sou · GVB3112 · 2008-01-01 00:00:00 — och (2003) finner att utbildningar med hög måluppfyllelse är inriktade mot yrken där det finns en konstaterad brist på arbetskraft och utbildningar där arbetsgivare engagerat sig (utarbetning av kursidé, arbetsgivarring för praktik, etablerings- utbildning). Man finner vidare att sållningen av deltagare är större till utbildningar med hög måluppfyllelse. Man gör fler intervjuer och tester och arbetsgivare finns oftare med vid intervjuerna. Enligt personalen på arbetsförmedlingen ingår praktik i de flesta utbild- ningarna, men när deltagarna tillfrågas uppger långt ifrån alla att de har haft praktik. I utbildningar med hög måluppfyllelse sker prak- tiken hos arbetsgivare med brist på personal medan den i utbild- ningar med låg måluppfyllelse främst verkar ses som en del av utbildningen. Enligt AMS senaste uppföljning anger av de del- tagare som fullföljt utbildningen att de deltagit i praktik på en arbetsplats (Abdi, 2005). Det verkar således finnas en utvecklings- potential, med undantag för situationer där praktik inte är nöd- vändigt, t.ex. beroende på yrkesinriktning eller deltagarens tidigare erfarenheter. Sannolikheten att få ett arbete påverkas av hur aktivt personen söker arbete. Arbetssökande som befinner sig i ett program söker arbete i mindre utsträckning än öppet arbetslösa (Calmfors m.fl., 2002 och och , 2001). Denna effekt kallas program- mets inlåsningseffekt. Inlåsningseffekten kan minskas genom att krav ställs på sök- aktivitet och att anvisningar till jobb sker . Inlåsningseffekten kan också minskas genom att förmedlingen inte anvisar arbetssökande till program i arbets- löshet då utflödet till jobb i genomsnitt är högt. De senaste svenska utvärderingarna visar på inlåsningseffekter vid deltagande i arbetsmarknadsutbildning men de visar också att den positiva behandlingseffekten dominerar på lite Arbetsmarknadsutbildningens och den förberedande (Okeke, 2005 och m.fl., 2007). Det är därför inte uppen- bart att det alltid är bättre att avbryta utbildningen för ett jobb. Kluve m.fl. (2005) menar att det är oklart om inlåsningseffekterna är oönskade, utan kanske en nödvändig del av programmet. Jobbsökaraktiviteter kan dock vara av mer förberedande karak- tär som att deltagarna får lära sig att skriva en meritförteckning och ett personligt brev, provintervjuer, extra vägledning, marknads- föring av deltagarna mot arbetsgivare etc. (och , 2003). Denna typ av förberedande aktiviteter kan underlätta och snabba upp matchningen när utbildningen är klar och kompletteras med mer direkt förmedlingsarbete och anvisningar . och (2003), som är den enda studien i vår översikt som omfattar sökaktiviteter, finner att jobb- sökaraktiviteter är ovanliga i samtliga utbildningar oavsett om de har hög eller låg måluppfyllelse. Här finns alltså förbättrings- möjligheter men utformningen av aktiviteterna måste ta hänsyn till avvägningen mellan effekterna . Vilka slutsatser kan dras angående förberedande utbildning? Det finns få utvärderingar gjorda av den förberedande utbildning- ens effekter. Utvärderingarna av SAGA-satsningen, AMS ung- domsplatser och Språnget gäller projekt och mer generella slut- satser kan inte dras från dessa. AMS utvärderingar av förberedande insatser är mycket svåra att dra några slutsatser alls ifrån eftersom programmet innehåller så många olika insatser (AMS, 2007b,c). och (2004) avser deltagande i förberedande utbildning vilket är otillfredsställande. För att vi ska kunna dra några lärdomar måste förberedande utbildning administreras och dokumenteras på ett sådant sätt att utvärdering kan göras mot väldefinierade positiva utfall som över- gång till arbetsmarknadsutbildning eller arbete (se vidare i kapitel 8). 10Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken I detta kapitel diskuteras förbättringsmöjligheter utifrån ett indi- vidperspektiv och ett anordnarperspektiv inom både arbetsmark- nadsutbildningen och den förberedande utbildningen, särskilt de delar som utredningen föreslagit ska ingå i yrkesbedömning. Dess- utom analyseras frågan om betyg/certifikat eller intyg efter avslu- tad arbetsmarknadsutbildning samt certifiering av utbildnings- anordnare. 10.1Kvalitetssäkring i arbetsprocessernas samtliga steg Utredningens förslag: För att säkerställa kvalitet i arbetsmark- nadsutbildning och den föreslagna yrkesbedömningen måste ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivas inom arbetsförmed- lingen. Ett system för kvalitetssäkring ska utvecklas. Regeringen bör följa arbetet utifrån rapporter från den nya myndigheten . Arbetsförmedlingen ska säkerställa att samtliga inskrivna har en handlingsplan av god kvalitet så att den blir ett bra verktyg för den arbetssökande och förmedlaren. Arbetsmarknadsutbildning och yrkesbedömning ska vara integrerade delar i handlingsplanen. Målen med olika aktiviteter ska vara tydliga så att uppföljning kan ske och handlingsplanen kan revideras och utvecklas. Arbetsförmedlingen ska säkerställa att förmedlingspersona- len har tillräcklig information och väl utvecklade verktyg som stöd i sitt arbete. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Utredningens bedömning: Kvaliteten i arbetsmarknads- utbildning och yrkesbedömning kan inte behandlas separat, utan måste ses i sitt sammanhang. Det gäller dels den process indivi- den går igenom som arbetssökande på arbetsförmedlingen, dels den process som avser anordnandet av utbildningar. Kontinuiteten i individprocessen är mycket betydelsefull. Detta gäller särskilt vid upphandling av externa tjänster i de olika stegen mot individers sysselsättning. Det finns potential att förbättra kartläggningen av de arbets- sökandes kompetens. Vid jämförelse med andra verkar inte ligga i framkant när det gäller användningen av instrument som profiling och targeting. Kompetensen hos arbetsförmedlarna är avgörande för kvaliteten i verksamheten. Kvalitet i arbetsmarknadsutbildning, förberedande utbildning och yrkesbedömning kan beskrivas utifrån olika perspektiv. Ett perspektiv handlar om den arbetssökandes möte med arbetsför- medlingen och vilka verktyg förmedlingen har för att stödja och följa individen fram till, under deltagandet i utbildning och efter slutförd utbildning. Ett annat perspektiv beskriver besluts- kedjan/processen inom arbetsförmedlingen från planering av utbildning, upphandling av utbildning och urval av deltagare till genomförande samt uppföljning/utvärdering av utbildningen. För att öka kvaliteten i arbetsmarknadsutbildning och yrkes- bedömning bör ett utvecklingsarbete bedrivas inom båda dessa processer. Kvalitetsarbetet utformas och utvecklas bäst av den ope- rativa myndigheten, men med input från oberoende utvärderingar och annan extern kunskap som hämtas från forskning, utredningar, internationella erfarenheter etc. Frågor om hur dessa processer eller arbetsmetoder ska se ut och hur de ska kvalitetssäkras är viktiga för arbetsmarknadsutbildning och yrkesbedömning. Vi vill därför utifrån en principskiss, som innehåller ett antal viktiga steg, diskutera möjliga förbättrings- områden som kan identifieras utifrån svenska och internationella erfarenheter. Följande figur visar mycket schematiskt de olika pro- cesserna. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Figur 10.1 Arbetsprocesser: individen respektive utbildningenTPF1FPT För individen beskrivs processen horisontellt från registrering på arbetsförmedlingen genom olika faser fram till uppföljning efter avslutad utbildning. Individen kan få arbete var som helst under processen och processen kan också upprepa flera steg. Individen kan även anvisas andra program än arbetsmarknadsutbildning och den nuvarande förberedande utbildningen. De vertikala processerna beskriver arbetsförmedlingens arbete med att anordna förberedande utbildning/yrkesbedömning och arbetsmarknadsutbildning. Processen för arbetsmarknadsutbildning finns utförligt beskriven i utredningens delbetänkande (SOU 2007:18). är inte all förberedande utbildning upphandlad. I kapitel 8 föreslog utredningen att så ska vara fallet . En mot- svarande process för förberedande utbildning, inklusive den av ut- redningen föreslagna yrkesbedömningen, är därför illustrerad i figuren. Nedan diskuteras respektive steg mer i detalj. 1TP PT FUB= Förberedande utbildning YB= Yrkesbedömning Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken 10.1.1Arbetsförmedlingens arbete för att stödja individen I det här avsnittet beskrivs översiktligt hur arbetsförmedlingen arbetar med den arbetssökande (den horisontella processen). Beskrivningen tar sin utgångspunkt i AMS metodbeskrivningar. Vi sätter det svenska arbetssättet i relation till ett antal OECD- länder avseende användningen av aktiveringsstrategier.TPF2FPT Syftet med dessa strategier är att uppmuntra arbetssökanden att bli mer aktiva i sina ansträngningar att finna arbete och/eller att öka deras anställ- barhet. Strategierna innehåller tidiga kontakter med arbetsförmed- lingen och täta möten mellan den arbetssökande och arbetsför- medlaren. Regelbunden rapportering och övervakning av bland annat arbetsvilja/tillgänglighet och jobbsökande ska ske för att för- hindra förlust av motivation, kompetens och anställbarhet. Vägen in i arbetsförmedlingen sker genom att man blir inskriven som arbetssökande. I samband med inskrivningen får den sökande information om villkoren i arbetslöshetsförsäkringen och konse- kvenser av att inte söka lämpligt arbete. Grundläggande informa- tion ges också om vilka tjänster som erbjuds arbetssökande. Infor- mationen har oftast skett i grupp, men kommer att övergå till enbart skriftlig information eventuellt kompletterad med film- visning via Internet. Tio länder, inklusive , uppger att det är obligatoriskt att delta i minst ett kollektivt informationsmöte . Mötena kan kombineras med eller leda till gruppvisa kurser i att söka jobb, att gå på intervju etc. I hålls även icke-obligatoriska informationsmöten om bland annat arbetsmarknadsutbildning. I , liksom i de flesta av , är ett villkor för arbetslöshetsersättning att personen registrerar sig på arbetsför- medlingen och är tillgänglig för arbete. Registreringen är viktig för att arbetsförmedlingen snabbt ska kunna hänvisa den sökande till lediga jobb. Regelbunden rapportering och bekräftelse att personen är arbetslös skapar möjligheter för förmedlaren att i dialog med den arbetssökande upprätthålla fokus på arbete och att 2T (2007) har genom en enkät till medlemsländerna sammanställt fakta kring vilka typer av aktiveringsåtgärder som tillämpas inom arbetsmarknadspolitiken. Resultaten för 29 änder jämförs med en motsvarande studie . poängterar att svaren inte alltid gör skillnad på lagstiftning, arbetsförmedlingens riktlinjer respektive aktuell praktik. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken I omkring hälften av länderna tillämpas en karensperiod innan arbetslöshetsersättning betalas ut. I är denna men regeringen har aviserat en förlängning (Prop. 2007/08:1). I många av länderna måste den arbetssökande anmäla sig som fortsatt arbetslös, eller anmäla statusförändring, genom ett person- ligt besök på arbetsförmedlingen. I räcker det med att man rapporterar genom brev, Internet eller telefon . Intervju, individuell handlingsplan Efter inskrivning och introduktion sker en kartläggning av den sökande genom en intervju på arbetsförmedlingen för att fastställa hur denne på bästa sätt ska komma i arbete. Intervjun genomförs som regel efter inskrivningen. I samband med inter- vjun görs en arbetsmarknadspolitisk bedömning för att fastställa vilken av arbetsförmedlingens tjänster och metoder som kan komma ifråga för individen. Bedömningen baseras på den sökandes intressen, behov och förutsättningar samt arbetsmarknadens krav. Arbetsförmedlingen har inte alltid skaffat sig tillräcklig informa- tion om de arbetslösas kompetens. AMS har därför påbörjat ett arbete för att förbättra kartläggningen (Prop. 2007/08:1). I sju länder hålls en djupare intervju med den arbetssökande redan vid registreringen, i fem länder inom , i fyra länder men i övriga länder, inklusive , dröjer det . anser att det vore bättre med en tidigare intervju så att inte möjligheten till matchning försenas. Detta kräver dock resurser på arbetsförmedlingen. Drygt tio länder använder profilinginstrument vid den första intervjun. Ett profilinginstrument är ett hjälpmedel för förmed- laren att bedöma om den arbetssökande behöver aktiva insatser. Med hjälp av bakgrundsdata för den arbetssökande görs en statis- tisk uppskattning av risken för långtidsarbetslöshet. Ju större den risken är desto större behov av en insats. Vilken specifik insats som behövs ger metoden ingen information om. Med hjälp av en statis- tisk analys, som kallas targeting, kan man uppskatta det förväntade utfallet av att en arbetssökande deltar i olika insatser. IFAU (Bennmarker m.fl., 2007) har utvecklat en modell som förutsäger vem som riskerar att bli arbetslös bland dem som registrerar sig som arbetssökande vid arbetsför- Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Träffsäkerheten i modellen är . IFAU anser att ett profilingsystem skulle kunna vara ett stöd för förmed- larna i deras arbete. Modellen har legat som grund för det instrument som AMS har utvecklat och som används på försök vid sju kontor i . Enligt AMS finns det många fördelar med profiling (AMS, 2007c). Metoden är inte bara ett stöd för förmed- larna i deras beslut utan också ett stöd i arbetet med att ge arbets- sökande lika behandling. Dessutom kan metoden användas för resursfördelning till de olika kontoren. hade instrumentet använts i omkring 1 900 fall. I av dessa gjorde förmedlarna samma bedömning som instrumentet. Förmedlarna har överlag haft positiva erfarenheter av instrumentet, men pekar på behovet av att registerinformationen som ligger till grund för bedömningen måste vara korrekt. Vidare poängterar förmedlarna att metoden inte tar hänsyn till de sökandes motiva- tion att söka arbete, drivkrafter mm. Försöket ska avslutas och därefter utvärderas. I samråd med den sökande görs en handlingsplan som alltid ska innehålla jobbsökande men där sökmetoderna kan variera. I princip alla använder någon typ av individuell handlingsplan och i majoriteten av länderna, inklusive , är den obligatorisk. Handlingsplanen är ett skriftligt dokument som undertecknas av båda parter. Den beskriver den arbetslöses situation, anger vad den arbetslöse ska göra och vad arbetsförmedlingen ska göra. har av de arbetssökande en handlingsplan enligt AMS sökandeundersökning (AMS, 2007c). Utredningens enkät till deltagare i förberedande utbildning visar dock att av deltagarna uppgav att de hade en handlingsplan före insatsens början, angav att de upp- rättade en handlingsplan under insatsens gång och att de saknade en handlingsplan efter insatsen (se bilaga 3). För att hand- lingsplanen ska fungera som arbetsverktyg måste den också värde- ras som betydelsefull för den enskilde. Enligt AMS (2007b) anser av dem som har en handlingsplan att den är ett bra eller ganska bra stöd vid jobbsökandet, medan nästan var tredje sökande inte anser det. Tidpunkten för när en handlingsplan upprättas varierar. I nio länder, inklusive , sker det i allmänhet redan inom en månad Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken efter registrering.TPF3FPT För ungdomar är tidpunkten ofta tidigarelagd. I de flesta länderna följs handlingsplanen upp regelbundet, vanligen . Förmedling av jobb, rapportering, uppföljning, anvisning, djup- intervjuer Redan vid inskrivningen uppmanas den arbetssökande att använda de tre sökvägarna , Arbetsförmedlingen Kundtjänst och vid den lokala arbetsförmedlingen för att ta del av tjänsteutbudet.TPF4FPT Arbetsförmedlingen Kundtjänst är öppen för att ge service via telefon. Kostnaden för samtalet motsvarar ett lokal- samtal. Den service en sökande kan få via telefon är bland annat: Introduktion och hjälp att använda Internettjänsterna. Få förslag på lediga arbeten. Information om hur man söker arbete, även utomlands, samt var man kan hitta ytterligare information om detta. Kortare samtal i anslutning till sitt arbetssökande. Information om möjligheter och skyldigheter för den som söker arbete. Den som är ovan att arbeta på Internet och behöver en introduk- tion till arbetsförmedlingens webbplats får via Kundtjänst hjälp att orientera sig vidare. En majoritet av länderna har regleringar för rapportering av jobbsökande och övervakning. Användningen har ökat, vilket enligt inte är överraskande, eftersom flera studier har visat att sådan politik kan ha betydande sysselsättningseffekter. varnar dock för att för högt ställda krav kan ge negativa effekter. Dels kan arbetsgivarna få för många sökanden, dels kan arbets- sökanden få för stark press på sig att acceptera ett jobberbjudande för snabbt, vilket kan leda till att matchningen och produktiviteten inte maximeras. I hälften av länderna krävs rapportering eller minst månatligen. I följs jobbsökandet upp i samband med intervjuer var 6–(2–för ungdomar). 3TP PT Regeringen beslutade att en handlingsplan ska upprättas , mot tidigare . 4TP PT Servicekanalerna och tjänsteutbudet finns beskrivna i SOU 2007:2. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken ligt att den arbetssökande för en dagbok över sökta jobb men muntlig rapportering förekommer också. I många länder finns inget fastställt minimum för det antal jobb personen måste söka utan det beror på den individuella situationen. Så är fallet i . I måste 8–20 jobb sökas , motsvarande siffra för Stor- och är tio jobb. I en del andra länder finns inga krav på att söka jobb. Med en anvisning menas att arbetsförmedlaren uppmanar den arbetslöse att söka ett arbete eller ett arbetsmarknadspolitiskt pro- gram. Även om informationen om lediga platser har förbättrats genom bland annat IT-lösningar kan anvisningar vara motiverade. nämner tre skäl. De kan snabba upp matchningsprocessen, de ger stöd till arbetslösa som inte har effektiva sökstrategier och de fungerar som test av arbetsviljan och som en påminnelse om de ömsesidiga skyldigheterna. I anvisas den arbetslöse i genomsnitt till tre jobb enligt enkät. Genomsnitt- ligt antal anvisningar var 1–3 i nio länder och 4–8 i sju länder. anser att fler anvisningar kan vara motiverade. I nästan alla länder ska arbetsgivaren och/eller den arbetslöse rapportera resul- tatet av ansökningen. I tillfrågas inte arbetsgivaren men den arbetslöse ska återrapportera på uppmaning av förmedlaren. Omfattande intervjuer är viktiga för att upprätthålla den arbetslöses jobbfokus enligt . Vid intervjun följs jobbsökandet upp och den individuella handlingsplanen utvecklas. Hur ofta dessa mer omfattande intervjuer hålls varierar med individens behov och med arbetsförmedlingens resurser. Mer än hälften av länderna har minst fyra omfattande intervjuer . Intervjun pågår vanligen . Som redan nämnts hålls uppföljande samtal var 6–i , alltså något mer frekvent. För en långtidsarbetslös är intervallet . Intervjun tar 30–och är fokuserad på den arbetslöses behov, vidareutveckling av handlingsplanen, arbetsmarknadssitua- tionen, rekommendationer om lämpliga jobb, jobbsökaraktiviteter och behov av stöd från arbetsförmedlingen. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Som tidigare beskrivits bedömer arbetsförmedlaren vilken typ av stöd den arbetssökande behöver utifrån den sökandes intressen, behov och förutsättningar samt arbetsmarknadens krav. De aktiva insatserna kan grovt sett delas in i matchningsåtgärder (förmed- lings- och vägledningsinsatser), utbudspåverkande åtgärder (prak- tik, arbetsmarknadsutbildning) och efterfrågepåverkande åtgärder (subventionerad anställning, skyddat arbete). Andelen arbetslösa som går i program i ökar med tiden i arbetslöshet: 0–3 månader: 3–6 månader: 6–12 månader: I finns fyra vägar till programdeltagande enligt enkät: 1.obligatoriska regler: vanligt, främst för att aktivera ungdomar, 2.handlingsplaner: den vanligaste vägen, 3.beslut av förmedlaren: ganska vanligt, speciellt avseende arbets- marknadsutbildning, 4.intresseanmälan från den arbetssökande: ganska vanligt avse- ende arbetsmarknadsutbildning och stöd till start av närings- verksamhet. I 16 länder behöver inte deltagarna söka jobb medan kraven är oförändrade i sju länder bland annat i . föreslår i sin nya jobbstrategi att deltagande i program ska vara obligatoriskt vid längre arbetslöshet. Man grundar det på att studier finner positiva effekter av programdel- tagande på den sammanlagda arbetslösheten. Studier har även visat att stöd till jobbsökande och arbetsmarknadsutbildning ger positiva effekter (även om skapandet av offentliga jobb inte ökar individens jobbchanser). Dessutom finns en motiverande effekt i att pro- gramdeltagande är obligatoriskt i arbetslöshet. Fyra länder har obligatoriskt deltagande i arbetslöshet, däribland . I 13 andra länder finns det inget allmänt obliga- torium att delta, men om en anvisning sker är den tvingande. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Förberedande utbildning och yrkesbedömning Personer som är yrkesobestämda och står relativt långt från arbetsmarknaden kan anvisas till förberedande utbildning. Utred- ningen föreslog i kapitel 8 att endast insatser som förbereder för arbetsmarknadsutbildning eller arbete ska ingå bland de förbere- dande insatserna och benämnas yrkesbedömning. finns även allmänförberedande insatser som motivationshöjande insatser, svenskundervisning för invandrare (sfi) samt allmänteori inom den förberedande utbildningen. Utredningen anser att dessa insatser mer hör till den allmänna processen i matchningsarbetet, alternativt det reguljära utbildningsväsendet. Yrkesorientering och kunskapsvalidering kan på kort sikt leda till sysselsättning men även leda fram till ett beslut om arbetsmark- nadsutbildning. Nivåtest syftar till att planera arbetsmarknads- utbildningen på ett effektivt sätt. Yrkessvenska förbereder för arbetsmarknadsutbildning eller arbete. Starta eget är en utbildning som förbereder till arbete som egenföretagare. Dessa insatser bör planeras direkt i anslutning till en arbetsmarknadsutbildning under rubriken yrkesbedömning. En arbetssökande kan utan att ha deltagit i förberedande utbildning anvisas till arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadsutbildning sker oftast som heltidsutbildning . Hur den genomförs beror på många faktorer. Deltagarnas kunskaper och erfarenheter, yrkesinriktningen på utbildningen, tillgången till praktik samt lärarnas/handledarnas kompetens är omständigheter som har stor betydelse. I utbildningen bör man sträva efter att bygga på deltaga- rens tidigare kunskaper och erfarenhet och ge möjlighet till tanke- utbyte och diskussion med andra i samma situation. Det är också viktigt att deltagarna själva är aktiva och tar ansvar för sitt lärande i samspel med andra och med läraren/handledaren. Det kan finnas skäl att utveckla en mer flexibel uppläggning, särskilt för deltagare som har någon form av funktionshinder. Det kan bland annat ske genom att utbildning erbjuds under friare former, med individuell studietakt och geografisk obundenhet genom distansutbildning. Kvalitet i utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Det har blivit allt vanligare att arbetsplatsförlagd praktik ingår i utbildningen och att praktiken i vissa fall omfattar huvuddelen av utbildningen. Arbetsplatsförlagd utbildning är viktig av två skäl. För det första får deltagaren kontakt med en arbetsgivare som kan ha ett rekryteringsbehov, vilket i många fall leder till att personen får jobb. För det andra lär sig individen olika moment inom den aktuella yrkesutbildningen i en verklig produktionsmiljö. Det är viktigt att den ansvariga handläggaren på förmedlingen upprätthåller kontakten med deltagaren och vid behov tillsammans med individen uppdaterar dennes handlings- plan. Mot utbildningens slut bör deltagaren uppmuntras att söka arbeten som är lämpliga mot bakgrund av utbildningens inriktning.