sou · GWB312 · 2008-02-28 00:00:00 — Volatila, städer som inte är så högt rankade men som kan stiga om några faktorer kan förbättras, t.ex. , , och . Utvecklande, städer som har potential att stiga i rankingen, t.ex. och . I rapporten görs bedömningen att det finns grupper av städer som är rivaler och att utvecklingen kan innebära att enbart en av rivalerna kommer att kunna utvecklas och stiga i rankingen. Ett exempel på rivalitet är konkurrensen mellan , , och . Bedömningen är att det kommer att vara relationen mellan kvalitet och kostnader som avgör konkurrens- kraften mellan olika rivaler. Ett volatilitetsmått redovisar hur känsliga olika städers ranking är för förändringar i faktorerna och hur stor spridning det är i bedömningen av städerna i enkätsvaren. Resultatet delar upp städerna i tre grupper. Bland de städer som hamnar i den mest volatila gruppen, dvs. de som är känsliga både för förändringar i faktorer och som bedöms olika i enkäten, finns , och . En inbördes rangordning visar att ligger nära mellangruppen, där de flesta städer placeras, medan och rankas bland de fem mest volatila städerna. 244TP PT Rapporten innehåller en detaljerad beskrivning av de faktorer som används och länkar till källorna ([2007]). Bilaga 5 till LU 2008 Rapporten redovisar den separata rankingen i de fem faktorerna enbart för de 10 städerna med bäst resultat. Varje faktor består av ett antal delindex. ranking i de enskilda faktorerna går inte att utläsa direkt i rapporten. och placeras högt i redovisade delindex som livskvalitet (ingår i faktorn Arbetskraft) och kvalitet på regleringar (ingår i faktorn Affärsmiljön). Index över ekonomisk frihet (ingår i Affärsmiljön) placerar på en åttondeplats, medan ligger på plats 19 (av världens samtliga länder, ej enbart de 46 i GFCI). I faktorn Generell konkurrenskraft ingår åtta delindex. Ett av delindexen är World Economic Forums Global Competitiveness Index där och placeras på en tredje och fjärde plats efter och bland 125 rankade länder. I faktorn Tillgång till marknader ingår sex delindex.TPF245FPT En av anledningarna till att är ett så pass starkt finansiellt centrum är inte enbart tillgången till de finansiella marknaderna utan också tillgången till kunder och leverantörer av finansiella tjänster, dvs. en stor bas av finansiella företag och andra nära- liggande företag. Delindexet Capital Acces Index rankar 50 länder baserat på bl.a. styrkan i banksystemet och hur effektiva de finansiella marknaderna är. I detta delindex placeras på en femteplats efter , , , och medan är på plats sex. rankar 25 länder i tre grupper i , dvs. efter tillgången på professionella tjänster inom juridik och redovisning. I den rankingen hamnar i gruppen med minst representation från de största företagen inom dessa områden. Enligt rangordningen som enbart baseras på enkäten där personer bedömer kvaliteten på olika städers betydelse som finansiellt centrum placeras på en 25:e plats, dvs. något bättre än i den sammanlagda bedömningen. placeras på 34:e plats. 245TP PT Delindexen är Capital Acces Index från , Securitasation från IFSL, aktie- och obligationshandel från World , från och från . Bilaga 5 till LU 2008 som finansiellt centrum Rangordning av finansiella centra enligt Global Källa: [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 6.1.2Worldwide Centers of Commerce Index För att få en bild av hur rankas mer i detalj kan en annan rapport studeras. Rapporten är sammanställd av forskare för och beräknar Worldwide Centers of Commerce Index.TPF246FPT Det är ett något bredare index men definieras som ett index som rankar finansiella centra. Indexet är sammansatt av sex faktorer, bestående av totalt 100 indikatorer. Sammanställningen liknar rapporten från . Legalt och politiskt ramverk omfattar bl.a. hur lätt det är att få licens för verksamhet, hur lätt det är att registrera fast egendom och hur lätt det är att bedriva internationell handel. Ekonomisk stabilitet utgörs av volatilitet i BNP- tillväxt, växelkursvolatilitet och hur inflationen varierar. Hur lätt det är att göra affärer består av bl.a. servicenivå, hälsa och säkerhet, kvalitet på banktjänster, personlig frihet, investerarskydd, och företagsskattenivå. Finansiella flöden är sammansatt av närvaro och omfattning av internationella finansiella företag (från ett urval av 36 globala finansiella företag), handel med aktier, handel med obligationer, handel med derivatkontrakt och handel med råvaror. Affärscenter utgörs bl.a. av faktorer som speglar hur lätt det är att starta företag, anställa och få krediter. Kunskapsskapande och informationsflöde omfattar bl.a. antal universitet och antal patentansökningar i förhållande till folkmängd. Tabell 6.2 redovisar de 20 främsta städerna (av totalt 50 i rapporten) enligt Worldwide Centers of Commerce Index. Indexet rankar på en 15:e plats och på plats 17. På den regionala rankingen för ligger på femte plats efter , , och . är på plats sju efter . Det är dock en stor skillnad i indexvärde mellan ettan och tvåan , och ännu större i förhållande till de övriga europeiska städerna. 246TP PT [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 som finansiellt centrum Worldwide Centers of Commerce Index Anm.: Indexet rankar 50 städer. I tabellen är de 20 högst rankade redovisade. Indexet är sammansatt av sex faktorer. De olika faktorerna är (1) Legalt och politiskt ramverk, (2) Ekonomisk stabilitet, (3) Hur lätt det är att göra affärer, (4) Finansiella flöden, (5) Affärscenter och (6) Kunskapsskapande och informationsflöde. Källa: Matercard [2007]. Den första faktorn, Legalt och politiskt ramverk, placerar på en första plats på den totala listan följt av . Faktor två, Ekonomisk stabilitet, placerar på en sjundeplats och på plats 27 baserat på BNP-volatilitet, växelkursvolatilitet och inflationsvolatilitet. Faktor tre, Hur lätt det är att göra affärer, placerar på en sjundeplats och på plats 15. Faktor fyra, Finansiella flöden, placerar på plats 14 och på plats 21. Faktor fem, Affärscenter sätter på plats 34 och på plats 37. Faktor sex, Kunskapsskapande och informationsflöde placerar på plats 14 och på plats 19. Bilaga 5 till LU 2008 European Cities Monitor rangordnar städer i efter olika kriterier som redovisas i tabell 6.3.TPF247FPT Detta är en generell bedömning av hur attraktiva olika städer är. rangordnas högt i ett antal mjuka värden och för tillgång på kvalificerad personal och goda telekommunikationer. I jämförelse med andra städer är rangordningen låg för tillgång till kunder och marknader, fysiska kommunikationer, personalkostnader och företagsklimat. Tabell 6.3 för- och nackdelar enligt European Cities Monitor 2006 Tillgång till marknader, kunder, och klienter Tillgång till kvalificerad personal Fysiska kommunikationer med andra städer och Företagsklimatet som regeringen skapar med skatter och tillgång till finansiella initiativ Anm.: Faktorn har avgörande betydelse, procenttalet visar hur stor andel av de tillfrågade företagen som rankade en faktor som absolut nödvändig. Källa: [2006]. 247TP PT Se [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 6.1.4Sammanfattande bedömning av rankingen enligt index De redovisade indexen är sammanställda av företag på beställning av olika organisationer. Rapporterna är gjorda av forskare men det kan ändå vara svårt att bedöma kvaliteten på de index som redovisas. Indexen bygger på ett omfattande antal delindex som samlats in från olika organisationer. Det finns inga breda index av det här slaget som är sammanställda av oberoende forskare. Det finns dock några akademiska studier som jämför två till fyra städer med syfte att rangordna dem som finansiella centra. Det finns även några studier som bedömer en enskild stad utifrån valda kriterier. De akademiska studierna har en smalare ansats och bedömer städerna utifrån betydligt färre faktorer är de rapporter som redovisats här. Någon akademisk studie som bedömer utifrån en roll som finansiellt centrum finns inte. Indexen visar att och båda placeras mycket högt när det gäller reglering, både generellt och för de finansiella marknaderna, och avseende mjuka faktorer som kan sammanfattas i livskvalitet. och ligger också bra till när det gäller kunskapsflöde. I övriga faktorer, som t.ex. finansiella flöden, hamnar båda länderna sämre i rankingen. Sammantaget ger Worldwide Centers of Commerce Index och bättre placeringar än index, men den inbördes rangordningen mellan och är omvänd i de två indexen. Att placeras något sämre än Köpenhanm i Worldwide Centers of Commerce Index kan bero på utfallet i Ekonomisk stabilitet där påverkas av bl.a. den danska kronans koppling till euron. Faktorn Finansiella flöden faller sannolikt ut till nackdel mot bakgrund av den låga representationen av utländska finansiella företag i . En sammanfattande bedömning är att (och ) placeras högt när det gäller kvalitativa indikatorer (i de flesta fall) och något sämre när det gäller kvantitativa. Att kvantiteten i finansiella flöden m.m. inte når upp till de bästa städerna är en naturlig följd av att och är små länder och relativt perifera. Bilaga 5 till LU 2008 6.2Resultat från enkätundersökningar om I en studie intervjuas 120 aktörer inom den finansiella sektorn i om staden som finansiellt centrum.TPF248FPT Förmågan att attrahera kvalificerad personal, hög etik och moral och ett konkurrenskraftigt regelverk är de tre faktorer som bedöms ha högst prioritet. Härefter följer hög IT-mognad, hög aktivitet i värdepappershandeln, goda långsiktiga förutsättningar för tillväxt, tillgång till specialister, ett brett utbud av tjänster, effektiv övervakning, bra skattesystem, effektiva kommunikationer och en internationellt konkurrenskraftig utbildning. Samtliga dessa faktorer värderas över 4,0 på en 5-gradig skala. Skalan är ej direkt jämförbar med Y/Zens enkät som redovisas i kapitel 4, men när det gäller rangordningen finns det stora likheter. Av mindre vikt bedöms vara; ett stort antal huvudkontor, attraktiva lokaler, en positiv inställning och stor efterfrågan på finansiella tjänster hos allmänheten samt låga kostnader för att driva verksamheten. I dessa avseenden varierar betydelsen i intervallet 3,4–3,6. Det svenska regelverket får mer än godkänt i enkäten med ett betyg på 3,8. placeras högt i andra redovisade under- sökningar avseende regelverket. Även om betyget i den här studien också är relativt högt finns det synpunkter på det svenska regelverket. I de fall aktörerna på marknaden är kritiska anser man att förutsättningarna ändras för ofta och att det är detaljreglering. Avseende hög IT-mognad, god livskvalitet liksom tillgång till attraktiva lokaler, bra nätverk för personliga kontakter, antalet huvudkontor för storföretag, kostnaderna för att driva verk- samheten samt allmänhetens efterfrågan på finansiella tjänster uppfyller eller överträffar kraven. Med undantag av IT- mognad tillhör dock ingen av dessa faktorer de högst prioriterade. Rikspolitikernas förståelse för den finansiella sektorn och skattesystemet värderas mycket lågt i studien, klart under gränsen för vad som anses vara godkänt (3,0) och långt under kraven på en attraktiv finansplats (4,0). Detta överensstämmer med bilden i en annan undersökning som visar att det är en relativt låg kunskaps- nivå om den finansiella sektorn bland riksdagsmän sett i relation till hur viktig sektorn är för den svenska ekonomin.TPF249FPT När det gäller 248TP [2006]. 249TP [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 politikernas inställning efterfrågas bl.a. ökad förståelse för den finansiella sektorns betydelse och samhällsnytta. allmänhetens förståelse anses låg. Sammantaget anses främsta svagheter finansiellt centrum vara skattesystemet och politikernas inställning till den finansiella sektorn. Andra kritiska synpunkter gäller den osäkerhet som finns när man inte vet hur långsiktiga besluten är, om man vågar satsa, att skattesystemet är krångligt och ologiskt och att ett stort kapital finns utomlands p.g.a. skattereglerna. När det gäller en av de viktigaste kriterierna för ett finansiellt centrum, förmågan att attrahera kompetent personal, anses gapet mellan krav och uppfyllelseförmåga vara betydande.TPF250FPT Vid sidan av skatterna, brist på långsiktighet i de politiska besluten etc. anses också det geografiska läget och storleken på hämma utvecklingsmöjligheterna. Som helhet bedöms uppfylla viktiga kriterier sämre än mindre viktiga. Samtliga fyra kriterier som utpekas som uttalade svagheter anses vara mycket betydelsefulla för en attraktiv finansplats. Avseende konkurrenskraft i förhållande till andra finansiella centra ser de intervjuade aktörerna bättre långsiktiga för- utsättningar för tillväxt i och än för . Tilltron till utvecklingen för är mycket stor, betyg 4,8. För är motsvarande värde 4,0 och för 3,5. , och anses ha mycket begränsade tillväxtmöjligheter och erhåller underbetyg, under 3,0, i första hand de två sistnämnda. Dessa marknader beskrivs som små och perifera. När det gäller nämns även språket som en barriär, för ett svagt politiskt intresse och för utanförskapet i förhållande till EU. Flera intervjupersoner påpekar att en gemensam nordisk finansplats sannolikt kommer skapas och att ses som centrum för denna. Förutsättningarna för att ska bli viktigare än ses som stora när det gäller att attrahera aktörer i övriga samt i . I en annan studie redovisas uppfattningar om hur intresset för att placera huvudkontoret i har utvecklats de senaste åren.TPF FPT Bedömningarna varierar; omkring hälften anser att intresset oförändrat, medan omkring en fjärdedel vardera gör Här kan det till viss del dock handla om uppfattningar som inte delas av andra bedömare. I tabell 6.3 visas att rankas högt (plats fem av 33 städer) när det gäller tillgången på kvalificerad personal. (Bedömningen gäller inte enbart den finansiella sektorn utan är en bedömning av alla branscher.) 251TP [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 bedömningen att intresset ökat respektive minskat. De som tycker att intresset minskat hänvisar bl.a. till olika former av systemfel (enligt enkäten skattekostnads- och arbetsmarknadsmässiga), eller till att företagen har stora delar av sin verksamhet utanför samt till den svenska byråkratin. Av de som bedömer att det finns ett ökat intresse är förklaringen att företagsskatterna sänkts, att en del utlandssatsningar inte varit så lyckade och att man sett att den lokala förankringen har fördelar. När det gäller synen på EU:s harmonisering av regleringen av den finansiella sektorn, görs bedömningen att det påverkar utvecklingen av roll som finansiellt centrum. Skäl som anges är att harmoniserade regler anses underlätta jämförelser och öka handeln mellan marknaderna, vilket är bra för som anses konkurrenskraftigt inom finansiella tjänster. 6.3Tillgång på kvalificerad personal En av de viktigaste faktorerna för ett finansiellt centrum bedöms i de flesta fall vara god tillgång på kvalificerad personal. Tabell 6.4 visar för ett antal länder andelen i åldersgruppen 25–34 som har hög utbildning, dvs. utbildning på högskolenivå.TPF252FPT hör till de fyra som har högst andel högutbildade i ålderskategorin. Detta säger inte allt men ger ändå en indikation på att när det gäller den breda utbildningen så ligger och bra till i en internationell jämförelse. I jämförelse har en lägre andel högutbildade men andelen har ökat snabbt . När det gäller efterfrågan i den finansiella sektorn kan det vara relativt specifik spetskompetens som efterfrågas. Tillgång på välutbildad arbetskraft är en avgörande faktor för ett konkurrens- kraftigt finansiellt centrum. Större satsningar på utbildning inom de områden som är viktiga för den finansiella sektorn är efterfrågat. En ökad tillgång på kvalificerad personal i är ett önskemål från branschen, även om det egentligen saknas belägg för att det finns en brist. 252TP PT Se även tabell 5.3 i kapitel 5 som visar andelen akademiker i den svenska banksektorn. Bilaga 5 till LU 2008 som finansiellt centrum 25–34 år Anm.: Med hög utbildning avses högskola eller universitet. Källa: och egna beräkningar. De rapporter som rankar finansiella centra som redovisats visar att ligger relativt bra till i rankingen. En rapport lyfte fram den rivalitet som bedöms finnas i olika delar av världen mellan olika centra.TPF253FPT Konkurrensen mellan , och utgör ett exempel på detta. Om det finns ambitioner för roll som finansiellt centrum bör det vara av vikt att genomföra fördjupade studier om hur konkurrenskraft kan stärkas, inte minst i förhållande till de närmaste kon- kurrenterna. 253TP PT [2007]. Bilaga 5 till LU 2008 I det här avsnittet görs en bedömning av och stadens roll som finansiellt centrum, och hur förutsättningarna ser ut för att behålla den rollen eller utveckla den. För att göra bedömningen mer intressant jämförs med . I de rapporter som rangordnar finansiella centra är och de städer i som rankas högst, varför jämförelsen inte omfattar och . Beskrivning av den finansiella sektorn i och Precis som i är specialiseringsgraden i den finansiella sektorn, mätt som sysselsättningsandelen, i låg. var av de sysselsatta verksamma i den finansiella sektorn. I var motsvarande siffra . I mogna ekonomier är andelen i genomsnitt (se tabell 5.1). Sysselsättningsutvecklingen i den finansiella sektorn är dock hög i . ökade andelen i , medan den minskade i (tabell 5.2). Notera att mycket av den här utvecklingen påverkas av utvecklingen på retailmarknaden, t.ex. antalet anställda på bank- kontor som är av begränsad betydelse för diskussionen om finansiella centra. Den finansiella sektorn i svarade för av näringslivets förädlingsvärde (se tabell 5.4). I har andelen ökat 1993 medan andelen i minskade –ökade produk- tiviteten mätt per arbetad timme i den finansiella sektorn i i genomsnitt. Motsvarande för var (se tabell 5.7). Den största skillnaden förklaras av den mycket svaga produktivitetsutvecklingen utanför banksektorn i . Den danska produktivitetsutvecklingen har varit mycket stark i jämförelse med flertalet mogna ekonomier (se diagram 5.7). När det gäller banksektorn i och uppvisar de stora likheter när det gäller produktivitet och lönsamhet (se kapitel 5.5). – kommersiella banker och bolåneinstitut – dominerar den danska finansiella sektorn, men försäkringsbolag, pensionsfonder och kapitalmarknaderna är också betydande. Precis som i karakteriseras bankmarknaden av hög koncentration och internationellt verksamma banker. Bilaga 5 till LU 2008 I jämförelse med den svenska marknaden är det fler utländska banker verksamma i , främst andra nordiska banker som stod för av de utländska bankernas totala tillgångar 2005.TPF254FPT En skillnad är också att det utländska ägandet av de danska bankerna är stort och högre än genomsnittet i EU.TPF255FPT I 2005 fanns det 471 fonder som förvaltade tillgångar motsvarande av BNP. Detta är lägre än genomsnittet i EU men tillväxten har ökat kraftigt då fondernas kapital motsvarade av BNP.TPF256FPT I 2005 fanns det 464 fonder som förvaltade kapital motsvarande av BNP. motsvarade andelen av BNP. Köpenhamsbörsen är relativt liten och har låg omsättning. Börsutvecklingen har dock varit stark. Aktie- marknadens storlek förklarar att det danska finansiella systemet är mest likt det kontinentaleuropeiska där bankerna har en betydande roll för finansieringen av företag. Trots att har en betydande obligationsmarknad är förekomsten av privata obliga- tioner liten och företag finansieras i första hand med banklån. Den danska kapitalmarknaden är i första hand en obligations- marknad och störst omsättning har bostadsobligationer. Derivat- handeln i är liten. Kopplingen till euron påverkar i hög grad den danska penningmarknaden. Den danska kronan är knuten till euron, men varierar inom växelkursbandet i ERM2 på +/– och den danska sätter styr- räntan för att stödja växelkursen. stod för av den totala omsätt- ningen på valutamarknaden, medan stod för av världens totala omsättning på valutamarknaden.TPF257FPT Skillnaderna mellan marknaderna i och är relativt stora. aktiemarknad är betydligt mer omfattande än och likviditeten och omsättningen är betydligt högre. saknar också en betydande derivat- marknad, dvs. den marknad som växt mest i betydelse . En jämförelse mellan de finansiella marknaderna i och visas i tabell 6.5. 254TP PT IMF [2006b]. 255TP PT IMF [2006b]. 256TP PT IMF [2006b]. 257TP PT BIS [2007]. som finansiellt centrum Bilaga 5 till LU 2008 Finansiella sektorn i och Listade obligationer, antal Marknadsvärde, andel av BNP Omsättning, andel av marknadsvärde Listade aktier, antal Marknadsvärde, andel av BNP Omsättning, andel av marknadsvärde Andel av handeln i P DerivathandelP i utgörs av handeln i , , och . P DetP går ej att separera handeln i och . Källa: IMF [2006b]. BNP har stor betydelse för finansiella centra vilket speglar betydelsen av omfattningen av ekonomisk aktivitet. Storleken på BNP påverkar storleken och omsättningen på de finansiella marknaderna i ett land, särskilt det totala marknadsvärdet på aktie- marknaden.TPF258FPT Den svenska ekonomin är större än den danska, 2006 var BNP i jämförelse med 220 miljarder i Danmark.TPF259FPT Att den svenska ekonomin är större påverkar skillnaderna i marknadsvärde mellan Stockholmsbörsen och Köpenhamnsbörsen, se tabell 6.6. Betydelsen av en stark kapitalbas är stor för finansiella centra. I takt med att den finansiella integrationen ökar kommer också kostnaderna för handel med finansiella tillgångar att bli allt lägre. En studie visar att aktiemarknader koncentreras till de största städerna och att denna koncentration i högre grad handlar om koncentration till den största staden i en region.TPF260FPT roll som den största aktiemarknaden i /bör därför kunna stärkas. 258TP PT Se t.ex. Sagaram, J.P.A. & Wickramanayake, J. [2005]. 259TP PT Källa: . 260TP PT , B. [2006]. Bilaga 5 till LU 2008 som finansiellt centrum Handel, andel av BNP Värdet av handlade aktier, Källa: , World Development Indicators. Skillnader i skattenivå mellan två konkurrerande finansiella centra kan vara en avgörande faktor. Det finansiella centrum som har lägre skattenivå har en konkurrensfördel. har en hög inkomstskattenivå och en internationellt sett mer moderat skatt för företag, dvs. samma förutsättningar som . I är den högsta inkomstskattenivån och den högsta företagsskattenivån . De totala skatterna som andel av BNP är omkring 49,6 procent.TPF261FPT I är den högsta inkomst- skatten och den högsta företagsskatten . De totala skatterna som andel av BNP är omkring 50,7 procent.TPF262FPT Sammantaget har både och höga skatter, men nivåerna är så pass lika att det inte bör finns någon konkurrens- fördel mellan och på skatteområdet. Skattenivån har dock betydelse för hur ett finansiellt centrum utvecklas och för möjligheten att utveckla rollen som finansiellt centrum. Utländska bankers marknadsandel är större i än genomsnittet i EU15. Marknadsandelen i är . Utländska bankers marknadsandel på den svenska marknaden är . Som jämförelse är utländska bankers marknadsandel i vilket 261TP PT Källa: Index of Economic Freedom 2007. 262TP PT Källa: Index of Economic Freedom 2007. Bilaga 5 till LU 2008 speglar roll som globalt finansiellt centrum.TPF263FPT Värt att notera är att också inhemska bankers verksamhet i andra länder bidrar till statusen som finansiellt centrum, inte enbart utländska bankers verksamhet i . Forskning visar dock att närvaron av utländska banker i ett finansiellt centrum i hög grad bidrar till ökad konkurrens och ökad innovationsgrad. En stor andel utländska banker och andra finansiella företag är en konkurrensfördel och antalet utländska aktörer på den svenska marknaden skulle behöva öka. När det gäller de mjuka faktorer som är viktiga för konkurrens- kraften är både och ledande inom flera faktorer. En brist i jämförelse med en del andra länder kan dock vara den allra högsta utbildningen inom segment som är viktiga för finansiella centra och där och är mer fram- trädande. Även om är ett finansiellt centrum med goda framtids- utsikter så finns det inget som garanterar att det kommer att förbli så.