sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — resursfördelning till fram- tidens universitet (uppsats i den kommande samlingsvolymen – framtid?, red. ), 2007. , Per: Inte är färre och större universitet alltid bättre? [uppsats under tryckning], 2007. : Report on Economy 2006, 2006. Essays in of Professor , red. Blückert, , , , , Palgrave, 2006. Europes Univer- sities beyond 2010: Diversity with a common purpose, 2007. Europeiska kommissionen: Meddelande från Kommissionen till Rådet och , KOM (2006) 208 slutlig. Syntesrapport, utg. Kungl. Ingenjörsveten- skapsakademien, 2006. , : Högskolans vidgade uppdrag – kunskapssam- hällets allt i allo?, Gränslöst, 2006, s. 329343. , : Redovisning av indirekta kostnader vid univer- sitet och högskolor (utarbetad på uppdrag av för full kostnadstäckning) (fotokopia), . Gehlin, ; , , Per: Granskning av grunder för fördelning av indirekta kostnader vid universitet och högskolor. Slutrapport (), 2002. Giddens, : En skenande värld. Hur globaliseringen är på väg att förändra våra liv, , 2003. Giving more for Research in Europe. The role of foundations and the non-profit sector in boosting R&D investment (Report by an expert group on measures and actions to promote the role of foundations and the non-profit sector in boosting R&D invest- ment), Europeiska Kommissionen, . , m.fl.: och jämställdheten, Rapport från . Gränslöst forskning i och i världen. till , red. K. Blückert & E. , , 2006. HEFCE: Funding higher education in . How HEFCE allocates its funds, 2006/17. HEFCE: Funding higher education in . How HEFCE allocates its funds, 2007/20. HEFCE: HEFCE strategic plan 2006–11. HEFCE: Use of research metrics in the arts and humanities. Report from the set up jointly by the Arts and Humanities research Council and , October 2006. , : Politik på upplysningens grund – om den demokratiska reformismens möjligheter och problem, Liber, 2003. , : vetenskapliga publicering en analys av NI. PM från , 2003, & , : Disciplinarity Boundaries between the Social Sciences and Humanities. Comparative Report on Inter- disciplinarity, 2005. Hovdhaugen, m.fl.: Kvinner og menn – like muligheter? Om kvinners og menns karrierveier i akademia, NIFU Skriftserie 25/2004. Hur fria skall universitet och högskolor vara?, SUHF, 2003. : Riktlinjer för inrättande av starka forsk- ningsmiljöer vid (Dnr 352-05-60), 2005. Högskolelag (1977:218). Högskolelag (1992:1434). Högskoleförordning (1993:100). 1995: Årsrapporten /95 för universitet och hög- skolor. rapportserie 1996:12 R: Kriterier för benämningen universitet. rapportserie 1997:27 R: Uppföljning av resurstill- delningssystemet för grundläggande högskoleutbildning. rapportserie 1998:11 R: Högskola i dynamisk utveckling – fyra högskolors förutsättningar att bli universitet. rapportserie 1998:27 R: Vetenskapsområden. Bedömning av tre högskolor. rapportserie 2002:40 R: , : Lika olika – en jämförande studie av högre utbildning och forskning i de nordiska länderna. 2003a: , , Klassificering av kurser – ett regeringsuppdrag. 2003b: NYHETER & DEBATT, Nummer 1/2003. rapportserie 2003:4 R: Ackreditering. En öppen fråga. rapportserie 2003:22 R: Jämställdhet inom uni- versitet och högskolor: en bibliografi med kommentarer. rapportserie 2004:38 R: , , Högskolan samverkar. rapportserie 2006:3 R: Högre utbildning och forsk- ning 19452005 en översikt. rapportserie 2006:46 R: Utbildning på vetenskap- lig grund – röster från fältet. rapportserie 2006:57 R: Nationellt kvalitetssäk- ringssystem för perioden –2012. rapportserie 2007:33 R: Universitet & högskolor – . 2007: roll i ett nytt system för resurstilldelning, PM . 2007: Pressmeddelande . 2007: Skrivelse om ett nationellt system för upp- följning av högskolans verksamhet inklusive samverkansupp- giften [till ], 20/8 2007, . nr 63-36 15- 07. 2007: Verksamhetsplan för kalen- . rapportserie 2007:26 R: Utvärdering av grund och forskarutbildning inom scenisk gestaltning och produktion. rapportserie 2007:31 R: Hur har det gått? En slut- rapport om kvalitetsgranskningar åren 2001– 2006. rapportserie 2007:33 R: Universitet & högskolor. , : Om utvärderingar – än en gång, Gränslöst, 2006, s. 344–364. , : Jämställdhetspolitikens villkor: Politiska inten- tioners möten med den akademiska världen: Exemplet Tham- professurerna, Nationella genussekretariatet 1/1999. , , : Hur mycket citeras svenska publikationer? Bibliometrisk översikt över vetenskapliga publicering (rapportserie 13:2006), 2006. Kjønnsbalanse i akademia gylne muligheter. Sluttrapport fra Komité for integreringstiltak kvinner i forskning 20042006, Kontext – Kvalitet – Kontinuitet. Utvärdering av anslag till konstnärlig forskning och utveckling –2005. (Vetenskaps- rådets rapportserie 6:2007). /Forskningspolitiska utskottet: Rap- port om skatteavdrag för donationer och gåvor till forskning () (fotokopia). , : in the UK. An Overview of the () and Its Impact, 2005, rsialisering/Nyckelaktorer/HEIF_EK.pdf (citerad ). Källhammer, , : Att vara man väger tyngre – en studie om karriärstrukturer vid , , : Universitetens makt och vanmakt, Hur fria skall universitet och högskolor vara?, 2003, s. 5–12. , , , , : Disciplinarity Boundaries between the Social Sciences and Humanities. Inter- disciplinarity, Research Policies and Practices: Two Case Studies from , 2006. Lindencrona, : Avdrag för bidrag till forskning (fotokopia), 2007. , , , , : Does structure matter for science? The effect in the Swedish university sector, RIDE/IMIT Working paper No. 84426-014, 2007, /tme/EN/centers/ride, (citerad ). , : Bibliometrics as a research assessment tool – impact beyond the impact factor (diss. ), 2006. 2001: Kostnader för forskarutbildning, Rapport till Dnr U 2001/3619/UH. Makarow, , : Research Assessment Exercise 2005. , : Universitetens rättsliga ställning. Rapport över- lämnad till Förbundsförsamlingen , SUHF, 2005. , : Lokal forskningspolitik. Institutionell dynamik och organisatorisk omvandling vid 19802005. (Political Studies 145), , 2007. Mer kunskap – en modern utbildningspolitik, . Neave, , : The Process. An Inter- governmental Policy Perspective, Integration, 2007, s. 135–154. NOU 2000:7 Ny giv for nyskaping. , : Forskning och högre utbildning. Funderingar i anledning av ett tidsläge, Vart är högskolan på väg?, 1993, s. 113–136. , : A Rule-governed Community of Scholars. The in the History of University, Integration, 2007, s. 55–80. Om forskning vid , skrivelse till Resursutred- ningen (Dnr 594/42/2007). On the Edge. Securing a Sustainable Future for Higher Education (Report of the /IMHE-HEFCE project on financial management and governance of higher education institutions), 2004. Pressmeddelande från franska regeringen : deux_dispositifs_pour_les_57044.html (citerad ). Proposition 1975: 59. Proposition 1976/77:59. Proposition 1983/84:107 om forskning. Proposition 1989/90:90 om forskning. Proposition 1992/93:169, Högre utbildning för ökad kompetens. Proposition 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg. Proposition 1993/94:177, Utbildning och forskning. Kvalitet och konkurrenskraft. Proposition 1996/97:1, Budgetpropositionen . Proposition 1996/97:5, Forskning och samhälle. Proposition 1996/97:141, Högskolans ledning, lärare och organisa- tion. Proposition 1997/98:1, Budgetpropositionen . Proposition 1998/99:1, Budgetpropositionen . Proposition 1998/99:94, Vissa forskningsfrågor. Proposition 1999/00:1, Budgetpropositionen . Proposition 2000/01:1, Budgetpropositionen . Proposition 2000/01:3, Forskning och förnyelse. Proposition 2001/02:1, Budgetpropositionen . Proposition 2001/02:15, Den öppna högskolan. Proposition 2002/03:1, Budgetpropositionen . Proposition 2003/04:1, Budgetpropositionen . Proposition 2004/05:1, Budgetpropositionen . Proposition 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv. Proposition 2004/05:162, Ny värld – ny högskola. Proposition 2005/06:1, Budgetpropositionen . Proposition 2006/07:1, Budgetpropositionen . Proposition 2006/07:43, Frihet att välja – ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses. Proposition 2007/08:1, Budgetpropositionen . A Public Good. PhD Education in . Report from an Inter- national Evaluation Panel (m.fl.), Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, 2006. , : Application to the . Rapport från studentkår : Lärarledd under- visning på , (citerad ) Rapport från Filosofiska Fakulteternas Studentkår : Lärarledd tid i utbildning vid , (citerad ). Reichert, : Research Strategy, Development and Management at European Universities (EUA Publications), 2006. revisorer: högskolemässighet. Rap- port 2000/01:1. 2003: Resursstyrning inom högskolan – hur hanterar högskolorna en vikande efterfrågan? Rosnes, : Hvordan bidra til økt privat forskning – myndig- hetenes politikk og virkemidler, : plasseres/Hvordan-bidra-til-okt-privat-forskning- myndighetenes-politikk-og-virkemidler.html?id=113219 (citerad ). Salerno, : A . The Market Vision, Uni- versity Dynamics and European Integration, s. 119–132. Sammen om kunnskap II. Operasjonalisering av indikatorer for formidling. Instilling fra UHRs formidlingsutvalg II til KD. (Versjon: 30. ) , : Om den svåra konsten att fördela basmedel (paper från 6–). , , : Springboard or Stumbling Block. Promote Scientific Excellence Without Gender Bias?, Gender and Excellence in the Making (European Commission Study, ), 2004, s. 77–91. , , 2007:. A Metric for Academic Science Applied to Australian Universities [Paper submitted to Research Policy], 2007 (Se:www.forskningspolitik.se/studier.asp). Sastry, Tom & Bekhradnia, : Using metrics to allocate research funds. A short evaluation of alternatives to the Research Assessment Exercise, . Sivertsen, : Bibliometri for svensk utdanningsvitenskap. Et pilotprosjekt, /NIFU STEP 2007. Slagstad, : Det nye , , 23/2 2007. SOU 1965:1112, U63. SOU 1992:1, Frihet Ansvar Kompetens. Grundutbildningens villkor i högskolan. SOU 1992:44, Resurser för högskolans grundutbildning. SOU 1993:3, Ersättning för kvalitet och effektivitet. Delbetänkande av Resursberedningen. SOU 1993:102, Kvalitet och dynamik. Förslag från Resursbe- redningen rörande statsmakternas resurstilldelning till grund- läggande högskoleutbildning samt forskning och forskarutbildning. Delbetänkande av Resursberedningen. SOU 1994:80, Iakttagelser under en reform. Delbetänkande av Resursberedningen. SOU 1996:21, Reform och förändring. Organisation och verksamhet vid universitet och högskolor universitets- och hög- skolereform. SOU 1996:29, Forskning och pengar. SOU 1998:10, Campus för konst. SOU 1998:128, Forskningspolitik. SOU 2000:82, Högskolans styrning. SOU 2000:101, Högskolans ledning. SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2004:27, En ny doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. SOU 2005:48, Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grund- utbildning. SOU 2006:7, Studieavgifter i högskolan. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. : Finansieringssystemet for univer- sitets- og høyskolesektorn – teoretiske vurderinger, 19. mai 2007. Statsliggaren, 1983/84, VIII, U. Stening, : Försöksverksamhet med ändrad organisation inom högskolan, Utbildnings- och 2005. Strömholm, : Högskolan och 90-talet: en problembe- stämning, Vart är högskolan på väg?, s. 51–66. , : – vad är det för slags djur?, Hur fria skall universitet och högskolor vara?, 2003, s. 13–22. : SFS Kvalitetsmanifest, 2007. : Kvalitetsrapport, (cite- rad ). , : Hur skall högskolan växa? Om , värdena och framtiden, Den vildväxande högskolan, 2003, s. 273–293. , , : Att ta makten över kvaliteten. Strategisk utvärdering av samhällsvetenskapliga fakulteten vid . , , : Universitet och regioner – ett återbesök, Gränslöst, 2006, s. 442–476. , et al. : Perspektiv på humanistisk-samhällsveten- skaplig forskning och forskarutbildning vid . Rap- port från en av rektor ht 2006 tillkallad extern utvärderingsgrupp. Universitets- og Bygningsstyrelsen [] 2007: Udkast til en model for fordeling af basismidler efter kvalitet, Sagsbe- handler , Dok nr. Integration, red. P. Maassen & J. Springer, 2007. 2006: Dramatiska institutets svar på remissen Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning, SOU 2005:48, Dnr U 2005/5237/UH. 2007: Quality and Renewal 2007. An overall evaluation of research at 2006/2007. Vart är högskolan på väg?, red. B. , SULF 1993. Vekt på forskning. Nytt system for dokumentasjon av vitenskapelig publisering. Instilling fra faglig og teknisk utvalg till UHR (Ver- sjon 12. ). 2003: En stark grundforskning i . Veten- skapsrådets forskningsstrategi 20052008. 2006: Forskarutbildning i , variation i volym, effektivitet och kostnader . Den vildväxande högskolan. Studier av reformer, miljöer och kun- skapsvägar (8), red. L. . , Bok- förlaget , 2003. : Kriterier för vissa typer av forskningsmiljöer inom verksamhetsområde, Beslut . : – starka forskningsmiljöer. för medicin, naturvetenskap och teknik, läggande högskoleutbildning (U 2004:03) En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av resurs- tilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen. Utifrån denna översyn skall utredaren föreslå eventuella föränd- ringar av systemet. Utgångspunkten för uppdraget skall vara att åstadkomma ett resurstilldelningssystem som möjliggör ett utbild- ningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknaden. har utbyggnaden av högskoleutbildningen varit mycket omfattande. Utbyggnaden är ett viktigt led i att möta de olika krav som samhällslivet i och i och den globala utvecklingen i övrigt ställer. I den utbyggnad av högskolan som på regeringens initiativ startade har tyngdpunkten legat på naturvetenskap och teknik, där arbetsmarknadens behov bedömts vara särskilt stort. Satsningen har varit framgångsrik och andelen studerande inom naturvetenskap och teknik har ökat. avtog ökningen jämfört med vad som var planerat av antalet studerande inom naturvetenskap och teknik på grund av lägre efterfrågan från de studerande. Det nuvarande resurstilldelningssystemet tillkom med anledning av propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). Resurstill- delningssystemet var en del av den reform som trädde i kraft och som innebar en kraftig decentralisering av ansvaret för beslut om bl.a. studieorganisation och utbildningsutbud till varje enskilt lärosäte. och regeringen fastställer mål och ramar för högskolans verksamhet. Tilldelningen av resurser till lärosätena grundas på de resultat som lärosätena uppnår. Med resultat avses här antal helårsstudenter och helårsprestationer. Enligt regleringsbrevet för avseende anslag till universitet och högskolor m.m. avses med helårsstudent antalet studenter som har påbörjat studier på en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 40, och med helårsprestation avses antalet godkända poäng på en kurs eller delkurs dividerat med 40. I regleringsbrev beslutas om ersättningsbelopp för helårsstudent respektive helårsprestation. Beloppen differentieras för olika utbildningsområden, men samma ersättning gäller för samtliga lärosäten inom ett och samma utbild- ningsområde. Grundtanken inför utformandet av resurstill- delningssystemet var att universiteten och högskolorna skulle anpassa utbildningsutbudet efter studenternas efterfrågan. har dock en förskjutning skett mot att utbildnings- utbudet skall anpassas till såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan. Lärosätena skall genomföra verksamheten inom givna ramar och skall besluta om bl.a. principer för den interna fördelningen av resurser, den årliga budgeten och uppföljningen av densamma. Lärosätena skall vidare besluta om utbildningsutbudet inklusive dimensioneringen inom grundutbildningen, lokalförsörjningen och anskaffningen av anläggningstillgångar. Det innebär att lärosätena har stora möjligheter att använda och fördela resurserna på ett sätt som garanterar att utbildningen håller hög kvalitet och att resurserna används effektivt. Effekter av nuvarande resurstilldelningssystem Resurstilldelningen är en viktig del av styrningen av universiteten och högskolorna. Grundprincipen vid införandet av nuvarande resurstilldelningssystem var att lärosätena förväntades anpassa utbudet till studenternas efterfrågan. Om lärosätena erbjuder den utbildning som efterfrågas av studenterna och erbjuder undervisning och stöd så att studenterna klarar sina studier, innebär detta en större möjlighet för ett lärosäte att få tillgång till anslagsmedel inom tilldelat takbelopp. Ett resurstilldelningssystem som baseras på såväl antalet helårs- studenter som studenternas prestationer kan dock vara svårt att kombinera med kravet på att utbildningsutbudet skall anpassas till arbetsmarknadens behov. Om studenterna inte efterfrågar sådan utbildning, kan effekten bli att lärosätets intäkter minskar. Konsekvensen kan bli att verksamheten vid lärosätet inte genererar några intäkter men väl fortsatta kostnader. Långsiktighet i plane- ringen försvåras av att resurser uteblir. Problemet har uppmärksammats av () i rapporten inom högskolan hur hanterar högsko- lorna en vikande efterfrågan (RRV 2003:13). RRV konstaterar att regeringens styrsignaler till lärosätena är otydliga och att resurs- tilldelningssystemet innehåller starka incitament för lärosätena att såväl öka antalet studenter som godkänna studenternas studie- resultat. Vidare konstaterar RRV att lärosätena har begränsade möjligheter att dämpa de ekonomiska effekterna av studenternas minskade efterfrågan. För att åstadkomma en utbildningsplanering som medger en bättre anpassning av utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov har regeringen denna dag beslutat att ge ett särskilt uppdrag (dnr. U2004/1426/UH). skall enligt uppdraget lämna underlag för lärosätenas planering av utbildnings- utbudet samt underlag för regeringens utbildningsuppdrag till universitet och högskolor. Behovet av en utredning Högskoleutbildning skall, utifrån den vetenskapliga utvecklingen, förse samhället med utbildade personer på såväl kort som lång sikt. Resurstilldelningssystemet skall möjliggöra ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknad. Resurstilldelningssystemet skall tillgodose lärosätenas behov av långsiktighet i planeringen så att de ekonomiska effekterna av en förändrad efterfrågan av studenter blir hanterbara. Resurstilldelningssystemet bör vidare möjliggöra att de samlade grundutbildningsresurserna utnyttjas bättre och att nuvarande Bilaga 1 SOU 2007:81 brister i effektiviteten, t.ex. dubbeletablering av vissa utbild- ningar i en region, minskar. Mot ovanstående bakgrund behöver en översyn av resurs- tilldelningssystemet göras för att dels se över om nuvarande system tillgodoser dessa behov, dels eventuellt föreslå förändringar. Utredaren skall göra en översyn av om nuvarande resurstill- delningssystem för den grundläggande högskoleutbildningen fun- gerar tillfredsställande, när större hänsyn har tagits till att anpassa lärosätenas utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov . Utredaren skall utifrån denna översyn föreslå eventuella föränd- ringar av resurstilldelningssystemet eller överväga andra åtgärder som ger möjlighet att bedriva utbildning av hög kvalitet, ta fortsatt hänsyn till studenternas efterfrågan, tillgodose arbetsmarknadens behov på såväl kort som lång sikt, tillgodose lärosätenas behov av stabila ekonomiska förutsätt- ningar, bedriva utbildningssamverkan mellan universitet och högskolor t.ex. genom distansutbildning, och ge incitament för att all högskoleverksamhet skall bedrivas så effektivt som möjligt, såväl för det enskilda lärosätet som totalt för landet. Utredaren skall beakta att resurstilldelningssystemet skall vara tydligt, förutsägbart samt lätt att genomskåda även om dimensio- neringen förändras . Utredaren bör inhämta kunskap om utvecklingen av resurstilldelningssystem i några jämförbara länder. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredningsarbetet skall bedrivas efter samråd med universitet och högskolor. Uppdraget skall vara slutfört och redovisas . (U 2004:03) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen beslutade om kommittédirektiv för en översyn av resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning (dir. 2004:49). Ett delbetänkande redovisades (SOU 2005:48). I följande tilläggsdirektiv utvidgas upp- draget till att också omfatta en översyn av resurstilldelning och övrig styrning avseende forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor inklusive (). Vad gäller SLU skall även resurstilldelningen till den grund- läggande högskoleutbildningen ses över. Utredarens utgångspunkt för uppdraget skall vara behovet av hög vetenskaplig kvalitet samt ökad profilering, närmare samarbete och arbetsfördelning mellan olika lärosäten. Utredaren skall göra en översyn av de villkor för forskning och forskarutbildning som skapas med nuvarande styr- ning och finansiering av högskolesystemet. Utredaren skall utifrån denna översyn föreslå förändringar i principer och former för högskolesystemets styrning och resurs- tilldelning avseende forskning och forskarutbildning samt även kunna överväga andra åtgärder som innebär att de övergripande målsättningarna uppnås. Universitet och högskolor har en central roll i den svenska forskningen genom sin dominerande roll som forskningsutförare. Merparten av offentligt finansierad forskning, undantaget försvars- forskningen, utförs vid universitet och högskolor. Jämfört med vissa andra länder finns det i relativt få forskningsinstitut. Lärosätena svarar därmed både för det fria kunskapssökandet genom grundforskning och för behovsmotiverad forskning till stöd för olika samhällssektorer. De villkor för forskning och forskarutbildning som skapas genom högskolesystemets utformning, styrning och finansiering är centrala forskningspolitiska frågor. Forskarutbildningen är en väsentlig del av universitetens uppdrag, och doktorander utför en stor del av forskningen. Forskarutbildningen är både en integrerad del av forskningen och en utbildning som skall möta doktoran- dernas behov och bidra till högskolans behov av forskare och lärare, liksom det omgivande samhällets behov av vetenskaplig kompetens. Högskolans uppgift att samverka med det omgivande samhället är integrerad i hela högskolans verksamhet, inklusive forskning och forskarutbildning. Genom samverkan bidrar hög- skolan till både kunskapens nyttiggörande och forskningens förankring i samhället. Det svenska högskolesystemet har byggts ut kraftigt under . fanns det tio lärosäten med forskarutbildning, av vilka sex var universitet och fyra fackhögskolor. började etableringen av ett flertal nya högskolor. Uppbyggnaden av nya universitet och högskolor har därefter lett fram till att det finns 36 lärosäten med staten som huvudman. Av dessa är 14 universitet med generell rätt att utfärda examina inom forskarutbildning och fyra är högskolor med rätt att utfärda forskarexamina inom för respektive högskola särskilt beslutat vetenskapsområde. Antalet högskolor utan vetenskaps- område är 18. Utöver dessa lärosäten med staten som huvudman finns det tre enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina inom viss forskarutbildning. Utbyggnaden har inneburit en kraftig ökning av forskning och forskarutbildning. Alla högskolor har egna fasta forsk- ningsresurser. Antalet lärosäten med rätt att utfärda examina inom forskarutbildning har nära fördubblats under de senaste decen- nierna. Även antalet examinerade inom forskarutbildningen har fördubblats och därefter fortsatt att öka. Regeringens ambition att det skall finnas minst ett universitet eller en högskola i varje län har uppnåtts. högskolorna har en viktig roll för utvecklingen såväl nationellt som internationellt. Genom det nu väl utbyggda högskolesystemet ges förbättrade förutsättningar för t.ex. breddad rekrytering av studen- ter och en regional anknytning av högre utbildning och forskning. I regeringens proposition Forskning för ett bättre liv (prop.