sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Genomgången av lärarutbildningens historia i kapitel 2 har visat att många av de tankar som framförts som radi- kala och nydanande i själva verket sällan varit nya. I den skolpoli- tiska debatten är historieskrivningen ofta svartvit och förenklad. De blivande lärarna är i stort behov av att kunna sätta in skolans situation och sina studier i ett längre tidsperspektiv, något som också betonas i skolans läroplaner. Ett övergripande historiskt per- spektiv förbereder lärare betydligt bättre än ett aktuellt modeperspektiv. Historiska kunskaper för en med- vetenhet om sammanhangens betydelse och en kritiskt reflekte- rande öppenhet hos de blivande lärarna. Lärare ska kunna svara på frågor som: -varför fick vi en obligatorisk skola? -vilka krafter i samhället kom att inverka på skolans utformning? -vilka tankar låg bakom införandet av ? Områden som alla lärare bör känna till är exempelvis: -förskolans ursprung och pedagogik -läsundervisningens och skolämnenas historia -olika utbildningsvetenskapliga forskningsinriktningar över tiden. Vilka budskap exempelvis , , , , och sökte förmedla borde vara gemensam kulturell egendom för lärare på alla nivåer. Kompetensbehov för blivande lärare Enligt högskolelagen ska utbildningen vid universitet och högsko- lor främja förståelsen för andra länder och för internationella för- hållanden. Detta måste självklart även gälla för, och genomsyra, lärarutbildningen. utvärdering visade att lärarutbildningen skiljer ut sig negativt från andra högskoleutbild- ningar i fråga om internationalisering. Det gäller låg grad av stu- dentmobilitet, frånvaro av utländsk kurslitteratur och brist på internationella utblickar allmänt sett. Lärarstuderande har länge varit den studerandegrupp som i minst utsträckning förlagt delar av sin utbildning utomlands. En av orsakerna till detta kan vara att skolsystem ansågs progressivt och tilldrog sig internationell uppmärksamhet. Detta kan ha bidragit till att forma uppfattningen att den svenska skolan utgjorde ett ideal, och att studier utomlands därför inte hade något större värde för blivande lärare. Oavsett den svenska skolans ställning internationellt är det tveklöst så att utlandsstudier alltid har ett värde. Lärarutbildning- arna måste verka för att fler studerande reser utomlands. Utbild- ningarnas struktur ska också underlätta att exempelvis under en termin förlägga studierna till ett utländskt lärosäte. Även om skol- systemen i sig är nationellt präglade, är ändå utbildningsvetenska- pen ofta generell och internationell. En kontrastiv dimension kan också stimulera reflektionen och det framtida utvecklingsarbetet. Även utländska lärarstuderande bör uppmuntras att i större utsträckning förlägga delar av sina studier till , något som utbildningarnas struktur bör underlätta. Att jämföra det egna utbildningssystemet med andra är ett sätt att tydliggöra och förstå det nationellt och/eller lokalt unika. Sådana jämförelser kan ge förutsättningar för att bättre förhålla sig till ett föränderligt samhälle med täta kontakter över nations- och kulturgränser. Internationalisering bidrar till att höja utbildningens kvalitet och främjar kulturell förståelse. Det är därför av vikt att betona betydelsen av såväl erfarenheter av som kunskaper om och färdigheter i att vistas i en internationell och multikulturell arbets- miljö, vare sig denna finns i eller utomlands. Internationali- sering ger kännedom om en rad olika sätt att organisera, genomföra och förstå utbildning (till stöd för ökad måluppfyllelse). Ett annat syfte kan vara att den studerande eller läraren ska kunna sätta in sina studier eller sitt arbete i ett globalt sammanhang. Kompetensbehov för blivande lärare Läraryrket borde vara en profession inom vilken mobilitet ska vara, inte bara en möjlighet, utan även ett naturligt inslag. Detta kan också ses utifrån perspektivet att göra yrket tillräckligt intres- sant så att högpresterande elever också söker sig till lärarutbildning och därmed även till yrket. om läraryrket,TPF1FPT bely- ser inte minst denna aspekt. I årets regleringsbrev för universitet och högskolor preciseras syftet med internationaliseringsarbetet: Universitet och högskolor skall bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete i syfte att främja utbildningens kvalitet samt förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden.TPF2FPT 3.1.4Informations- och kommunikationsteknik (IT) som utbildningsresurs Lärande består till stor del av kommunikation och bearbetning av information. Informations- och kommunikationsteknik (IT) är ett allt viktigare redskap i skolan. Villkor som anses avgörande för bästa användning av nya undervisnings- och inlärningsmetoder är att IT används i syfte att förbättra undervisningens kvalitet. Det gäller att främja praxis där IT inverkar positivt på undervisningen och inlärningen, så att hänsyn kan tas till de studerandes olika inlärningsstilar och pedagogiska behov. Det är därför viktigt att såväl blivande som redan yrkesverksamma lärare stöds i deras nya och vidgade roll. Det är vidare viktigt att forska kring samt utvär- dera hur IT inverkar på resultatet av inlärningsprocessen i form av förvärvade kunskaper och färdigheter. Generellt kommer läraren att spela en ny och viktig roll i det framtida informations- och kommunikationssamhället. IT i olika former kommer allt mer att genomsyra den vardagliga tillvaron för framtidens medborgare. Det behövs emellertid en vägledare som med kompetens och auktoritet kan stödja barn och ungdomar på väg ut i samhället. Läraren kan genom sin utbildning och erfarenhet varna för faror på Internet, hjälpa till med såväl sökningsmetoder som strukturering av funnet material och stimulera till innovativt tänkande. Läraren kan också vägleda i etikfrågor på nätet, ta upp frågor om mediehantering, ge sakkunniga råd om ord- och bild- behandling samt skapa förståelse för matematiska samband genom 1TP PT (2005). Teachers Matter, Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. 2TP PT Regeringsbeslut U2006/9555BIA, s. 4. Kompetensbehov för blivande lärare Vidare kan exempelvis realtidsstudier av undervattens- eller rymdhändelser med möjlighet till momentan påverkan av det pågående skeendet genomföras. Fler liknande och tydliggörande möjligheter öppnar sig inom många ämnen genom IT. Läraren kan återfå en del av sin förlorade auktoritet och även på IT-området bli en positiv, kunnig och stödjande kraft för eleverna. Det kan finnas en osäkerhet hos lärare inför den tekniska utvecklingen och för att inte ha samma tekniska kompetens som eleverna. Denna oro är dock inte ett generellt problem. Det finns många engagerade lärare som är positiva till IT och framgångsrikt använder IT aktivt och frekvent i undervisningen. På motsvarande sätt finns det positiva ansatser till integrering av IT inom lärar- utbildningarna på flera lärosäten, även om förekomsten ännu inte är särskilt stor. 3.2Den utbildningsvetenskapliga gemensamma kärnan Den utbildningsvetenskapliga kärnan ska vara gemensam för alla lärarstuderande. Dess innehåll som närmare beskrivs nedan ger en grund inom de kunskapsområden som utredningen menar att samtliga lärare bör ha med sig, därför att de utgör centrala delar av lärarens yrkesutövning. Kunskaper i flera av de moment som föreslås ingå i den utbild- ningsvetenskapliga kärnan har bland annat efterlysts i svaren på utredningens enkät (se kapitel 2.4). Det innebär att de sanno- likt ofta saknas i lärarutbildningen, något som stöds också av Hög- skoleverkets utvärderingar och av genomgången av de krav som styrdokumenten ställer på läraren. Det kan i sin tur tyda på bristande insikter om vilka kunskaper och färdigheter en blivande lärare behöver. I detta sammanhang måste också vikten av fortbildning och kompetensutveckling av lärare betonas. Utbildningen kan aldrig fullständigt täcka in allt en lärare behöver under ett långt yrkesliv. Utbildningen ska ge en solid grund, men också en medvetenhet om behovet av kontinuerlig kompetensutveckling, inte minst i under- visningsämnena. Fortbildning och kompetensutveckling diskuteras närmare i kapitel 7.3. Den utbildningsvetenskapliga kärnan innebär en skärpning av såväl kunskapskrav som ämnesfördjupning och effektivitet jämfört Kompetensbehov för blivande lärare med dagens allmänna utbildningsområde. Det föreslagna innehållet kräver sannolikt en betydande satsning på kompetensutveckling av lärarutbildare, eftersom vissa av momenten inte har den framträdande plats i utbildningen som vore önskvärd. Det viktiga uppdrag som läraren anförtros att göra eleverna delaktiga av skolans – och samhällets – värdegrund kommer in i flera av momenten nedan. för läraryrket centrala och generella kunskaper och färdigheter ska samlas i en utbildningsvetenskaplig kärna. Denna kärna bör omfatta följande åtta moment: -Utbildningens organisation och villkor, demokratins grunder -Läroplansteori och didaktik -Vetenskapsteori, forskningsmetodik och statistik -Utveckling och lärande -Sociala relationer, konflikthantering och ledarskap -Bedömning och betygsättning -Utvärdering och utvecklingsarbete Dessa åtta moment beskrivs närmare nedan. Särskild vikt har i genomgången lagts vid momenten utveckling och lärande och specialpedagogik. Dessa områden kan sägas kräva särskild kon- kretion i framställningen, och betonas också som särskilt väsentliga i utredningens direktiv. 3.2.1Utbildningens organisation och villkor, demokratins grunder De olika skolformernas uppdrag och regelverk uttryckt i skollag och förordningar är en nödvändig del av lärarens yrkeskunskap. Detta moment måste också inkludera kunskap om den politiska styrningen av skolan, såväl lokalt som nationellt och internatio- nellt. På den nationella nivån ska myndigheter som och Kompetensbehov för blivande lärare och deras uppdrag behandlas, och på den internationella nivån till exempel vilken roll EU och organ som och har. Det är också viktigt att ta upp den interna ledningen av skolorna, rektors roll och lärarnas eget ansvar och mandat. De fristående skolorna är en realitet i det svenska utbildnings- systemet. Det är en självklarhet att även deras villkor och speciella förutsättningar behandlas inom ramen för detta moment. En del lärare kommer också under sitt yrkesliv att vara med och starta nya fristående skolor, varför en viss orientering om entreprenörskap på utbildningsområdet bör ingå. Som nämnts ovan ska det historiska perspektivet vara genom- gående i lärarutbildningen. I denna del av den utbildningsveten- skapliga kärnan har en mer konkret översikt över den svenska skolhistorien sin plats, med tyngdpunkt på utvecklingen . Lärarutbildningens historia behandlas lämpligen i detta samman- hang. En av skolans viktigaste uppgifter är att fostra till demokrati. För blivande lärare är det därför nödvändigt att själv känna till demokratins teoretiska grund men också att behärska dess prak- tiska former, bl.a. mötesteknik. I den målstyrda skolan betonas samverkan mellan lärare, vilket ofta innebär organisation av undervisningen i arbetslag bl.a. för att nå en helhetssyn på eleven och dennes lärande. Momentet kan struktureras efter följande frågeställningar: -Hur har skolan (förskolan, vuxenutbildningen, fritids- hemmet) som institution konstituerats? -Hur har utbildningens innehåll etablerats? -Vilka har eleverna och lärarna varit (kön, social och etnisk bakgrund, utbildningens olika nivåer, lärarnas utbildning)? -Hur styrs skolan/utbildningen? -Vilka lagar och regler gäller? -Vilka är demokratins grundvärden och hur tillämpas de i praktiken? Kompetensbehov för blivande lärare Läroplansteori är av stor betydelse för lärare som kommer att verka i ett decentraliserat och målstyrt skolväsende. Vad har besluts- fattarna velat uppnå med läroplaner och kursplaner? Vilket utrymme lämnar de för det lokala kollektiva och individuella utvecklingsarbetet? Med de krav som finns på att utarbeta lokala arbetsplaner är det nödvändigt med kunskaper om läroplans- och kursplanekonstruktion. Det är viktigt att få insikt i olika principer för hur kunskap väljs ut och organiseras för lärande. Här bör utrymme för pedagogisk filosofi finnas och då upplagt på ett sådant sett att det kan återbrukas i undervisningen om vetenskapsteori (se nedan). Den didaktiska dimensionen av lärarutbildningen ska i första hand vara kopplad till ämnesundervisningen. Vissa grundläggande frågor bör dock behandlas inom ramen för den utbildningsveten- skapliga kärnan. Ett exempel på en sådan fråga är hur man hanterar ett samhälle där allt mer är osynligt för barn och ungdomar och där konstruktioner inte är lätta att förstå. Skolan måste genom undervisningen hjälpa eleverna att göra det osynliga synligt, vilket kräver generativa modeller som kan byggas och åldersstadier. Denna typ av principiella didaktiska frågor ligger utanför ämnesdidaktiken. Att kunna framträda inför grupp och väcka dess intresse är en helt nödvändig del av lärarens arbete. Tillämpliga delar av retori- kens och dramaturgins grunder bör ges inom detta moment. IT är ett överordnat perspektiv i lärarutbildningen, men inom det didaktiska momentet bör en mer övergripande och problemati- serande diskussion finnas kring användningen av olika teknologiska hjälpmedel i undervisningen, med historiska referenser. Läromedelskunskap i vid bemärkelse är också en viktig del av de blivande lärarnas förberedelser på yrkesutövningen. Frågor om avsändare, perspektiv och budskap måste ställas inför varje läro- medel för att så långt möjligt undvika vinklade eller alltför förenk- lade framställningar. Kompetensbehov för blivande lärare Momentet kan struktureras efter följande frågeställningar: -Hur väljs kunskap ut för lärande? -Hur organiseras kunskap för lärande? -Hur presenteras kunskap för lärande? -Hur formas medborgarna genom skolan? 3.2.3Vetenskapsteori, forskningsmetodik och statistik Som akademisk yrkesutbildning ska lärarutbildningen självklart präglas av ett vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt. Detta grundläggande perspektiv har redan nämnts. Den utbildningsveten- skapliga kärnan behöver också innehålla ett mer artikulerat veten- skapsteoretiskt moment. Denna del bör kunna samordnas med pedagogisk filosofi genom att se på samspelet mellan vetenskaps- och kunskapsteori. Relationen mellan teori och empiri är central och därmed begrepp som generaliserbarhet. Såväl denna relation som forskningsmetodiken i stort måste relateras till konkreta frågeställningar. De allra mest konkreta kunskaperna i vetenskap- ligt skrivande, bibliografisk metod med mera hänskjuts däremot till kurser i samband med examensarbetena. studie Examensarbetet inom den nya lärar- utbildningen visade att en produktionsmodell dominerade bland examensarbetena. Det var vanligt att de lärarstuderande ägnade sig åt egen forskning enligt kvalitativ metod, vilket vare sig arbetenas omfång, handledarnas kompetens eller studenternas kunskaper räckte till för.TPF3FPT Examensarbeten av den konsumtionsmodell som var dominerande inom sjuksköterskeutbildningen borde före- komma i större utsträckning inom lärarutbildningen. På detta sätt förbereds de blivande lärarna på att kontinuerligt använda sig av aktuell forskning. Detta kan ske till exempel genom att de lärar- studerande gör kunskapsöversikter över olika pedagogiska områ- den. Det räcker med att betrakta litteraturlistor för ett antal utbild- ningsvetenskapliga arbeten för att se en annan för det pedagogiska forskningsfältet typisk företeelse. Det gäller användningen av poli- tiska dokument – såväl fastställda styrdokument som läroplaner 3TP PT (2006:47R). Kompetensbehov för blivande lärare och programmatiska dokument som internationella överenskom- melser. Sådana texter kan självklart vara utgångspunkter eller före- mål för vetenskapliga undersökningar, men kan inte ses som veten- skapliga teorier eller beskrivningar av skolans verklighet. Om bli- vande lärare får uppfattningen att politiska och vetenskapliga texter har samma status, riskerar de att få en alltför okritisk hållning till material som har en ideologisk snarare än empirisk grund. Användningen av statistik måste få ett relativt stort utrymme så att grunderna för deskriptiv statistik och statistisk inferens kom- mer med. Exempelvis rapporteras ibland starka statistiska samband (korrelationer) mellan skolprestationer och någon annan faktor, t.ex. kostvanor, sömntid, fritidsaktiviteter. Korrelationer kan emellertid inte alltid tolkas i termer av orsak-verkan. Andra bak- omliggande faktorer kan vara de egentliga orsakerna. Sken- korrelationer är tyvärr alltför vanliga, och granskas sällan kritiskt i media eller av lärare. En god lärarutbildning skulle kunna bidra med en kritisk hållning även i detta avseende. En annan aspekt på korrelationer är tolkningen av storleken på ett samband. Här räcker det inte med att någon hävdar att samban- det är statistiskt signifikant eller säkerställt. Med tillräckligt stora deltagarantal kan även obetydliga samband nå signifikans. Mer avgörande är hur stor förklaringskraft ett samband kan ha. En översikt över bredden på det utbildningsvetenskapliga fältet, liksom information om möjligheterna att gå vidare till forskar- utbildning, hör också hemma i detta moment. Momentet kan struktureras efter följande frågeställningar: -Vad är möjlig kunskap? -Vad kan hållas för troligt och vad kan hållas för sant? -När är något sannolikt? -Hur organiseras utbildningsvetenskaplig forskning? -Hur förhåller sig teori till tillämpning inom utbildnings- vetenskap? Kompetensbehov för blivande lärare En ny lärarutbildning måste få en fast grund av vetenskapligt base- rade kunskaper om människan som biologisk, social och kulturell varelse. Ett sådant fundament inrymmer bidrag från modern hjärnforskning, utvecklingspsykologi, kognitiv psykologi, diffe- rentialpsykologi, socialpsykologi, sociologi och framför allt peda- gogisk psykologi som integrerar mycket av kunskaperna från de olika specialområdena och i grunden handlar om människans lärande. Ju mer kunskap om barns och ungdomars förutsättningar och behov lärare har, och ju bättre de förstår villkoren för utveckling och inlärning, desto större är deras möjligheter att förbättra skolan. Forskningen om barns utveckling har gjort stora framsteg, och den pedagogiska psykologin ger för lärarutbild- ningen ett nödvändigt kunskapsunderlag. Den pedagogiska psykologins huvudfokus har gällt hur männi- skor utvecklas, förändras och lär sig nya färdigheter och kunskaper – på basis av planmässig undervisning i den institutionaliserade miljö som skolan utgör. Intresset gäller inte bara hur skolkunska- per och färdigheter erövras utan också människoblivandet i vidare mening, det som innefattar socialisation in i vuxenvärldens norm- och moralsystem med ofrånkomliga krav på social förmåga och ansvarstagande. Det handlar om den känslomässiga utvecklingen, förmågan att leva sig in i andra människors tankar, upplevelser, känslor och avsikter, förmåga att ta hänsyn och att utveckla ett moraliskt sinne. Inom den kognitiva psykologin studeras hur kunskap erövras, representeras, bevaras i minnet och används vid problemlösning, bedömningar och beslut. Naturligtvis har rönen från den kognitiva psykologin fått många tillämpningar inom pedagogiken. Kunskap betraktas inte längre som en enkel ackumulering av fakta utan som sammanhängande strukturer av vetande som kan förändras under inlärningen. Strävan i undervisningen måste vara att ta fasta på fakta och principer som har hög potens, i den bemärkelsen att de ger nyckeln till förståelse av en rad andra fakta och principer, fakta som har tankeväckande kraft och som kan bidra till en kvalitativ omorganisering av kunskaperna. De lärarstuderande bör självklart ta del av den mest inflytelse- rika forskningen på området som en del av en lärares allmänbild- ning och för att kritiskt kunna förhålla sig till den. Kompetensbehov för blivande lärare huvuddragen i idéerna hos två av förgrundsgestalterna, (1896–1980) och (1896–1934). Piaget uppmärksammade hur barns begreppsbildning utvecklas i successiva stadier. Under den tidiga barndomen bygger barnet upp en förståelse av omvärlden genom egen verksamhet. Barnet rör sig aktivt, känner, smakar, ser och hör när det agerar i omvärlden. På så sätt konstrueras begreppen – de grundläggande tankekategorierna tid, rum, orsak, verkan, objektens stabilitet och varaktighet. Efter- hand uppstår spänningar och motsägelser när något inte alltid stämmer och fler aspekter måste tas med i beräkningen. Så forme- ras nya, mer avancerade begrepp och föreställningar. Drivkraften bakom den kognitiva utvecklingen är således konflikter, brist på jämvikt. De invanda föreställningarna fungerar inte längre så bra och förväntningarna infrias inte. Barnet kan i sina tankar föreställa sig vad som borde inträffa när en förändring inträder, att till exempel vätskan hälls i en smalare flaska eller att degklumpen knådas ut till en smal korv. I sina tankar kan nu barnet gå tillbaka till ursprungstillståndet och inse att ingen mängd eller volym egentligen har ändrats. Sådant reversibelt tänkande, som också innefattar förmågan att hålla flera perspektiv aktuella, förmågan att skifta uppmärksam- heten från det som är mest påfallande (som vätskenivåns höjd) till andra, mer dolda, men viktiga dimensioner, utmärker barn i skol- åldern –12-årsåldern. Mot slutet av förskoleåldern eller i början av skolan överger också de flesta sitt egocentriska perspektiv och kan lättare sätta sig in i en annan individs position och tankar. Först i tonåren kan man göra mer avancerade tankeexperiment och formulera hypoteser om sådant som inte är för- handen eller är långt bortom den omedelbara åskådligheten. För den pedagogiska psykologin blir Piagets teori om barnets kognitiva utveckling viktig, på så sätt att den på ett mycket tydligt sätt demonstrerar att man måste anpassa undervisningen till den nivå barnet befinner sig på. Skolarbetet måste läggas upp efter barnets förutsättningar. Förskolebarnets betingelser är annorlunda än skol- barnets, vilket är ett viktigt skäl till att en speciell förskolepedago- gik behövs. Resultaten från Vygotskijs forskning kan summeras enligt föl- jande. Mer än Piaget betonade han språkets betydelse för barnets kognitiva utveckling. Först imiterar barn språkliga uttryck. Genom den medfödda förmågan att förstå att andra individer har avsikter, att man kan samordna sin uppmärksamhet med en annan och att Kompetensbehov för blivande lärare man kan leva sig in i andra individers situation, kan man också överta deras ord – i syfte att få deras uppmärksamhet och få sina önskningar uppfyllda. Talet är således från början något socialt som stärker banden mellan individer men som också ger vissa perspektiv på fenomen och händelser i omvärlden. I samtal med jämnåriga och vuxna hän- der det att missförstånd eller oklarheter uppstår men reds ut, och oenighet om hur något ska förstås eller uppfattas ger efter för- handlingar nya insikter. Språket är således en social verksamhet som inte bara ger förut- sättning för tänkande utan är ett tänkande i sig. Efterhand kan barnet internalisera, dvs. införliva språket så att det kan tala tyst för sig själv och därmed styra och reglera sitt tänkande, bli planmässig, ställa upp hypoteser samt inse sammanhang och relationer. Vygotskij har haft ett mycket stort inflytande på den pedagogiska psykologin och hans betoning av dialogens betydelse för utveckling av förståelse har direkta pedagogiska konsekvenser. För att bredda perspektivet till motivationspsykologin har elevers växlande motivation för lärande historiskt hanterats genom belö- ningar och straff. Beröm, uppmuntran, betyg, anmärkningar, kvar- sittning, och kroppsstraff har varit de viktigaste instru- menten för att få eleverna att ägna uppmärksamhet åt skolarbetet.