sou · GVB355 · 2008-01-01 00:00:00 — I Verkstadsindustrin uppgav samtliga fem utlands- ägda företag att de kräver längre betalningstider än , medan fyra av de 13 svenskägda verkstadsföretag som ingår i undersök- ningen uppgav att de inte kräver längre betalningstider än . Inom Livsmedelsindustri, Detaljhandel, samt Transport, magasine- ring och kommunikation kräver inga av de svenskägda företagen längre betalningstider än , medan 29, av de utlandsägda företagen instämde helt eller delvis i att de kräver betalningstider som är längre än . Inom El-, gas-, värme- och vattenförsörjning kräver varken svenskägda eller utlandsägda företag längre betalningstider än . Tabell 4.48 Andel företagsledare som instämmer helt eller delvis i på- ståendet att företaget kräver betalningstider som är längre än , fördelat på svenskägda och utlandsägda företag, procent El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighet och uthyrning, företagstjänster Källa: SCB:s Företagsbuss . Skillnader mellan mindre och större storföretag För att se om det finns någon systematisk skillnad mellan mindre och större storföretag, redovisas i tabell 4.49 andel företagsledare som instämmer helt eller delvis i att företaget kräver längre betalningstid fördelat på företag med antal anställda under respektive över medianen. Tendensen är att det är vanligare att större storföretag kräver betalningstider som överstiger än mindre storföretag. I genomsnitt instämmer av de företagsledare som representerar de största företagen i respektive bransch helt eller delvis i att företaget kräver längre betalningstider än . Motsvarande andel bland de mindre företagen är något lägre, . I nio av 18 branscher är det en högre andel som kräver betalningstider längre än bland de företag som tillhör den övre medianen. Enbart i två branscher är andelen högre bland de små företagen. I övriga sju branscher är det ingen skillnad mellan företag i den undre och den övre medianen. Tabell 4.49 Andel företagsledare som instämmer helt eller delvis i påståendet att företaget kräver betalningstider som är längre än , fördelat på företag med antal anställda över och under medianen, procent (Observera att tabellen fortsätter på följande sida) El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighet och uthyrning, företagstjänster Kartläggning av betalningstider SOU 2007:55 Hälso- och sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Källa: SCB:s Företagsbuss . De företagsledare som instämmer i att företaget kräver längre betalningstider än , instämmer i allmänhet även i att företaget har krävt längre betalningstider av underleverantörer. Det är följaktligen flest företag som krävt längre betalningstider i Verkstadsindustri (instämmer helt eller delvis), Stål- och metallverk (), Kemi och Läkemedels- industri () samt Skogsindustri (). Inom El-, gas-, värme- och vattenförsörjning instämmer inte någon av företagsledarna i att företaget krävt längre betalningstider. Inom Finansiell verksamhet och Utbildning är det bara någon enstaka företagsledare som instämmer. Diagram 4.16 Andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i påståendet att företaget krävt längre betalningstider av underleverantörer, procent Förlag och grafisk produktion El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- och sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Vet ej/vill ej svara Källa: SCB:s Företagsbuss . Skillnader mellan svenskägda och utlandsägda företag I genomsnitt uppger av storföretagsledarna i utlands- ägda företag i de 13 branscher som redovisas att de krävt längre betalningstider . I svenskägda företag är motsvaran- de andel . I åtta branscher uppger en större andel av företagsledarna i de utlandsägda företagen än i de svenskägda att de krävt längre betalningstider . I tre branscher är förhållandet det omvända. I två branscher väger det jämnt. Tabell 4.50 Andel företagsledare som instämmer helt eller delvis i på- ståendet att företaget krävt längre betalningstider av underleverantörer, fördelat på svenskägda och utlandsägda företag, procent El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighet och uthyrning, företagstjänster Källa: SCB:s Företagsbuss . Skillnader mellan mindre och större storföretag En något större andel av de företag som storleksmässigt ligger över branschmedianen än de som ligger under instämmer helt eller delvis i att de krävt längre betalningstider . I åtta av 18 branscher är det en större andel företagsledare som representerar större företag som helt eller delvis instämmer i att företaget förlängt betalningstiderna än bland företagsledare som representerar mindre företag. I fem branscher är förhållandet omvänt. I övriga fem branscher är det ingen skillnad mellan mindre och större företag. Tabell 4.51 Andel företagsledare som instämmer helt eller delvis i på- ståendet att företaget krävt längre betalningstider av underleverantörer, fördelat på företag med antal anställda över och under medianen, procent El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- och sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Källa: SCB:s Företagsbuss . 4.4.3Orsaker till sena betalningar För att få en uppfattning om vilka orsaker som ligger bakom för sena betalningar från storföretag fick företagsledarna besvara frågan: Som du ser det, kan följande påståenden förklara att stora företag ibland betalar fakturor för sent? a) Företagen har för krånglig betalningsadministration. b)Företagen har betalningssvårigheter. c)Tvister rörande levererade varor och tjänster är vanligt förekommande. d)Företagen kan betala , men ekonomiska avgöranden gör att företagen avsiktligt betalar . e)Det är vanligt att underleverantörer inte utnyttjar rätten till dröjsmålsränta och/eller indrivning. Precis som vid tidigare frågor fick företagen välja mellan alternativen instämmer, instämmer delvis samt instämmer inte alls. Eftersom denna fråga inte specifikt handlar om förhållandena i företagsledarens bransch eller företag redovisas endast genomsnitt för de 18 branscherna. Det påstående som får störst gehör bland företagsledarna är att de stora företagen kan betala , men ekonomiska avgöranden gör att företagen avsiktligt betalar . Så många som instämmer helt och instämmer delvis i detta påstående. Att storföretagen av lönsamhetsskäl medvetet betalar för sent är ett anmärkningsvärt resultat. Med tanke på att en så stor andel av företagsledarna instämmer helt i detta finns det god grund för att hävda att detta är vanligt förekommande. Ytterligare ett påstående som en stor andel av företagsledarna instämmer helt eller delvis i är att det är vanligt att under- leverantörer inte utnyttjar rätten till dröjsmålsränta och/eller indrivning. Drygt en fjärdedel av storföretagsledarna instämmer helt i detta påstående, medan instämmer delvis. Att tvister rörande levererade varor och tjänster är en orsak till för sena betalningar instämmer av företagsledarna helt i. Eftersom betydligt fler, , instämmer delvis i detta påstående, finns det fog för att även denna förklaring till sena betalningar är viktig. Även påståendet att sena betalningar kan förklaras av att företagen har för krånglig betalningsadministration får visst stöd. Av företagsledarna i en bransch instämmer i genomsnitt helt och delvis i påståendet. Det påstående som enligt företagsledarna är minst relevant är att sena betalningar från stora företag förklaras av att företagen har betalningssvårigheter. Troligen är denna orsak till sena betalningar vanligare bland mindre företag. Tabell 4.52 Orsaker till för sena betalningar. Andel som instämmer, instämmer delvis, instämmer inte alls eller vet ej/vill ej svara på respektive påstående, procent Vet ej/Vill Källa: SCB:s Företagsbuss . Kortare betalningstider i nordiska länder Internationella undersökningar visar att betalningstider för handelstransaktioner mellan företag och mellan företag och offentlig sektor är kortare i och övriga nordiska länder än i andra europeiska länder. Enligt dessa undersökningar hamnar de genomsnittliga betalningstiderna i , inklusive förseningar, på mellan beroende på undersökning. Vid en jämförelse med våra viktigaste exportmarknader, , , och , visar det sig, av tillgängliga under- sökningar att döma, att svenska företag har längre betalningstider än norska, är ungefär i nivå med företag i men har kortare betalningstider än tyska och brittiska företag. Betalningstiderna är mycket långa i sydeuropeiska länder. Enligt Intrum Index är den genomsnittligga betalningstiden för handelstransaktioner mellan företag i och i . Enligt en undersökning som delar upp betalningstiden och försening visar att , vid en jämförelse mellan nio EU-länder, har betydligt färre dagars betalningsförsening i genomsnitt på fakturor mellan företag än de övriga länderna. I takt med globaliseringen finns det en uppenbar risk att betalningstiderna i anpassas till en europeisk nivå. Utifrån den sammantagna bilden av de undersökningar som utredningen initierat och tidigare undersökningar går det emellertid inte att dra några säkra slutsatser om vare sig ökning eller minskning av betalningstiderna i . Utifrån internationella undersökningar går det heller inte att utläsa att betalningstiderna blir kortare i länder med långa betalningstider. I den intervjuundersökning med storföretagsledare som SCB genomfört på utredningens uppdrag får påståendet att globalise- ringen har medfört en anpassning i till långa betalningstider i utlandet ett visst, men inte starkt, stöd av storföretagsledarna. Någon entydig slutsats kan därför inte dras när det gäller huruvida vi kan förvänta oss längre betalningstider som en följd av globaliseringen. Ovanligt med avtalade betalningstider längre än en kalendermånad Enligt den enkätundersökning som SCB har genomfört på vårt uppdrag är den genomsnittliga avtalade betalningstiden som små och medelstora företag vanligtvis anger på sina fakturor till andra företag eller offentlig sektor . Den helt dominerande avtalade betalningstiden i är alternativt en kalendermånad. Vår undersökning visar att enbart av de små och medelstora företagens fakturor har en avtalad betalnings- tid som överskrider . av fakturorna har en avtalad betalningstid som överskrider . Det finns inget som tyder på att små företag i större utsträckning än stora medger långa betalningstider på utgående fakturor. Tvärtom är betalningstiderna längre på fakturor från stora företag. Andelen fakturor med betalningstider som överskrider är betydligt högre bland de största företagen som ingår i undersökningen än bland de minsta. En slutsats av detta är att långa betalningstider, om de definieras som betalningstider som överskrider en kalendermånad, inte är ett utbrett fenomen i det svenska näringslivet. För underleverantörer till vissa branscher är det emellertid ganska vanligt med långa betalningstider. Nästan en tredjedel av fakturorna i företag som har sin största försäljning till jordbruk, skog och fiske överskrider 30 dagars avtalad betalningstid. Över en femtedel av de utgående fakturorna överstiger för underleverantörer som har sin största försäljning till kemi- och läkemedelsindustri, detalj- och partihandel, hotell- och restaurangverksamhet samt landstings- Underleverantörer som har mest försäljning till transport- medelsindustri samt elektronik- och teleproduktindustri är värst drabbade av avtalade betalningstider som är eller längre – av fakturorna från dessa företag har så långa betalningstider. En annan grupp av företag som drabbas hårt av långa betalningstider är de som har minst hälften av sin försäljning på export. En fjärdedel av fakturorna från export- intensiva företag har en avtalad betalningstid som överskrider . Varannan faktura betalas för sent Enligt vår undersökning betalas ungefär varannan faktura efter förfallodatum. En stor del av förseningarna är korta. Men så många som av fakturorna betalas mer än efter förfallodatum. Sena betalningar drabbar mikroföretag, små företag och medelstora företag i ungefär samma utsträckning. Det finns inget som tyder på att stora företag oftare betalar för sent till de minsta företagen. Tvärtom tenderar stora företag att betala en något större andel fakturor för sent till stora leverantörer än till små. uppger att de drabbas av sena betalningar i större utsträckning än hemmamarknadsorienterade företag. Vår undersökning indikerar att underleverantörer till vissa branscher är något mer drabbade av sena betalningar än andra. Skillnaderna är emellertid för små för att man skall kunna dra några säkra slutsatser. Underleverantörer till den statliga sektorn drabbas i relativt liten utsträckning av sena betalningar. Underleverantörer till kommun- och landstingssektorn drabbas emellertid av sena betalningar i samma omfattning som underleverantörer till den privata sektorn. utnyttjar rätten till dröjsmålsränta Tre av fyra företag har inte debiterat dröjsmålsränta till ett annat företag eller offentlig sektor . Det är vanligare att små företag avstår från att begära dröjsmålsränta än stora företag. är det vanligare att små företag än stora företag debiteras dröjsmålsränta av sina kunder. Allra vanligast är det att företag avstår från dröjsmålsränta vid affärer med offentlig sektor. Ett skäl till att företag inte begär dröjsmålsränta är att de utsatts för påtryckningar från kunder. Utredningens enkätundersökning visar att ett av fem företag har upplevt påtryckningar från kunder att inte kräva dröjsmålsränta. Ett oväntat resultat är att det är vanligare att det är större företag än mindre företag som utsätts för påtryckningar. Företag kan även avstå från dröjsmålsränta av rädsla att mista en kund utan att explicita påtryckningar förekommit. Enkätunder- sökningen visar att så många som av företagen avstått från dröjsmålsränta för att inte riskera att mista en kund. En fjärdedel av företagen uppger att de avstått från att vidtaga inkassoåtgärder av samma orsak. Det är betydligt vanligare att små och medelstora företag än mikroföretag avstår dröjsmålsränta och inkasso för att inte riskera att mista en kund. Uppenbarligen är inte den huvudsakliga förklaringen till att de minsta företagen i så stor utsträckning avstår från dröjsmålsränta att de utsätts för direkta påtryckningar från sina kunder eller att de avstår för att de riskerar att mista en kund. Några djupare insikter om varför små företag i så stor utsträckning inte utnyttjar rätten att kräva dröjsmålsränta erbjuder inte utredningens enkätunder- sökning. Ett skäl torde vara att små företag ofta debiterar så små belopp att dröjsmålsräntan blir så liten att det inte upplevs som att det är värt besväret att debitera. Faktureringskostnaderna kan i många fall bli högre än dröjsmålsräntan. Det kanske också kan upplevas som småaktigt att debitera en dröjsmålsränta som bara uppgår till några kronor. För de fakturerande företagen skulle det emellertid kunna bli kostsamt om alla små kunder debiteras dröjsmålsränta. 4.5.2Orsaker till långa betalningstider och sena betalningar Vanligt med påtryckningar att acceptera långa betalningstider En central fråga för utredningen är att kartlägga huruvida framför allt stora företag utnyttjar sin dominans genom att pressa under- leverantörer till att acceptera långa betalningstider. I media har ett antal stora företag pekats ut i detta hänseende.TPF12FPT Utredningen har försökt att få en bild av hur omfattande detta problem är. Detta har gjorts dels genom en intervjuundersökning med företagsledare i de största företagen i , dels genom den ovan nämnda enkät- undersökningen till små och medelstora företag. Drygt 300 storföretagsledare fick ta ställning till påståendet att påtryckningar från företag i dominerande ställningar medför att underleverantörer tvingas acceptera långa betalningstider. Detta angavs som det viktigaste skälet till långa betalningstider. Nästan en tredjedel av storföretagsledarna instämde helt i detta påstående, medan instämde delvis. Tre fjärdedelar av de tillfrågade företagsledarna instämde alltså helt eller delvis i påståendet att påtryckningar förekommer. Detta visar att påtryckningar före- kommer, men det är svårt att utifrån intervjuundersökningen få en uppfattning om hur utbrett det är. Vår enkätundersökning visar också att påtryckningar att acceptera långa betalningstider är vanliga. En tredjedel av företagen uppger att de medgett längre betalningstider än som en följd av påtryckningar från företagets kunder. Det finns emellertid inget som tyder på att det i första hand är stora företag som utövar påtryckningar på små. Det är, något överraskande, vanligare att större företag än mindre företag uppger att de medgett längre betalningstid än som en följd av påtryckningar. är det vanligare att företag med små företag som kunder är utsatta för påtryckningar att medge långa betalningstider än företag som har stora företag som kunder. Omfattningen av påtryckningar att acceptera långa betalnings- tider skiljer sig beroende på i vilken bransch företagen har sina kunder. Utredningens resultat tyder på att underleverantörer till förlag- och grafisk industri, kemi- och läkemedelsindustri, trans- portmedelsindustri samt parti- och detaljhandel är särskilt utsatta för påtryckningar att acceptera långa betalningstider. En slutsats är att problemen med påtryckningar att acceptera långa betalningstider är mer komplexa än vad som framkommit i debatten. Det är inte bara fråga om stora dominerande företag som sätter press på små leverantörer i beroendeställning. Påtryckningar att acceptera långa betalningstider drabbar både stora och små 12TP PT Se t.ex. , och betalar sina underleverantörer , ; , Underleverantörer rasar mot nya betalningsrutiner, ; , Sänkta priser plågar svenska leverantörer, ; , Underleverantörer vägrar acceptera Volvos krav, . Företagen som ligger bakom påtryckningarna är minst lika ofta små och medelstora företag som stora företag. Stora företag betalar avsiktligt för sent I intervjuundersökningen med företagsledarna i storföretag ställdes frågan vad de trodde orsakerna var till att stora företag betalar . Ett uppseendeväckande resultat är att det alternativ som fick klart störst gehör är att de stora företagen kan betala , men att de avsiktligt betalar för sent av ekonomiska skäl. Med tanke på att en så stor andel av företagsledarna instämde helt eller delvis i detta påstående finns det anledning att förmoda att detta är vanligt förekommande i stora företag. Även i utredningens enkätundersökning till små och medelstora företag ställdes en fråga om vad den svarande tror är vanliga orsaker till att företagets kunder inte betalar . En tredjedel av företagen trodde att bristande respekt för gällande avtal är en vanlig orsak. Störst stöd i enkätundersökningen fick emellertid alternativet att bristfälliga rutiner eller slarv är en vanlig orsak till att företagets kunder inte betalar . En orsak till att det är vanligt att företag avsiktligt betalar efter förfallodagen är att underleverantörer inte utnyttjar rätten att debitera dröjsmålsränta. En klar majoritet av storföretagsledarna instämde helt eller delvis i påståendet att det faktum att underleverantörer inte utnyttjar rätten till dröjsmåls- ränta är en förklaring till att stora företag inte betalar fakturor . 4.5.3Effekter av långa betalningstider och sena betalningar Långa betalningstider och sena betalningar försvagar likviditeten En klar majoritet – – av de företag som medgett längre betalningstider än till följd av påtryckningar från kunder, uppger att detta får mycket eller ganska stor betydelse för företagets likviditet. Det finns inget tydligt samband mellan företagens storlek och hur de upplever konsekvenserna av kundernas krav på långa betalningstider. För majoriteten av företagen har de långa betalningstiderna ingen eller liten betydelse för företagens räntekostnader och lönsamhet. Ungefär hälften av företagen uppger att för sena betalningar har stor eller ganska stor betydelse för företagets likviditet. Inte heller när det gäller sena betalningar upplever de mindre företagen att de drabbas hårdare än större. Tvärtom uppger en större andel medelstora företag än mikroföretag att sena betalningar har en mycket eller ganska stor betydelse för likviditeten. Administrativa kostnader förknippade med sena betalningar Av de små och medelstora företagen uppger att sena betalningar har en ganska eller mycket stor betydelse för företagets lönsamhet. Men hälften av företagen uppger att sena betalningar har mycket eller ganska stor betydelse för företagets administrativa börda. Även i detta fall upplever större företag detta som ett allvarligare problem än de mindre företagen gör. tycks generellt inte uppleva att de drabbas hårdare av sena betalningar än större företag. som uppger att sena betalningar har ganska eller mycket stor betydelse för räntekostnader, administrativ börda och likviditet ökar med företagsstorlek. Något paradoxalt är det emellertid en något lägre andel företag i den största storleksklassen (medelstora företag) som uppger att för sena betalningar har ganska eller stor betydelse för företagets lönsamhet. Förklaringen till detta torde vara att kostnader förknippade med räntor, administrativ börda och likviditet utgör en liten andel av företagets totala kostnader, och därmed har en begränsad effekt på lönsamheten. Inbetalning av moms prioriteras Likviditetsproblem till följd av långa avtalade betalningstider och sena betalningar medför att företagen i sin tur blir sena med betalningar. Det kan gälla inbetalningar av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, leverantörsskulder samt ränta eller amortering till finansiella institutioner. Vid betalningstider som överskrider riskerar företagen att få betala in momsen på en faktura som ännu inte är betald. Utredningens enkätundersökning visar att nästan två tredjedelar av företagen råkat ut för detta. Trots detta har en stor majoritet av företagen, , aldrig blivit försenade med inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter till följd av krav på långa avtalade betalnings- tider. Detta betyder emellertid inte att dessa företag inte har fått likviditetsproblem orsakade av att moms betalats in innan fakturan betalats. Företagen prioriterar inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter framför skulder till underleverantörer. Dominoeffekt av långa betalningstider och sena betalningar Enligt de intervjuade storföretagsledarna är det relativt vanligt att stora företag kräver långa betalningstider eftersom företagens kunder i sin tur kräver långa betalningstider. Detta innebär att långa betalningstider kan ge upphov till en dominoeffekt, där krav på långa betalningstider från ett företag ger upphov till mot- svarande krav riktade mot det drabbade företagets kunder. Enkätundersökningen riktad till små och medelstora företag bekräftar detta. Undersökningen visar att det är vanligt att företagen blir försenade med leverantörsskulder till följd av kunders krav på långa betalningstider och sena betalningar. av företagen som utsatts för påtryckningar att acceptera långa betalningstider uppger att de av denna orsak blivit försenade med leverantörsskulder. En lika stor andel har blivit sena med betalning av leverantörsskulder på grund av att företagets kunder inte betalat . Detta visar att det finns en betydande dominoeffekt vid sena betalningar. När ett företag betalar en faktura för sent drabbar det inte bara underleverantören, utan även andra företag längre ner i leverantörskedjan. Företagen prioriterar inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter framför att betala leverantörsskulder.