sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — Timmar, kapital och teknologi - vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? utarbetas inom under ledning av Strukturenheten. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier vilka presenteras som bilagor till . Av det kommande huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. Denna bilaga analyserar produktivitetsutvecklingen i olika branscher i det svenska näringslivet och i näringslivet som helhet för åren 1997–2005. Med utgångspunkt från analysen görs fram- skrivningar av den trendmässiga utvecklingen av produktiviteten och förädlingsvärdet. Bilagan har utarbetats av en projektgrupp vid . Projektledare har varit bitr. I projektet har enhetschef , ekonom , enhetschef och ekonom medverkat. Arbetet har följts av en referensgrupp bestående av departementsråd (), enhetschef (), enhetschef (), forskningsledare (), fil. Ansvaret för bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar helt på bilagornas författare. kontaktperson har varit ämnessakkunnig . Kanslisekreterare har redigerat manus. Produktivitetens historiska utveckling................................... Syfte och innehåll..................................................................... Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring 1997–2005 .............................................................. Tillväxtbokföring – metod ...................................................... Tillväxtbokföring för näringslivet i –2005......... 28H .2.2 Kvalitetsjustering av arbetade timmar ......................... Beräkning av kapitaltjänster......................................... Bidrag till produktivitetstillväxten............................... Tillväxtbokföring – andra studier ........................................... Framskrivningar av produktivitetsutvecklingen............... 31 H .1 Framskrivningar av produktiviteten för andra länder............ Framskrivning av arbetade timmar i det svenska Data och metod ............................................................ Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetsframskrivning till 2020..................................... 322H .5.2 Framskrivningar av TFP på branschnivå ................... 32 H .5.3 Kapitaltjänster ............................................................. 324H .5.4 Tillväxt i produktivitet och förädlingsvärde.............. Känslighetsanalys – alternativ TFP-utveckling .................... Sammantagen bild – alternativscenarier................................ A: Produktivitetsberäkning med hjälp av A32H .1 Grundläggande tillväxtbokföring ............................................ A33H .2 Arbetskraftens kvalitet............................................................. A34H .3 Kapitalfördjupning och kapitalets kvalitet.............................. B: Lönestrukturstatistiken för privat sektor ........... B36H .1 Produktivitet approximeras med lön ....................................... B37H .2 Urval .......................................................................................... B38H .3 branschindelning ................................. B39H .4 indelning i utbildningsnivåer .............. B40H .5 Variabler som används i studien............................................... Bilaga 6 till LU 2008 C: Metod och antaganden för framskrivningarna C43H .1.1Kvalitetsjusterade timmar och arbetskostnad (L,PL) .......... C44H .1.2TFP (A) .................................................................................. C45H .1.3Nyttjandekostnad ( i ):........................................................ .1.4Kapitalandel ( K och K ,i ): ................................................. .1.5Kapitalfördjupning, förändring i (K/H)............................... .1.6Produktivitet (Y/H) .............................................................. Den svenska ekonomin har utvecklats jämförelsevis starkt efter den djupa ekonomiska krisen . En viktig förklaring är att produktivitetstillväxten i näringslivet tog fart under 1990- talet efter en relativt svag utveckling . Bakom den högre produktivitetstillväxten ligger framförallt den snabba teknologiska utvecklingen i IKT-branschen (informations- och kommunikationsteknologi), men det finns också andra förklaringar. slogs många lågproduktiva företag ut i kölvattnet av den ekonomiska krisen, vilket delvis tillfälligt drev upp produktivitetstillväxten. En ökad grad av internationalisering och avregleringar av olika marknader har dessutom bidragit till att skärpa konkurrensen och därmed till att öka omvandlingstrycket. En mycket intressant fråga är naturligtvis om den starka trendmässiga produktivitetsutvecklingen kommer att fortsätta eller inte. Detta påverkar i hög grad hur snabbt det materiella välståndet kommer att utvecklas i framöver. Produktivitet mäts som förädlingsvärde per arbetad timme. I ett långsiktigt perspektiv, dvs. när man bortser från konjunkturella variationer, bestäms produktivitetsutvecklingen av teknologiska framsteg, av hur arbetskraftens kompetens och förmåga utvecklas samt av hur kapitalintensiteten i produktionen utvecklas, dvs. hur insatsen av kapitaltjänster per arbetad timme utvecklas. På aggregerad nivå påverkas dessutom produktivitetsutvecklingen av sammansättningseffekter, t.ex. till följd av att andelen produktion inom mindre produktiva branscher minskar till förmån för mer produktiva branscher eller vice versa. Den tilltagande globaliseringen, med bl.a. en snabbt växande världshandel, ökande konkurrens och allt fler som får tillgång till Internet, medför att teknologiska framsteg tenderar att spridas snabbt i världsekonomin. Detta innebär att den teknologiska utvecklingen i inte bara påverkas av inhemska faktorer utan Bilaga 6 till LU 2008 i hög grad också av utvecklingen i omvärlden. Men också andra faktorer som t.ex. utvecklingen av arbetskraftens utbildningsnivå kan påverka den framtida produktivitetsutvecklingen i . Det är också uppenbart att politiska beslut kan påverka produktiviteten. Exempelvis påverkar skattesystemets utformning kapitalbildningen och därmed kapitalintensiteten i produktionen. Skattesystemet, liksom studiemedelssystemet, påverkar även de ekonomiska drivkrafterna för utbildning. Tillsammans med utformningen av utbildningsväsendet har dessa en inverkan på arbetskraftens utbildningsnivå och därmed på dess produktivitet. Dessutom kan politiska beslut ha både direkta och indirekta effekter på hur mycket resurser som avsätts till forskning och utveckling, vilket i sin tur kan påverka den teknologiska utvecklingen. Politiska beslut som främjar kapitalbildning, utbildning, samt forskning och utveckling kan höja produk- tiviteten. Även effektiviteten i olika institutioner, som t.ex. rätts- väsendet, kan påverka produktiviteten, exempelvis via konkurrens- och patentlagstiftningen. Den akademiska litteraturen om ekonomisk tillväxt ger dock i allmänhet inte stöd för att regelförändringar har varaktiga effekter på produktivitetstillväxten. Regelförändringar har snarare varaktiga effekter på produktivitets- nivån och påverkar därför vanligen produktivitetstillväxten endast övergångsvis. Drivkrafterna bakom den historiska produktivitetsutvecklingen är en viktig utgångspunkt vid en bedömning av den framtida produktivitetsutvecklingen. Det huvudsakliga syftet med denna rapport är att analysera produktivitetsutvecklingen i det svenska näringslivet med hjälp av s.k. tillväxtbokföring för åren 1997–2005 och att göra framskrivningar av den trendmässiga, dvs. konjunkturellt balanserade, utvecklingen av produktiviteten och förädlingsvärdet i näringslivet. Tillväxtbokföring är en metod för att dekomponera förändringen i förädlingsvärdet, och därmed också förändringen i produktiviteten, i olika beståndsdelar. Produktivitetsutvecklingen har sett mycket olika ut i olika branscher. För att öka precisionen i tillväxtbokföringen och för att skapa bättre underlag för framskrivningar av produktiviteten delas näringslivet upp i fyra olika branscher vilka analyseras var för sig: IKT-branschen, tillverkningsindustrin exklusive IKT, övriga varubranschen samt tjänstebranschen exklusive IKT. IKT- branschen har haft en exceptionell produktivitetsutveckling och är därför intressant att studera separat. Bilaga 6 till LU 2008 tillverkningsindustrin exklusive IKT har haft en betydligt starkare produktivitetsutveckling än näringslivet som helhet, och har troligen i högre grad än de mer hemmamarknadsorienterade branscherna (övriga varubranschen och tjänstebranschen exklusive IKT) påverkats av den ökande internationaliseringen. Olika slags kapital är olika produktivt. För att kunna beakta detta vid tillväxtbokföringen delas kapitalet upp i tre olika kapitalslag i var och en av de fyra branscherna: maskiner (inklusive transport, exklusive hårdvara), byggnader och anläggningar (inklusive bostäder) och IKT-kapital. Härigenom kan ett mått på s.k. kapitaltjänster som tar hänsyn till att olika kapitalslag är olika produktiva beräknas för varje bransch. Stor vikt läggs vid att analysera vilken roll sammansättningen av arbetskraften spelar för produktivitetsutvecklingen. Arbetskraften delas därför upp i tre dimensioner: ålder, utbildningsnivå och födelseland. Olika grupper av arbetskraften har olika genomsnittlig produktivitet och genom denna uppdelning kan hänsyn tas till förändringar i arbetskraftens sammansättning över tiden. Som approximation för relativ produktivitet mellan olika grupper av arbetskraften används relativ lön. Skillnader i lön mellan olika grupper av arbetskraften beaktas i sammanvägningen av de s.k. kvalitetsjusterade arbetade timmarna. Grupper med hög relativ lön ges jämförelsevis hög vikt i sammanvägningen. Begreppet kvalitets- justering är etablerat i sammanhanget och används därför genom- gående i rapporten. Med kvalitetsjustering av arbetskraften avses alltså att skillnader i lön, och därmed i antagen produktivitet, som kan hänföras till ålder, utbildningsnivå och födelseland beaktas i beräkningarna. Ålder kan påverka produktiviteten på flera sätt. Produktiviteten hos äldre kan t.ex. gynnas av att de har mer arbetslivserfarenhet, medan produktiviteten hos yngre kan påverkas positivt av att deras formella utbildning är av färskare datum. Ökad utbildning går vanligen hand i hand med högre lön, och därmed högre antagen produktivitet. Även födelselandet kan vara en faktor som påverkar lönen, och därmed den antagna produktiviteten. Det är bl.a. tänkbart att utlandsfödda i genomsnitt har mindre relevant arbetslivserfarenhet för svenska förhållanden än svenskfödda personer med samma ålder och utbildningsnivå. Dessutom kan vissa utbildningar vara svåra att applicera på svenska förhållanden, exempelvis juridik. Bristande kunskaper i det svenska språket kan ha en återhållande effekt på vissa utlandsföddas produktivitet. Bilaga 6 till LU 2008 rad faktorer kan bidra till att vissa utlandsfödda har svårare att finna arbeten inom områden de är utbildade för och att utlandsfödda i högre grad än svenskfödda är överkvalificerade i termer av utbildningsnivå för de arbeten de har. Men även om det kan finnas flera faktorer som kan påverka arbetsmarknads- situationen, kan löneskillnader i jämförelse med svenskfödda också bero på diskriminering. I vilken omfattning löneskillnader beror på diskriminering respektive faktiska skillnader i produktivitet är svårt att avgöra och analyseras inte i denna studie. Skillnad i lön antas spegla skillnad i produktivitet. Rapportens struktur och viktigaste resultat och slutsatser redovisas nedan. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring för näringslivet i –2005 I detta kapitel diskuteras bl.a. produktivitetens drivkrafter kort. Här presenteras också metodiken för tillväxtbokföring. Därefter analyseras produktivitetsutvecklingen i olika branscher av det svenska näringslivet och i näringslivet som helhet för perioden –2005 med hjälp av tillväxtbokföring. I kapitlet redovisas även beräkningarna av kapitaltjänstmåtten och kvalitetsjusteringen av arbetskraften. Kapitlet avslutas med en genomgång av några tidigare tillväxtbokföringsanalyser för , vilka kontrasteras mot resultaten för några andra länder. Produktiviteten i näringslivet som helhet ökade i genomsnitt –2005 (se tabell S.1). Kapitalfördjupning, dvs. en ökad mängd kapitaltjänster per arbetad timme, gav i genomsnitt ett bidrag , av vilket mer kapital stod för och bättre kapital för något . Kvalitetsjustering av de arbetade timmarna bidrog i genomsnitt med 0,3 procent- enheter till produktivitetstillväxten som en konsekvens av att arbetskraftens sammansättning förändrades i riktning mot mer högproduktiva grupper. Framförallt berodde detta på att andelen sysselsatta personer med eftergymnasial utbildning ökade . Slutligen gav den totala faktorproduktiviteten (TFP) ett bidrag om i genomsnitt till produk- tivitetstillväxten. Förändringar i TFP följer bl.a. av tekniska innovationer och förbättrad organisation och speglar i ett Bilaga 6 till LU 2008 trendmässigt perspektiv den teknologiska utvecklingen. Hälften av bidraget från stigande TFP, dvs. , kom från växande TFP i IKT-branschen, trots att denna bransch bara stod för av förädlingsvärdet i näringslivet. Utvecklingen i IKT-branschen var alltså mycket betydelsefull. I detta kapitel görs framskrivningar av produktivitetstillväxten på branschnivå, från vilka utvecklingen i näringslivet som helhet beräknas. Perioden är 2006–2020. Framskrivningarna av TFP- utvecklingen baseras i hög grad på den historiska trendmässiga tillväxten i i respektive bransch, men också andra bedömares syn på utvecklingen internationellt vägs in. Osäkerheten i fram- skrivningar av den trendmässiga TFP-utvecklingen är av naturliga skäl mycket stor. Denna osäkerhet är särskilt stor inom IKT- branschen, där den trendmässiga TFP-tillväxten har varit mycket hög . Som en känslighetsanalys genomförs därför framskrivningar för produktivitetstillväxten med alternativa antaganden om TFP-tillväxten i IKT-branschen. Den konjunkturellt balanserade utvecklingen av antalet arbetade timmar skrivs fram med utgångspunkt från den demografiska utvecklingen enligt befolkningsprognos och utbildningsprognos, varefter de arbetade timmarna kvalitetsjusteras enligt samma principer som för perioden –2005. Kapitaltjänsterna skrivs fram så att kapitalkostnaden för varje kapitalslag utgör en andel av förädlingsvärdet i respektive bransch. I det redovisade basscenariot är den trendmässiga produktivitetstillväxten i näringslivet som helhet –2020 (se tabell S.1). Detta är lägre i jämförelse med den genomsnittliga faktiska utvecklingen –2005. Det främsta skälet till nedväxlingen är att TFP- tillväxten förutses dämpas med i IKT-branschen och i tillverkningsindustrin i jämförelse med den snabba utvecklingen –2005. Bidraget från stigande kvalitet hos arbetskraften blir också något mindre i framskrivningarna. Även den trendmässiga utvecklingen av de arbetade timmarna blir något svagare framöver i jämförelse med utvecklingen –2005, Bilaga 6 till LU 2008 och tillväxten i förädlingsvärdet växlar därför ner något mer än tillväxten i produktiviteten. Basscenariot bygger på en rad osäkra antaganden. Därför analyseras två alternativa utvecklingar. I utbildningsscenariot antas att 10 000 fler personer påbörjar eftergymnasial utbildning i jämförelse med i basscenariot. I integrationsscenariot analyseras effekterna av en successivt förbättrad integration på arbetsmarknaden av personer födda utanför de nordiska länderna. Här förutsätts att skillnaden i sysselsättningsgrad och lön, och därmed i antagen produktivitet, mellan personer födda utanför och svenskfödda, med samma ålder och samma utbildningsnivå, halveras –2020. Resultaten för de alternativa scenarierna kontrasteras i tabell S.1. –2020 utvecklas förädlingsvärdet snabbast i integrationsscenariot. Orsaken är främst att den förbättrade integrationen medför att de arbetade timmarna ökar snabbare än i de andra scenarierna, i synnerhet i jämförelse med i utbildnings- scenariot. Generellt sett kan skillnaderna mellan de olika scenarierna framstå som ganska små när de presenteras som årliga tillväxttal. Men, som konstaterats ovan, den sammanlagda effekten över perioden är ändå betydande. är exempelvis förädlingsvärdet i näringslivet högre i integrations- scenariot än i såväl basscenariot som i utbildningsscenariot. Motsvarande siffra för antalet arbetade timmar är . Bilaga 6 till LU 2008 Tabell S.1 Förädlingsvärde, arbetade timmar och arbets- produktivitet i näringslivet Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter Källa: Egna beräkningar. Produktiviteten utvecklas snabbare i integrationsscenariot än i basscenariot, och marginellt snabbare i jämförelse med i utbildningsscenariot. Vid en första anblick kan detta förefalla överraskande. Bakom resultatet ligger naturligtvis antagandet om att den förbättrade integrationen av personer födda utanför går hand i hand med att deras löner, och därmed den antagna produktiviteten, gradvis stiger mot nivån för svenskfödda. Sammanfattningsvis kan det konstateras att produktivitets- utvecklingen skiljer sig förhållandevis lite åt mellan de olika scenarierna. Men skillnaderna i arbetade timmar är betydligt större. I integrationsscenariot växer de arbetade timmarna snabbare när den förbättrade integrationen på arbetsmarknaden av personer födda utanför driver på sysselsättningsgraden för dessa, medan de arbetade timmarna utvecklas svagare i utbildnings- scenariot när fler studerar och färre arbetar. Effekterna på det totala antalet arbetade timmar är därmed den viktigaste faktorn bakom skillnaderna i hur förädlingsvärdet i näringslivet utvecklas i de olika scenarierna. Resultaten ger upphov till några intressanta slutsatser. En slutsats, som är mycket väntad, är att den teknologiska utvecklingen, och därmed TFP, är den viktigaste faktorn för produktivitetstillväxten. Bilaga 6 till LU 2008 En rad åtgärder kan tänkas påverka TFP-utvecklingen, men troligen bara övergångsvis. Det är t.ex. möjligt att en fortsatt utbyggnad av den eftergymnasiala utbildningen kan gå hand i hand med ökade satsningar på forskning och utveckling och därigenom bidra till en snabbare teknologisk utveckling. Men om ett sådant inslag av s.k. endogen tillväxt från ökade utbildningssatsningar kommer till stånd eller inte är mycket osäkert. Om andelen personer som genomgår eftergymnasial utbildning fortsätter att öka kommer sammansättningsförändringen i riktning mot arbetskraft med högre produktivitet att påskyndas, vilket kommer att driva upp produktivitetstillväxten. Men andelen av de sysselsatta som har eftergymnasial utbildning fortsättar att öka även med dagens dimensionering av den eftergymnasiala utbild- ningen till följd av den pågående generationsväxlingen på arbetsmarknaden. Det kan därför inte uteslutas att en ytterligare ökning av andelen personer som genomgår eftergymnasial utbildning kan bidra till att skapa ett överutbud av personer med eftergymnasial utbildning. Om så skulle bli fallet är naturligtvis produktivitetsvinsterna av en ökad utbildningssatsning mera osäkra. medför ett ökat antal personer som genomgår eftergymnasial utbildning att antalet sysselsatta personer hålls tillbaka. Resultaten implicerar att det är viktigt att tillkommande utbildningssatsningar styrs av efterfrågebehovet för att de inom en rimlig tidshorisont skall bidra till att också förädlingsvärdet i näringslivet blir högre än annars. En förbättrad integration på arbetsmarknaden av utlandsfödda kan ge en mer omedelbar positiv effekt på hur förädlingsvärdet i näringslivet utvecklas. Det finns här en mycket stor potential. Det redovisade integrationsscenariot, med en successiv halvering av skillnader i sysselsättningsgrad och skillnader i lön, och därmed i antagen produktivitet, mellan personer födda utanför och svenskfödda med samma utbildningsnivå och samma ålder innebär att förädlingsvärdet i näringslivet blir högre 2020 i jämförelse med i basscenariot. Vilka åtgärder och förändringar som krävs för att scenariot ska förverkligas analyseras inte i denna studie, men om integrationen av utlandsfödda på arbetsmarknaden kan förbättras är de potentiella samhällsekonomiska vinsterna stora. De två alternativscenarierna skall dock inte ställas mot varandra. Det är odiskutabelt så att en förbättrad integration av utlandsfödda på arbetsmarknaden är mycket positiv för den ekonomiska Bilaga 6 till LU 2008 utvecklingen, framförallt genom ökad sysselsättning. Det är också troligt att en utbyggnad av den eftergymnasiala utbildningen kommer att ha positiva effekter på den samhällsekonomiska utvecklingen, åtminstone på . För att så skall bli fallet är det dock viktigt att tillkommande utbildningssatsningar vägleds av behoven på arbetsmarknaden. ande svävar över ordet. Strävan mot att höja arbetsproduktiviteten, eller produktiviteten kort och gott, förknippas säkert av många med personal- nedskärningar, ökat arbetstempo och stress.TPF1FPT Men möjligheterna att öka produktiviteten genom att driva upp arbetstempot är begränsade av naturliga skäl. Om arbetstempot drivs upp för mycket försämras kvaliteten på det arbete som utförs. Detta påverkar produktiviteten negativt eftersom produktiviteten inte bara speglar hur mycket som utförs, utan också kvaliteten i det som produceras. De viktigaste drivkrafterna för produktivitets- utvecklingen i ett längre perspektiv är i stället teknologisk utveckling och förbättrad arbetsorganisation, mer och bättre produktionsutrustning och en ökad kunskapsnivå hos dem som arbetar. Den framtida produktivitetsutvecklingen kommer i ett långsiktigt perspektiv att vara avgörande för hur det materiella välståndet utvecklas. Drivkrafterna bakom den historiska produktivitetsutvecklingen är en viktig utgångspunkt vid en bedömning av den framtida utvecklingen. Med hjälp av s.k. tillväxtbokföring kan den historiska produktivitetsutvecklingen delas upp i en del som följer av mer och bättre produktionsfaktorer och i en del som följer av andra faktorer som teknologisk utveckling och förbättrad arbetsorganisation. I denna studie analyseras utvecklingen för olika branscher i det svenska näringslivet med hjälp av tillväxtbokföring för perioden – 2005.TPF2FPT Resultaten används sedan som utgångspunkt för att göra framskrivningar . Metoden medger transparenta och 1TP PT Produktivitet används genomgående som synonym för arbetsproduktivitet i denna studie. Produktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn har i det närmaste varit noll av bl.a. beräkningstekniska skäl. Det är därmed av mindre intresse att analysera produktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn med hjälp av tillväxtbokföring. Bilaga 6 till LU 2008 systematiska framskrivningar av produktivitetsutvecklingen, där t.ex. förändringar i arbetskraftens sammansättning kan beaktas. Produktiviteten beräknas som det fastprisberäknade värdet (dvs. volymen) av de varor och tjänster som produceras per arbetad timme, korrigerat för förbrukning av insatsvaror och tjänster. bruttonationalprodukten, BNP, är summan av allt förädlingsvärde i en ekonomi kan därför produktiviteten i ekonomin som helhet mätas som BNP per arbetad timme. Diagram 1.1 BNP per capita och produktivitet Index 2000 = 100 Anm.: Data är bearbetad av . Källa: , R. [2005] och egna beräkningar. I diagram 1.1 redovisas hur BNP per capita utvecklades i volym- termer . växte BNP per capita med i genomsnitt , vilket innebar att BNP per Bilaga 6 till LU 2008 Inledning capita i det närmaste trefaldigades under seklet. var utvecklingen betydligt starkare och BNP per capita nära nog niofaldigades med en genomsnittlig årlig tillväxt på . Under det förenklande antagandet att den genomsnittliga arbetade tiden per person och år har varit oförändrad, speglar utvecklingen av BNP per capita också hur produktiviteten har utvecklats. Detta är naturligtvis inte ett helt realistiskt antagande. Exempelvis är veckoarbetstiden kortare nu än den var .