sou · GWB345 · 2008-05-06 00:00:00 — Detta för att ta till vara den nyckelkompetens, kunskap, erfarenhet och nätverk som dessa representanter har. Delegationen rekommenderar att kommande kampanjer/projekt inkluderar rimliga tidsmässiga förutsättningar för planering, för- ankringsarbete och konsultation och inte bara tid för själva genomförandet. Delegationen rekommenderar att det under kommande informa- tions- och kommunikationskampanjer tas fram förenklade former för frivilligorganisationer att söka bidrag även av mindre summor för att kunna skapa och genomföra egna initiativ under det gemen- samma temat. Delegationen rekommenderar att de viktigaste skälen till att inklu- dera olika och till dels konkurrerande aspekter i en kampanj tydligt framgår i kommande direktiv för att undvika missförstånd och onödiga spänningar mellan olika intressenter. Sammanfattning och lista på rekommendationer Delegationen rekommenderar att del i olika internationella människorättsbrott som den transatlantiska slavhandeln på ett tyd- ligare sätt finns med i kursplanerna i historia och/eller samhälls- orientering. 3Europeiska året för lika möjligheter för alla var det Europeiska året för lika möjligheter för alla (EY07). Delegationen hade enligt sina direktiv i uppdrag att sam- ordna kampanjen i . I detta avsnitt beskrivs kampanjen i sin helhet från planering och genomförande till resultat och slutsatser. utses ett temaår av EU för att främja särskilda frågor. och beslutade att genomföra en europeisk kampanj med namnet Europeiska året för lika möjligheter för alla2 för att visa vägen mot ett rättvist samhälle. Bakgrunden till beslutet var resultaten från Europeiska året mot rasism 1997, Europeiska samt den Europaomfattande mångfald – mot diskriminering 2003–2007. I beslutet framhävdes att EY07 skulle fungera som katalysator för att öka medvetenheten om och intensifiera arbete mot diskri- minering. Vidare skulle året bidra till att fokusera den politiska uppmärksamheten på Europeiska unionens nya ramstrategi3 för icke-diskriminering och lika möjligheter samt mobilisera alla berörda parter att engagera sig i icke-diskrimineringsarbetet även efter 2007. Varje land fick fritt utse en genomförandeorganisation av den nationella kampanjen inom EY07. Regeringen utsåg delegationen, 1Europaparlamentets och rådets beslut nr 771/2006/EG. 2På engelska kallas for Equal Opportunities for All. 3Ramstrategin syftar till att garantera tillämpning och främjande av principen om icke- diskriminering och behandlar frågan om vad EU kan göra ytterligare för att motverka diskriminering och främja jämställdhet, utöver att skapa ett juridiskt skydd av människors rätt till likabehandling. Europeiska året för lika möjligheter för alla som fick i uppgift att skapa en nationell strategi för kampanjen utifrån de behov som hade identifierats i på diskrimine- ringsområdet. För var det möjligt att söka 2 miljoner kro- nor av EU för genomförandet av kampanjen under förutsättning att ett lika stort belopp finansierades nationellt. Till egen- insats bidrog med och andra samverkanspartners med i arbetstid. EY07 hade som syfte att motverka diskriminering och främja män- niskors rätt till likabehandling. I kampanjen ingick de diskrimine- ringsgrunder som anges i EG-fördraget: kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, sexuell lägg- ning och ålder4. Alla diskrimineringsgrunder skulle ges samma vikt och även jämställdhetsintegrering och diskriminering på fler grun- der än en skulle ingå. Målen som formulerades av EU för EY07 kan sammanfattas under fyra teman. Rättigheter – målet var att öka medvetenheten om rätten till jäm- likhet och icke-diskriminering, att belysa problemen med diskriminering samt lyfta fram budskapet att alla människor har rätt till alla mänskliga rättigheter oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Representation – målet var att stimulera till debatt om olika sätt att öka delaktigheten i samhället för grupper som utsätts för diskriminering samt bidra till en jämn fördelning mellan kvinnor och män i olika samhällsfunktioner. Erkännande – målet var att erkänna och välkomna mångfalden och jämlikheten genom att betona de fördelar som mångfalden innebär. Respekt – målet var att främja ett samhälle med bättre samman- hållning genom att öka medvetenheten om vikten av att elimi- nera klichéer, fördomar och våld samt främja goda relationer mellan alla grupper i samhället. 4 Ålder var ej en lagstadgad diskrimineringsgrund i . Europeiska året för lika möjligheter för alla Delegationen ansåg att människor för att kunna hävda sina mänsk- liga rättigheter och respektera och säkerställa andras rättigheter behöver kunskap om vad mänskliga rättigheter är, om hur relevant lagstiftning ser ut samt om hur detta kan relateras till den egna var- dagen. Delegationen ansåg också att vidareutvecklingen av arbetet för mänskliga rättigheter och icke-diskriminering inom en offentlig myndighet eller en frivilligorganisation kräver utbildning och lång- siktighet. Ett ömsesidigt erfarenhetsutbyte vad gäller tidigare arbete och metoder samt upparbetade nätverk mellan olika aktörer är också centrala element i detta arbete. En annan utgångspunkt för delegationen var att arbetet inom EY07 i görligaste mån skulle utgå från befintliga strukturer i stället för att utveckla nya. Delegationen noterade vidare att det, enligt utvärderingen av den första nationella handlingsplanen och de omfattande konsulta- tioner som regeringen gjorde i samband med framtagandet av den andra nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna 2006–20095, fanns stora behov av utbildning om mänskliga rättig- heter inom det ordinarie utbildningssystemet samt i fortbildning för personer verksamma inom offentlig förvaltning. Det fanns också behov av bred information om mänskliga rättigheter för att på så sätt öka medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och skapa en bred och öppen debatt. Enligt delegationens SIFO-undersökning från 20066, där kommuner, landsting och statliga myndigheter fick svara på frågor om kunskapsnivån vad gäller mänskliga rättigheter samt behovet av stöd i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i deras olika verksamheter, ansåg en över- väldigande majoritet () att det är mycket eller ganska viktigt att ha kunskap om mänskliga rättigheter för att kunna utföra det dagliga arbetet. Nära två tredjedelar av organisationerna angav också att de hade behov av fortbildning/kompe- tensutveckling inom området mänskliga rättigheter. EY07:s mål korresponderade med delegationens uppdrag om stöd till offentliga myndigheter och information till olika grupper 2005/06:95. 6Kommuners, landstings och statliga myndigheters arbete med mänskliga rättigheter – behovet av stöd - Rapport från 2006. Europeiska året för lika möjligheter för alla genom att kampanjen kunde användas för att öka förståelsen för kopplingen mellan mänskliga rättigheter, icke-diskriminering och allas rätt till likabehandling å ena sidan och verksamheten i offent- liga myndigheter, frivilligsektorn och övriga samhället å andra sidan. Genom arbetet med EY07 skulle delegationen kunna bidra till att stödja offentliga myndigheter i deras arbete med mänskliga rättigheter och diskrimineringsfrågor och sprida infor- mation och stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättig- heter. Utifrån delegationens ovannämnda uppdrag och EU:s mål, erfa- renheterna från framtagandet av den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter i –2009 samt SIFO-under- sökningen satte delegationen i det inledande arbetet med EY07 upp följande prioriteringar: EY07 i skulle uppmärksamma och medvetandegöra dem som riskerar att diskriminera och dem som riskerar att diskri- mineras om mänskliga rättigheter, diskriminering och relevant lagstiftning, ge möjligheter till erfarenhetsutbyte mellan individer, grupper, myndigheter och organisationer som sällan eller aldrig träffas, uppmuntra och stödja långsiktiga kontakter och relationer mellan olika aktörer samt stödja existerande strukturer snarare än att skapa nya. I har det under ett flertal år arrangerats nationella MR- dagar7 där bland andra Svenska Röda Korset och MR-fonden8 ingått i projektgruppen. MR-dagarna samlar nationella och inter- nationella forskare, studerande, politiker, representanter från fri- villigorganisationer och i viss mån allmänheten till en årlig konfe- rens där frågor om mänskliga rättigheter står i fokus. Det är dock inte ovanligt att fokus läggs på människorättsfrågor som är aktuella utanför gränser. Efter samtal med och MR-fonden växte ett tydligt alternativ för EY07 fram – att arrangera regionala dagar 8Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter. Europeiska året för lika möjligheter för alla på temat mänskliga rättigheter och diskriminering. Regionala dagar skulle även svara mot några av de behov som delegationen identifie- rat och som beskrivs ovan. Efter samråd med ett flertal aktörer i det civila samhället och offentliga myndigheter uttrycktes ett stort stöd för att arrangera regionala dagar mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. Delegationen valde att tillsammans med Röda Korset och MR- fonden arrangera två regionala konferenser under namnet Rättig- heter för alla för att svara mot de behov som hade identifierats samt för att uppnå de mål som EU uttryckte med fokus på frågor om diskriminering. Delegationen ville inte begränsas till att bli en bidragsorganisation, utan ville i stället tillsammans med andra ta ett samlat grepp om diskrimineringsfrågorna och fokusera på en gemensam aktivitet. Delegationen valde en mycket annorlunda strategi än många andra EU-länder som valde att bli just bidrags- organisationer och stödja många olika enskilda aktiviteter och organisationer. Fördelen med att inte vara en bidragsorganisation utan att i stället arrangera en stor aktivitet tillsammans med olika aktörer, var att det kunde underlätta skapandet av nya kontakter och nätverk, erfarenhetsutbyte mellan exempelvis organisationer och myndigheter samt skapa möten mellan grupper och människor som sällan eller aldrig möts. Om man gav bidrag till enskilda orga- nisationer eller enskilda projekt ansåg delegationen att det skulle bli svårt att uppnå samma resultat. 3.3.1Val av central projektledningsgrupp, styrgrupp och arbetsgrupper I projektets inledande fas utsågs fyra olika grupper för genom- förandet av projektet för alla: en central projekt- ledningsgrupp, en styrgrupp och två regionala arbetsgrupper. Delegationens projektledare, en biträdande sekreterare och en projektledare från ingick i den centrala projektledningen. Röda Korset var en självklar samarbets- partner i kampanjen då organisationen arbetar med frågor om diskriminering och mänskliga rättigheter i hela och har en Europeiska året för lika möjligheter för alla väl förankrad lokal kunskap, kompetens och nätverk. Delega- tionens projektledare hade ansvaret för kampanjen som helhet med alla dess aktiviteter även lanseringen och avslutningsarrangemanget samt kontakten med EU. Projektledaren från Röda Korset arbetade enbart med konferenserna Rättigheter för alla. Den centrala projektledningen medverkade i de regionala arbetsgruppernas planering och genomförande av konferenserna. En stor uppgift för projektledningen var att fungera som brygga mellan arbetsgrupperna i och i för att på detta sätt säkerställa utbytet av information och lärdomar samt för att stödja kommunikationen mellan arbetsgrupperna och styrgruppen. Styrgruppens roll var framför allt att vara en resurs till de regionala arbetsgrupperna eftersom de hade expertkunskap i sakfrågorna om diskriminering och mänskliga rättigheter. hade de olika styrgruppsmedlemmarna erfarenheter av att arbeta med och för målgrupperna för konferenserna, exempelvis ungdomar och lärare. Styrgruppen bestod av JämO, HomO, HO, DO, Forum för levande historia, Röda Korset, MR-fonden, Föreningen , LSU samt SKL. Styrgruppen var inte en styrgrupp i strikt betydelse då de inte styrde själva processen utan var mer av ett råd- givande organ för genomförandet av Rättigheter för alla. En viktig strategi för delegationen var att överlåta utformningen och innehållet i konferenserna till de regionala arbetsgrupperna själva eftersom de har kunskap om vilka hinder, möjligheter och utmaningar som regionen stod och står inför. De regionala arbets- grupperna innehar både adekvat kunskap om målgruppens behov av kompetensutveckling och kunde i utformningen av programmet till konferenserna representera och ta tillvara lokalsamhällets olika intressen. Arbetsgrupperna hade även ovärderliga lokala och regio- nala kontakter och nätverk som var viktiga för förankringen och genomförande av dagarna. Arbetsgrupperna bestod av Röda Korset, berörd kommun och berörd länsstyrelse. Europeiska året för lika möjligheter för alla I arbetsgruppen i ingick representanter från , i , Läns- styrelsen i och Röda Korsets regionala distrikt . I arbetsgruppen i ingick representanter från , i , Röda Korsets regionala distrikt och Röda Korsets anti- diskrimineringsbyrå i . Arbetsgruppernas motivation att ingå i kampanjen var bland annat att ge den egna organisationen draghjälp med sitt arbete för mänskliga rättigheter. gav arbetet en möjlighet att för- djupa kontakten med andra och främja ett långsiktigt samarbete med gemensamma frågor. Arbetsgrupperna hade i sin tur kontakt med ett flertal andra organisationer i sin region för att samla in ytterligare synpunkter, tips och råd för genomförandet av kon- ferenserna. Regionala och lokala handikappförbund, RFSL och Resandefolket är några av de organisationer som de har haft kon- takt med. Det var arbetsgrupperna i samverkan med den centrala projektledningen som utarbetade programmet för konferenserna. Styrgruppen gav även återkoppling på programmet med sina per- spektiv. De lokala arbetsgrupperna ansvarade även för det praktiska genomförandet av dagarna som lokalbokningar, logistik, kontakt med medier, information osv. Delegationens roll i arbetet med EY07 och Rättigheter för alla har således varit av samordnande och observerande karaktär då den har följt utvecklingen av planeringen och genomförandet med utgångspunkt i delegationens direktiv. Konferenserna Rättigheter för alla var huvudaktiviteterna under EY07. Den svenska kampanjen inleddes med en lansering av Rät- tigheter för alla i och avslutades med en utvärderings- konferens i . Lansering av EY07 och Rättigheter för alla I linje med delegationens strategi att föra ut frågor om mänskliga rättigheter och anti-diskriminering i landet inleddes året med en lansering på i . Europeiska året för lika möjligheter för alla ringen blev startskottet för EY07 i och hade som syfte att väcka uppmärksamhet och intresse för Europeiska året, och infor- mera om de kommande regionala konferenserna. Målgruppen för lanseringen var anställda och beslutsfattare på olika myndigheter och frivilligorganisationer som arbetar med frågor om mänskliga rättigheter och anti-diskriminering i . Med i programmet var bland annat statsrådet , (DO), (JämO) och , enhetschef inom och ansvarig för EY07-kam- panjen på EU-nivå. Samtliga bidrog i sina anföranden med reflek- tioner och kunskap om situationen kring diskriminering och mänskliga rättigheter i . Östra teatern framförde en del av sin pjäs med vita strumpor och ståup-artisten uppträdde. Rättigheter för alla i och i Konferenserna Rättigheter för alla arrangerades i den 24–och i den 24–. Dagarna blev mötesplatser för kunskap, diskussion och debatt om arbetet för mänskliga rättigheter och mot diskriminering i . fungerade konferenserna som arenor där olika aktörers goda exem- pel och utmaningar i arbetet med mänskliga rättigheter kunde pre- senteras. Rättigheter för alla möjliggjorde också etablerandet av långsiktiga relationer mellan olika aktörer och grupper som arbe- tade med samma eller närliggande frågor. Konferenserna hade fritt inträde för att vara tillgängliga för individer och grupper som annars inte skulle ha ekonomiska möj- ligheter att delta. Målgrupperna för konferenserna var: 1.de som behöver hävda sina rättigheter (de som riskerar att diskrimineras) – allmänheten och frivilliga organisationer och 2.de som har ansvar för att respektera, främja och skydda dessa rättigheter (de som riskerar att diskriminera) – kommuner, landsting och statliga myndigheter. Europeiska året för lika möjligheter för alla Syftet med konferenserna Rättigheter för alla var att allmänheten och offentligt anställda skulle få möjlighet att öka sina kunskaper om diskriminering och mänskliga rättigheter utifrån sina särskilda behov och förutsättningar. Många vet inte vilka deras mänskliga rättigheter är och kan således inte heller hävda dem. Kunskap är därför centralt för den som ska utkräva sina rättigheter. Den ovannämnda SIFO-undersökningen visade också att det behövdes kunskap om och förståelse för hur frågor om mänskliga rättigheter hänger samman med det konkreta dagliga arbetet som utförs i offentlig verksamhet som till exempel i en kommun. Som kommunaltjänsteman måste man ha kunskap om vilket ansvar man har när det handlar om att respektera och tillgodose mänskliga rät- tigheter. Programmet utvecklades av de lokala arbetsgrupperna i samverkan med den centrala projektledningen. Styrgruppen var även involve- rad i detta arbete genom att ge återkoppling från sina perspektiv och även genom att förmedla kontakter. Förslag på program- punkter samlades först in från en mängd olika aktörer och orga- nisationer. Processen att ta fram ett slutgiltigt program pågick . hade arbetsgrupperna och den centrala projektledningen regelbundna möten i respektive för att diskutera programmets innehåll utifrån de behov, intressen och utmaningar som fanns i relation till diskri- mineringssituationen i regionen. Projektets mål och prioriteringar samt ett fokus på samtliga diskrimineringsgrunder bildade ett tyd- ligt ramverk för programmets innehåll. Jämställdhetsintegrering och diskriminering på flera grunder var även vägledande aspekter i framtagandet av programmet. Konferenserna hade även kvällsakti- viteter för att göra det möjligt för dem som inte kunde delta att ta del av innehållet samt möta organisationer och myn- digheter som arbetar med frågor om mänskliga rättigheter och anti- diskriminering. De slutliga programmen för de båda dagarna innehöll ett sex- tiotal aktiviteter i form av seminarier, workshops och utbildnings- sessioner om mänskliga rättigheter och anti-diskriminering. Pro- grammen hade både teoretiska och praktiska inslag vilket skapade utrymme för en bredd av inlärningsmöjligheter och diskussions- Europeiska året för lika möjligheter för alla Programmen innehöll även seminarier som var specifikt utvecklade för tjänstemän eller för allmänheten för att på detta sätt kunna rikta in sig på de båda gruppernas olika behov och olika roller9. Här följer några exempel på seminarier och workshops som arrangerades: Kan jag vara den jag är? – om normer och strukturer i samhället. Kan jag visa vem jag är? – om hatbrott och HBT- personers rätt att leva i säkerhet. Kan jag bo var jag vill? – om diskriminering på bostadsmarkna- den. Mänskliga rättigheter i praktisk handling – om den kommunala handboken för mänskliga rättigheter. Sparka boll på lika villkor? – om likabehandling i idrottens värld. 50+ kvar på arbetsmarknaden! – om metoder och strategier. Rätten till utbildning – om romska barns situation i skolan . Samverkan var inte bara viktigt i planeringen av konferens- programmen utan även i framtagandet av individuella seminarier, workshops m.m. Genom en bred samverkan visade seminarierna olika perspektiv och infallsvinklar på olika frågor. Ett brett del- tagande gynnade även nätverksskapandet och erfarenhetsutbytet då olika organisationer och myndigheter samlades under en panel- debatt eller en workshop. Totalt medverkade över 70 olika aktörer från organisationer och myndigheter i programmen i och/eller . I programmet fanns också ett flertal korta inslag av Atelier- teatern som exemplifierade fördomar och diskriminering på ett träffande och humoristiskt sätt. Deras inslag var mycket upp- skattade och gav ett annorlunda perspektiv på allvarliga ämnen. Forum för levande historia arrangerade inom ramen för EY07 ett heldagsseminarium riktat till lärare i och i . I handlade lärarseminariet om kommu- nistiska regimers brott mot mänskligheten och i var temat åskådarrollen och gick under . 9 Se fullständigt program i bilagan. Europeiska året för lika möjligheter för alla LSU översatte ett rollspel om diskriminering från engelska till svenska i ett samarbete med andra nordiska ungdomsförbund. LSU genomförde även en skolturné till 40 skolor och samtalade med över 2 500 elever mellan om mänskliga rättigheter, del- aktighet och diskriminering. Detta arbete delfinansierades av EY07. Mötesplatsen blev en minimässa Konferenserna blev mötesplatser där man kunde sitta ned och ta en kopp kaffe och diskutera innehållet från ett seminarium, en arbetsmetod eller ett framtida samarbete med nya eller gamla kon- takter. För att ytterligare stimulera till kontaktskapande och utbyte av erfarenheter skapades en utställningsplats som tog formen av en minimässa för olika organisationer och myndigheter där de kunde presentera sin organisation och sitt arbete. Både i och i deltog ett tjugotal olika organisationer. Organisationerna kunde utbyta erfarenheter och skapa kontakter inbördes och all- mänheten kunde ta del av det arbete som de olika organisationerna gör i regionen och i . Mänskliga rättigheter i radion Ett sätt att stimulera det offentliga samtalet blev för delegationen ett samarbete med program i P4 inom ramen för EY07. Två program på temat mänskliga rättigheter sän- des i anknytning till dagarna i och och under programmen hade lyssnarna möjlighet att ringa eller mejla in sina reflektioner eller funderingar på ämnet. Delegationens ordförande deltog också i programmen. Programmen hade en halv miljon lyss- nare var. Mänskliga rättigheter i tidningarna Rättigheter för alla genererade medial uppmärksamhet i och med omnejd både före och under arran- gemangen. Ett flertal artiklar skrevs i de lokala tidningarna om dagarna där information om lokala förhållanden angående diskri- minering lyftes fram och mänskliga rättigheter tonade fram som Europeiska året för lika möjligheter för alla även en lokal angelägenhet. Intervjuer med representanter från delegationen och arbetsgrupperna gjordes även i Radio10 och på TV4:s regionala station i under konferensdagarna. I planeringen av konferenserna hade de regionala arbetsgrupperna och den centrala projektledningen kontakt med lokala brukar- organisationer som Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) och för att tillgodose full tillgänglighet. Informationsmaterial gjordes tillgängligt genom lättlästa versioner av programmen och broschyrer samt utskrifter i brailleskrift. Dokument som skickades ut via e-post var i wordformat så att en dator med hjälpmedel lätt kunde läsa av texten för personer med nedsatt syn. Lokaler som användes under de olika arrangemangen var också tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Per- soner med särskilda behov kunde uppge detta när de anmälde sig till konferenserna så att exempelvis mat- eller tolkbehov kunde tillmötesgås. Information och grafisk utformning För att ge EY07:s arrangemang en enhetlig profil och skapa en igenkänningsfaktor i annonser och affischer togs en gemensam grafisk form fram av kommunikationsbyrån Svensk Information. En journalist och fotograf anlitades också för att skapa nyhets- brev11 om Rättigheter för alla. Dessa nyhetsbrev spreds sedan till olika organisationer och myndigheter för att informera om arrangemangen och möjliggöra för dem som eventuellt inte var där att kunna ta del av de diskussioner som fördes . En avslutningskonferens för EY07 och Rättigheter för alla i genomfördes .