sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — Anslagets storlek bör vara behovsanpassat och förutom stöd till olyckstyperna översvämning, skred och ras, utvidgas till att även omfattar stöd till åtgärder mot stranderosion. Beslut om stora omfattande åtgärder av regionalt och nationellt intresse bör fattas på politisk nivå och finansieras utanför detta anslag. Kostnadsansvar vid stora väderbetingade olyckor Extrema väderförhållanden kan medföra omfattande insatser inom såväl räddningstjänsten som andra delar av den kommunala verksamheten. Det finns ett behov av en översyn av de statlig ersättningar som kan komma ifråga i sammanhanget. biföll i samband med behandlingen av betänkande 2004/05:FöU8 en reservation i vilken uttalas att det i lagstiftningen tydligt bör definieras i vilka delar staten vid en katastrofsituation tar ett nationellt ekonomiskt ansvar. Enligt riksdagsmajoriteten behövs det en väl avvägd balans mellan statens och kommunernas kostnadsansvar (, 2005). Framförallt är det fråga om ekonomisk kompensation för kostnader som drabbar olika aktörer t.ex. kommunala kostnader som inte kan hänföras till räddningstjänst, förstörd egendom m.m. I fråga om enskildas egendom kan den i de flesta fall kan hanteras genom olika försäkringslösningar. I fråga om kommunernas ansvar råder det brist på rimliga försäkringslösningar vilket resulterar i kostnader som kommunerna i många fall får bära. Förslag: Kostnadsansvaret mellan stat, kommun och enskilda bör tydliggöras vad gäller förebyggande åtgärder, skadebegränsande åtgärder, räddningstjänstkostnader och ersättning av skada. Information om ansvarsfördelningen bör förmedlas till berörda intressenter. Bilaga B 14 SOU 2007:60 188 Naturkatastroffond Återkommande lämnas motioner till om inrättande av en naturkatastroffond. En fond för ersättningar av skada orsakade av naturens fenomen och som inte de ordinarie försäkringarna täcker. En sådan fond skulle kunna hämma viljan att vidta förebyggande åtgärder, men om villkor för ersättning kopplades till att de drabbade har vidtagit skäliga förebyggande/skadebegränsande åtgärder för att skydda sin egendom skulle möjligen denna form av fond vara möjlig. Förslag: Ett system för ersättning till kommuner och enskilda vid olyckor till följd av extrema väderförhållanden bör utredas. 10.5 Förändringar i regelverk Ändring av Flera förändringar föreslås i betänkandet till ny Plan- och bygglag. anger att med tanke på de ökade riskerna för översvämningar, finns anledning att ställa tydligare krav på att detta uppmärksammas. Detta gäller även för andra naturolyckor som ras, skred och stranderosion. Med utgångspunkt från den förväntade klimatförändringen finns därför anledning att ytterligare betona vikten av ett sådant synsätt i de inledande kapitlen 2 och 3 i PBL. finns inte tillräckliga och juridiskt hållbara möjligheter att, i detaljplan, ställa krav på förstärkningsåtgärder för att t.ex. förhindra eller minska risken för ras, skred eller stranderosion. Många kommuner beslutar om planbestämmelser som saknar stöd i PBL, eftersom de anser dessa bestämmelser vara nödvändiga för att uppnå tillräcklig säkerhet. Om man vid detaljplaneläggningen har möjlighet att exakt ange vilken åtgärd som ska vidtas finns möjlighet att ställa kravet. För att optimera åtgärderna och på bästa sätt anpassa dem till den faktiska byggnationen behövs dock funktionsbaserade krav. I förslaget till ny PBL kommer inte sådana funktionsbaserade krav att kunna ställas heller. krävs åtgärder på annan fastighet än den som är aktuell för byggnation eller till och med utanför planområdet, för att säkerställa att marken blir lämplig för sitt ändamål. Exempel på sådana åtgärder kan vara geotekniska förstärkningsåtgärder, översvämningsskydd, erosionsskydd eller efterbehandling av ett för SOU 2007:60 Bilaga B 14 189 orenat område. Nuvarande förslag från ger inte någon möjlighet att villkora byggande på en fastighet av åtgärder på en annan fastighet, inom eller utom planområdet. Ett annat problem är bristande säkerhet i befintlig bebyggelse, som kan ingå i ett detaljplaneområde. Det är inte ovanligt att detta leder till att man utelämnar sådana delområden för att i bästa fall driva de förebyggande åtgärderna utanför planprocessen men detta kan inte betraktas som en tillfredsställande lösning. I betänkandet har inte frågan lösts hur man, i dessa fall, plantekniskt ska ställa krav på, och lösa, åtgärder för denna befintliga bebyggelse. Det är också nödvändigt att när genomförandetiden för en detaljplan löpt ut ska bygglovgivning genomföras på samma sätt som utanför detaljplaner. Därigenom kommer säkerhetsaspekter (översvämning, ras, skred, erosion) att belysas och man kommer att kunna vidta lämpliga åtgärder. Det bör dessutom påpekas att med förslag till mer översiktliga detaljplaner krävs större eftertanke vid bygglovgivningen. Därför kan det vara lämpligt att även utvidga möjligheterna att villkora bygglov enligt 5 kap 8 § punkt 1 till följande lydelse viss trafik-, vatten-, avlopps- eller energianläggning samt säkerhetshöjande åtgärd för vilken kommunen inte ska vara huvudman har kommit till stånd. Förslag: Förändringar i ny Plan- och bygglag genomförs som tydligare säkerställer att risker för naturolyckor med hänsyn till klimatförändringar klarläggs i den fysiska planeringen och erforderliga åtgärder vidtas. Möjlighet till funktionsbaserade krav bör kunna ges i detaljplan. Vattendomar En vattendom för reglering av ett vattendrag innehåller bestämmelser som innehavaren av regleringsrätten ska följa. När klimatet förändras kan också förutsättningarna i vissa fall för vattendomen förändras. Det kan därför finnas skäl att se över vattendomar i takt med att klimatet förändras. För vissa områden kan det finnas behov av att utreda möjligheter och risker med överträdelse av en vattendom. I de fall en nytta kan påvisas av en sådan utredning bör möjligheten att i Bilaga B 14 SOU 2007:60 190 skadeförebyggande syfte frångå/överträda vattendomar förenklas och kostnadsansvaret för denna typ av åtgärder klarläggas. Behovet av sådana beslut kan dock vara svåra att förutbestämma eftersom många variabler måste vägas in vid beslutstillfället, t.ex. bedömda skadeeffekter, aktuellt läge beträffande tillrinning i övrigt, väder- och hydrologiska prognoser m.m. Diskussion om kostnadsansvaret bör inte försena eller förhindra nödvändiga beslut i en akut situation. Miljöbalkskommittéen ansåg 2002 (under utveckling ett prinicpbetänkande, SOU 2002:50) att en generell omprövning av vattendomar ej behöver utföras. Däremot kan ytterligare en genomlysning av problemområdet behöva göras då ny kunskap om kommande klimatförändringar lagts fram. Förslag: En utredning bör genomföras för att analysera behovet av omprövning av vattendomar med tanke på klimatförändringen. Man bör även utreda om omprövningsförfarandet av vattendomar kan förenklas. 10.6 Forskning och utveckling Kunskapsutbyte för anpassning till klimatförändringar En viktig del för anpassning till ett föränderligt klimat är implementering av befintlig och ny kunskap. Det finns ett stort behov av att klargöra vilken information som finns och att göra den tillgänglig för användare. Det finns hos länsstyrelser, andra statliga myndigheter och kommuner ett omfattande material om olika förhållanden som är relevanta för riskanalyser, planering och åtgärder. Klimatförändringar kommer att påverka alla samhällssektorer i varierande grad. När det gäller klimatfrågor med koppling till mark och vatten har dessa betydelse för offentliga verksamheter som myndigheter, kommuner, länsstyrelser, räddningstjänsten etc. men även för kraftföretag, näringslivet och försäkringsbranschen. En utvidgad dialog och samarbete mellan olika discipliner är nödvändig för att få en samlad bild av klimatförändringens påverkan och ett effektivt angreppssätt för anpassning inom olika samhällssektorer. Detta gör att slutanvändarna t.ex. kommuner, näringslivet och enskilda måste medverka i att klargöra problemställningar och bidra till lösningar inom skilda områden. SOU 2007:60 Bilaga B 14 191 har fått i uppdrag att inrätta en Nationell plattform för naturolyckor. I samverkan med berörda myndigheter och organisationer ska åtgärder vidtas för att förbättra samordningen av arbetet med att förebygga och mildra effekterna av naturolyckor. Det övergripande syftet med plattformen är att påtagligt minska förlusterna orsakade av naturolyckor i liv, sociala, ekonomiska och miljömässiga tillgångar. Ett annat samarbete pågår under ledning av där kunskap, information och goda exempel visar på hur klimatfrågorna kan hanteras i samhällsbyggnadsarbetet. Samarbetet ska mynna i en webb-baserad Anpassningsportal där kommuner kan hämta hem information. Förslag: Ett nationellt forum för samarbete mellan berörda myndigheter inrättas med uppgift att planera insatser för att motverka negativa konsekvenser av klimatförändring och extrema vädersituationer. Lämpligen kan ett sådant forum hanteras under den Nationella plattformen för arbete med naturolyckor. Forskning och utveckling Sammantaget finns behov av en bred forskningsansats för att anpassa samhället till förändrade klimatförutsättningar. Forskning bör utföras i samverkan mellan universitet, forskningsinstitut, berörda myndigheter och andra aktörer. Marken utgör ett ytterst komplext system av fast materia gas och vatten och dess respons på förändrad nederbörd och temperatur är svårt att i detalj förutsäga. I samspelet mellan den bebyggda miljön och marken måste en rad överväganden och bedömningar göras kring risker och åtgärder. Det är viktigt att kunskapen om hur förutsättningarna för översvämningar, erosion, skred och ras kan ändras i ett förändrat klimat samt vilka samhällskonsekvenser som kan uppstå och vilka åtgärder som är mest relevanta att vidta. Frågorna kring extremväder samt klimatförändring och dess konsekvenser för skilda sektorer i det svenska samhället bearbetas nu inom flera myndigheter. Frågorna är övergripande och berör flera myndigheter vilket aktualiserar ett nära samarbete mellan t.ex. , , , , och . En viktig uppgift är att anpassa befintliga byggnader, infrastruktur och övriga samhällsfunktioner för stora vattenflöden Bilaga B 14 SOU 2007:60 192 och högre vattennivåer men också att anpassa samhällsutvecklingen och utforma nya konstruktioner för de klimatförhållanden som förväntas . Samarbete kan avse t.ex. kartläggning av riskområden för naturolyckor, metoder för förstärkning och förebyggande åtgärder eller spridning av föroreningar från mark. Ett effektivt sätt är att knyta FoU-insatser direkt till praktisk planering och byggande, t.ex. bebyggelse- och infrastrukturprojekt, vilket innebär kortare väg mellan forskning och implementering, särskilt av forskning som bedrivs tvärvetenskapligt med många inblandade discipliner och i ett systemperspektiv. Ett förslag till program för klimatforskning har utvecklats av Formas i samverkan med andra berörda organisationer. Detta program kan ligga till grund för särskilda forskningssatsningar till stöd för bättre kunskap om klimatförändring, samhällskonsekvenser samt åtgärder för att motverka klimatpåverkan, men också åtgärder för att anpassa samhället till oundvikliga klimatförändringar. Förslag: Ett nationellt forskningsprogram för anpassning till förändrat klimat och naturolyckor upprättas där frågor om konsekvenser och åtgärder kring mark, miljö och byggande ingår. Ett sådant program kan också bilda en vetenskaplig plattform för medverkan i EUforskning och övrigt internationellt forskningssamarbete inom området. Forskningsprogrammet bör utformas i nära samverkan med den Nationella plattformen för arbete med naturolyckor. SOU 2007:60 Bilaga B 14 193 11 Slutsatser Klimatförändringarna kommer att påverka alla samhällets sektorer i varierande grad. För att skapa ett robust samhälle och anpassa det till ett framtida klimat krävs insatser på nationell, regional och lokal nivå. En utvidgad dialog och samarbete mellan olika samhällssektorer och kunskapsområden är nödvändig för att effektivt kunna anpassa samhället till nya klimatförutsättningar. Problemet med naturolyckor i form av översvämning, skred, ras och erosion som drabbar bebyggda miljöer med efterföljande stora skador och kostnader måste bearbetas från många håll. Arbetsgruppen föreslår därför ett antal åtgärder som har samlats under fem huvudrubriker. Planerings- och beslutsunderlag Det finns stort behov av ett bättre underlag för planering och byggande för att undvika skador av naturolyckor, i synnerhet med tanke på klimatförändringar. Det handlar om att ta tillvara och lättare tillhandahålla information om naturliga förhållanden men också en ökad insats för att inventera risker för naturolyckor. Bättre topografiskt och batymetriskt underlag är också nödvändigt för att bedöma risker. Samhällets ansvar för att i planeringen säkerställer hälsa och säkerhet innebär att länsstyrelser och kommuner behöver stöd av expertmyndigheter i sin fysiska planering. Anpassningsåtgärder För att förebygga skador av översvämning, ras, skred och erosion bör riskområden i kommunerna identifieras. Arbetet bör utgå från de översiktliga kartläggningar som utförts. Kommunerna bör identifiera, prioritera och analysera områden med risk för naturolyckor samt behoven av åtgärder. Med utgångspunkt från inventering och analys av riskområden erfordras inom vissa områden åtgärder för att förebygga och skydda byggnader och anläggningar mot naturolyckor. Kommuner och berörda fastighetsägare bör inom riskområden genomföra Bilaga B 14 SOU 2007:60 194 åtgärder för att anpassa bebyggd miljö för att undvika skador av naturolyckor. Samhället behöver ha en god förmåga att ingripa vid akuta händelser för att minska konsekvenserna av bl.a. naturolyckor. Utifrån inventering och analys av riskområden bör kommuner bygga upp beredskap och resurser för att minska konsekvenserna av naturolyckor. Nationella, regionala och lokala myndigheter bör också ha en beredskap för att kunna ta i anspråk och samverka med såväl nationella som internationella resurser. Kunskapsförmedling och samordning En fortsatt och utökad samverkan och samordning behövs mellan de aktörer som medverkar i planering och säkerhetsarbetet när det gäller risker för naturolyckor. Förmedling av kunskap och tillämpning under förändrade klimatförhållanden är nödvändigt för att kunna anpassa samhället till ändrade förutsättningar. Bidrag och ersättningar Naturolyckor innebär ofta att stora ekonomiska värden går till spillo och stora kostnader för att återställa skador. Statliga bidrag bör även fortsättningsvis utgå till förebyggande åtgärder mot översvämning, skred och ras samt utökas till att även gälla erosion. Möjligheterna att inrätta en fond för ersättning vid naturkatastrofer bör utredas. Förändringar i regelverk Plan- och bygglagens krav på att bebyggelse ska lokaliseras med hänsyn till markens lämplighet måste vara en den huvudsakliga inriktningen för att förhindra att ny bebyggelse kommer till stånd i områden som är hotade eller kommer att bli hotade. I samband med översynen av PBL bör förändringar göras som tydligare säkerställer att risker för naturolyckor med hänsyn till klimatförändringar klarläggs i den fysiska planeringen och erforderliga åtgärder vidtas. SOU 2007:60 Bilaga B 14 195 Forskning och utveckling Ett nationellt forum för samarbete mellan berörda myndigheter bör inrättas för att förebygga skadliga konsekvenser av klimatförändringar och extrema vädersituationer. Ett nationellt forskningsprogram för anpassning till förändrat klimat och naturolyckor bör upprättas där frågor om konsekvenser och åtgärder kring mark, miljö och byggande ingår. Dessa insatser bör utformas i nära samverkan med den Nationella plattformen för arbete med naturolyckor. Bilaga B 14 SOU 2007:60 196 Bilagor Bilaga 1 Alfabetisk lista över vattendrag där översiktlig översvämningskartering är utförd. sträckan till sträckan från till utloppet i - biflödet samt Faluån sträckan Åsendammen till mynningen i , sträckan nedströms Amungen i t o m Runn i , sträckan varpan t o m Runn i Faluån sträckan till utloppet i Sträckan från Grumlan till samt biflödet Silverån från sträckan från Ströms till utloppet i sträckan till utloppet i Fyrisån sträckan från till utloppet i Gavleån inkluderande , Jädraån från Kungsfors samt Hoån från sträckan från till Knappforsen samt Prästbäckens gren till , sträckan , och till . sträckan genom och sträckan till sträckan till mynningen i SOU 2007:60 Bilaga B 14 197 Sträckan till mynningen i samt Almaån sträckan till mynningen i samt Vramsån sträckan Årröd till mynningen i sträckan från till utloppet i , samt biflödet Järpströmmen från Järpströmmens kraftverk till sjön sträckan Männikönsaari till mynningen sträckan från till sträckan från till utloppet i sträckan Karlsfors till mynningen och Flian , sträckan Hellestad till och Flian, sträckan till mynningen i sträckan från till utloppet i Ljusnan sträckan till mynningen sträckan till mynningen i havet vid samt sträckan till Voullerim Lyckebyån Sträckan till mynningen i havet ström sträckan till sträckan Grannlåten i till samt biflödet från del 1 sträckan till kraftverk Bilaga B 14 SOU 2007:60 198 del 2 sträckan till mynningen i från utloppet av till havet samt biflödet Kilan från Nyköpingsån sträckan från till mynningen Sträckan till mynningen i havet samt Korsträskbäcken, Stor Korsträsket till Råån sträckan från Sireköpinge till utloppet i å sträckan från och med till Sträckan till mynningen vid samt delsträckan Naustajaure till Malån Stångån sträckan från Brokind till utloppet i Roxen Suseån sträckan till mynningen sträckan från sjön till () sträckan till längs ström sträckan från Öringe till utloppet i Roxen sträckan till mynningen Tabergsån sträckan från till utloppet i Testeboån sträckan från till utloppet i sträckan Stråken till Trosaån sträckan till utloppet i SOU 2007:60 Bilaga B 14 199 Tämnarån sträckan till mynningen i havet sträckan Ajaure till mynningen sträckan Överuman till sträckan till Spöland Viskan från sjön till mynningen sträckan från Gryckåns inflöde till sammanflödet med Ljusnan del 1 sträckan till sammanflödet med del 2 sträckan Fulunäs till (Åselegrenen) sträckan till sträckan Vist till Örekils- & , sträckan Rölanda till mynningen i havet. , sträckan till Bilaga B 14 SOU 2007:60 200 Bilaga 2 Beskrivning och definitioner för olika markslagsklasser Definitioner: Sluten bebyggelse sluten sammanhängande kvartersbebyggelse med flera våningar. Lägre byggnader kan ingå. Bebyggelsen kan på enstaka ställen vara öppen för att medge transporter till och från kvarterets inre. Tre sidor av kvarteret bör i det närmaste vara slutna, All tillhörande mark såsom vägar, parkeringsplatser och kontorsbyggnader ingår. Hög bebyggelse friliggande hög bebyggelse med flerfamiljshus som har tre våningar eller fler. Lägre byggnader kan förekomma. All tillhörande mark såsom vägar, parkeringsplatser och kontorsbyggnader ingår. Låg bebyggelse Tät låg bebyggelse, som utgörs av planmässig kvartersbildning med friliggande en- och tvåfamiljsvillor, radhus, kedjehus eller flerfamiljshus med högst två våningar. Enstaka högre byggnader kan ingå. All tillhörande mark såsom vägar, parkeringsplatser och kontorsbyggnader ingår. Fritidsbebyggelse Identitetspunkt för bebyggelseområde med byggnader huvudsakligen avsedda för fritidsändamål (fritidshus, stugbyar) med tillhörande byggnader för affärs- och serviceändamål samt koloniområde med byggnader av beboelig typ (i regel minst 20 kvm). Industriområde – Markområde på vilken huvudsakligen industriaktiviteter bedrivs. Byggnader, Hus m.m. – Mittpunkt för bostadshus, militärförläggning, kontor, verkstad, ekonomibyggnad, kyrkobyggnad, byggnad för offentlig service och industribyggnad. – mark som lagts under plog med odlingar av spannmål, oljeväxter, rotfrukter och köksväxter men inte frukt och bär. I begreppet ingår också betesvallar som då och då plöjs upp och besås, åkerliknande beten som ingår i växtföljden, obebyggda koloniområden samt mark som utnyttjas för odling av energiskog . Slåtterängar och trädgårdar i anslutning till boningshus ingår inte. SOU 2007:60 Bilaga B 14 201 Fruktodling – mark som används för odling av frukt och bär på träd i kommersiell skala. Hygge – mark med avverkad skog som utgör kalhygge eller föryngringsyta. Kvarlämnade s.k. miljöträd samt gles restskog kan förekomma liksom fröträdsställning. Uppväxande plantor kan vara upp till . Lövskog trädbevuxen mark där krontaket utgörs av i huvudsak oblandad lövskog i ett sammanhängande område. Trädhöjden ska vara minst ca 1,5 m och krontäckningen . Barr- och blandskog mark med barrträd eller med blandade barr- och lövträd inkl. trädbevuxen parkmark. Alla typer av träd och buskar kan ingå. Trädhöjden ska vara minst ca 1,5 m. Referens: GSD-Terrängkartan specifikation för Terrängkartan version 1.2 Lantmäteriet 2006 Bilaga B 14 SOU 2007:60 202 Bilaga 3 Karta: Ytor där analysen inte har kunnat utföras på grund av avsaknad av GSDTerrängkarta . Kartan visar de områden som bedöms få en ökad benägenhet för skred och ras på grund av klimatförändringen 2071-2100. Inom de skrafferade områdena har en GIS-analys genomförts. För några mindre områden i , , , , Bodens, Luleås, , och Åseles kommuner har inte analys kunnat genomföras på grund av avsaknad av GSDTerrängkarta . Karta: Ytor där analysen inte har kunnat utföras på grund av avsaknad av GSDTerrängkarta . Kartan visar de områden som bedöms få en ökad benägenhet för skred och ras på grund av klimatförändringen 2071-2100. Inom de skrafferade områdena har en GIS-analys genomförts. För några mindre områden i , , , , Bodens, Luleås, , och Åseles kommuner har inte analys kunnat genomföras på grund av avsaknad av GSDTerrängkarta . Bilaga B 15 Inventering av kommunernas hantering av översvämning, ras och skred Inom den kommunala planeringsprocessen , , , utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 15 SOU 2007:60 2