sou · GVB360d3 · 2008-01-01 00:00:00 — Kartdatabasen ska beakta klimatföränd- ringar. För prioritering av vilka områden som bör ingå bör en fördjupad analys av geografiska områden med förutsättningar för ras och skred utföras. Inom utredningen utförda analyser bör ligga till grund för den fördjupade analysen. Databasen bör vara allmänt och kostnadsfritt tillgänglig och i digital form. 5.2.3Meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska data och jämförelser med klimatmodeller Tillgänglighet till tillförlitliga och användbara meteorologiska och hydrologiska data är en viktig förutsättning för planering och beslut inom en rad olika samhällsområden. Tillgång till information om hur ett förändrat klimat kan komma att gestalta sig i termer av olika klimatparametrar på en viss ort och i jämförelse med historiska observationsdata är ett önskemål som ofta framförs. Observationsdata kan emellertid inte alltid enkelt jämföras med de data som tas fram med hjälp av klimatmodeller, då de senare representerar ett geografiskt område snarare än en punkt. Det finns emellertid starka önskemål om att öka möjligheten att jämföra dessa båda datatyper. har ett nät av meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska mätstationer, där data samlas in punktvis. Dess- utom samlas data in via bl.a. radar och satellit och data utbyts med andra nationers vädertjänster. Vissa av stationer rappor- terar i realtid medan data från andra samlas in och bearbetas mindre frekvent, t.ex. . Ett ganska litet antal av dessa stationer har långa observationsserier som sträcker sig över tidsrymder och som är klimatologiskt intressanta. Många stationer har bara kortare observationsserier och en del historiska observationsdata är inte digitaliserade. För vissa klimatfaktorer, t.ex. förekomst och djup av Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet tjäle, liksom vissa oceanografiska parametrar är observationsnätet glest. Observationsdata görs i viss utsträckning tillgängliga för allmänheten via media och internet. tillhandahåller också data för all icke-kommersiell användning till en kostnad motsva- rande arbetet med uttag/distribution. lämnade avgiftsfritt ut data motsvarande ett värde av till icke-kommersiell forskning och miljöarbete. Kommersiella använ- dare, inklusive egen affärsverksamhet, debiteras en licensavgift (, 2007b). Observationsnätet är inte i alla stycken tillräckligt finmaskigt och tillgängligheten inte så stor att samhällets alla behov och önskemål av data kan mötas. Privata aktörer, exempelvis , vattenregleringsföretag och kommunala va-verk, har därför egna mätstationer med varierande detaljeringsgrad. Olika aktörer har inom ramen för utredningen efterlyst mer information och data, ofta platsspecifik, bl.a. rörande nederbörd och flöden. Det gäller t.ex. aktörer inom dagvattenhantering, som önskar mer högupplösta nederbördsdata för dimensionering av dagvattensystem, och uppföljning av höga flöden som kan ställas i relation till beräknade översvämningsrisker och dimensionerande flöden av betydelse för dammar. Kunskapsuppbyggnad kring hur klimatfaktorer och extrema väderhändelser påverkar olika samhällssektorer kräver också i regel tillgång till digitaliserade, detaljerade och geografiskt precisa obser- vationsdata. Internationellt, bl.a. som ett resultat av överenskom- melser inom GCOS () och (Group on Earth Observation), går trenden mot ökad tillgänglighet av observationsdata. Vi anser att det är viktigt att öka tillgängligheten av observa- tionsdata genom återanalys och digitalisering. bör få i uppdrag att föreslå hur detta ska gå till. bör vidare få i uppdrag att beskriva hur ett tätare observationsnät, alternativt andra åtgärder, kan bidra till att tillgången till klimatologiska parametrar med högre geografisk upplösning kan förbättras. Konsekvenser av att göra sådant material allmänt och kostnadsfritt tillgängligt, samt hur jämförelser mellan historiska observations- data och data från klimatmodeller kan underlättas, bör också belysas. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet bör få i uppdrag att föreslå hur ett ökat tillgäng- liggörande av data genom återanalys och digitalisering kan komma till stånd. bör få i uppdrag att beskriva hur tillgången till klimat- ologiska parametrar med högre geografisk upplösning kan för- bättras genom ett tätare observationsnät, alternativt andra åtgär- der. Konsekvenser av att göra materialet allmänt och kostnads- fritt tillgängligt bör belysas. De konsekvenser klimatförändringar medför ställer krav på att samhället ökar sin kunskap om sårbarhet och anpassningsbehov. pågår ett samarbete i ett myndighetsnätverk för att skapa en gemensam portal med samlad kunskap om sårbarhet och klimatanpassning, den s.k. Anpassningsportalen. , Rädd- ningsverket, SGI, och samlar kunskap och information om klimatanpassning som stöd för kommuner, läns- styrelser och andra lokala/regionala aktörer. Arbetet har utmynnat i ett webbaserat hjälpmedel som ligger på hemsida (/klimatanpassning) och som är allmänt tillgängligt och kostnadsfritt. Ambitionen är att portalen ska uppdateras allt eftersom kunskapen ökar och antalet praktiska lösningar blir fler. Se vidare avsnitt 5.8. 5.2.5Nationell plattform för samverkan kring naturolyckor och databas över inträffade naturolyckor Ett omfattande FN-arbete pågår för att förebygga naturolyckor och minimera effekterna av dem. Bland annat har alla medlems- länder åtagit sig att följa Hyogodeklarationen och Frame- work for Action och inrätta en så kallad nationell plattform för arbete med naturolyckor till . I har fått regeringens uppdrag att inrätta en sådan plattform för naturolyckor i samverkan med berörda myndigheter och organisationer. Uppgiften är att vidta åtgärder för att förbättra Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet samordningen av arbetet med att förebygga och mildra effekterna av naturolyckor. fick 2005 i uppdrag att inom för lärande av olyckor (NCO), och i samverkan med berörda myndigheter, bygga upp en databas med statistik som ger en samlad bild av naturolyckor i . Bakgrunden till uppdraget är att det inte finns någon samlad information i om naturolyckor, deras konsekvenser eller erfarenheter och lärdomar från olika aktörer. I samband med större olyckor eller olyckor där väsentliga erfarenheter kan dras genomför Räddnings- verket nationella och internationella observatörsinsatser för att lära av såväl insatserna som hur samarbete och förebyggande åtgärder fungerat. Databasens innehåll ska baseras på myndigheternas erfarenhetsåterföring. De naturolyckor som ingår är extrem nederbörd, jordskalv, lavin, ras, skogsbrand, skred, storm, strand- erosion och översvämning. Vi anser det viktigt att information om databasen sprids och att den används i både förebyggande, skadeavhjälpande samt återupp- byggande syfte. Databasen bör bli allmänt och kostnadsfritt till- gänglig och bör kontinuerligt uppdateras. Denna databas kan ses som en del i det uppdrag har, att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer, påbörja inrättandet av den nationella plattformen. Försäkringsbranschen har omfattande statistik över inträffade extrema väderhändelser. Relevanta delar av denna statistik vore värdefull att knyta till databasen. Klimatförändringar ställer nya krav på lokalisering och planering av bebyggelse och infrastruktur. Genom att anpassa planering och samhällsbyggnad till ett förändrat klimat samt vidta förebyggande åtgärder kan sårbarheten minskas. Planeringsportalen är ett pågående projekt som drivs av för att skapa en webbtjänst till stöd för fysisk planering, regional utvecklingsplanering, infrastrukturplanering, stads- och landsbygdsutveckling samt för lokalisering och tillståndsprövning av byggnader och anläggningar. Via portalen ska företag, kom- muner, myndigheter, organisationer och enskilda kunna söka efter Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet och hämta geografisk information som är relevant för samhälls- byggande och planering. 5.2.7Databaser inom olika sektorer och geografiska ansvarsområden Information och data värdefull för planering och för besluts- fattande i akuta lägen kan vara spridd på olika förvaltningar inom en kommun eller myndighet. Vi anser att kommuner och myndig- heter bör inventera och upprätta sammanställningar över sådan information, exempelvis uppgifter om förhållanden om mark och vatten inom sina verksamhetsområden, så att den blir lätt tillgänglig för användarna. Detta kan åstadkommas genom att uppgifterna samlas i digitala databaser som är integrerade i kommuners och myndigheters GIS-system. Berggrund, jordarter, grundvatten, havsbotten Inom SGU finns flera databaser som är fritt tillgängliga och som är värdefulla vid planering av byggande, undersökning av marksta- bilitet och för vattenförsörjning. Det gäller bland annat information om berggrund, jordarter, grundvatten och brunnar. SGU har på uppdrag av SGI framställt en karta som visar erosionsförutsättningar längs kuster och vattendrag. I princip utgör stranderosion en gråzon mellan land- och havskartering och har inte beaktats i någon större omfattning . Den information om berg- och jordarter som SGU tillhandahåller har relevans för bedömning av erosionsrisken utmed våra stränder. I samband med maringeologisk kartläggning som går in till 3 meters vattendjup (förr ) söker man klarlägga materialdynamiken på havsbotten, vilken indirekt anses ha påverkan på kusterosion. Det saknas dock generellt detaljerade uppgifter om havsbottens höjdförhållanden, dess batymetri, och dess förändring till följd av erosion och sedimenttransport. Utredningens arbetsgrupper har uppgett att detta försvårar arbetet med att bedöma utvecklingen av kusterosion och översvämning av strandnära områden. Sjöfarts- verket har underlag över sjömätningar i en nationell djupdatabas. Dessa uppgifter är inte allmänt tillgängliga och är i begränsad Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Lokalt kan kommunala hamnar även ha mot- svarande uppgifter. Försvarsmakten har även tillgång till djupdata, som är sekretessbelagda, se vidare avsnitt 4.1.3. För havs- områden i anslutning till bebyggelse saknas emellertid ofta upp- gifter för grunda områden med betydelse för kustnära processer. För att utöka möjligheterna att bedöma kusterosion avseende klimatförändringar bör få i uppdrag att så långt möjligt sammanställa befintligt underlag och presentera det i digital form. Detta bör ske i samarbete med SGU och Försvarsmakten. I broförvaltningssystem ingår en databas med data över broar, se vidare avsnitt 4.1.1. har föreslagit vissa komp- letteringar i databasen, exempelvis uppgifter om vilka broar som går över vatten och sökbara uppgifter som identifierar vatten- dragen. Uppgifter från denna databas bör kunna utgöra värdefullt underlag för de översiktliga översvämningskarteringar som Rädd- ningsverket ansvarar för. Vi anser det viktigt att specifikt sektors- underlag i så stor utsträckning som möjligt görs tillgängligt för andra sektorer. Geoteknisk och geologisk information finns information om geotekniska undersökningar m.m. utspritt hos många aktörer, som SGI, SGU, , kommuner med flera. Synpunkter har inkommit under utredningens arbete att det vore värdefullt med en sammanställning av detta befintliga material, så att det finns lätt åtkomligt för olika aktörer. SGI redovisade en förstudie som beskriver en nationell databas för geotekniska undersökningar (, 2002). Vi anser att en sådan nationell databas vore värdefull för anpassningsarbetet fram- över. Den bör kunna tas fram inom verksamhet. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet SjöfartsverketT bör få i uppdrag att efter samråd med SGU, Försvarsmakten och andra berörda myndigheter sammanställa och tillgängliggöra befintlTigt batymetriskt kartunderlag för den svenska kusten i digital form. 5.3Varningssystem och operativa stödinsatser 5.3.1SMHI:s prognos- och varningstjänst har ständig beredskap med en vakt- havande meteorolog, en vakthavande hydrolog och även en vakthavande oceanograf. Ett omfattande prognossystem utgör grunden för arbetsuppgiften att utfärda varningar som ska hindra och begränsa skador på människor, egendom och miljö. Var- ningarna distribueras till länsstyrelser, kommuner, myndigheter, kraft- och regleringsföretag samt massmedia. Varningarna finns också på hemsida och läses i radio för att informera allmänheten. Dagens vädervarningar från ges i tre klasser, från vissa risker för allmänhet och störningar i samhällsfunktioner i klass 1, till mycket extremt väder med stor fara för allmänhet och stora störningar i viktiga funktioner i klass 3. Varningarna gäller för land, hav och fjäll. I klass 2 och 3 uppmanas allmänheten att följa informationen på internet, radio eller TV. Varningar utfärdas för vind, snöfall, isbeläggning, regn, frost, åska och höga flöden. På uppdrag av utfärdar också varning för brandrisk. Avseende flödesvarningar innebär klass 1 högt flöde med återkomsttid , klass 2 mycket högt flöde med , vilket medför översvämningsproblem på utsatta ställen. Klass 3 innebär extremt högt flöde med återkomsttid och risk för allvarliga översvämningar. Sannolikheten för att flödet ska inträffa är då . Den 20:e lämnas hydrologisk information om snö, markvatten, grundvatten, vattenstånd och vattenföring. Allmän hydrologisk information lämnas också vid ovanligt låga flöden, efter större flödessituationer och vid risk för höga flöden framöver. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Vid mycket höga flöden erbjuder stöd till kommunernas räddningstjänster och länsstyrelser i form av specialriktade prog- noser och konsultation, i olika omfattning beroende på om förbe- redda modeller finns eller ej. Vid svåra flödessituationer kan perso- nal från stationeras på den berörda platsen som stöd till räddningstjänst och länsstyrelse. Snabb lokal information är viktig för prognosverksamheten. Erfarenheten visar att det behövs kunskap för att tolka varningarna. Dels behövs förståelse för vad varningen betyder meteorologiskt och hydrologiskt, dels vad den faktiskt innebär lokalt i form av möjliga händelser och problemställningar. För detta krävs både erfarenhet, erfarenhetsåterföring, kunskap och utbildning, se vidare avsnitt 5.8. Varnings- och prognostjänsten vid har stor betydelse för att minska konsekvenser av naturolyckor. Vi anser att varnings- systemet skulle behöva kompletteras ytterligare med risker för intensiva lokala regn, torka, värmeböljor samt stormfällning. Intensiva regn ger översvämningar i bebyggelse framförallt på grund av överfulla avloppssystem. Långa perioder med låg neder- börd, även i kombination med värme, ger problem för areella näringar samt grundvattentillgångar. Hög temperatur drabbar framför allt äldre och sjuka människor med risk för dödsfall. Stormfällning drabbar el, tele och kommunikationer med indirekta konsekvenser för allmänheten och många samhälls- sektorer. bör få i uppdrag att, i samråd med , , och , utreda möjligheterna att utöka varningssystemen för extremväder och att införa sådana system där så är lämpligt. Bl.a. bör möjligheten att skapa varningssystem för värmeböljor, torka, stormfällning och inten- siva regn analyseras och om så är möjligt bör sådana system utvecklas. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet 5.3.2Räddningsverkets stöd och resurser vid naturolyckor har en vakthavande tjänsteman, , som är utbildat brandbefäl med erfarenhet av att leda insatser vid stora händelser. VT fungerar som stöd åt hjälpsökande kommuner, myndigheter samt internationella organ i samband med olyckor. Denne förmedlar kontakter med experter både inom Räddnings- verket och vid andra myndigheter. VT har också kontakt med andra myndigheter och departement som kan beröras av en hjälpinsats från staten. Vid mer omfattande naturolyckor, som översvämningar och skogsbränder, kan staten genom bistå kommu- nerna med expertstöd och med särskilda förstärkningsresurser. har flera depåer med materiella resurser för översvämning, skogsbrand, oljeskydd och miljöskydd. De två översvämningsdepåerna har exempelvis förstärkningsmateriel som sandsäckar, tillfälliga översvämningsbarriärer och pumpresurser. Personella resurser finns vid de olika skolorna. följer utvecklingen av höga flöden i landets vattendrag genom att inhämta uppgifter om flödessituationer från respektive länsstyrelse och från . Informationen omfattar skadebild och skadeprognos för , utförda och planerade åtgärder samt behov av och tillgång till materiel och personal. Informationen sammanställs och rapporteras till Försvarsdepartementet. Genom denna informationsinhämtning erhålls tidiga signaler om behov av materiel och andra stödresurser i händelse av höga flöden och översvämning. förfogar över de till översvämningskarteringen tillhörande vattendragsmodellerna. Dessa förvaltas gemensamt av och . Vattendragsmodellerna används för att skapa översiktliga översvämningskartor för de områden som riskerar att översvämmas utmed vattendrag. De avses användas i akuta skeden räddningstjänstskede och vid varning för mycket höga flöden för att räkna fram den sannolika vattenstånds- och vattenföringsutvecklingen under pågående översvämningar. Model- len lånas ut till kommuner och andra aktörer som vill göra lokala eller detaljerade beräkningar och simuleringar. Uppdaterade model- ler återlämnas till för förvaltning, så att mer detaljerade beräkningar av vattenstånd kan utföras vid nya över- svämningssituationer. Vi anser det angeläget att denna insatsberedskap fortsätter. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet 5.3.3SGI:s arbete vid akuta naturolyckor SGI har ett särskilt ansvar att övervaka stabilitetsförhållanden i . Uppdraget omfattar fortlöpande besiktningar speciellt med avseende på inträffade skred och tecken på före- stående skred, statur för erosionsskydd, mätningar av markrörelser, portryck m.m. SGI biträder kommunala räddningstjänster och andra berörda när ras och skred inträffat eller befaras inträffa för att undanröja risker eller reducera skadeverkningar. Insatserna utgörs normalt av besiktning, värdering av risker, bedömning av erfor- derliga åtgärder samt rådgivning i akuta lägen. SGI upprätthåller däremot inte någon formell jourverksamhet för akuta insatser när skred, ras och stranderosion befaras eller har inträffat. Myndig- hetens målsättning är att ansvarig personal på SGI ska vara nåbar, men omedelbara insatser kan inte garanteras. Vi anser inte att tillräcklig jourverksamhet finns för att klara framtida ökade risker för ras, skred och erosion. I SGI:s instruktion bör framgå att SGI ska upprätthålla en reglerad jour- verksamhet, med särskild personal avsatt för akut inträffade eller befarade händelser. Kostnad för en sådan verksamhet uppskattas till 0,5 (SGI, 2006). SGI ges ökade resurser för en reglerad jourverksamhet avseende akut inträffade händelser eller befarade händelser. 5.3.4Samordningsgruppen för information vid höga flöden (SOU 1995:40) föreslog att regionala samordningsorgan skulle inrättas för hantering av översvämnings- risker utmed de svenska vattendragen. fick 1997 i uppdrag att initiera bildandet av dessa. Dessa älvgrupper, 25 stycken, har inte formellt någon operativ funktion, utan är ett forum för samverkan med syftet att sprida kunskap om vattendraget som helhet och att verka för att förebyggande åtgärder mot skador till följd av höga flöden vidtas och samordnas längs vattendraget, se vidare avsnitt 5.10. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Utöver dessa älvgrupper har två samordningsgrupper för flera älvgrupper bildats. En av dem är Samordningsgruppen för informa- tion vid höga flöden, som omfattar de stora reglerade älvarna från i söder till i norr. I den gruppen ingår läns- styrelser, räddningstjänsten, SOS Alarm, polisen, , Väg- verket, och Försvarsmakten. Gruppen verkar operativt. Uppgiften är att vid höga flöden samordna information och lämna förslag till åtgärder för att minska konsekvenser av höga flöden. Vid dammbrott eller fara för detta ska gruppen bistå räddnings- ledaren med information som grund för beslut om åtgärder. Normalt möts gruppen vår och höst. Syftet är att lämna information från respektive älvgrupp, utbyta erfarenheter från inträffade flöden samt ge prognoser för vår- och höstflod. Telefon- konferenser hålls inom gruppen, med berörda dammägare, kommuner och andra efter behov. Infor- mation lämnas också till bl. a. pressen. Efter överenskommelse vid flödessituationer samlas gruppen hos Vattenregleringsföretagen i . Drabbad älvs länsstyrelserepresentant arbetar på hem- maplan. Vi lämnar inget förslag angående bildande av nya älvsamord- ningsgrupper. Vi anser att länsstyrelserna och andra aktörer succes- sivt bör pröva möjligheten att bilda sådana grupper som eventuellt kan agera operativt. Angående bildandet av älvgrupper, se vidare avsnitt 5.10. Vi har i vårt delbetänkande Översvämningshot. Risker och åtgärder för , och (Klimat- och sårbarhetsutred- ningen, 2006) diskuterat åtgärder mot översvämningar och de vattendomar som gäller för dessa tre sjöar. I detta betänkande behandlar vi bland annat översvämningsrisker, dammsäkerhet, ökad vattenkraftpotential och markavvattningsfrågor. I samband med dessa frågor aktualiseras tillståndsfrågor för vattenverksamhet och ändringar av gamla vattendomar. I avsnitt 3.2.2 beskriver vi inträffade översvämningar, i 4.2.1 elsystem och vattenkraftpotential, i 4.2.2 dammar, i 4.3.1 översväm- ning av bebyggelse, i 4.4.2 markavvattning i jordbruket, i 5.5.1 översvämningskarteringar och i avsnitt 5.10 älvgrupper. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Regler för omprövning av tillstånd till vattenverksamhet Alla vattenrättsliga tillstånd kan omprövas oavsett om de grundas på bestämmelser eller på annan lagstiftning som berör vattenrätt. De sakliga kriterierna för omprövning är i princip också desamma oavsett tillståndets ålder. Prövningen sker enligt miljö- balkens bestämmelser, i första hand mot hänsynsreglerna i 2 kapitlet. Det finns dock skillnader mellan tillstånd av olika ålder som påverkar möjligheterna och förutsättningarna för omprövning. Skillnaderna gäller tidsfristen för omprövning, den andel av förlust av vatten eller fallhöjd som tillståndshavaren ska tåla samt möjlig- heten att ompröva med hänsyn till att förhållandena i omgivningen har ändrats väsentligt. Tidsfristerna, det vill säga den tid som måste ha förflutit innan en omprövning kan begäras, varierar beroende på när en lagakraftvunnen alternativt en gällande dom meddelades. Den andel av förlust av vatten eller fallhöjd som tillstånds- havaren ska tåla utan ersättning varierar mellan , andelen bestäms i domen. För kraftproduktion gäller lägst 5 pro- cent och högst av produktionsvärdet. Omprövningen kan gå ut på att ändra bestämmelse om tillåten produktionsmängd eller liknande bestämmelse om verksamhetens omfattning samt ändra eller upphäva villkor eller andra bestäm- melser eller meddela nya sådana. Det finns alltså inte några begränsningar när det gäller typen av förpliktelser som verksam- hetsutövaren kan åläggas vid omprövningen. Begränsningen av hur långt omprövningen kan gå ligger i att omprövningen inte får resultera i så ingripande bestämmelser att verksamheten kan bedrivas eller att den avsevärt försvåras. Inskränkningar i tillståndet kan vara ändrade regleringsbestäm- melser, minskad regleringsamplitud eller ökad minimivattenföring. Nya villkor kan gälla skyldighet att vidta skadeförebyggande åtgär- der t.ex. spegeldammar eller erosionsskydd. Omprövningen sker vid miljödomstolarna. Ansökan om omprövning får göras av , och . Dessutom har ställning som part i målet och kan komma med direkta yrkanden. Detta gäller också kommuner som vill föra talan om miljöintressen och andra all- männa intressen inom kommunen. Stöd och styrmedel för minskad sårbarhet Det åligger sökanden att se till att ansökan innehåller de upp- gifter som behövs för att den ska kunna fungera som underlag för prövningen. Enligt bestämmelserna i har också till- ståndshavaren en skyldighet att tillhandahålla den utredning om verksamheten som behövs för prövningen.