sou · GWB324 · 2008-03-05 00:00:00 — Vidare föreslås att koldioxidkomponenten i fordonsskatten höjs till per gram koldioxid från dagens nivå på per kg och tas ut för bilar vars genomsnittliga utsläpp överstiger koldioxid per kilometer. Förslaget beräknas, enligt myndigheterna, sammantaget vara statsfinansiellt neutralt jämfört med dagens fordonsskatte- intäkter. Successivt behöver koldioxidkomponenten öka och grundnivån på koldioxid per kilometer sänkas till en lägre nivå i takt Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Transporter med att nya bilar blir energieffektivare, detta för att styrmedlet ska stimulera till ytterligare energieffektivitet. Dagens koldioxidbaserade fordonsskatt i gäller för nya personbilar från och med modellår och för bilar i miljöklass 2005, el och elhybrid. För att utvidga systemet till bilar av äldre årsmodell krävs en omfattande administrativ översyn då uppgifter saknas om utsläppen av koldioxid per km för äldre bilar, som är jämförbara med dem som finns framtagna för nya bilar. En utvidgning av systemet till att omfatta äldre bilar kommer dess- utom att ge en mycket marginell effekt. Nya lätta lastbilar och vans bör däremot på ett relativt enkelt sätt kunna infogas i systemet med koldioxidbaserad fordonsskatt, så snart en EU-gemensam standardiserad metod för koldioxidmätning av utsläppen från dessa fordonstyper tagits fram. Successivt som utbudet och efterfrågan på mer energieffektiva bilar ökar och de genomsnittliga utsläppen av koldioxid för nya bilar sänks, behöver koldioxidkomponenten öka och grundnivån sänkas. Detta för att behålla stimulansen för energi- effektivitet och för att inte urholka statens fiskala intäkter av fordonsskatt. För att signifikant öka styrningen till lägre koldioxidutsläpp med koldioxidbaserad fordonsskatt krävs att fordonsskatten höjs. Ett alternativ till en differentierad fordonsskatt skulle kunna vara att åter införa koldioxiddifferentierad försäljningsskatt (registre- ringsskatt) i . En sådan skatt skulle i sådana fall kunna utformas så att skattenivån skiljer sig mellan bilar med höga och låga koldioxidutsläpp. För att inte öka de totala kostnaderna för bilköp kan försäljningskatten utformas som ett feebatesystem; på bilar med höga koldioxidutsläpp tas en försäljningsskatt ut i pro- portion till koldioxidutsläppen. Denna skatteintäkt blir en bonus för dem som inhandlar bilar med låga koldioxidutsläpp. Skattenivån och bonusen utformas skatteneutralt och är självfinansierande. Europeiska kommissionen har (KOM (2005) 261) föreslagit ett direktiv om beskattning av personbilar med inriktning att beskatt- ningen ska koldioxidbaseras för att bidra till sänkta utsläpp och harmoniseras för att öka den inre marknadens funktion. Kom- missionen vill avskaffa registreringsskatter för fordon och istället Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Transporter enbart ha koldioxidbaserade fordonsskatter. Det har inte gått att uppnå enhällighet om förslaget vid behandlingen i ministerrådet , varför det troligen inte kommer att kunna genomföras. Omkring var fjärde ny bil köps som förmånsbil och närmare hälften av alla nya bilar ägs av juridiska personer, dvs. de är antingen förmånsbilar, leasingbilar eller företagsbilar. Förmånen av fri bil och fritt drivmedel beskattas i inkomst- taxeringen och vid uttag av arbetsgivaravgift. Värdet av bilförmån bestäms utgående från en schablonberäkning som endast till viss del grundas på bilens nybilspris, vilket gör att skillnaden i kostnad för bilförmån mellan dyrare tunga motorstarka bilar jämfört med lätta bilar med låga koldioxidutsläpp blir relativt liten för en privatperson. Nya förmånsbilar är också i genomsnitt större, tyngre och släpper ut mer koldioxid per km jämfört med genom- snittet av nya bilar. Effekten av att fordonsskatterna är koldioxid- differentierade reduceras också betydligt av skattereglerna för förmånsbilar. ges dock en nedsättning av förmånsvärdet för bilar som kan drivas med alkohol och med 40 pro- cent för elbilar, elhybridbilar och bilar som kan drivas med gas. Detta ger ett mycket kraftigt incitament att välja en bil som kan köras på biodrivmedel och har framför allt ökat efterfrågan på bränsleflexibla bilar som kan köras på antingen bensin eller etanol. Ökningen av försäljningen av miljöbilar har också varit större bland förmånsbilar och tjänstebilar än den har varit bland de bilar som såldes till privatpersoner . Trenden kan nu komma att förstärkas ytterligare eftersom utbudet av miljö- bilsmodeller, bl.a. från och , har ökat betydligt under den allra . och föreslår att bilför- månsvärdet genomgående ska bestämmas efter bilens koldioxid- utsläpp som en procentandel av nybilspriset, i likhet med det system som infördes i . I förslaget ingår att miljöbilar, som de definieras i miljöbildefinition, ska ha en särskild nedsättning av förmånsvärdet på liknande sätt som . Med större koldioxidutsläpp ökar förmånsvärdet av nybils- Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Transporter För att fortsatt stimulera efterfrågan på bränsleeffektiva bilar och upprätthålla den statsfinansiella intäkten föreslås kraven skärpas successivt. Ett förslag till skala för ett koldioxidrelaterat system för beräkning av förmånsvärde för fri bil anpassat till 2008 2014 har tagits fram av myndigheterna (Energi- myndigheten och , 2007a). Denna skala beräknas inledningsvis ge högre genomsnittligt förmånsvärde, om ingen förmånstagare ändrar beteende. bedömer myn- digheterna att de totala skatteintäkterna av bilförmånsreglerna kommer att uppgå till samma nivåer som . Myndigheterna föreslår vidare att faktorn för beräkning av förmånsvärdet av fritt drivmedel höjs till 2, vilket innebär att kostnaden för drivmedel hamnar på samma nivå för den som har en förmånsbil jämfört med övriga bilägare (vid en marginalskatt på ). Ändrade beskattningsregler för kollektivtrafikkort och cykel som löneförmån. I det nationella handlingsprogrammet för kollektivtrafikens fort- satta utveckling, framåt(och , 2007) föreslås bl.a. att kollektivtrafikkort och cykel ska bli skattefria löneförmåner på samma sätt som t.ex. bidrag till friskvård är . Förslaget har inte konsekvensanalyserats i detalj. Utredningen konstaterar att förmånsbeskattningen är gynnsammare för andra löneförmåner inom transportområdet, främst miljöbilar och drivmedel som används för privat bruk i förmånsbilar, än löne- förmåner i form av resor med kollektivtrafik och cykel. Samlad effekt av förslagen Förslagen om en ökad differentiering av fordonsbeskattningen och en ökad beskattning av förmånen av fritt drivmedel bedöms tillsammans leda till ca lägre utsläpp av koldioxid till 2020 utöver den beräknade effekten av de kommande EU-kraven (2012) på nya bilar. Om EU-kraven senareläggs bedöms effekten av de kompletterande styrmedlen bli större. Konsekvenserna av förslaget om en ökad koldioxidrelatering av förmånsbeskattningen av bilar är högst osäkra. Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Transporter som myndigheternas analys baseras på har t.ex. inte kunnat fånga in effekterna av den snabba ökningen av försäljningen av etanolbilar som ägt rum . Förslaget kan därför behöva analyseras ytterligare. Ett ytterligare skäl är att definitionen av miljöbil nu ses över i en särskild utredning. Konsumentinformation om bilars bränsleförbrukning Europeiska kommissionen har aviserat att man nu ser över gällande direktiv med krav på konsumentinformation om bilars bränsleförbrukning, bl.a. i avsikt att introducera EU-gemen- samma energieffektivitetsklasser även för bilar. Kommissionen har för avsikt att lägga fram ett föreslag till ändring av direktivet om märkning av bilars bränsleeffektivitet (direktiv /94/EG) . gör bedömningen att nu bör agera för att bidra till att utveckla de EU-gemen- samma märkningskraven istället för att utveckla kraven i (, 2007). Märkning av bränsleflexibla bilar kan vara ett område som behöver uppmärksamma i EU-arbetet. Tunga fordon och arbetsmaskiner och föreslår att staten planerar för att kunna införa incitament för energieffektiva tunga fordon och arbetsmaskiner när en EU-gemensam mätmetod för bränsleförbrukning finns framtagen. Dessutom föreslår myndigheterna att arbete med utbildning i sparsam körning bör utvidgas så att det även omfattar arbetsmaskiner. Arbetsmaskiner används i en rad olika samhälls- sektorer. menar därför att även andra berörda myndig- heter bör ges i uppdrag att arbeta för sparsam körning i berörd sektor. Det ställs krav på utbildning i sparsam körning i körkortsutbildningen för personbil. har den införts fullt ut i körkortsundervisningen. avser införa krav på sådan utbildning även för andra körkortsbehörigheter. Utbild- ningen ska enligt ingå i kraven för lastbilskörkort . Med en breddad utbildning om sparsam körning och åter- kommande informationsinsatser har uppskattat att denna åtgärd kan leda till lägre utsläpp av kol- Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Transporter dioxid 2020 (2004). Åtgärden är under genom- förande. Om fler trafikanter håller gällande hastighetsgränser bidrar det till lägre utsläpp av växthusgaser. mätningar visar att drygt hälften av alla trafikanter överskrider gällande hastighetsgräns på det statliga vägnätet. För att motverka detta har en kraftig utbyggnad skett av automatisk trafikkontroll, ATK, . bedömer att hastigheten minskar med i genomsnitt på vägar med denna typ av trafikövervakning. Ökad hastighetsövervakning har av bedömts kunna bidra med lägre utsläpp av koldioxid 2020 (, 2004) Åtgärden har främst införts eftersom den har en positiv effekt på trafiksäkerheten. 14.7.2Beredningens överväganden, bedömningar och förslag Beredningen föreslår att verkar för att de kommande kraven inom EU på högsta tillåtna genomsnittliga utsläpp av koldioxid per km från personbilar sätts på nivån /km för att därefter skärpas i steg ned till en nivå som understiger /km . Kraven bör utformas så att de leder till teknik- utveckling för bilar i alla storleksklasser och de ska kunna uppnås på ett flexibelt sätt. Motsvarande krav och stegvisa skärpningar införs för lätta lastbilar och vans, lastbilar och bussar. bör också understödja en utveckling av EU-gemen- samma regler för bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från lastbilar och bussar och EU-gemensamma märkningssystem för bilars koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning. För att med nationella styrmedel komplettera kom- mande EU-regler och för att förstärka incitamenten för att redan nu välja bränslesnålare nya fordon föreslår Beredningen dessutom att koldioxiddifferentieringen i fordonsskatten förstärks och faktorn för beräkning av förmånsvärde av fritt drivmedel höjs från 1,2 till ca 2. Dessutom behöver en utredning tillsättas för att se över effekterna i sin helhet av skattesystemet för förmånsbilar. Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Transporter ningen är av uppfattningen att beskattningen av förmånen av fri bil bör utformas så att den ger incitament till minskade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser och driver utvecklingen mot transportmedel med särskilt låga utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Ett detaljförslag bör tas fram och konsekvens- analyseras. Möjligheten att skattebefria kollektivtrafikkort och cykel som löneförmån bör även övervägas. Ett detaljförslag bör tas fram och konsekvensanalyseras. 15Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar Industrier utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (avsnitt 15.1) Nedsättningen av koldioxidskatten för industri utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter minskas så att skattenivån höjs till /kg koldioxid. Utvecklingen följs och styrningen kan behöva skärpas för att ge incitament till ytterligare åtgärder. Industrins skattenivå bör närma sig den nivå som gäller för hushållen. En miljöskatt för fluorerade växthusgaser införs. Skattesatsen bör sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den industri som ej omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Styrmedlen för energieffektivisering för industri utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter behöver vidareutvecklas för att bidra till att långtgående klimatmål ska kunna nås. Förslaget till handlingsplan för energieffektivisering från (SOU 2008:25), enligt listan nedan, bör efter att förslagen detaljutformats och konsekvens- analyserats utgöra en utgångspunkt: Frivilliga energieffektiviseringsprogram införs även för icke-energiintensiv industri. Statliga stöd till energieffektiviseringsåtgärder införs genom bidrag eller skatteavdrag till icke-energiintensiv industri. Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar Beredningen föreslår att den fortsatta analysen av frivilliga energieffektiviseringsprogram omfattar program som täcker såväl användning av fossila bränslen som elanvänd- ning. Bostäder och lokaler (avsnitt 15.2) Styrmedlen för ökad energieffektivisering behöver skärpas inom bostadssektorn för att bidra till att långtgående klimatmål ska kunna nås. Beredningen vill särskilt framhålla vikten av att det nu införs krav på energihushållning även vid ombyggnad i byggregler, som reglerna för hushållning med energi vid nybyggnation behöver skärpas stegvis. Förslagen i handlingsplan, som redovisas nedan, bör, efter det att de detaljutformats och konsekvensanalyserats, utgöra en utgångspunkt för den fortsatta utvecklingen av styrmedlen på området. –Systemet med krav på energideklarationer följs upp och vidareutvecklas. –System för energiklassning av byggnader tas fram. –Krav införs på energihushållning även vid ombyggnad i byggreglerna. –Krav införs på individuell mätning av varmvatten vid änd- ring och vid nybyggnad av hus i byggreglerna. –Nybyggnadskraven i byggreglerna utvärderas och skärps successivt. –Kompletterande föreskrifter för elanvändning införs i bygg- reglerna. –Program för effektivare elanvändning i bebyggelsen. –Fortsatt främjande av energitjänster. –Teknikupphandling utökas. –Utökad energirådgivning. –Forskning, utveckling och demonstrationsprojekt. (I avsnitt 12.5 Investeringsprogram finns även förslag som berör bostäder och lokaler) Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar Beredningen vill lyfta fram de stora möjligheter som finns att genomföra åtgärder för effektivare energianvändning i landets flerfamiljshus, bland annat i de s.k. miljonprogramområdena. Beredningen vill också framhålla vikten av att teknik för att bygga betydligt energisnålare hus än dagens slår igenom vid nybyggnation. Avfall (avsnitt 15.3) Det finns på många orter en potential för ökad rötning av organiskt avfall. Särskilda stöd bör avsättas till anläggningar för produktion och uppgradering av biogas från organiskt avfall (se avsnitt 12.5 och 14.6). Styrmedlen på avfallsområdet i behöver utformas så att de, i ännu högre utsträckning än , stimulerar till minskade utsläpp av växthusgaser genom att avfallsmängderna minskar och genom att materialåtervinningen av avfallet ökar, i enlighet med den s.k. avfallshierarkin. Beredningen välkomnar att en utredning nu tillsätts för att se över skatten på avfallsför- bränning. Jordbruk (avsnitt 15.4) Förslaget från utredningen om jordbruket som producent av bioenergi (SOU 2007:36) om ett begränsat investeringsbidrag till att utveckla biogasproduktion från stallgödsel och sam- rötning andra substrat, bör genomföras. Nedsättningen av koldioxidskatten på fossila bränslen inom jordbruket och inom övriga areella näringar bör, på samma sätt som för industri utanför EU:s handelssystem, minskas så att skattenivån höjs till /kg koldioxid. Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar Den höjning av energiskatten på diesel som Beredningen före- slår bör, med hänsyn till jord- och skogsbrukets konkurrens- situation och risken för läckageeffekter, omfatta jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner först . Det behövs mer kunskap om vilka åtgärder som kan vidtas inom jordbrukssektorn för att reducera utsläpp av växthusgaser, såväl inom växtodling som inom animalieproduktion. Detta för att med en bättre precision kunna föreslå åtgärder på området. Beredningen föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att, i samarbete med andra berörda myndigheter och branschens aktörer, göra en sammanställning över kunskaps- läget rörande klimatåtgärder, identifiera områden för konflikter och synergieffekter med andra mål samt ta fram en handlings- plan. Beredningen accepterar under en övergångstid EU-gemen- samma stöd på jordbruksområdet som syftar till att minska klimatpåverkan. Beredningen förutsätter att utvecklingen leder till att den samlade stödnivån minskar. Riktlinjerna för lands- bygdsprogrammets genomförande bör anpassas så att klimat- åtgärder prioriteras högre. Ett angeläget område där mer kunskap behövs är samspelet mellan åtgärder för minskat läckage av växtnäring och avgång av dikväveoxid. Det är viktigt att forskningsmedel avsätts till detta område. Enhetlig klimatmärkning välkomnas av Beredningen eftersom det finns ett stort intresse bland konsumenter i att få tillgång till lättfattlig information om vad olika konsumtionsval har för betydelse för utsläppen av växthusgaser. bör, inom EU:s jordbrukspolitik, verka för att jord- bruksstöd som har negativ klimatpåverkan avskaffas. Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar 15.1Industrier utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Huvuddelen av utsläppen av växthusgaser från industrin omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Systemet föreslås under den tredje handelsperioden (med start ) utvidgas till att omfatta processutsläpp från ytterligare industribranscher, se vidare kapitel 13. För att hålla nere de administrativa kostnaderna för systemet har dock en begränsning införts som innebär att det endast omfattar förbränningsanläggningar med en total installerad kapacitet över 20 MW. Europeiska kommissionen har dessutom, , lagt förslag om att medlemsländerna ska ges möjlighet att låta verksamheter med särskilt låga utsläpp undantas från systemet för handel med utsläppsrätter, givet att företagen som undantas kommer att omfattas av andra styrmedel med mot- svarande utsläppsminskande effekt (KOM (2008) 16). Under gränsen på 20 MW finns många företag med relativt små utsläpp per anläggning. Det är i huvudsak dessa verksamheter som utgör gruppen industrier utanför EU:s handelssystem eller lätt industri (med avseende på energiförbrukningen). Även om utsläppen är små per anläggning är de samlade utsläppen inte obetydliga jämfört med övriga utsläpp i verksamheter utanför den handlande sektorn i . Utsläppen av koldioxid i sektorn beräknas öka enligt den senaste prognosen, för att totalt uppgå till ca . Figur 15.1 visar hur utsläppen av koldioxid fördelar sig på de olika branscherna inom denna del av tillverkningsindustrin. De största utsläppen härrör från metallverk, följt av livsmedels- och verkstadsindustrin. Att det handlar om många företag illustreras av att livsmedelsindustrin exempelvis omfattar ca 3 000 företag och verkstadsindustrin ca 23 000 företag i . Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar Figur 15.1 Utsläpp av koldioxid i branscher som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter Källa: och , 2007. 15.1.2Styrmedel och åtgärder som kan reducera utsläppen av koldioxid och energianvändningen i sektorn Den lätta industrin omfattas av nationella styrmedel i form av koldioxidskatt (av den generella nivån (2008)eller /kg koldioxid) och regler. De anläggningar som är energiintensiva har dessutom möjlighet att delta i det frivilliga systemet PFE (program för energieffektivi- sering i energiintensiva företag). En viss del av klimatinvesterings- bidragen, Klimp, har dessutom gått till industriföretag. Företag som deltar i PFE ska ta fram en energikartläggning, införa ett energiledningssystem och genomföra åtgärder som minst ska motsvara de som skatten på el (0,per kWh) skulle ha givit upphov till. I gengäld slipper företagen elskatten. Se vidare av- snitt 13.4. och gör i underlaget till Kontrollstation 2008 bedömningen att styrmedlen gentemot den lätta industrin bör skärpas eftersom det där finns möjligheter att minska utsläppen till relativt låga kostnader, framför allt inom verkstadsindustrin (och , 2007). Det handlar främst om oljepannor för uppvärmning av Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar lokaler som kan ersättas med fjärrvärme, värmepumpar eller bio- bränslepannor. Sammanlagt bedöms användning av fossila bränslen motsvaran- de ett utsläpp om ca koldioxidekvivalenter kunna fasas ut till en relativt låg åtgärdskostnad. Därutöver finns ytterligare potentialer att minska utsläppen, men till högre kost- nader, bl.a. inom livsmedelsindustrin (m.fl. 2005). Det finns flera studier som indikerar att det dessutom finns betydande potentialer för eleffektivisering inom denna del av industrin. Möjligheterna gäller främst s.k. stödsystem för t.ex. belysning, ventilation, tryckluft, värme och kyla. Användningen av el i den här typen av system är jämförelsevis hög i på grund av att elpriserna har varit låga under en lång följd av år. Priserna börjar nu närma sig de som finns på kontinenten och intresset för att effektivisera användningen ökar hos företagen då det blir mer lönsamt att vidta åtgärder. Åtgärder som leder till minskad elanvändning leder i huvudsak inte till reducerade utsläpp i utan bidrar istället till att utsläppen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter kan minska till lägre kostnad . De styrmedelsförändringar som analyserades i underlaget till Kontrollstation 2008 bedömdes alla ha sina begränsningar. Myndigheterna lät bl.a. analysera påverkan på utsläppen och konkurrenskraften av att ta bort nedsättningen av koldioxidskatten på den lätta industrin (ÅF 2007). Användningen av fossilbränsle bedömdes i studien komma att minska mest i verkstads-, kemi-, gummi- och plastindustrin om koldioxidskatten höjs, medan användningen inom livsmedels- industrin bedömdes vara svårare att ersätta eller minska. Påverkan på konkurrenskraften av en höjd skatt väntades bli mest negativ för små livsmedelsföretag, vissa energiintensiva företag inom den baskemiska industrin samt för gummiindustrin. En försämrad konkurrenssituation uppstår dock enbart under förutsättning att inte svenska företags konkurrenter i andra länder också får känna av högre kostnader för sina utsläpp av CO2B .B Koldioxidskatten har helt tagits bort på fossila bränslen som används inom metallurgisk industri (metallverk och Utsläpp utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter: Övriga delar Dessa industrier bedömdes därför inte komma att omfattas av förslaget till höjd skatt. En höjning av koldioxidskatten till den dåvarande generella nivån (från per kg koldioxid till per kg koldioxid) bedömde myndigheterna sammantaget ge för stora negativa kon- sekvenser för vissa industribranscher, särskilt småindustrier. Effekterna av mindre omfattande skattehöjningar analyserades inte. Klimatberedningen har låtit genomföra en kompletterande analys av vad en mindre höjning av koldioxidbeskattningen från per kg till per kg skulle kunna medföra för utsläppen och konkurrenskraften i den lätta industrin (ÅF 2008), se kapi- tel 19. Sammantaget visar den kompletterande analysen att en sådan mindre skatteförändring har liten betydelse för samtliga branscher, med undantag för växthusnäringen, eftersom kostnaden för den föreslagna skatteförändringen är låg jämfört med branschernas sammanlagda rörelseresultat. Den analyserade skattehöjningen till har mindre påverkan på företagens situation jämfört med de senaste årens bränsleprisutveckling. En utvidgning av programmet för energieffektivisering i energiintensiva företag, , till att även omfatta fossila bränslen, och inte enbart el, fördes också fram som en möjlig väg av myndigheterna i .