och socialdemokratin. Därför är det nödvändigt att studier av svenskt civilsamhälle både direkt och indirekt inkluderar analyser av den socialdemokratiska hegemonin. Såväl folkrörelserna som den svenska samhällsforskningen har varit djupt involverad i denna hegemoni. Detta kan ha gjort det svårt att få gehör för omfattande och stabila frivilliga sociala insatser i vårt samhälle. Men forsk- ningen om civilsamhället har visat på en något alternativ utveckling vilket kan bidra till en bredare förståelse av samhällsutvecklingen. Folkrörelser och andra organisationer i civilsamhället är en viktig del i samhällets välfärdsmix (se nedanstående figur) som inte minst är under omprövning och delvis under omvandling. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Figur 1 Den tredje sektorn och välfärdsmixen (Offentliga mynd. E D J E (Privata företag ) Familjer, osv..) Source: V. Pestoff, 1998. ser vi omvandlingar i denna modell. Relationerna och spelreg- lerna inom denna mix är under omprövning. Flera forskare pekar på att vi kan vara på väg mot en mer genomsnittseuropeisk modell för relationerna mellan offentlig och ideell sektor. Det borde därför vara av intresse att studera denna utveckling även utifrån tredje sektorns perspektiv för att öka förståelsen för dagens utveckling. Det finns därmed ett behov av att ur ett sektorövergripande perspektiv förstå och kunna hantera utvecklingen i praktik, inom policyutveckling samt tankemodeller för forskning. Vi ser också en omprövning inom till exempel områden där regional utveckling och tillväxt står i fokus. Där finns ett ökat intresse för vilken roll det civila samhället har för en positiv utveckling. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel 8.3.4Civilsamhällets organisering och utveckling Som tidigare redovisats i statistikkapitlet har det gjorts kartläggningar av den ideella sektorn i olika omgångar. Dessa kartläggningar har byggt på internationellt jäm- förbara klassificeringar inom ramen för de s.k. samt FN:s arbete för att introducera ett satellite account till nationalräkenskaperna kring ideella organisationer (non-profit organizations). Dessa kartläggningar har skapat en bild av det svenska organisatoriska landskapet som visar på en heterogen sam- ling etablerade organisationer i en sektor som är under ständig för- ändring. Dessa studier, som tidigare tagits upp i kapitel 7, inkluderar dock inte informella organisationer eller organisationer utan eller bara med ringa ekonomisk omsättning. Det innebär att sådana organisationer liksom andra typer av organiserad verksamhet exempelvis nätverk och sociala rörelser inte blir belysta i dessa sektorstudier. Det finns därmed behov av att ytterligare komplettera bilden av det civila samhället genom andra typer av studier för att visa på ett ännu mer heterogent landskap. På så sätt kan vita fläckar belysas och förståelsen öka för nya typer av organisationer, för andra grup- per av befolkningens organisering samt för processer där männi- skor tillsammans skapar en ny verksamhet som i huvudsak syftar till en social förändring. Frågor om ledning av organiserad verksamhet, former för med- lemskap och annat deltagande samt hantering av ekonomi, juridik m.m. är kanske främst ett intresse för de ideella organisationerna. Men det borde också vara av intresse för den samhällsvetenskapliga forskningen att studera dessa fenomen i det civila samhället likväl som i de andra sektorerna. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel 8.4Förslag om forskning om det civila samhället i ett nytt sekel 8.4.1Forskningsprogrammets syfte och uppläggning Min bedömning är att tidigare forskning om folkrörelser och ideella organisationer har fokuserat på och skapat en förståelse för samhälleliga fenomen som har hamnat i skymundan inom annan samhällsvetenskaplig forskning. pekar emellertid i sin rapport på att utvecklingen av forskningen om det civila samhället har inneburit att kopplingar har gjorts till frågeställningar som också knyter an till annan samhällsvetenskaplig forskning, men utifrån något andra aspekter. Forskning om det civila samhället utmanar därmed den rådande disciplinära samhällsvetenskapliga forskningen. Men även forskningen om folkrörelser och andra typer av orga- niserad verksamhet inom det civila samhället utmanas av en bredare samhällsveteskaplig forskning, eftersom antaganden och argument ifrågasätts. Detta i kombination med ett sökande efter förståelse av den nuvarande utvecklingen av vårt lokala och globala samhälle bör enligt min bedömning möjliggöra ett fruktbart vetenskapligt sam- tal. Därmed blir folkrörelser, föreningar och sociala rörelser inom forskningen om det civila samhället en del av en samhällsutveckling där politiskt och socialt engagemang och handling står i fokus, men där också ekonomiska frågor finns med både på mikro- och makronivå. Jag anser också att det civila samhället påverkar konstruktionen av identitet och samhörighet, uttryck av engagemang och handling samt bearbetning av motsättningar och hanteringen av konflikter mellan grupperingar i samhället. Detta är väsentliga frågor för demokrati och utveckling. Det är därför viktigt att bidra till förstå- elsen av dessa grundläggande mekanismer utifrån flera olika veten- skapliga perspektiv. Mot den bakgrunden föreslår jag ett program om forskning om det civila samhället i ett nytt sekel. Jag föreslår att satsningen ska bestå av tre delar: 1.Ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället 2.Forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället samt mötesplatser för forskarsamtal 3.Spridning av forskningsbaserad kunskap. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Jag anser att satsningen bör ha en långsiktighet med fokus på kri- tiskt reflekterande forskning. Detta ska säkerställas genom ett utbyte/samtal mellan forskare med olika angreppssätt i och internationellt. Satsningen syftar till att: främja utvecklingen av forskning inom området, säkerställa tillgång och kvalité på grundläggande forsknings- baserad kunskapsgenerering samt bidra till kunskapsspridning och dialog. Målet med satsningen är inte i första hand att avgränsa forskningen om folkrörelser och det civila samhället från andra forskningsfält/ discipliner. Målet är snarare att det ska bidra till ökade möjligheter att bedriva forskning inom området samt att intensifiera ett öppet samtal som kan bidra till en ökad förståelse av det civila samhället i relation till utvecklingen av vårt framtida samhälle. 8.4.2Ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället Det flervetenskapliga grundforskningsprogrammet ska belysa det civila samhället ur olika perspektiv och utveckla berörda teorier. Forskning om det civila samhället kan på så sätt bidra till en sam- hällsvetenskaplig forskning som utgår ifrån etablerade forsknings- discipliner vad gäller demokratiskt/politiskt och socialt deltagande i samhället genom att ytterligare/andra aspekter av deltagande blir belysta. Satsningen på ett flervetenskapligt grundforskningsprogram möjliggör också en forskningsbaserad bas för kunskapsbildning både för policyutveckling, organisationernas egen och för en bredare folklig bildning kring frågor som rör demokratiskt och socialt deltagande i det civila samhället. Min bedömning är att utveckling och hantering av grundforsk- ningsprogrammet bör göras av något/några av forskningsråden. På så sätt kan den vetenskapliga prövningen säkerställas, en delaktig- het i ett större samhällsvetenskapligt samtal främjas samt att programmet hanteras utifrån kunskap om forskningens villkor. Inriktningen av grundforskningsprogrammet bör vidareutveck- las utifrån de forskningsteman som har angivits i avsnitt 8.3. Jag delar bedömning om ett stöd till 3–4 forsk- Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel ningsmiljöer samt att anslag även kan ges för projekt som genom- förs på andra lärosäten. På så sätt kan forskningen stärkas på några ställen som en mångfald främjas. Jag anser att satsningen måste vara långsiktig () för att forskningen ska hinna utvecklas, genomföras och publiceras. 8.4.3Forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället För att tillgången på forskningsbaserad kunskap inom området ska säkerställas och att ett arbetssätt utvecklas där offentliga och andra aktörer samverkar med forskare bör ett forum eller observatorium för kunskapsgenerering skapas. Förslaget syftar till att säkerställa tillgång och kvalité på grund- läggande forskningsbaserad kunskapsgenerering inom området genom att: bereda underlag för prioriteringsdiskussioner som både tar hän- syn till långsiktighet och nytänkande, behov/relevans och prio- riterade teman, samverkan och kritisk reflektion samt kun- skapsgenereringens mekanismer finansiering av forskningsbaserade studier bidra till mötesplatser för forskarsamtal Detta förslag skiljer sig från det föreslagna grundforsknings- programmet genom att det främst handlar om att identifiera kunskapsbehovet bland myndigheter, kommuner och landsting och andra aktörer samt att möjliggöra för forskare att kunna bidra till att generera kunskap om de områden som behöver belysas. Denna satsning bör, vad gäller den generella folkrörelsepolitiken, hanteras på det departement som ansvarar för folkrörelsefrågor, i samråd med myndigheter, andra aktörer samt forskare. Teman/områden som behöver belysas kan vara: Organisering av och utveckling av det civila samhället. Det inledande arbetet med ett satellite account för ideella organisa- tioner bör fortsätta. På så sätt kan ett datamaterial genereras som är internationellt jämförbart. Dessutom bör statistiken kompletteras med studier av andra och/eller framväxande nät- verk/organisationer/ rörelser inom det civila samhället för att ge en mer nyanserad och mångfacetterad bild av det civila sam- Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel hället, inte minst med tanke på jämställdhetsfrågor, migrations/ integrationsfrågor och andra demokratiska aspekter i dagens samhälle. Fortsatta studier av frivilligt socialt arbete. Sektorövergripande studier av relationer inom olika områden bör genomföras. Vi ser exempelvis hur en struktur- omvandling inom vård och omsorg främjas. Min bedömning är att kunskapsunderlagen behöver belysas ur flera aspekter. Därför finns det också ett behov av tvärvetenskaplig diskussion mellan forskare, men också med andra offentliga och privata aktörer. Forskarsamtalen kan bidra till en utveckling av kunskapen samt en utveckling av den vetenskapliga legitimiteten. Samtalen mellan forskare och andra aktörer kan säkerställa en reflekterande kvalité på den kunskap som sedan kan användas inom policyutveckling och annan verksamhet. Min bedömning är att följande uppläggning av sådana studier borde vara möjlig: En tvärsektoriell dialog bör ske om centrala teman som behö- ver belysas samt en rådgivande beredning som inkluderar både samhällsföreträdare och forskare. En sådan dialog och bered- ning bör lämpligen kunna ske inom ramen för den tidigare föreslagna Folkrörelsedelegationen. Beslut om finansiering av forskningsbaserade studier om det civila samhället bör ske av respektive aktör. Bidrag bör ges till ett nätverk och mötesplatser för forskare med fokus på forskning om det civila samhället. Det bör kunna bidra till ett utbyte och samtal över disciplingränser och utifrån olika angreppssätt. På så sätt kan både forskningen inom områ- det stödjas och den kunskap som tas fram utvecklas. 8.4.4Spridning av forskningsbaserad kunskap En viktig del av förslaget är att verka för en dialog mellan forskare och andra aktörer i samhället samt att samla och sprida kunskap. Den forskningsbaserade kunskapen bör göras tillgänglig genom samverkan mellan forskare och lärosäten, men också med relevanta departement och myndigheter, med kommuner och landsting (SKL) och med sektorns egna aktörer m.fl. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Mot den bakgrunden föreslår jag en satsning på att sprida forsk- ningsbaserad kunskap. En sådan satsning bör i möjligast mån karaktäriseras som kommunikativ och länkande till en bred skara forskare och andra aktörer. Min bedömning är att en sådan satsning därmed bör främja spridning av kunskap inte bara från de forsk- ningsmiljöer/projekt som får stöd inom ramen för det föreslagna forskningsprogrammet om det civila samhället. På detta sätt kan även andra forskningsmiljöer och andra aktö- rers insatser lyftas fram. Dubbelarbete och konkurrerande insatser kan undvikas. Min bedömning är att satsningen bör vara internet- baserad för att vara lättillgänglig. Den kan också samordnas med annan internetbaserad kommunikation. Följande skiss kan illustrera detta. Med fokus på det civila - Kunskapsgenerering och bred - Mötesplats och dialog - Internetbaserad/länkande Ideella sektorn (inkl. Forum för frivilligt socialt arbete, Ideell Arena, Famna m.fl.) 9 Kostnads- och konsekvensanalys Om förslagen i betänkandet påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) en beräkning av dessa konsekvenser redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska utredaren föreslå en finansiering. Om förslagen får konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen ska dessa anges. Delegation för samråd mellan staten och den ideella sektorn När den generella, sektorsövergripande folkrörelsepolitiken inrät- tades som ett eget politikområde 2001 sågs det i första hand som ett komplement till den sektosorienterade folkrörelsepolitik som fanns inom i stort sett samtliga departement. anges att folkrörelsepolitiken består av två delar: En sektorsorienterad del som bedrivs inom i stort sett samtliga politik- och verksamhetsområden i statsbudgeten, t.ex. handikappolitiken, ungdomspolitiken, kulturpolitiken, miljö- politiken och idrottspolitiken och som omfattar specifika frågor som rör olika typer av föreningar inom respektive sektor. En generell och sektorsövergripande del där gemensamma frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar hanteras. De statliga bidragen till den ideella sektorn fördelade sig 2003 och 2005 på de olika departementen enligt följande (mkr): Kostnads- och konsekvensanalys SOU 2007:66 Inom politikområdet Folkrörelsepolitik finns anslag med stöd till idrotten, allmänna samlingslokaler, kvinnors organisering och till friluftsorganisationer. Men när det gäller den generella sektors- övergripande folkrörelsepolitiken finns det inte något särskilt anslag för den i statsbudgeten. Det rör sig om kostnader för den interdepartementala arbetsgruppen för folkrörelsefrågor och om Folkrörelseforum. Dessa kostnader finansieras via Regerings- kansliets förvaltningsanslag som fördelas på de olika departe- menten för att bl.a. finansiera utredningar, arbetsgrupper m.m. I betänkandet föreslår jag att regeringen inrättar en delegation för regelbundet återkommande samråd mellan staten och den ide- ella sektorn. Syftet med delegationen är inte att den ska ersätta de olika samrådsformer som finns inom de olika departe- menten. Den ska snarare ses som ett komplement till de övriga samrådsformer som finns. Den ska vara ett samrådsorgan där regeringen och de ideella organisationerna kan föra en mer över- gripande dialog tvärs över alla politikområden. Delegationen bör inte ha formen av en kommitté, utan bör ingå som en del av inom det departement som är ansvarigt för den generella folkrörelsepolitiken. Delegationen bör ha en huvudsekreterare som finns inom det departement som har ansvaret för folkrörelsefrågor. De frågor som delegationen ska behandla kommer att ha en anknytning till den generella folkrörelsepolitiken, dvs. frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideella föreningar. En viktig upp- gift kan exempelvis vara att organisera återkommande Folk- rörelseforum i form av seminarier och konferenser med syfte att få en bredare diskussion utifrån olika teman. Min bedömning är också att delegationen kan bli en central aktör i den spelregelsprocess som håller på att inledas. Där kan spelregler för samverkan mellan staten och den ideella sektorn för- ankras och fastställas. Min bedömning är att en sådan process är ett omfattande arbete. Det kräver inte minst ett aktivt engagemang från det offentliga som förhandlings- och diskussionspartner. Jag föreslår att uppgifterna för den interdepartementala arbets- gruppen utökas så att den även fungerar som ett beredningsorgan till den förslagna delegationen. Delegationens huvudsekretare bör lämpligen vara sekreterare även i arbetsgruppen. Jag föreslår att arbetsgruppen bör ta initiativ till en samlad kommunikationsstrategi för att förmedla arbetsgruppens arbete till en bredare krets och för att utveckla en kunskapsbas kring aktuella studier och aktiviteter. Det kan resultera i att en webbplats utvecklas som har kopplingar till olika myndigheter och organisa- tioner och till forskning. Kostnaderna för delegationens och arbetsgruppens arbete är svårt att beräkna i detalj. Det beror i hög grad vilken ambitionsnivå man har för arbetet. Det kan säkerligen röra sig om årliga kostna- der på mellan . Jag föreslår att dessa kostnader finansieras genom en omfördelning av förvalt- ningsanslag. Den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken omfattar bl.a. gene- rella frågor kring bidragsprinciper, bidragssystem samt uppföljning och utvärdering av statsbidrag till föreningar och folkrörelser. I betänkandet föreslår jag följande principer när det gäller den stat- liga styrningen av bidrag till ideella organisationer: Det ska finnas övergripande mål/syften för alla bidragsformer. Det ska finnas detaljerade mål för alla bidrag utom för organi- sationsbidrag. God ekonomisk redovisning ska vara ett självklart krav. Det ska vara olika återrapporteringskrav för olika bidrags- former. Bedömning av resultat/effekter ska göras för alla bidrags- former. Oberoende utvärderingar ska genomföras. Jag föreslår också principer för villkor för statsbidrag. Det gäller att föreningen ska vara demokratisk uppbyggd. Föreningens syfte ska vara förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle och verksamheten får inte strida mot demokratins idéer. För organisationsbidrag ska det finnas ett visst minsta antal med- lemmar. Man ska ha en riksomfattande organisation med lokal eller regionalt förankrad verksamhet eller ha ett riksintresse. Möjlig- heten att ge ett etableringsstöd ersätter kravet på att ha funnits . Dessa principer riktar sig inte till några specifika bidrag utan är principer som ska tillämpas generellt. Jag föreslår att regeringen tar initiativ till att se över de förordningar som reglerar bidrags- givningen till ideella organisationer. Om en förordning förändras så att antingen fler eller färre organisationer blir berättigade att få bidrag anser jag att anslaget ska anpassas i motsvarande grad. Detta kan givetvis få konsekvenser både för statsbudgeten och för enskilda organisationer. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel De största ekonomiska konsekvenserna får mitt förslag om ett program för forskning om det civila samhället i ett nytt sekel. Programmet består av tre delar: Ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället. Forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället samt mötesplatser för forskarsamtal. Spridning av forskningsbaserad kunskap Jag föreslår att utvecklingen och hanteringen av grundforsknings- programmet bör ske vid något/några av forskningsråden. Stöd bör ges till 3–4 forskningsmiljöer samt stöd till projekt som genomförs på andra lärosäten.