sou · GWB398 · 2008-10-29 00:00:00 — Sedan slut har Försvarsmakten genomgått omfattande förändringar. Detta arbete pågår fortfarande. Det gamla invasionsförsvaret har ersatts av ett insatsförsvar. Internationella insatser har blivit en huvuduppgift för Försvarsmakten. I budgetpropositionen anges kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga: Förmåga I Hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. Förmåga II Förmåga att vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingar och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. Förmåga III Efter allvarlig och varaktigt försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Försvarsmaktens regleringsbrev anger att uppgiften att genomföra internationella insatser ska vara grundläggande, men inte ensamt dimensionerande, vid utformningen av Försvarsmaktens förband. Omvärldsbeskrivning och beskrivning av det svenska försvaret SOU 2008:98 Försvarsmaktens insatsorganisation svarar för Försvarsmaktens operativa insatser. består av insatsförband och övriga förband. Insatsförbanden har olika grad av beredskap, dock som lägst . Övriga förband har en lägre beredskap än detta. Insatsförband och övriga förband benämns krigsförband. består insatsorganisationen av cirka 30 000 officerare, soldater och sjömän. En betydande andel av insatsorganisationens förband bemannas av värnpliktiga som efter fullgjord grundutbildning har krigsplacerats i ett krigsförband. Oavsett graden av beredskap förutsätter dessa förband mobilisering av värnpliktiga för att kunna användas fullt ut. Den absoluta merparten av de ordinarie förbanden i insatsorganisationen kan därför inte användas internationellt. Undantag finns exempelvis i form av specialförband med anställd personal. I lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten anges att Försvarsmakten ska ha en utlandsstyrka. För den internationella verksamheten har Försvarsmakten olika sorters förband. Rotationsförband är särskilt sammansatta för att genomföra en specifik mission utomlands och avvecklas efter genomförd insats. Försvarsmakten har även beredskapsförband som vid behov ska kunna användas i internationella insatser. Även dessa är i allmänhet skapade för att finnas till och avvecklas efter genomförd beredskap eller insats. Beredskapsförbanden kan även vara anmälda till internationella styrkeregister. ansvarade för uppbyggnaden och ledningen av en av EU:s stridsgrupper. Styrkan, som gick under namnet Nordic Battlegroup (NBG), skulle med kort varsel kunna ha satts in i olika former av internationella krishanteringsoperationer. Förberedelser pågår för att på nytt ska kunna delta i en av EU:s stridsgrupper. De nationella skyddsstyrkorna kompletterar de operativa insatsförbanden och svarar bland annat för ytövervakning och skydd av infrastruktur. Hemvärnet, som är en del av Försvarsmakten, utgör huvuddelen av de nationella skyddsstyrkorna. Hemvärnet består av frivillig personal med hög beredskap. Delar av personalen i hemvärnet kommer från de frivilliga försvarsorganisationerna. Omvärldsbeskrivning och beskrivning av det svenska försvaret försvarsorganisationerna förser även i övrigt Försvarsmakten med specialistkompetens inom olika områden. Försvarsmaktens grundorganisation svarar för stöd till och utbildning av förbanden i insatsorganisationen. Utbildning sker vid regementen, flottiljer, skolor och centra. Till grundorganisationen hör också Högkvarteret och hemvärnets utbildningsgrupper. En uppräkning av grundorganisationens enheter finns i bilaga 1 till förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 4Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt 4.1Försvarets personalförsörjning – bakgrund Tillgången på kompetent personal är avgörande för Försvarsmaktens förmåga att fullgöra sina uppgifter. Komplexa hotbilder och tekniskt avancerade system ställer allt större krav på personalens kompetens och kunnande. Den enskilde soldatens vilja att lösa uppgiften och förmåga att fatta kloka beslut är en utslagsgivande faktor för Försvarsmaktens effektivitet. Försvarsmaktens personal består av militär och civil personal. Vilka kategorier militär personal som finns inom Försvarsmakten anges i förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal. Den militära personalen består av bland annat yrkesofficerare, reservofficerare, totalförsvarspliktig perso- nal, hemvärnsmän samt beredskaps- och förstärkningssoldater. Till detta kommer ytterligare personalkategorier som krigsfrivillig och tjänstepliktig personal. bemannas i stor utsträckning av värnpliktiga som efter grundutbildning har krigsplacerats i ett krigsförband. Omsättningen av personal i krigsförbanden sker vanligen förbandsvis. Värnpliktiga som har genomgått grundutbildning utgör också rekryteringsgrund för utlandsstyrkan, för beredskapsförbanden, för hemvärnet och för officerskåren. För yrkesofficerare som utbildas är tjänstgöring i utlandsstyrkan en del av deras arbetsskyldighet. Någon motsvarande skyldighet finns inte för reservofficerare eller värnpliktig personal. De reservofficerare och soldater som tjänstgör i utlandsstyrkan gör detta på frivillig basis och efter att ha tecknat anställningsavtal. Samma förutsättningar gäller för officerare som inte har tjänstgöring i utlandsstyrkan som Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt SOU 2008:98 en del av sin arbetsskyldighet, vilket alltjämt är fallet för huvuddelen av officerskåren. 4.1.1Försvarets personal-, rekryterings- och marknadsföringsverksamhet Personal-, rekryterings- och marknadsföringsverksamhet sköts inom Försvarsmakten av olika avdelningar. Utöver Försvarsmakten är även , Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) samt () involverade i informationsarbetet. Personalstaben vid Högkvarteret (HKV PERSS) har det strategiska ansvaret för att rekrytera, kompetensförsörja, nyttja och avveckla personal vid Försvarsmakten. HKV PERSS har bland annat ett övergripande ansvar för centrala avtal och funktionsleder rekrytering på förbandsnivå. Informationsstaben vid Högkvarteret (HKV INFO) är den avdelning inom Försvarsmakten som är ansvarig för den övergripande informationsstrategin och samordnar informationsverksamheten inom hela Försvarsmakten. De strategiska huvudmålen innefattar arbetet med att stärka Försvarsmaktens varumärke, att ge stöd till andra enheter/centra i personalförsörjningsfrågor samt ett mål om ökad öppenhet. HKV INFO:s verksamhet bedrivs även decentraliserat genom informationschefer som är verksamma inom förbanden. De strategiska målen är emellertid samma oavsett om verksamheten bedrivs centralt vid Högkvarteret eller vid förbanden. Rekryteringscentrum (RekryC) RekryC är Försvarsmaktens inom marknadsföring, yrkesinformation, rekrytering och psykologiskt urval. RekryC är, utöver en stabsenhet (StabsE), uppdelad i olika Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt Dessa består av en rekryteringsenhet (RekE), en enhet som främst arbetar med psykologiska lämplighetsbedömningar (UTK) samt en antagningsenhet. RekE ansvarar för marknadsföring och yrkesinformation riktad mot en målgrupp. utgörs målgruppen främst av presumtiva officerare. RekE deltar i mässor och arrangemang, ansvarar för reklamkampanjer samt bidrar med yrkes- och utbildningsinformation avseende officersyrket. UTK:s huvudsakliga uppgifter berör psykologiska lämplighetsbedöm- ningar och tester av sökande till grundläggande officersutbildning samt till olika riskyrken. Antagningsenheten leder antagningsprocessen från det tillfälle att en ansökan har kommit in till dess att utbildningsplatserna är tillsatta. Därigenom sträcker sig RekryC:s ansvarsområde över en hel rekryteringsprocess och inte enbart den del som rör anställning/antagning. RekryC förestår Försvarsmaktens marknadsföring mot ungdomar. Ett led i detta är att funktionsleda rekryteringsofficerare och skolinformatörer.TPF1FPT Utöver Försvarsmak- tens rekryteringsverksamhet, samordnar RekryC yrkesinfor- mations- och ungdomsverksamheten. Efter rekrytering genomför RekryC uppföljning av den personal som har genomgått urvalsprövning i dess regi. En viktig komponent i RekryC:s arbete är att samverka med , hemvärnet och frivilligorganisationer. RekryC samarbetar därtill med i stort sett samtliga av Försvarsmaktens förband, skolor och centra, inklusive enheter inom Högkvarteret. Inom ramen för marknadsföring och yrkesinformation sker samarbete med ett antal civila aktörer. RekryC upphör med sin verksamhet . Huvuddelen av uppgifterna övergår till en ny enhet, HR Centrum (Centrum). Denna nya enhet kommer att vara ansvarig för rekrytering till officers- och aspirantutbildning, till insatsförband och till den fasta produktionsorganisationen. Rekryteringen kommer att omfatta både extern och intern rekrytering. Den slutliga uppgiftsfördelningen för HR Centrum är ännu inte fastställd eftersom ett organisatoriskt utvecklingsarbete pågår. 1TP PT Skolinformatörerna består av värnpliktiga som har fullgjort grundutbildning. Deras uppgifter omfattar inte rekrytering. Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt Övrig rekryterings- och marknadsföringsverksamhet inom Försvarsmakten Rekrytering till utlandsstyrkan sker i stor utsträckning genom riktade rekryteringsinsatser som genomförs vid enskilda förband samt av Personalenheten för Utlandsstyrkan (PersE US). Marknadsföringen som bedrivs, leds av . PersE US uppgifter kommer att uppgå i HR Centrum. Mönstrings-, antagnings- och inskrivningsverksamhet huvuduppgift inom ramen för uttag av personal är mönstring, antagningsprövning och inskrivning. genomförs en webbaserad lämplighetsundersökning av årskullens samtliga mönstringsskyldiga för att utreda vilka som har förutsättningar att kunna skrivas in för grundutbildning. skickas en sådan lämplighetsundersökning ut även till alla svenska kvinnor i motsvarande årskull. Lämplighetsunder- sökningen genomförs av både män och kvinnor det år de fyller . ansvarar för mönstringen av de totalförsvarspliktiga män som enligt lagen om totalförsvarsplikt är skyldiga att genomgå mönstring. ansvarar också för att antagningspröva de svenska kvinnor som ansöker om frivillig antagningsprövning. Efter genomförda prövningar skrivs de som är bäst lämpade in för värnplikt enligt Försvarsmaktens beställda behov. På uppdrag av Försvarsmakten deltar i uttagningen till den nya officersaspirantutbildningen. Förutom mönstring, antagningsprövning och inskrivning av värnpliktig personal medverkar även vid urval inför anställning av personal vid andra myndigheter. information till ungdomar har två huvudsakliga syften. Det ena är att skapa intresse för värnpliktsutbildning och utlandstjänst inom Försvarsmakten. Det andra är att förbereda unga män och kvinnor inför mönstring och antagningsprövning så att de kan prestera och har förmåga att påverka sin placering. Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt stor del av informationsarbetet sker före lämplighetsundersökning och mönstring. Målgruppen är ungdomar från det år de fyller 16 till dess de påbörjar sin grundutbildning. ansvarar för informationsprocessen och leder informationsverksamheten. har huvudansvaret för webbplatsen lumpen.nu där ungdomar och företrädare för samt Försvarsmakten kan träffas. I samverkan med bland annat Försvarsmakten besöker också skolor och deltar i mässor och andra arrangemang för att skapa ett första intresse hos ungdomar. ambition är att de allra flesta som mönstrar och antagningsprövar också ska vara intresserade av värnpliktsutbild- ning och att en stor del av dem som sedan skrivs in ska vara intresserade av utlandstjänst. Personalredovisning är andra huvuduppgift. Verket krigsplacerar totalförsvarspliktiga som har genomfört civil- eller värnpliktig grundutbildning vid ansvarig myndighet eller organisation. Som stöd för verksamheten får regelbundna aviseringar från olika myndigheter som till exempel: , , vårdmyndigheter, Kriminalvår- den, med mera. system innehåller information om all krigsplacerad personal i Försvarsmaktens insatsorganisation. Systemen ger bland annat stöd vid beslut om krigsplacering och utskick av krigstjänstgöringsorder. Förutom krigsplacering av värnpliktig personal i Försvars- maktens insatsorganisation ansvarar också för redo- visning av landets hälso- och sjukvårdspersonal, totalt cirka 420 000 personer. Hälso- och sjukvårdspersonal som är anställda i landsting, kommuner och även de som är privatanställda redovisas i en del i informationssystem. I fredstid har registret bland annat använts för att kontakta utbildad personal i syfte att rekrytera frivilliga till tjänstgöring under civilt krisarbete. Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt 4.1.3Styrelsen för psykologiskt försvar SPF:s uppdrag är att samordna och sprida kunskap om den av riksdag och regering beslutade säkerhets- och försvarspolitiken. SPF producerar, tillsammans med andra försvarsmyndigheter, utbildnings- och informationsmaterial som riktar sig till främst gymnasieskolan. Myndigheten bedriver även fortbildning för lärare i ämnet säkerhetspolitik och försvar. Därutöver står SPF bakom broschyren LUMPEN som skickas ut till alla 17-åringar. KBM samordnar arbetet med att utveckla krisberedskapen i det svenska samhället. I detta sammanhang avses med kriser händelser som stör samhällets funktion eller äventyrar befolkningens livsbetingelser. En helhetssyn i arbetet med krisberedskap kräver gemensam kunskap om risker, hot och sårbarhet. KBM:s uppgift är att se till att denna kunskap byggs upp och förmedlas till dem som behöver den. 4.1.5Den nya Myndigheten för samhällsskydd och beredskap upphör verksamheten för KBM, SPF samt SRV. Istället skapas en ny sammanhållen myndighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. MSB ska inrikta, utveckla och stödja samhällets gemensamma beredskap mot olyckor och kriser och se till att förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder vidtas. förbereder (Fö 2008:03) hur den nya myndigheten ska arbeta. Totalförsvarspliktens syfte är att trygga totalförsvarets behov av personal. Liksom annan verksamhet med utgångspunkt i totalförsvarstanken är totalförsvarspliktens övergripande mål att göra landet förberett för krig. Den utbildning av civilpliktiga till kraftverksoperatörer som har bedrivits har följaktligen syftat till att säkerställa att samhällsviktiga funktioner kan underhållas i händelse av krig. Att detta också har lett till att det i fredstid har funnits utbildade kraftverksoperatörer som på frivillig Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt basis har kunnat användas vid olyckor har varit en positiv bieffekt, men har inte utgjort verksamhetens syfte. Samma sak kan sägas om utbildningen av värnpliktiga. Värnpliktiga genomgår grundutbildning för att därefter kunna krigsplaceras och vid behov kunna kallas in till beredskapstjänstgöring eller krigstjänstgöring. Att värnpliktiga finns tillgängliga för att delta i exempelvis eftersök av försvunna personer är också att se som en positiv bieffekt av systemet men svarar inte mot dess huvudsyfte. En ytterligare bieffekt av att värnpliktiga genomgår militär grundutbildning är att det finns militärt grundutbildad personal som kan rekryteras till internationella insatser. Alla svenska medborgare och i bosatta personer är totalförsvarspliktiga från det år de fyller 16 till det år de fyller 70. Totalförsvarsplikten ålägger den enskilde att: 1.medverka vid föreskriven utredning om sina personliga förhållanden, 2.tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter, och 3.iaktta de föreskrifter i övrigt som meddelas i lagen om totalförsvarsplikt. Att det i finns en totalförsvarsplikt slås fast i lagen om totalförsvarsplikt. Någon grundlagstadgad totalförsvarsplikt finns inte. Däremot innefattar totalförsvarsplikten vissa grundlags- relaterade aspekter. Enligt 2 kap. 8 § regeringsformen (RF) är den enskilde medborgaren gentemot det allmänna skyddad mot frihetsberövande och även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. Totalförsvarsplikten utgör en begränsning av denna frihet. Enligt 2 kap. 12 § RF får rörelsefriheten bara begränsas genom lag och endast för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. En begränsning av rörelsefriheten måste vidare vara proportionerlig gentemot det ändamål den är satt att uppfylla. Eftersom total- försvarsplikten är en begränsning av rörelsefriheten måste den svara mot de krav som ställs upp i 2 kap. 12 § RF. Totalförsvarsplikten berörs även av bestämmelserna i 2 kap. 16 § RF. Enligt 2 kap. 16 § RF får lag eller föreskrift inte innebära att någon medborgare missgynnas på grund av sitt kön. Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt får emellertid frångås om föreskriften i fråga avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. 4.2.2Mönstring, lämplighetsundersökning och inskrivning Skyldigheten att medverka till utredning om sina personliga förhållanden En totalförsvarspliktig är skyldig att på begäran av , en kommun, ett landsting eller annan statlig myndighet som regeringen bestämmer, skriftligen, muntligen eller genom personlig inställelse lämna nödvändiga uppgifter om sig själv. Syftet med en sådan begäran är att utreda den totalförsvarspliktiges förutsättningar att skrivas in för värnplikt eller civilplikt. Skyldigheten att medverka till föreskriven utredning om sina personliga förhållanden gäller för samtliga totalförsvarspliktiga. Svenska män är för ovan nämnda utredning skyldiga att vid genomgå mönstring. Mönstringsskyldigheten inträder det år man fyller 18, eller den senare dag då mannen ifråga förvärvar svenskt medborgarskap. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyldig att genomgå mönstring efter det kalenderår han fyller 24. Enligt lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning kan kvinnor ansöka om särskild antagningsprövning och därefter skrivas in för värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. Endast kvinnor som har fyllt kan skrivas in för tjänstgöring. Till skillnad från vad som var fallet behöver kvinnan inte ha någon intention att senare söka anställning som officer för att få genomgå grundutbildning. Förfarandet vid mönstring och särskild antagningsprövning Alla män kallas inte till mönstring. För att bedöma vilka personer som är lämpliga att skrivas in till tjänstgöring ska alla mönstringsskyldiga i enlighet med föreskrifter först lämna uppgifter om sig själv i en webbaserad lämplighetsundersökning.TPF2FPT Lämplighetsundersökningen är ett frågeformulär som innefattar frågor om fysisk och psykisk hälsa, studieresultat och inställning till tjänstgöring. 2TP PT Första året den webbaserade lämplighetsundersökningen genomfördes var 2007. Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt från lämplighetsundersökningen kallas sedan de män som bedöms ha förutsättningar för att skrivas in för tjänstgöring till mönstring. Mönstring genomförs vid och innefattar medicinska och psykologiska bedömningar och tester tillsammans med teoretiska prov. Efter ansökan kallas de kvinnor som bedöms ha förutsättningar för att klara grundutbildning till särskild antagningsprövning. Förfarandet vid antagningsprövningen motsvarar förfarandet vid mönstring. skickas inloggningsuppgifter för utredningsformulär även ut till samtliga 17-åriga kvinnor, oavsett om de har ansökt om särskild antagningsprövning eller inte. För kvinnor föreligger dock ingen skyldighet att svara. Den som efter att ha genomfört mönstring eller särskild antagningsprövning bedöms ha förutsättningar för tjänstgöring ska enligt lagen om totalförsvarsplikt skrivas in för värn- eller civilplikt eller skrivas in i utbildningsreserven. Kvinnor måste samtycka till inskrivning. Genomförd mönstring eller särskild antagningsprövning är en förutsättning för att någon ska kunna skrivas in för värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än . Inskrivning till civilplikt som är kortare än kan ske även efter annan undersökning än mönstring. Inskrivningen i utbildningsreserven upphör efter inskrivning, dock senast vid slutet av det år den inskrivne fyller 30. Om det behövs med hänsyn till försvarsberedskap får regeringen föreskriva att den som har skrivits in i utbildningsreserven istället ska skrivas in för värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än . Om en man efter genomförd mönstring bedöms sakna förutsättningar för att fullgöra värnplikt eller civilplikt beslutar att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. Om en kvinna efter särskild antagningsprövning på samma sätt befinns sakna förutsättningar skrivs hon inte in till tjänstgöring. Ett beslut om inskrivning kan ändras av . Den enskilde kan överklaga ett beslut om inskrivning till den myndighet som regeringen bestämmer, vilken är . Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt 4.2.3Fullgörande av tjänstgöringsplikt och krigsplacering av totalförsvarspliktiga Totalförsvarsplikt kan fullgöras genom värnplikt, civilplikt eller genom allmän tjänsteplikt. Värnplikt och civilplikt omfattar grundutbildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. Att fullgöra värnplikt och civilplikt kan bara åläggas den som har skrivits in till sådan tjänstgöring. Att fullgöra allmän tjänsteplikt kan däremot åläggas alla totalförsvarspliktiga personer och kräver ingen föregående inskrivning. Skyldighet att fullgöra värnplikt gäller för svenska män från det år de fyller 19 till utgången av det år de fyller 47. Kvinnor som har genomgått frivillig antagningsprövning och därefter skrivits in till värnplikt eller civilplikt med grundutbildning längre än omfattas av samma bestämmelser och skyldigheter som män som har skrivits in efter mönstring. Värnplikt ska inledas med grundutbildning. Även civilplikt kan inledas med grundutbildning. Längden på grundutbildningen får vad gäller totalförsvarspliktiga som har skrivits in för värnplikt som mest omfatta . För totalförsvarspliktiga som har skrivits in för civilplikt får grundutbildningen vara lång. Grundutbildningen ska för både värnpliktiga och civilpliktiga ge de kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. En totalförsvarspliktig som har tagits ut till värnplikt eller civilplikt kan också åläggas att fullgöra repetitionsutbildning. Repetitionsutbildningen ska vidmakthålla och utveckla den totalförsvarspliktiges förmåga att lösa krigsuppgiften. Repetitionsutbildningen får för varje totalförsvarspliktig omfatta . Grundutbildning och repetitionsutbildning får innehålla utbildning för fredsfrämjande verksamhet om utbildningen ger eller vidmakthåller sådana färdigheter som krävs för krigsuppgiften. Krigsplacering samt beredskaps- och krigstjänstgöring Efter avslutad grundutbildning ska totalförsvarspliktiga, som har fått tillräckliga kunskaper och färdigheter, krigsplaceras i en befattning eller en verksamhet. SOU 2008:98 Försvarets personalförsörjning och lagen om totalförsvarsplikt krigsplacering efter framställan från bemanningsansvariga myndigheter. Totalförsvarspliktiga som efter genomförd utbildning har krigsplacerats kan kallas in till krigstjänstgöring eller till beredskapstjänstgöring. Krigstjänstgöring är en totalförsvarspliktig skyldig att fullgöra om det råder höjd beredskap (se avsnitt 3.2.1). Om det i annat fall behövs för försvarsberedskapen kan regeringen föreskriva att totalförsvarspliktiga som har krigsplacerats ska fullgöra beredskapstjänstgöring. Beredskapstjänstgöring får för varje totalförsvarspliktig omfatta högst .