sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — De två scenarier som valts är huvudscenarierna från A2 och B2-grupperna från IPCC:s Special Report on Emissions Scenarios (SRES), dvs. samma som i denna utredning. De områden som studien fokuserar på är effekter på jordbruk, hälsa, kustskydd, översvämningsrisker vid vattendrag och turism. Endast få resultat finns ännu tillgängliga. Preliminära resultat visar att jordbrukets avkastning kan öka med 3 i vissa nordliga regioner, givet en viss anpassning till det förändrade klimatet, medan avkastningen förväntas minska i sydliga regioner med mellan . I nästa fas avser man beräkna vilka ekonomiska värden detta kan motsvara. I uppskattas avkastningen öka med 5 i och med 15 i norra under A2-scenariot. I B2-scenariot beräknas ökningen bli något mindre, 5 i och 10 i norra . På hälsoområdet redovisas preliminära resultat kring köld- och värmerelaterad mortalitet. Analysen visar att ökningen i värme- relaterade dödsfall förmodligen blir större än minskningen i köldrelaterade dödsfall . Man beräknar att antalet dödsfall kan öka med 86 000 under scenario A2, med en global temperaturökning 2070 2100. Under scenario B2 blir ökningen hälften så stor, cirka 36 000. Dessa resultat innefattar inga acklimatiseringseffekter och heller inga anpass- ningsåtgärder. Vidare har beräkningar gjorts av skador på grund av höjd havsvattennivå. Man har räknat med en medelnivåhöjning för scenario A2 och för scenario B2. För det senare scenariot uppskattades skadorna till vid 2080 om inga skyddsåtgärder vidtogs. Om vissa skyddsåtgärder, som strandfodring och , vidtas beräknas den totala kostnaden för både åtgärder och kvarvarande skador uppgå till . Motsvarande siffror för A2-scenariot är respektive om skyddsåtgärder vidtas. Turistströmmen till södra är den enskilt största flödet av turister över hela klotet. Det omfattar 100 miljoner människor , vilka spenderar . De resultat som redovisas pekar på att området med perfekta förhållanden, som Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser anses ha särskilt för badturism, flyttar norrut, kanske så långt som till eller (European Commission, 2007). Förhållandena under vår och höst beräknas däremot bli bättre, och hur detta kan komma att påverka resandemönstren är av avgörande betydelse. , och väntas få försämrade förutsättningar för badturism, medan norra , , , , , norra , , de baltiska staterna, och väntas få bättre förutsättningar. Modellstudier i (et al, 2005) visar att klimatföränd- ringarna flyttar den internationella turismen uppåt polerna och uppåt bergen. Det totala antalet turister minskar dock, eftersom den internationella turismen domineras av engelsmän och tyskar, och dessa väntas föredra att stanna hemma om klimatet blir varmare i deras egna länder. Denna minskning förväntas dock försvinna i den ökning av turismen som väntas uppkomma på grund av befolkningsökningar och ekonomisk tillväxt. (and , 2002) visar att turister från hela världen verkar föredra det klimat som finns i och , dvs stabilt , varmt och soligt klimat. Ett varmare klimat kanske inte ökar attraktiviteten så mycket om det inte åtföljs av stabilitet vad avser sol och uppehållsväder. (Berritella et al, 2004) har i en kvantitativ analys med en global allmänjämviktsmodell (GTAP5) funnit att turismen totalt sett inte påverkas av en klimatförändring, men att en signifikant omfördel- ning mellan destinationer sker. , , f.d. samt väntas få positiva effekter. De negativa förändringarna uppgår till av globala BNP vid och de positiva till av globala BNP. Konsekvenserna för skiljer sig rätt markant från de globala analyserna, eftersom de stora negativa effekterna av klimatförändringarna kommer att uppstå i länder på sydligare breddgrader, medan effekterna initialt beräknas kunna bli positiva Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser längre norrut, t.ex. i norra . Det finns många nationella studier av sårbarheten för klimatförändringar, bl.a. för Neder- länderna (, 2005), (Zebisch et al, 2005) och (miljø- undersøgelser, 2002). Det är dock huvudsakligen kvalitativa analy- ser, i vissa fall med kvantitativa beräkningar för några sektorer, som jordbruk och skogsbruk. De beskrivningar av effekterna som görs stämmer väl överens med resultaten för . I det finska forskningsprogrammet har man gjort beräkningar av påverkan av klimatförändringarna på areella näringar, turism och energibranschen samt översvämning av byggnader. Beräkningarna visar på en svagt positiv nettoeffekt, främst på grund av förbättrade högre tillväxt i skogsbruket och ökad turism (Perrels et al, 2005). Jordbruket förväntas få ökad produktivitet och minskade produktionskostnader, negativa effekter från översvämningar mm ej medräknade. Nettot för minskat uppvärmningsbehov och ökat kylbehov beräknas bli positivt, liksom vattenkraftpotentialen. Man räknar med en ökad turistinströmning från både för sommar- och vinterturism, trots den kortare vintersäsongen. Skadekostnaderna för översväm- ning och kostnader för förebyggande åtgärder mot översvämning väntas öka med sammanlagt . Allt som allt blir det en liten positiv effekt, motsvarande cirka 0,06 pro- cent av BNP år . Ökade kostnader för transportinfrastruktur, industri- och tjänstesektorer är inte inkluderade i analysen. Kostnader för stormar, ras och skred har heller inte behandlats. Jämförelse med kostnadsscenarierna för Utöver skillnaden i geografisk omfattning skiljer sig våra beräk- ningar på många sätt från de globala studier som ofta citeras. Analyserna i denna utredning bygger inte på modellsimuleringar utan på en bottom-up-metod med sektorvisa studier. Våra resultat bygger på scenarier endast för de kommande hundra åren, och på att uppvärmningen i vår region inte blir högre än . Återkopplingsmekanismer som de i Sterns High Climate-scenario är inte inkluderade. Scenarierna innefattar en ökad frekvens av vissa extrema väderhändelser: några fler stormar av dignitet och en kraftig översvämning av . Risken för katastrofer med Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser konsekvenser som är större eller av annan art än vid tidigare händelser, exempelvis en kraftig översvämning i eller , har inte inkluderats. Beräkningarna innefattar heller inga icke-marknadsrelaterade kostnader. Det kan noteras att de stora kostnaderna i Sternrapporten främst uppträder efter 2100. Vi har inte gjort några beräkningar som sträcker sig längre än till 2100. Beräkningar så långt fram i tiden blir av naturliga skäl mycket osäkra, och har inte setts som meningsfulla att göra i denna utredning. Icke desto mindre är det viktigt att understryka att klimatförändringarna fortsätter även , och kan medföra mycket kraftigare effekter än de som tagits upp här. I har man gjort uppskattningar av ökningen i jordbrukets avkastning. De är lägre än de uppskattningar som gjorts i expertgrupperna som varit knutna till denna utredning. Särskilt avkastningen av jordarna i beräknas öka mer. Kostnaderna för havsnivåhöjningen har bara beräknats på euro- peisk nivå i Peseta. De antaganden som gjorts för Högscenariot i våra beräkningar innebär att kostnaderna för översvämning av kustnära områden och kusterosion skulle uppgå till vid 2080, vilket skulle motsvara av kostnaderna för hela . Det är svårt att bedöma om detta är rimligt eller inte, eftersom de bakomliggande beräkningarna inte redovisas i den övergripande rapport som PESETA lämnat, och kostnaderna beror både på hur låg kusten är i olika länder samt hur mycket bebyggelse och infrastruktur som befinner sig på hotade områden. Kostnadsberäkningarna i den finska studien i FINADAPT- programmet omfattar bara en delmängd av det som ingår i våra scenarier, men resultaten för de sektorer som inkluderats ligger i samma storleksordning som beräkningarna för . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Agrawala, S. (ed.) (2007). Climate Change in Alps. (2007). Föroreningsspridning vid översväm- ningar. , Y., , H., , G., , Å., , J., , G. (2007). Föroreningsspridning vid översvämningar. , J., Gardelin, M., , S-S., , S. (2006). Dammsäkerhet Känslighetsanalys av riktlinjer i ett framtida förändrat klimat. Elforsk rapport 06:80. (2006). Hydropower production in future climates – an example from . Climate Change and Energy, . , J., Gardelin, M., , , , S. (2007). Känslighetsanalys av riktlinjer i ett framtida förändrat klimat, andra upplagan, kompletterad med analyser för . Elforsk rapport 07:15. , J., , S-S., , J., , S. (2007b). Översiktlig kartpresentation av klimatförändringars påverkan på vattentillgång – Underlag till Klimat- och sårbarhets- utredningen. Hydrologi, Nr 106. (2007). (2005). The Financial Risks of Climate Change. (2003). Robusthets- och säkerhetsaspekter i järnvägs- planering. BVH (handböcker) 806.7. (2007). Uppdrag att redovisa åtgärder för att bedöma och förebygga risk för erosion, ras och skred m.m. HK 06-4027/BA30. , A. och , T. (2001). Slutrapport i Aitik , Rapport . , , , S-S., , J. (2006). Reports Hydrology Nr. , , , S-S., , J. (2006b). Nivåer och flöden i och vattensystem. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SOU 2007:60 lag till Klimat- och sårbarhetsutredningen. Reports Hydrology Nr. Berrittella, M., Bigano, A., Roson,R., , R. (2004). FEEM Working Paper No. (2006). Vad händer med kusten – Erfarenheter från kom- munal och regional planering samt EU-projekt i Sveriges kust- områden. Bruun, P. (1988). Profile nourishment: Its background and economic advantages. , , , L.O., Chernov, Y., Chapin., , T.R., Huntley, B., Ims, R.A., , M., , , , S., Matveyeva, N., Panikov, N., Oechel, W., Shaver, G., Elster, J., Jónsdottir, I.S., , K., Taualavuori, K. Taulavuori, E. & Zöckler, C. (2004). Climate changeand UV-B imapacts on arctic tundra and polar desert ecosystems. Responses to projected changes in climate and UV-B at the species level. Ambio 33: 418 435. Carlshem, L. (2006). Kort information angående konsekvenser för Svenska stamnätet vid förhöjda vattenstånd i , och . , B., , ,, J. (2005). Exploring the range of uncertainty in climate change impacts on runoff and hydropower for the . 15th Basins Symposium and Workshop, to Kvickjokk, , 29th 2nd. B., , , , J., , S-S. (2006). Reports Hydrology Nr 19. CIESIN (2002). Country-level GDP and Downscaled Projections based on the A1, A2, B1, and B2 Marker Scenarios, 1990 2100, [digital version]. Palisades, NY: (), . Climate and Energy (2007). Impacts of climate change on river runoff, and hydropower in the Nordic area. on Climate and Energy. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser (2007). and the threat of Climate Change. (2007). Japanska jätteostron har invaderat väst- kusten. , (2007). Rennäring och annan markanvändning. Pre- sentationsmaterial 22 . miljøundersøgelser (2002). Dansk tilpasning til et ændret klima. Faglig rapport fra DMU, nr 401. DMU/Miljøministe- riet.Dnr 393-2006-BE90. Ecoheatcool (2006). Work Package II Final report. (2006). An assessment of the impacts of climate change upon the tourism industry in Åre . , Foltescu V. (2007). Luftföroreningar i under framtida klimat. , Meteorologi 2007:nr.125. (2006). Att hantera yttre energirisker S160/06, 2006. Rapport från kommissionen/generalsekreteraren/den högre representanten till (2006b). En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning. (2006c). Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna. KOM (2006)545. (2007), Limiting Global Climate Change to 2 degrees The way ahead for 2020 and beyond. Com- mission staff working document. Accompanying document to the Communication from the Commission Impact Assessment. {COM(2007) 2 final}{SEC(2007) 7} (2007). Inbound and outbound tourism in Europe Issue number 52/2007(73,46587259&_dad=portal&_schema=PORTAL&p_product_cod e=KS-SF-07-052). F-213-507-04, F-2278-548-04, 2005 Fallsvik, J., Hågeryd, A.-C., , B., , H., Edsgård, S., Löfling, P., , H., Thunholm, B. (2007). Klimat- förändringens inverkan i . Översiktlig bedömning av jordrörelser vid förändrat klimat. SGI dnr 1-0611-0652. Fenger, J. (ed.) (2007). Impacts of Climate Change on Renewable Energy Sources. Their role in the Nordic energy system. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser prehensive report resulting from a Nordic Energy research project. Fidje, A., , T. Fenger, J. (ed.) (2007). Impacts of Climate Change on Renewable Energy Sources. Their role in the Nordic energy system. A comprehensive report resulting from a Nordic Energy research project. (2004). Från elavbrott till . (2007), Amerikanska kammaneter i svenska vatten oroar , , (1990). Riktlinjer för bestämning av dimen- sionerande flöden för dammanläggningar Slutrapport från . (2007). () (2007). World in Transition Climate Change as a Security Risk. Summary for Policy-Makers. , J., , J., , S., Hovsenius, G., , , , P., , L., , G. (2007). Tänkbara kon- sekvenser för energisektorn av klimatförändringar. Effekter, sårbarhet och anpassning. Elforsk rapport nr 07:39. (2004). Bedömning av konsekvenser vid ett eventuellt dammhaveri, dammanläggningar för ett nytt sand- magasin, på uppdrag av , . Haldén, P. (2007) Rapport om klimatförändringarnas samhälleliga och säkerhetsmässiga konsekvenser. Rapport till Miljövårdsberedningen. , J.M., D.J. Maddison and R.S.J. (2005). The Effects of Climate Change on , , 29, 245 254. (2007). Personlig kommunikation Forsmark kärnkraftverk om kärnkraftsverks känslighet mot förhöjda vatten- temperaturer . Commission (2007). Climate Change in the Baltic Sea Area, Helcom Thematic Assessment in 2007. Baltic Sea Environ- ment Proceedings No 111. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser IPCC (2007). Climate Change: Impacts, Adaptation and Vul- nerability. Summary for Policy Makers. IVL (2007). Kompletteringar Analys av värme- och kylbehov för bygg- och fastighetssektorn i . Jord- och skogsbruksministeriet, (2005). Nationell strategi för anpassning till klimatförändringen. Jöborn, A., I. , H. (red.) (2006). På tal om vatten. Kemikalieinspektionen (2005). Diarienummer F-213-507-04, F-2278-548-04, 2005. , Bärring L, Gollvik S, , et al. (2005) A 140- year simulation of climate with the new version of the regional atmospheric climate model (RCA3). , 2005; No.108. (2007). Föredrag vid Rennäringsseminarium i Arvids- jaur 22 . , T. and B. (1999). structure effects and growth in the , 1950 1990. 12(3): 431 49. , W. and , R.S.J. (2002): Impact of climate on tourism demand. Climatic Change, 55(4), 429 449. (2007). Strukturomvandlingstakten i 2004. (1994). structure effects on economic growth Swedish evidence. 42(3): 279-95. (2006). Baltic sea climate in the late twenty-first century: a dynamical downscaling approach using two global models and two emission scenarios. Dyn., 27(1) 39 68. Springer Science and Business Media. , , , B., , E. (2004). Simulated sealevel in past and future climates of the Baltic Sea. Res., 27, 59 75. Menzel, A., Sparks, TH, , N., , A.A., et al. European phenological response to climate change matches the pattern. Global Change Biology 2006;12:1969–1976. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Mo, B., Doorman, G. & Grinden, B. (2006). The impact of climate change on the electricity market. European Conference on Impacts of Climate Change on Renewable Energy Sources , , 5 9, 2006. (2007). Effects of climate change on alpine skiing in . Under publicering i . , J. and , Ö. (2003). Reindeer in the Swedish Mountains: An Assessment of Grazing Impacts. (2006). Climate change, reindeer, and forage: effects on the ecological basis for reindeer husbandry. (2007). Klimateffekter, anpassning och sårbarhet. (2005). The effects of climate change in the . Nordhaus, W. och J.Boyer (2000). the World – the Eco- nomics of the Greeenhous Effect. , , MA. (2007). Årsbokslut för svensk turism och turistnäring 2006. (2005). Fakta om ansökan om bistånd från . Perrels, A., Rajal, R. and Honkatukia, J. (2005). Appraising the socioeconomic impacts of climate change for . FINADAPT Working paper 12, Mimeographs 342, . 2006/07:122. Ett första steg för en enklare plan- och bygglag. PTS (2003). Robusta elektroniska kommunikationer. Strategi för åren 2003 2005. Rankka, K., , B. (2005). Erosion och översvämningar. Under- lag för handlingsplan för att förutse och förebygga naturolyckor i vid förändrat klimat. (2002). säkerhetspolitiska linje, fastslagen . (2007). Säkerheten vid vattenkraftdammar. Rocklöv J, . (2007). Dödsfallen i ökar med värmen – värmeböljor kan bli ett hälsoproblem i . Manus accepterat för publicering i . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser (2007). Skydd av byggd miljö – stranderosion. PM till utredningen, . , B., Angerud, P., Hågeryd, A.-C., , H. (2006). Omfattning av stranderosion i . Översiktlig kartläggning av erosionsförhållanden. (1996). Lönar det sig att förebygga skred? R53- 151/96. (2000). (2007). SCB (2005). Rikets fastigheter 2005, del 1. Statistiska meddelanden BO 27 . SCB (2006). Energistatistik för flerbostadshus 2005. Statistiskt med- delande EN 16 SM0603. SCB (2006b). Energistatistik för lokaler 2005. Statistiskt med- delande EN 16 SM0603. SCB (2006c). Energistatistik för småhus 2005. Statistiskt med- delande EN 16 SM0601. SCB (2006d). Skogsstatistisk årsbok 2006. SCB (2007). Boende, byggande och bebyggelse. , och , B. (2006). Climate Change & Seasonality in Canadian Outdoor Recreation and Tourism. , ON: , SGI (2006). På säker grund för hållbar utveckling – förslag till hand- lingsplan för att förutse och förebygga naturolyckor i vid förändrat klimat. SGI (2007). Skreddrabbade sträckor i . PM Frekvens av skred i . SIDA (2004). Klimat och utveckling – Sidas synsätt. Sievänen, T., Tervo, K., Neuvonen, M., Pouta, E., Saarinen, J. and , A. (2005). tourism, outdoor recreation and adaptation to climate change. FINADAPT Working Paper 11, Mimeographs 341. (2006). Stormen 2005 en skoglig analys. Skogs- styrelsen meddelande 1. (2007). (2007). Klimatunderlag från till Klimat- och sårbar- hetsutredningen. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser och (2003). En Varmare Värld. Moni- tor 18. SOU 2001:101 En ny rennäringspolitik – öppna samebyar och sam- verkan med andra markanvändare. SOU 2006:14 Samernas sedvanemarker. SOU 2006:81 Mervärdesskog. SOU 2006:94 Översvämningshot. Risker och åtgärder för , och . Delbetänkande Klimat- och sårbar- hetsutredningen. SOU 2007:36 Jordbruket som bioenergiproducent. (2006). Förbättrad energistatistik för lokaler – Stegvis STIL, Rapport för år 1. (2005). Stormen – konsekvenser för nätbolag och samhälle. (2006) PM till utredningen. (2006). The Economics of Climate Change – . (2007). : Introducing Relative Prices into the Discounting Debate. Resources for the Future Discussion Paper, RFF DP 07-37. SveMin (2007). GruvRidas – Gruvindustrins riktlinjer för damm- säkerhet. (2002). RIDAS – Kraftföretagens riktlinjer för damm- säkerhet. Riktlinjer reviderade 2002. (2007). Artikel Svenskenergi.nu nr 3: 2007. (2007). En sammanställning baserad bl.a. på dammägarnas årsrapportering till länsstyrelserna om dammsäkerhet årsskiftena 2004/2005 och 2005/2006. (2007b). Kommunikation med , , . Svenskt Vatten (2004). En långsiktigt hållbar dagvattenhantering. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Svenskt Vatten VASS (2007). Svenskt Vattens webbaserade statistik- system. , J., Strand, J., Sahlén, G., Weisner, S. (2002). Biotopskydd för vattenanknutna biotoper. , R. S.J. (2002). Estimates of the damage costs of climate change – part II: dynamic estimates. Environmental and Resource Eco- nomics 21: 135 150. (2005). Viner, D. (2006). Tourism and its Interactions with Climate Change. Viner, D. (2007). OH-presentation vid konferensen and Climate, 12 , . , , Connolly J, Bazzaz F, Epstein P. (2002). Production of allergenic pollen by ragweed (artemisiifolia L.) is increased in CO2-enriched atmospheres. Immunol 2002; 88(3):279–282. Weitzman, M. (2007). The review of the economics of climate change. Zebisch, M., Gorthmann T., Schröter, D., , C., , U., , W. (2005). Climate Change in . Vulnerability and Adaptation of climate sensitive Sectors. Federal Environ- mental Agency, Research Report 201 41 253. , J., Fellman, M., , T. (2007). Förekomsten av bräddning i ljuset av framtida klimatförändringar. Material till Klimat- och sårbarhetsutredningen. (2007). Samhällsekonomiska kalkyler för kontroll- station 2008, PM 2007:06, . (2007). Seminarium om turism och klimatförändringar genomfört av Klimat och sårbarhetsutredningen tillsammans med ETOUR .