sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — aktiviteter som är beroende av natursnö bedöms ha sämre förutsättningar att möta klimatförändringens utmaningar. Kombinationen av kortare skidsäsonger och ökade kostnaderna för att tillverka snö utgör på kort sikt det största hotet mot de alpina skidområdena. Även avsaknaden av managementstrategier med en god förmåga att anpassa sig till och aktivt agerar på effekterna av ett förändrat klimat utgör ett betydande hot SOU 2007:60 Bilaga B 28 27 mot destinationernas konkurrens- och utvecklingskraft. I detta sammanhang kan framhållas att studier visar att graden av flexibilitet och anpassningsförmåga är högst bland turister och lägst bland producenter medan reseoperatörer intar en mellanposition. olika tekniska anpassningsåtgärder (schaktning, avverkning, nya pister i norrläge och på högre höjder och tillverkning av snö) begränsas av att åtgärderna kan förfula landskapet, öka risken för erosion och minska biodiversiteten. Även gästernas preferenser och bevararintressen innebär restriktioner, liksom kostnader, väderlek och lavinrisker. beteendemässiga anpassningsåtgärder (säsongsanpassning, finansiella instrument, marknadsföring, samarbeten, diversifiering, turism och avveckling) begränsas även de av t.ex. preferenser, kostnader, spänningar och konflikter mellan olika intressenter. En förkortad vintersäsong kommer sannolikt att dels öka kapitalintensiteten i destinationsprodukten för att anpassa denna till ett allt varmare klimat, dels öka skärpa avkastningskraven per tidsenhet för att säkra lönsamheten. Ökas priserna för att kompensera de successivt stigande anpassningskostnaderna riskerar dock efterfrågan att falla. Reduceras priset för att öka volymerna minskar möjligheterna att finansiera de investeringar som krävs till följd av ett varmare klimat. Med allt kortare vintersäsonger och osäkrare väder- och snöförhållanden skärps vidare säsongsproblematiken och behovet av komplementär barmarksprodukt respektive en mer diversifierad vinterprodukt. Frågan kan även ställas om en förlängning av sommarsäsongen ekonomiskt uppväger förlusten av en förkortad vintersäsong? Studier som gjorts indikerar att så inte är fallet, vilket understryker att en långsiktig hållbar lösning för vinterturismen även kräver åtgärder av typen mitigation. Kunskapsbildnings roll för framväxten av ett proaktivt och flexibelt förhållningssätt till klimatförändringens utmaningar framstår som en mycket viktig fråga för turistnäringen. Mottot kortsiktiga möjligheter och långsiktiga hot kan grovt sägas sammanfatta den utmaning som intressenterna inom svensk turistnäring har att möta med ett förändrat klimat. Det kan även användas för att poängtera skillnaderna mellan den agenda som kännetecknar turistnäringens, politikens och forskningens intres Bilaga B 28 SOU 2007:60 28 sen. Kortsiktiga möjligheter och anpassningsåtgärder inom ramen för business as usual tycks känneteckna näringens förhållningssätt . Åtgärder inom ramen för ett långsiktigt hållbart samhälle i syfte att reducera utsläppen av växthusgaser (mitigation) framstår som ett bärande element inom politikens område. Forskningssamhället å sin sida kännetecknas av ambition att förmedla kunskap och förståelse om de utmaningar och målkonflikter som följer av att både kortsiktiga anpassningsåtgärder och långsiktiga mitigationåtgärder krävs för att hantera klimatförändringen Att kunna förstå konsekvenserna av en fortsatt global uppvärmning och vidta åtgärder för framgångsrikt kunna hantera klimatfrågan och att säkra turistnäringens konkurrenskraft och utvecklingskraft utgör en av de viktigaste, mest komplexa och utmanande frågor som turistnäringens intressenter har att hantera. Studier visar att avsaknaden av systematiserad kunskap om hur existerande anpassningsstrategiers förmår att hantera extrema säsonger är stor, liksom om samspelet mellan klimat och andra sociala, ekonomiska och miljömässiga faktorer. Detsamma gäller kunskapen om hur sårbara olika utomhusaktiviteter är för ett förändrat klimat. Det turistiska systemet som referensram för att studera klimatförändring och turism kopplat till turistdestinationen som lokalsamhälle öppnar vidare möjligheter att i det lilla se det stora. Det globala, nationella och regionala fenomenet turism är ett resultat av en interaktion mellan existerande naturresurser och en rad andra samverkande faktorer; klimatologiska, tekniska, ekonomiska, sociala, kulturella och psykologiska. Turismens beroende av specifika reseanledningar ger vidare på destinationsnivå goda möjligheter att studera generella fenomen som konsumentbeteende kopplat till miljöförändring, d v s att i det lilla se det stora. Enigheten i forskarvärlden är också stor om behovet av att denna kunskap förankras lokalt och relateras till kommersiell bärkraft för att turistnäringens konkurrens- och utvecklingskraft ska kunna optimeras. Att nå och sprida kunskap och omsätta denna till handling kräver en samverkan och ett samspel mellan turismens olika intressenter utifrån konkreta frågeställningar som förenar dessa stakeholder. Lokalt förankrade frågor som förefaller ha en sådan inneboende potential är bl.a. följande Hur värderar turister behovet av åtgärder som anpassar utbudet till förändringar i klimatet (adaption) respektive sådana som SOU 2007:60 Bilaga B 28 29 minskar behovet av anpassning (mitigation)? Påverkar värderingarna valet av resmål? I vilken utsträckning sker anpassningsåtgärder för att öka destinationers attraktionskraft? Kräver dessa åtgärder nya tekniska, finansiella och organisatoriska lösningar, d v s produktutveckling, nya strategier för management, nya energilösningar och driftsformer. Om så är fallet vilka hinder existerar för att genomföra effektiva anpassningsåtgärder (adaptation) och i vilken utsträckning kan åtgärder för att minska den globala uppvärmningen (mitigation) stärka destinationers konkurrenskraft på kort sikt? I vilken utsträckning skapar klimatförändringen förändrade villkor för turistnäringen på årsbasis, t ex avseende säsongsmönster och turisters val av resmål? Vilka spänningar, konflikter och dilemman uppstår inom en turistdestination som lokalsamhälle när effekterna av klimatförändring ska mötas med konkret handling och hur ska de hanteras för att främja destinationens konkurrens- och utvecklingskraft? Bilaga B 28 SOU 2007:60 30 Referenser Agrawala, S., ed. (2007). Climate Change in Alps. Amelung, B and D. Viner (2006), : Exploring the Future with the Tourism Climate. 4:376398 Amelung, B., . S. and D. Viner (2007), Implications of Global Change for Tourism Flowes and Seasonality. Journel of ., Vol. Feb 2007, 285296. Becken, S. och M. (2006), Measuring National Carbon Dioxide Emissions from Tourism as a . , O. (2006). An assessment of the impacts of climate change upon the tourism industry in Åre, . Thesis present in part-fulfillment of the degree of of Science NR7 7TJ. Dewar, K. (2006), Everyone Talks About the Weather i Gössling, S and C. (Ed), Tourism & Global Environmental Change. Ecological, social, economic and political interrelationships . , D. och Ceron, J-P. (2006). Tourism and Climate Cahange: Proposals for a Research Agenda. Gössling, S and C. (2006). Tourism & Global Environmental Change. Ecological, social, economic and political interrelationships. M. och J. Higbam. (2005). Tourism, Recreation and Climate Change. Aspects of Tourism 22. Muller, H. och F. (2007). Climate Cange and Tourism – Scenarios for the in 2030. Paper presenterat på TCR seminarium i 30.3.-1.4.07. SOU 2007:60 Bilaga B 28 31 , , , B and G. McBoyle (2006), Climate, Tourism & Recreation. Viner, D. (2006). Tourism and its Interactions with Climate Change. Report Expert Meeting on AM-SD 16-18 February 2005, . Rummukainen, M., , , , G. och Ressner, E. (2005). Anpassning till klimatförändringar. Kartläggning av arbetet med sårbarhetsanalyser, anpassningsbehov och anpassningsåtgärder i till framtida klimatförändring. Repports Meterology and Climatology No.106. (2006). Change Compromise the Sustainability of ?. , och , B (2006). Climate Change & Seasonality in Canadian Outdoor Recreation and Tourism. , ON: , . Sievänen, T., Tervo, K., Neuvonen, M., Pouta, E., Saarinen, J. och , A.(2005). tourism, outdoor recreation and adaptation to climate Change. FINADAPT WP 11, Mimeographs 314, , 46pp. Bilaga B 29 – Turism, algblomning och klimatförändring En fallstudie av 3 klimatscenariers ekonomiska effekter på turismen till utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 29 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 29 3 Innehåll Sammanfattning .................................................................. 7 Förord .................................................................................................. 9 1 Inledning................................................................... 10 1.1 Uppdraget................................................................................. 10 1.2 Syfte .......................................................................................... 11 1.3 Förutsättningar och antaganden ............................................. 11 1.3.1 Klimatmodeller ............................................................. 11 1.3.2 Effekter av klimatscenarierna....................................... 11 1.4 Avgränsningar .......................................................................... 12 1.4.1 Scenarier för utveckling av klimat och algblomning ........................................... 13 2 Metoder och källor ..................................................... 13 2.1 Kvantitativa källor och metoder.............................................. 13 2.2 Kvalitativa källor och metoder – Fokusgrupper .................... 16 2.3 Rapporten ................................................................................. 16 3 Turismen på nuläge och utveckling..................... 17 3.1 Antalet övernattningar ............................................................ 19 3.2 Kapacitetsutnyttjande.............................................................. 21 3.3 Turismens omsättning totalt och per boendeform................ 21 3.3.1 Camping ........................................................................ 24 3.3.2 vandrarhem ................................................... 25 3.3.3 Boende i fritidshus, hos släkt och vänner ................... 25 3.3.4 Dagbesökare.................................................................. 25 3.4 Turistomsättning i olika branscher......................................... 26 Bilaga B 29 SOU 2007:60 4 3.5 Sysselsättning............................................................................28 3.6 Regional Handelsstatistik (SCB) ............................................28 3.7 Skatteintäkter ...........................................................................30 4 Genomförande............................................................31 5 Resultat.....................................................................31 5.1 Algblomning temperatur i luft och vatten .........32 5.2 Algblomning och antal soldagar .........................32 5.3 Algblomning och antal regndagar .......................32 5.4 Algblomning och trafik till/från över ...............................................................................33 5.4.1 jmf med algblomning ..................................33 5.5 Fokusgrupper ...........................................................................34 5.5.1 Sammanfattning ............................................................34 5.5.2 Semestervanor ...............................................................35 5.5.3 Orosmoment.................................................................36 5.5.4 Begreppet Normalsommar........................................36 5.5.5 Förändringar i väder och temperatur...........................37 5.5.6 Information och kännedom .........................................38 5.5.7 Algblomning..................................................................38 5.6 Scenario 1 – Normal sommar 2020-talet ................................39 5.7 Scenario 2 – Sommar med längre algblomning .....39 5.8 Scenario 3 – Varm sommar 2020-talet ....................................39 5.9 Ökad turism till ............................................................40 6 Turismens utveckling i ................41 7 Ölandsturismens utveckling ....................43 7.1 Antalet övernattningar/besökare –2025 .........................43 7.2 Turistomsättning 1997–..........................................46 SOU 2007:60 Bilaga B 29 5 7.3 Omsättning och sysselsättning – prognos för 2020-talet...... 46 7.4 Sammanfattning av Ölandsturismens utvecklingen .................................................................................. 47 8 Turismen i – några nyckeltal ................... 48 8.1 Olika sätt att beräkna turismens ekonomiska effekter.......... 49 8.2 Turismens ekonomiska effekter i år 2005-2025 ........ 51 8.2.1 Scenario för utvecklingen av antalet gästnätter i ......................................................... 52 8.2.2 Scenario för utvecklingen av total turistomsättning i .......................... 52 8.2.3 Utvecklingen av turistomsättningen i olika branscher .................................................... 53 8.2.4 Turismens effekter på sysselsättningen i ...................................................................... 53 8.3 Sommarturismen i .......................................... 54 8.3.1 ..................................................... 56 8.3.2 .............................................................. 56 8.3.3 län........................................................................ 57 8.3.4 län ..................................................................... 57 8.3.5 ................................................................... 58 8.3.6 ................................................................... 58 8.3.7 ............................................................... 58 8.3.8 ............................................................ 59 8.3.9 .......................................................................... 59 8.3.10 ....................................................................... 59 8.4 Camping i förändring .............................................................. 59 8.5 Vägen till framtiden börjar ................................................. 60 Referenser.......................................................................................... 61 Övriga ej refererade källor ................................................................ 61 Definitioner ....................................................................................... 62 Bilaga B 29 SOU 2007:60 6 Bilaga 1 – Klimatmodeller, scenarier, förutsättningar och avgränsningar ...................................................................64 Bilaga 2 Scenario 1 Normal sommar 2020-talet.. 66 Bilaga 3 Scenario 2 sommar med längre algblomning .....................................................................67 Bilaga 4 Scenario 3 Varm sommar 2020-talet ...............................68 Bilaga 5:1 Samlingstabell med statistiska underlag 19901993 ........................................................................69 Bilaga 5:2 Samlingstabell med statistiska underlag 19941996 ........................................................................70 Bilaga 5:3 Samlingstabell med statistiska underlag 19972001 ........................................................................71 Bilaga 5:4 Samlingstabell med statistiska underlag 20022006 ........................................................................72 SOU 2007:60 Bilaga B 29 7 Sammanfattning Turismen är en av viktigaste näringar. Rese- och turistindustrin på omsatte mer än en miljard (1 026 miljoner) kronor och gav arbete åt nästan 1 000 personer (970 årssysselsatta) . Som en delrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen redovisar vi här en fallstudie om algblomningens tänkbara effekter för Ölandsturismen. Studien visar också hur klimatförändringar enligt 3 olika scenarier kan påverka utvecklingen av turismen på . Fallstudien består av en kvantitativ analys av statistik som kombineras med en kvalitativ belysning i två fokusgrupper av Ölandsresenärers attityder, åsikter, förväntningar och föreställningar. Vi har samkört och sammanställt uppgifter och statistik om inkvartering, besöksantal och turism med rapporter om algblomning från , samt väderdata om luft- och vattentemperatur, antal soldagar etc. har övervakat algsituationen via satellit i regelbundet . Det statistiska underlaget är därför begränsat. Satellitövervakning ger en förenklad bild utan detaljer och fungerar inte när det är molnigt. av perioden rapporterades som ej mätbart på grund av moln. dominerades media av otaliga larmrapporter om algblomning. Turistnäringen hävdade att förlorade uppåt på grund av en felaktig mediabild. startade därför projektet . Lokala algrapportörer tar prover för att ge en riktig bild av algblomningen. Fröken är tillgänglig via hemsida, SMS och telefon. Varken tillgänglig statistik eller fokusgrupperna ger något säkert belägg för att algblomning ännu har haft några direkt hämmande effekter på turismen till . Den senaste visar tvärtom en ökning av såväl övernattningar som turistintäkter jämfört med . Fokusgrupperna fick ta ställning till 3 olika klimatscenarier för 2020-talet. Endast scenario 3 ansågs ha någon signifikant påverkan och effekt för deras resande. Detta scenario visar en dygnsmedeltemperatur på 21oC, högsta eftermiddagstemperatur på 25oC, samt en medeltemperatur i vattnet på 21oC grader . Dessa temperaturer uppmättes för övrigt . Bilaga B 29 SOU 2007:60 8 Denna temperaturökning skulle för de allra flesta innebära att man skulle öka sitt resande till . Både antalet resor per sommar samt antalet nätter per resa antogs öka. Scenario 3 är grunden för vår prognos för utvecklingen av Ölandsturismen . Vi har utgått från UNWTO:s prognos Tourism 2020 Vision för , vilken har anpassats till marknadsposition och förutsättningar. Säsongen blir längre. attraktionskraft ökar också när klimatet i blir alltför hett och torrt sommarmånaderna. Antalet besök antas öka såväl genom säsongsförlängning som att antalet övernattningar per resa ökar. Detta skulle kunna ge följande ekonomiska effekter för besöksnäringen och . Antalet övernattningar ökar med till nära 5,6 miljoner. Den totala turistomsättningen ökar med nära till över 1,6 Mdr. Sysselsättningen ökar med till totalt över 1 500 årssysselsatta. Rapporten visar på stora utvecklingsmöjligheter för besöksnäring, men vi behöver också få en tydligare bild av algblomningens och klimatförändringens effekter på turismen. SOU 2007:60 Bilaga B 29 9 Förord Enligt en överenskommelse mellan Klimat- och sårbarhetsutredningen och , skall ta fram underlag för bedömningen av algblomningens nuvarande effekter och klimatförändringars inverkan på turismen på . Rapporten inleds med en genomgång av tillgängligt statistiskt underlag som relateras till turism, väder, algblomning och klimat. Därefter redovisas kompletterande kvalitativa fokusgrupper. Som avslutning presenterar vi resultatet, beräknar turismens ekonomiska utveckling , samt diskuterar och lämnar en del frågeställningar. Vi gör också en kort beskrivning av sommarturismen i . Underlagsrapporten har finansierats av Klimat- och sårbarhetsutredningen. har ställt alla statistiska uppgifter och ekonomiska beräkningsmodeller i TDB (Rese- & Turistdatabasen) och i TEM (Turismekonomisk Modell), till utredningens förfogande. Bilaga B 29 SOU 2007:60 10 1 Inledning Klimat- och sårbarhetsutredningen ska kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för klimatförändringar, bedöma kostnader som dessa kan ge upphov till samt hur samhället kan anpassas. Berörda myndigheters beredskap och förebyggande arbete ska studeras. Utredningen ska föreslå åtgärder som minskar samhällets sårbarhet för såväl successiva klimatförändringar som enstaka extrema väderhändelser. Ett slutbetänkande ska lämnas . Utredningen utgår i sitt arbete från klimatscenarier från FN:s klimatpanel, IPCC, samt de regionala klimatmodeller som har tagits fram av Rossby center. Utredningen ska också se över forskningsbehoven. 1.1 Uppdraget Som en del av arbetet, vill utredningen också undersöka effekterna och konsekvenserna för den allt mer ökande och betydelsefulla turismen. Detta görs i detta första skede i några fallstudier. En av dessa fallstudier är denna. Den samlar fakta om och belyser algblomningens tänkbara effekter på turistnäring. Fallstudien ska också ge en bild av hur klimatförändringar kan påverka utvecklingen av turismen på med utgångspunkt från 3 olika klimatscenarier , som har tagits fram av Klimat- och sårbarhetsutredningen med underlag från bl.a. . Vårt uppdrag är därför enbart att försöka uppskatta och bedöma algblomningens och klimatförändringens effekter på Ölandsturismen. Vi vill också ge en fingervisning om turismens utveckling i , samt beskriva främsta semesterområden . deltar vid ett seminarium om Turism och klimatförändring i . sammanställer och presenterar en skriftlig underlagsrapport . SOU 2007:60 Bilaga B 29 11 1.2 Syfte Syftet med denna underlagsrapport är att se hur turismen på påverkas i scenarier med två olika faktorer, nämligen algblomningen och klimatförändring med temperaturökning. Rapporten ska även exemplifiera hur turismen i kan utvecklas till . 1.3 Förutsättningar och antaganden För att skapa scenarier för det framtida klimatet i en region krävs resultat från en global klimatmodell och en regional tolkning av dessa. 1.3.1 Klimatmodeller Klimat- och sårbarhetsutredningens klimatscenarier för bygger på regionala klimatmodeller, framtagna av vid . Dessa har i sin tur utnyttjat två globala klimatberäkningar, en från (MPI-M) i och en från i . För att ytterligare belysa osäkerheten i scenarierna har de globala klimatmodellerna körts med två olika antaganden om hur framtidens utsläpp av växthusgaser kommer att utvecklas. Dessa scenarier har tolkats till regional skala med hjälp av regionala klimatmodeller från (RCAO- resp. RCA3). För vidare studier av klimatmodellerna hänvisar vi till utredningen. 1.3.2 Effekter av klimatscenarierna På visar klimatscenarierna för en temperaturhöjning på ca 2,5–4,för perioden –2100 i jämförelse med 1961–1990. Störst är temperaturhöjningen , där de riktigt låga temperaturerna förväntas stiga mest. Nederbörden beräknas öka framförallt , vintern och våren. Speciellt mycket ökar nederbörden i norra samt i de västra delarna av och . Bilaga B 29 SOU 2007:60 12 Påverkan av den globala uppvärmningen i , visar likheter med vad som kan förväntas i övriga , men skiljer sig markant från övriga . Speciellt i södra kan stora problem förväntas på grund av mycket höga sommartemperaturer, samt minskad nederbörd som kan leda till vattenbrist. Med ökad temperatur i så kommer klimatet att upplevas för torrt och varmt. Men temperaturökningen i , och innebär en förstärkning av attraktionskraften. 1.4 Avgränsningar Vår rapport berör endast klimatförändring och algblomningens ekonomiska effekter på Ölandsturismen enligt de följande tre scenarier för 2020-talet som presenteras. Klimat- och sårbarhetsutredningens har också scenarier och . Dessa har dock fokusgrupperna ansett alltför avlägsna för att kunna bedömas utifrån nuvarande resenärers referensramar. De flesta av deltagarna i fokusgrupperna sa sig inte ens kunna föreställas sig så långt fram, när de själva inte längre var vid liv. Fokus har således fallit på de 3 scenarier som sträcker sig . Detta är en begränsning, i synnerhet när klimatförändringar bör ses i ett längre perspektiv. Men utan fokusgruppsdeltagarnas referenser, så blir en sådan prognos ett alltför stort teoretiskt spekulerande. Vi utreder inte och presenterar heller inga orsaker eller lösningar på algblomnings- och klimatproblem. Vi behandlar också algblomning och klimatförändringar endast enligt de förutsättningar som ges i direktiven.