sou · GVB372 · 2008-01-01 00:00:00 — Vad som avses med byggande av väg framgår av väglagen (1971:948) och vad som avses med byggande av järnväg framgår av lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Bestämmelsen ersätter till viss del nuvarande 9 § väglagen (1971:948). Till skillnad från väglagens bestämmelse innebär den föreslagna bestämmelsen att byggande av väg och järnväg som sta- ten ansvarar för utgör en angelägenhet av allmänt intresse som en kommun eller ett landsting har rätt att lämna bidrag till. Med bidrag avses i första hand medel för att finansiera en inve- stering, men det kan även avse att kostnadsfritt ställa mark till förfogande. Avsikten är inte att begränsa vad som enligt tidigare praxis godtagits som bidrag till vägbygge, t.ex. räntekostnader eller uteblivna ränteintäkter vid förskotteringar. Bidragets storlek bestäms av kommunen eller . I begreppet bidrag ligger dock en begränsning såtillvida att det inte kan vara fråga om att helt finansiera viss investering. Bestämmelsen utgör inte något undantag från lokaliseringsprin- cipen, vilket innebär att åtgärden måste ha anknytning till kommu- nens eller område eller deras medlemmar för att vara kompetensenlig. Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 8, avsnitt 8.4. Enligt paragrafen får kommuner och landsting medfinansiera projekt inom ramen för och program samt regionala tillväxtprogram utan den anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar som avses i 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). Bestämmelsen innebär enbart ett undantag från lokaliseringsprincipen. Någon geografisk begräns- ning finns inte i bestämmelsen. Om kommunen eller har rätt att medfinansiera måste bedömas i förhållande till den övriga regleringen i kommunallagen, vilket innebär att det ska vara fråga om verksamhet som faller inom ramen för den kommunala kompetensen. Syftet med bestämmelsen är att säkerställa att lokali- seringsprincipen inte ska utgöra hinder för kommuners och lands- tings internationella samarbete eller satsningar som kan anses motiverade utifrån regional nytta. Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 6, avsnitt 6.4.7. Paragrafen utvidgar kommunernas och landstingens befogen- heter i förhållande till den grundläggande kompetensbestämmelsen i 2 kap. 1 § och den kompletterande bestämmelsen i 2 kap. 8 § kommunallagen (1991:900). Med stöd av bestämmelsen får kommuner och landsting lämna bidrag till utbildning och forskning som bedrivs vid statliga univer- sitet och högskolor samt av enskilda utbildningsanordnare med examensrätt inom grundläggande högskoleutbildning. Utgångs- punkten är att den enskilda utbildningsanordnaren, oavsett om det är fråga om en stiftelse, ett aktiebolag eller en förening, är att betrakta som en näringsidkare enligt 2 kap. 8 § kommunallagen (1991:900). Med begreppet bidrag avses ett tillskott av medel. Någon begränsning vad gäller ändamålet, förutom att det ska vara fråga om bidrag till högskoleutbildning eller forskning, uppställs inte. Det kan således vara fråga om såväl allmänna som riktade bidrag. Bidra- gets ändamål och storlek ankommer på kommunen eller lands- tinget att besluta om. I begreppet bidrag ligger dock en begräns- ning såtillvida att det inte kan vara fråga om att helt finansiera viss verksamhet. Att starta eller driva högskoleverksamheten är dessutom förbehållet staten eller den enskilda utbildningsanord- naren. Med stöd av bestämmelsen får kommuner och landsting även bistå med stödfunktioner och infrastruktur för högskoleutbildning, t.ex. vid s.k. lärcentra. Med begreppen stödfunktioner och infra- struktur avses lokaler, teknisk utrustning, bibliotek, studievägled- ning och sociala insatser. Bestämmelsen utgör inte något undantag från lokaliseringsprin- cipen, vilket innebär att åtgärden måste ha anknytning till kommu- nens eller område eller deras medlemmar för att vara kompetensenlig. Bestämmelsen motsvarar lagen (1989:977) om kommunalt stöd till ungdomsorganisationer. Den medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt. 6–7 §§ Bestämmelserna motsvarar lagen (1993:406) om kommunalt stöd till boendet. De medför ingen ändring i sak men har ändrats redak- tionellt. 8–11 §§ Bestämmelserna motsvarar lagen (2006:492) om befo- genhet att tillhandahålla servicetjänster åt äldre. De medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt. Bestämmelsen motsvarar lagen (2002:683) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i vissa investeringsprogram. Bestämmelsen motsvarar lagen (1970:663) om vissa kommunala befogenheter i fråga om sysselsättning för handikappade. Den medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt, bl.a. genom att begreppet personer med funktionshinder ersatt begreppet handikappade. Det kan noteras att lagen får en ny lydelse fr.o.m. , som en följd av beslut om lag (2007:399) om ändring i lagen (1970:663) om vissa kommunala befogenheter i fråga om syssel- sättning för handikappade. 2–4 §§ Bestämmelserna motsvarar lagen (2004:1225) om vissa kommunala befogenheter i fråga om sjuktransporter. De medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt. 5–7 §§ Bestämmelserna motsvarar lagen (2005:952) om vissa kommunala befogenheter i fråga om kollektivtrafik. De medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt. Bestämmelsen motsvarar lagen (1968:131) om vissa kommunala befogenheter inom turistväsendet. Den medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt. 1–2 §§ Bestämmelserna motsvarar lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. 1–10 §§ Bestämmelserna motsvarar lagen (2001:151) om tjänsteexport och kommunalt internationellt bistånd. De medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt. I 1 § har begreppet regionförbund utgått. Begreppet tillkom utifrån lagen (1996:1415) om försöksverksamhet med region- förbund i län och län. Denna lag är nu upphävd (SFS 2002:35). De kommunala samverkansorgan som bildas i enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen, och som ofta benämns regionförbund, utgörs av kommunalförbund och omfat- tas därmed av bestämmelserna i 7 kap. 1 §. Bestämmelsen motsvarar 1 § delegationslag (1954:130). Den medför ingen ändring i sak men har ändrats redaktionellt. 11.2Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) 2 kap. 7 § Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 4, avsnitt 4.7. Bestämmelsen i paragrafens andra stycke är ny och utgör ett generellt undantag från självkostnadsprincipen. Bestämmelsen innebär att kommuner och landsting som bedriver näringsverk- samhet på en konkurrensutsatt marknad ska bedriva denna på affärsmässig grund, trots bestämmelserna i 2 kap. 2 och 7 §§ samt 8 kap. 3 c § KL. Undantaget omfattar näringsverksamhet som bedrivs med stöd av 2 kap. 1 och 7 §§ KL. Undantaget begränsas till kompetensenliga områden där det är frivilligt för kommuner och landsting att bedriva näringsverk- samhet. Tillämpningsområdet motsvarar det som normalt brukar benämnas sedvanlig affärsverksamhet. Vidare omfattas s.k. anknytningskompetens, oavsett om denna grundar sig på obligatorisk eller frivillig verksamhet. Ett krav är att det är fråga om kompetensenlig verksamhet. Bestämmelsen omfattar inte några lagreglerade områden, varför varken myndighetsutövning eller sådan obligatorisk eller frivillig verksamhet som bedrivs med stöd av speciallag berörs av förslaget. Bestämmelsen påverkar inte sådana stadganden i speciallag där särskilda överväganden har gjorts beträffande vad som ska gälla för konkurrensutsatt verksamhet och självkostnadsprincipens tillämp- ning. Som exempel kan nämnas bestämmelserna i 7 kap. 1 och 2 §§ ellagen (1997:857), vilka inte till någon del påverkas av utred- ningens förslag. Bestämmelsen är inte avsedd att utvidga den kommunala kom- petensen i något avseende. För att bestämma ett marknadsbegrepp i detta sammanhang bör utgångspunkten vara om den aktuella varan eller tjänsten typiskt sett brukar vara intäktsfinansierad och ägnad att omsättas på en konkurrensutsatt marknad. Utanför detta marknadsbegrepp faller sådant som ur objektiv synvinkel normalt skattefinansieras av kommuner och landsting och inte kan anses omsättas på en mark- nad. Om en verksamhet som faller inom undantagets tillämp- ningsområde p.g.a. marknadsförhållandena inte kan drivas på affärsmässig grund, kan det föreligga särskilda skäl att efterge kravet på marknadsmässighet. För att en sådan situation ska vara aktuell, bör krävas att det är fråga om en verksamhet som på objektiva grunder kan anses befogad av ett allmänt intresse som kommunen eller bör tillgodose. Exempelvis kan det vara fråga om bortfall av viktig samhällsservice p.g.a. marknads- förhållandena. Om sådana särskilda skäl föreligger ska självkost- nadsprincipen tillämpas. Näringsverksamhet som kommuner och landsting bedriver och som ska vara undantagen från självkostnadsprincipen enligt denna bestämmelse ska särredovisas i syfte att möjliggöra kontroll av att verksamheten inte bedrivs med stöd av korssubventionering eller skattefinansiering. Verksamheten ska redovisas särskilt och skilt från annan verksamhet. 2 kap. 8 § Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 7, avsnitt 7.5. Bestämmelsen i paragrafens andra stycke är ny och innebär att kommuner har en generell rätt att tillhandahålla lokaler för uthyr- ning till företag i syfte att främja näringslivet i kommunen. I begreppet tillhandahålla innefattas att uppföra eller förvärva lokaler i syfte att tillgodose företagens behov, men även att hyra ut befint- liga lokaler som redan finns i kommunens ägo. Bestämmelsen utgör inget hinder för att tillhandahålla lokaler även till enskilda företag, men avsikten är inte att det ska vara fråga om specialanpassade lokaler. Uppförande av en specialanpassad lokal skulle också kunna komma i konflikt med EG-rättens regler om statligt stöd. En förutsättning för att få tillhandahålla lokaler är att marknadshyra tillämpas. Marknadshyran ska i första hand bestämmas med utgångspunkt i en jämförelse med hyran för andra liknande lokaler Det innebär att en kommun endast kan avstå från att göra en jämförelseprövning om det saknas lokaler på orten som kan ge underlag för prövningen. Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 7, avsnitt 7.5. Bestämmelsen i paragrafens andra stycke är ny. meningen är ett förtydligande och innebär att kommuner har kom- petens att tillgodose små företags behov av lokaler under förutsätt- ning att verksamheten inriktas på företagarkollektivet i allmänhet. Vilken verksamhet som bedrivs i lokalerna saknar betydelse. Av bestämmelsens andra mening framgår att kommuner, om särskilda skäl föreligger, även får tillgodose övriga företags behov av lokaler. Det innebär att det kan vara möjligt att tillgodose större företags behov av lokaler men även enskilda företags behov av lokaler. Exempel på särskilda skäl kan vara att kommunen utgör stödområde enligt bilaga till förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Även vissa investeringar såsom byggande av teknikparker kan utgöra särskilda skäl. En förutsättning att få tillgodose företag med lokaler enlig första och andra meningen är att marknadshyra tillämpas. 3 kap. 11 § Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 5, avsnitt 5.3. Ändringen är en följd av förslaget om att föra in kommunala delegationslagen i lagen (2007:000) om vissa kommunala befogen- heter. 6 kap. 1 § Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 9, avsnitt 9.5. Enligt 6 kap. 1 § KL ska styrelsen ha uppsikt över övriga nämn- Lagrummet nämner dock inget särskilt om gemensamma nämnder. Bestämmelsen innebär ett förtydligande av att samtliga samver- kande kommuners eller landstings styrelser har uppsiktsplikt över en gemensam nämnd. Uppsiktsplikten är således inte något som ankommer endast på värdkommunens eller värdlandstingets styrel- ser. 6 kap. 37 § Förslaget har behandlats i betänkandets kapitel 9, avsnitt 9.4. Bestämmelsen utvidgas till att även omfatta samverkan i en Denna utvidgning innebär att det ges möjlighet för en förvaltningschef att uppdra åt en anställd i någon av de sam- verkande kommunerna eller landstingen att fatta beslut. 11.3Förslag till lag (2007:000) om försöksverksamhet med bildande av gemensam styrelse. Lagen har behandlats i betänkandets kapitel 9, avsnitt 9.8. I paragrafen anges under vilken tidsperiod försöksverksamheten ska pågå och vilka organ som får tillsätta en gemensam styrelse. Med angränsande kommuner avses ett sammanhängande geogra- fiskt område bestående av närliggande kommuner men alla kom- muner behöver inte gränsa till varandra. I paragrafen ges en definition av gemensam styrelse. Kommunallagens regler för gemensam nämnd gäller även för en gemensam styrelse om inte annat sägs i lagen. I paragrafen anges att en gemensam styrelse får fullgöra uppgifter som ska vara gemensamma för minst två av de samverkande kom- munerna. Varje samverkande kommun måste överlämna någon uppgift till den gemensamma styrelsen. Till skillnad från vad som gäller för en gemensam nämnd måste dock inte alla uppgifter vara gemensamma för alla samverkande kommuner. I bestämmelsen uppställs dock krav på att uppgiften måste vara gemensam för minst två av kommunerna. Vidare kan samverkan avse såväl hela verksamheter som verksamhetsgrenar. I paragrafens första stycke föreskrivs att en kommun som tillsam- mans med annan eller andra kommuner har tillsatt en gemensam styrelse får, träffa avtal om att uppgifter som innefattar myndig- hetsutövning mot enskild och som åligger kommunen enligt lag ska skötas helt eller delvis av en eller flera av de samverkande kommu- nerna. Bestämmelsen innebär att kommuner som tillsätter en gemensam styrelse ges utökad möjlighet att samverka genom inter- kommunala avtal kring uppgifter som innefattar myndighetsutöv- ning mot enskild och som åligger kommunerna enligt lag. Sådana bestämmelser finns redan i vissa specialförfattningar. Bestämmel- sen innebär att endast själva utförandet av verksamheten överlåts, men respektive kommun bibehåller det rättsliga och politiska ansvaret. I andra stycket föreskrivs att kommunen, efter överenskommelse med en annan kommun i den gemensamma styrelsen, får överlåta beslutanderätt till en person som är anställd i den andra kommu- nen. Bestämmelsen innebär en utvidgning av personkretsen i för- hållande till de generella delegationsbestämmelserna i 6 kap. 33 § kommunallagen (1991:900). I tredje stycket anges att vad som föreskrivits i fråga om avtal och delegering inte gäller i den mån särskilda bestämmelser föreskrivits i annan författning. Särskilda bestämmelser finns i 26 kap. 7 § (1998:808), 2 kap. 5 § social- tjänstlagen (2001:453), 3 kap. 12 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, 14 § livsmedelslagen (2006:804), 24 c § djurskyddslagen (1988:534) och 7 kap. 16 § alkohollagen (1994:1738). Dock inne- håller socialtjänstlagen och alkohollagen ingen bestämmelse om delegering till anställd i annan kommun, vilket innebär att andra stycket kan tillämpas för verksamheter som omfattas av dessa lagar. Bestämmelsen innebär en utvidgning av personkretsen av vilka som kan väljas till utskott. Enligt 6 kap. 22 § kommunallagen (1991:900) ska en nämnd välja utskott bland ledamöterna och ersättarna i nämnden. Genom bestämmelsen införs en möjlighet att välja utskott även bland andra förtroendevalda i de samverkande kommunerna. När en gemensam styrelse tillsatts ska en anmälan göras om detta till regeringen. Om de formella förutsättningarna föreligger bestämmer regeringen från vilken tidpunkt som den gemensamma styrelsen får fullgöra sina uppgifter och som de samverkande kommunerna får träffa avtal i enlighet med 4 §. I paragrafen anges att anmälan även ska ske till regeringen vid omstrukturering eller upplösning av en gemensam styrelse. Regeringen beslutar från vilken tidpunkt som förändringen gäller. I paragrafen anges att den gemensamma styrelsen ska lämna en årlig redovisning till regeringen och vad denna ska innehålla. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela närmare föreskrifter som behövs för genomförande av försöks- verksamheten. Riksdagstryck, propositioner och regeringens skrivelser betänkande 1992/93:FIU10 Den ekonomiska politiken och budgetregleringen m.m. betänkande 1994/95:FIU22 Frågor om offentlig upphandling. betänkande 1998/99:FIU17 Offentlig upphandling. betänkande 2003/04:FiU21 Tilläggsbudget 1 för betänkande 2003/04:FIU22 Statens styrning av kommunerna. betänkande 2005/06:FiU19 Offentlig upphandling. betänkande 2006/07:FiU13 Offentlig upphandling. betänkande 1996/97:KU20 betänkande 2001/02:KU7 Regional sam- verkan och statlig länsförvaltning. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU29 Kommunernas roll i avfallshanteringen. Maj:ts proposition (1943:223) till med förslag till lag om allmänna vägar m.m.; given . Maj:ts proposition (1957:150) till med förslag till lag om kommunalförbund, m.m.; Given av . Maj:ts proposition nr 191 till angående riktlinjer för den statliga trafikpolitiken m.m.; given . Maj:ts proposition till med förslag till lag om vissa kommunala befogenheter inom turistväsendet; given . Motion 1995/96:K33 av förste vice talman m.fl. (m) med anledning av regeringens proposition 1995/96:167 uppdragsverksamhet avseende kollektivtrafik. Motion 1995/96:K34 av m.fl. (kds), med anledning av prop. 1995/96:167 uppdragsverksamhet avseende kollektivtrafik, m.m. Motion 2001/02:K19 av Per m.fl. (mp) med anledning av regeringens proposition 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning. Motion 2001/02:K371 av m.fl. (c) Demokrati. Motion 2001/02:K381 av m.fl. (mp) Motion 2003/04:Fi14 av m.fl. (c) med anledning av förs. 2002/03:RR21 revisorers förslag om staten och kommunerna. Motion 2004/05:K23 av m.fl. (m) med anledning av prop. 2004/05:159 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken. Motion 2004/05:K24 av m.fl. (kd) med anledning av prop. 2004/05:159 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken. Motion 2004/05:K25 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2004/05:159 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken. Motion 2004/05:Ub473 av m.fl. (kd) Universitet, högskola och forskning. Motion 2004/05:K458 av m.fl. (fp). Avveckling av kommunala bolag. Motion 2006/07:Ub265 av m.fl. (v) Finan- siering av kommunala lärcentra. Motion 2006/07:Ub293 av () Distansutbildning- ens kostnader. Motion 2005/06:Ub455 av () Lärcentren. Motion 2005/06:MJ62 av () med anledning av skr. 2005/06:211 Återkallelse av proposition 2005/06:176 Kom- munernas roll i avfallshanteringen. Motion 2005/06:Ub557 av m.fl. (kd) Högskola och universitet. Regeringens proposition (1948:140) Förslag till lag angående ändring i lagen (nr 251) om kommunstyrelse på landet. Regeringens proposition (1976/77:59) om utbildning och forskning inom högskolan. Regeringens proposition (1977/78:44) om godkännande av överens- kommelse mellan , , och om kommunalt samarbete över nordiska riksgränser. Regeringens proposition (1984/85:89) om Företagshälsovård och arbetsanpassning. Regeringens proposition (1987/88:50) Trafikpolitiken inför 1990- talet. Regeringens proposition (1988/99:119) om självstyrelse. Regeringens proposition (1990/91:100) Budgetpropositionen . Regeringens proposition (1990/91:117) Ny kommunallag. Regeringens proposition (1992/93:100) Budgetpropositionen för Regeringens proposition (1992/93:242) om Minskad statlig reglering av kommunernas ansvar för boendefrågor. Regeringens proposition (1993/94:162) Handel med el i konkurrens. Regeringens proposition (1993/94:188) Lokal demokrati. Regeringens proposition (1995/96:167) uppdragsverk- samhet avseende kollektivtrafik m.m. Regeringens proposition (1996/97:1) Budgetpropositionen . Regeringens proposition (1996/97:5) Forskning och samhälle. Regeringens proposition (1996/97:53) Infrastrukturinriktning för Regeringens proposition (1996/97:105) samverkan. Regeringens proposition (1996/97:136) Ny ellag. Regeringens proposition (1997/98:56) Transportpolitik för en hållbar utveckling. Regeringens proposition (1997/98:62) Regional tillväxt – för arbete och välfärd. Regeringens proposition (1999/2000:1) Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2000/01:1) Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2000/01:42) Kommuner och landsting i Regeringens proposition (2000/01:71) Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar. Regeringens proposition (2000/01:72) Vuxnas lärande och utveck- lingen av vuxenutbildningen. Regeringens proposition (2001/02:1) Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2001/02:4) En politik för tillväxt och livs- kraft i hela landet. Regeringens proposition (2001/02:7) Regional samverkan och statlig länsförvaltning. Regeringens proposition (2001/02:15) Den öppna högskolan. Regeringens proposition (2001/02:20) Infrastruktur för ett lång- siktigt hållbart transportsystem. Regeringens proposition (2001/02:41) Hyresgästinflytande vid ombyggnad och andra hyresrättsliga frågor. Regeringens proposition (2001/02:122) Åtgärder mot kommunalt domstolstrots. Regeringens proposition (2001/02:184) Extraordinära händelser i kommuner och landsting. Regeringens proposition (2002/03:20) Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet. Regeringens proposition (2003/04:123) Järnvägslag. Regeringens proposition (2004/05:17) medverkan i landstingens sjuktransporter. Regeringens proposition (2004/05:62) Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas. Regeringens proposition (2004/05:80) Forskning för ett bättre liv. Regeringens proposition (2004/05:159) uppdragsverk- samhet inom kollektivtrafiken. Regeringens proposition (2004/05:162) Ny värld – ny högskola. Regeringens proposition (2005/06:78) Allmänna vattentjänster. Regeringens proposition (2005/06:128) Anpassningar till nya EG- bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. Regeringens proposition (2005/06:133) Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle. Regeringens proposition (2005/06:148) Vissa frågor om vuxnas lärande m.m. Regeringens proposition (2005/06:162) Förstärkt meddelarskydd för anställda i kommunala företag m.m. Regeringens proposition (2005/06:176) Kommunernas roll i avfalls- hanteringen. Regeringens proposition (2006/07:1) Budgetproposition . Regeringens proposition (2006/07:92) Lag om strukturfonds- Regeringens proposition (2006/07:100) ekonomiska vår- proposition. Regeringens proposition (2006/07:128) Ny lagstiftning om offentlig upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Regeringens proposition (2007/08:1) Budgetproposition . Regeringens skrivelse 2005/06:126 Strategiska utmaningar – En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling. Regeringens skrivelse 2005/06:211 Kommunernas roll i avfalls- hanteringen. Regeringens skrivelse 2005/06:23 handlingsprogram för till- växt och sysselsättning. Regeringens skrivelse 2005/06:95 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006-2009. Regeringens skrivelse 2005/06:126 Strategiska utmaningar – En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling. Regeringens skrivelse 2006/07:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. betänkande 1987/88:TU19 om en framtidsinriktad järnvägspolitik m.m. betänkande 1987/88:TU20 om bilismen, lastbils- trafiken och vägarna betänkande 1990/91:TU25 Järnvägstrafik. betänkande 1990/91:TU26 Vägväsende m.m. betänkande 1992/93:TU35 Investeringar i trafikens betänkande 1997/98:TU10 Transportpolitik för en hållbar utveckling. betänkande 1998/99:TU5 Investeringsplaner för trafikens infrastruktur. betänkande 1999/2000:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer. betänkande 2000/01:TU16 Beslutsunderlag för investeringar i vägar och järnvägar. betänkande 2004/05:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. betänkande 2005/06:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. betänkande 2006/07:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. betänkande 2006/07:UbU4 Högskolan. Ds C 1986:16 näringslivspolitik.