sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — underrättelse om att ett planförslag hålls tillgängligt för granskning, om att ett granskningsutlåtande finns tillgängligt och om att ett planförslag har antagits av kommunen. Bestämmelsen innehåller vissa specialregler om underrättelse till en samfällighet (första stycket), till bostadsrättshavare (andra stycket) och i andra fall där ett stort antal personer ska underrättas (tredje stycket). Vad som kan falla inom tillämpningsområdet för tredje stycket är t.ex. underrättelse till ett stort antal boende i ett flerbostadshus. Motsvarigheter till bestämmelsen fanns i 5 kap. 25 § andra och tredje styckena, 27 § andra stycket och 30 § andra stycket. Reglerna har samlats i en enda paragraf, och ett flertal alternativa sätt att underrätta ett stort antal personer – i andra fall än samfällighets- och bostadsrättsfallen - har i lagtexten begränsats till ett enda sätt, nämligen genom informationsblad som de berörda personerna kan ta del av. Denna skrivning gör det möjligt både att sätta upp anslag i entrén till varje trappuppgång och att lämna s.k. flygblad i varje aktuell brevlåda. Bestämmelserna i 18–31a §§ ska tillämpas även när detaljplaner änd- ras och när de upphävs . upphävs efter genomförandetiden tillämpas bestämmelserna i 23– 31a §§ . Bestämmelsen handlar om förfarandet vid ändring av en detaljplan och vid upphävande under respektive efter genomförandetiden. Vid ändring av plan gäller 18–31 a §§, vilket innebär i princip hela det förfarande som gäller för upprättande av nya detaljplaner. Vid upphävande av en plan gäller samma bestämmelser. Vid upphävande efter genomförandetiden gäller 23– 31 a §§, vilket innebär att något krav på program eller plansamråd inte gäller. Bestämmelserna i 19 § om fastighetsförteckning, i 20 § andra stycket om plansamråd och bestämmelserna i 21–31a §§ ska tillämpas när områdesbestämmelser antas, ändras eller upphävs. Bestämmelsen handlar om förfarandet vid antagande, ändring och upphävande av områdesbestämmelser. Hänvisningen till olika lag- rum i lagtexten innebär att i stort sett samma förfarande gäller som vid upprättande av detaljplan med det undantaget dock att det inte krävs någon grundkarta enligt 19 § och inte heller något program eller någon miljökonsekvensbeskrivning. Bestämmelserna i 5 kap. 19–24, 26–27 §§ och 30–31 a §§ ska tilläm- pas när fastighetsplanen upprättas. Om fastighetsplanen inte upp- rättas gemensamt med detaljplanen behöver dock samråd inte ske med och kommuner som berörs av förslaget. Inte heller behöver planförslaget sändas till dem. I planbeskrivningen ska redovisas vilken detaljplan som fastig- hetsplanen hänför sig till och skälen till den utformning av fastig- hetsplanen som har valts. Om planförslaget avviker från detalj- planen, ska avvikelsen och skälen till denna redovisas i beskriv- ningen. Första stycket innehåller en hänvisning till de bestämmelser i 5 kap. som är tillämpliga när fastighetsplanen upprättas. Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 5.3.1, innebär den förändringen, jämfört med gällande rätt, att bestämmelserna i 5 kap. 18 och 18 a §§ om program och miljökonsekvensbeskrivning inte är till- lämpliga på fastighetsplanen. I andra stycket, som i sak är oförändrat, anges vad som ska redovisas i planbeskrivningen till en fastighetsplan. Bestämmelserna i 3–9, 12 och 13 §§ ska tillämpas även när fastig- hetsplanen ändras eller upphävs. Vid upphävande gäller dock inte bestämmelserna om plansamråd i 5 kap. 20–22a §§ . Bestämmelsen, som reglerar förfarandet vid ändring och upp- hävande av fastighetsplan, har kort kommenterats i avsnitt 5.3.1. Genom en ny andra mening har sagts, att bestämmelserna om plan- samråd i 5 kap. 20–22a §§ inte ska tillämpas vid upphävande av fatighetsplaner. Bygglov, rivningslov och marklov Åtgärder som kräver bygglov 3.följande ändringar av byggnadsverk, nämligen att a.ta i anspråk eller inreda ett byggnadsverk helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål än det för vilket byggnadsverket senast har använts eller för vilket bygglov har getts, b.göra ändringar som berör en konstruktion av de bärande delarna, c.göra väsentliga ändringar av en planlösning, d.installera eldstäder eller rökkanaler i en byggnad eller göra ändringar i byggnaden som berör dessa anordningar samt göra andra ändringar som berör byggnadens brandskydd, e.installera eller göra en väsentlig ändring av eller komplettera anordningar för ventilation, f.installera eller göra en väsentlig ändring av anordningar för vattenförsörjning och avlopp, g.installera eller göra en väsentlig ändring av hissar, h.göra ändring av en byggnad som omfattas av bestämmelser utfärdade med stöd av 5 kap. 7 § första stycket 4b eller 16 § andra stycket 4b, och i.göra sådan ändring av en byggnad som i större omfattning berör material i fasaden. Vad som sägs i första stycket 3h gäller även vid underhåll av sådan byggnad. I fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller därmed jämförlig näring inom områden som inte omfattas av detaljplan krävs bygglov endast för åtgärder som anges i första stycket 3a. I 4–4 b och 10 §§ finns särskilda bestämmelser för en- och två- bostadshus och för vissa byggnader avsedda för totalförsvaret. Enligt 5–7 §§ kan kommunen besluta om undantag från kravet på bygglov eller om längre gående krav. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 12.3. Paragrafen är en sam- mansmältning av gällande 1 § och de enligt gällande rätt anmäl- ningspliktiga inre ändringsåtgärderna i 9 kap. 2 och 3 §§. Enligt föreslagna paragraf utgår bygglovsplikten för ytterligare bostäder eller lokaler för handel, hantverk eller industri. Kravet täcks in av bygglovsplikten för att göra väsentliga ändringar av en planlösning eller väsentligt ändrad användning. Motivet för sammansmältningen av bygglov och bygganmälan framgår av avsnitt 9.5.2. De åtgärder som enligt 9 kap. 3 § gällande rätt är undantagna från kravet på bygganmälan kommer i fortsättningen att vara befri- ade från bygglovsplikt. Detta gäller dock inte ändringar i bygg- nadsverk, ägda av staten eller landstingen. Ändringar av dessa byggnadsverk blir bygglovspliktiga i den omfattning som anges i förevarande paragraf. En särskild kommentar till föreslagna paragrafen första stycket 3 i måste lämnas. överlämnade till reger- ingen sin rapport bort! Energieffektivisering i befintlig bebyggelse. Bakgrunden till rapporten var att av reger- ingen hade fått uppdraget att redovisa vilka åtgärder som kan vidtas i samband med ändringar av byggnader för att åstadkomma en effektivare energianvändning i det befintliga byggnadsbeståndet. har genom regeringens beslut överlämnats till denna utredning i den del som avser ett förslag till ändring i PBL. föreslog nämligen en ändring av 9 kap. 2 § med inne- börden, att krav på bygganmälan även bör innefatta sådan ändring av en byggnad som i större omfattning berör material i fasad. I det system som vår utredning presenterar ingår inte begreppet bygg- anmälan, utan det har ersatts av en bygglovsplikt för vissa uppräk- nade ändringar av byggnadsverk. Den enda lagtekniskt möjliga lös- ningen har därför varit, att ta in formulering som en ny punkt i uppräkningen av bygglovspliktiga ändringar. Från systematisk synpunkt har förslag inneburit en liten svårighet. Redan det gällande prövningssystemet har nämligen ett inslag som är nära besläktat med förslag. Enligt 3 § krävs det i områden med detaljplan bygglov för att bl.a. byta fasad- beklädnad och för att göra andra ändringar av byggnader som avse- värt påverkar deras yttre utseende. Enligt 4 a § krävs dock inte bygglov för att på en- och tvåbostadshus och tillhörande komple- mentbyggnader inom ett område med detaljplan byta fasadbekläd- nad, om åtgärden inte väsentligt ändrar byggnadens eller områdets karaktär. Kommunen får enligt 6 § i detaljplanen för ett område som utgör en värdefull miljö bestämma att bygglov krävs för att inom området byta fasadbeklädnad på en- och tvåbostadshus med komplementbyggnader, så att skyldigheten att söka lov där kan omfatta alla slag av yttre ändringar av dessa byggnader. Enligt samma paragraf kan kommunen genom områdesbestämmelser åstadkomma motsvarande utöka bygglovsplikt även utanför detalj- plan. Detta befintliga regelverk har alltså till sitt främsta syfte att samhället ska pröva fasadändringarnas inverkan på omgivningen av rent estetiska skäl. Den ovan berörda svårigheten ligger däri att den nu föreslagna bestämmelsen måste inpassas på ett logiskt och begripligt sätt i gällande regelverk. Två utgångspunkter har legat till grund för utredningens överväganden i denna lagtekniska fråga. Till en början är det viktigt att slå fast, att den nya prövningsgrunden, som har fört fram, ska gälla generellt oberoende av vilken form av plan som gäller för området och att denna nya prövning tar sikte på fasadåtgärdernas rent tekniska utförande, varvid energi- hushållningens krav i första hand ska beaktas men där även andra tekniska krav kan komma in i bilden. För det andra är det givetvis så att de nya reglerna inte får utformas så att rättsläget på något sätt blir förändrat, såvitt avser omfattningen av den estetiska prövning som redan nu sker av fasadändringar inom detaljplan. De gamla och de nya fasadreglerna ska således fogas sam- man för att leva sida vid sida i fortsättningen. Fasadreglerna har olika syften; de gamla reglerna beaktar estetiken, och de nya reglerna beaktar tekniken, främst energiaspekten. Bestämmelserna i 3 § behöver inte ändras. Däremot har bestämmelserna om en- och tvåbostadshusen i 4 a § ändrats bl.a. på det sättet, att i ett nytt andra stycke sägs, att åtgärder med fasader på en- och tvåbostadshus kräver bygglov bara om åtgärden väsent- ligt ändrar byggnadens eller områdets karaktär – vilket redan gäller – eller, om det är fråga om en ändring som i större omfattning berör material i fasaden, dvs. den nya tekniska prövningen. Bestämmelserna i 6 § behöver inte ändras i sak eftersom den nya bygglovplikten gäller överallt. Viss omredigering har gjorts av 6 §. Som en kommentar till vad som ligger i lagtextens uttryck änd- ring av en byggnad som i större omfattning berör material i fasad återges här valda delar av . anför bl.a. följande. Fasadåtgärder kan bestå av en lång rad olika åtgärder. Det kan handla om: Utbyte av träpanel t.ex. p.g.a. rötskador. Utbyte av betongelement t.ex. p.g.a. korrosionsskador eller brister i fasadmaterialet. Utbyte av tegelfasad p.g.a. korrosionsskador eller brister i förank- ringsjärn. Inklädnad av en fasad med ett nytt material eller putsning av en tidi- gare icke putsad fasad. Åtgärden kan omfatta hela byggnaden, en enstaka fasad eller bestå i lappning av skadade delar. Den kan även bestå i att en viss del på samt- liga fasader, som t.ex. fönsterbröstningar, åtgärdas. Väljer man att införa ett krav om bygganmälan för sådana ändringar som i större omfattning berör material i fasad, är det därför väsentligt att man tyd- liggör vad som avses med detta. I det danska regelverket har man infört kriteriet att av klimatskärmen ska beröras av åtgär- den. Detta medför att åtgärd endast på en gavelfasad inte behöver utlösa något krav, vilket kan anses tveksamt. En rimlig tolkning av i väsentlig omfattning skulle kunna vara en åtgärd som berör minst huvuddelen av en fasad eller av den totala fasadytan. Att utbyte av betongelement eller tegelbeklädnad skulle vara en bygganmälningspliktig åtgärd kan nog av många uppfattas som natur- ligt då det medför så omfattande byggnadsåtgärder. Sker ändring av materialslag i fasaderna är det en så pass kraftig förändring av byggna- dens utseende att det är rimligt att möjligheten till energieffektivi- sering beaktas i det sammanhanget. Träpanel som fasadmaterial är vanligast på en- och tvåfamiljshus. Att utbyte av rötskadad träpanel skulle vara en bygganmälningspliktig åtgärd kan det vara svårare att få acceptans för. Ur energieffektiviseringssynpunkt finns det dock inga skäl att undanta den åtgärden. Tvärtom är det sannolikt så att träpanel är ett vanligt fasadmaterial i de årgångar av småhus som i stor utsträckning värms med el. Då syftet är att minska användningen av jordens primära energiresurser är åtgärder som minskar elanvänd- ningen särskilt relevanta. Likaså kan det vara svårt att få acceptans för att en ren omputsning, om inga samtidiga utseendeförändringar vidtas, skulle vara en bygganmälningspliktig åtgärd. Där finns även den svårigheten att det i förväg kan vara svårt att exakt avgöra hur stor del av fasadytan som berörs av åtgärden. Omfattande putslagningar kan även beröra av den totala fasadytan. I många fall torde det även röra sig om äldre byggnader med kulturvärden, där en utvändig tilläggsisolering av det skälet är olämplig. Det kan därför finnas skäl att inte betrakta omputsning som en sådan åtgärd som skulle fordra bygganmälan. På samma sätt som en- och tvåfamiljshus i en del fall är undantagna från bygglovsplikt, skulle det vara möjligt att i lagen formulera ett undantag för dem även avseende den nu föreslagna utökningen av bygganmälningsplikten. Ur energieffektiviseringssynpunkt är det dock svårt att motivera ett sådant undantag. Snarare är det så att risken för att energieffektiviseringsåtgärder inte beaktas i samband med andra åtgärder är större på en- och tvåfamiljshus än på flerfamiljshus. Mer- parten av de byggnader som värms med el finns också i småhusbestån- det. Görs ändring av en byggnad, som i större omfattning berör material i fasad, till en bygganmälningspliktig åtgärd så ger det även en möjlighet att bevaka andra tekniska egenskapskrav, kanske framförallt de om buller, bärighet och skydd mot brandspridning, vilket får anses vara ett mervärde. Fönster utgör en del av fasaden och skulle kunna innefattas i en bygganmälningsplikt för fasadåtgärder. I större omfattning skulle för denna åtgärd kunna preciseras som merparten av fönstren på en fasad i ett flerfamiljshus eller merparten av fönstren i ett en- eller tvåfamiljs- hus. I denna rapport pekar dock på alternativet att kombi- nera en märkning av fönster med tydligare krav vid ändring av byggna- der. För en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader inom ett område med detaljplan krävs, trots bestämmelserna i 3 §, inte bygglov för att färga om byggnaden, eller byta taktäcknings- material, om åtgärden inte väsentligt ändrar byggnadens eller områdets karaktär. Bygglov för åtgärder med fasaden på sådana hus krävs endast under förutsättning att åtgärden 1.väsentligt ändrar byggnadens eller områdets karaktär, eller 2.är sådan son anges i 1 § första stycket i. Befrielsen från bygglovsplikt enligt första stycket och andra stycket 1 gäller inte om kommunen enligt 6 § första stycket 1 a har bestämt att åtgärderna kräver bygglov. Som en följd av att den nya punkt 3 i om sådan ändring av en bygg- nad som i större omfattning berör material i fasaden har införts i 1 § första stycket har i förevarande paragraf gjorts några ändringar av systematisk och redaktionell natur. I sak innebär paragrafens nya lydelse, att det slås fast, att änd- ringar av en byggnad av det slag som nämns ovan kräver bygglov även för en- och tvåbostadshus med komplementbggnader som ligger inom detaljplan. Kommunen får i en detaljplan besluta att bygglov inte krävs för att på det sätt och som närmare anges i planen utföra åtgärder som avses i 1–3 §§. Kommunen får i områdesbestämmelser besluta att bygglov inte krävs för att på det sätt som närmare anges i bestämmelserna göra 1.nybyggnad, tillbyggnad eller ändring av komplementbyggna- 4.nybyggnad eller ändring av anläggningar som avses i 2 §, 5.tillbyggnad eller ändring av industribyggnader, 6.nybyggnad, tillbyggnad eller ändring av enklare fritidshus, kolonistugor och liknande byggnader. Beslut enligt första och andra stycket får inte fattas, om bygglov krävs för att tillvarata grannars intressen eller allmänna intressen. Inom samlad bebyggelse krävs medgivande från berörda gran- nar, om åtgärder som avses i andra stycket 1 och 2 ska utföras utan bygglov. I paragrafen har gjorts endast de ändringar som beror på de nya begreppen nybyggnad, tillbyggnad och ändring i enlighet med defi- nitionerna i 1 kap. 10 §. 1. i detaljplanen för ett område som utgör en värdefull miljö bestämma att bygglov krävs för att i området a.vidta en åtgärd som annars är befriad från bygglovsplikt på grund av 4 § första stycket 3, 4 a § första stycket eller andra stycket 1, eller b.underhålla eller ändra en sådan bebyggelse med särskilt beva- randevärde som avses i 3 kap. 12 §, 2. med områdesbestämmelser för ett område utanför detaljplan bestämma att bygglov krävs för att i området vidta sådana åtgärder som avses i 4 b § första stycket 1 och 2, 3. med områdesbestämmelser för ett område som utgör en vär- defull miljö utanför detaljplan bestämma att bygglov krävs för att i området a.vidta en åtgärd som avses i 3 § första stycket 1, eller b.underhålla eller ändra en sådan bebyggelse med särskilt beva- randevärde som avses i 3 kap. 12 §, och 4. om det finns särskilda skäl, a.med områdesbestämmelser för ett område utanför detaljplan bestämma att bygglov krävs för att i området uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra ekonomibyggnader för jordbruk, skogs- bruk eller därmed jämförlig näring, och b.i detaljplan eller med områdesbestämmelser bestämma att bygglov krävs för att anordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grundvattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 Första stycket 1–3 och 4 b gäller inte byggnader och andra anlägg- ningar som avses i 10 §. Som en följd av att punkt 3 i om sådan ändring av en byggnad som i större omfattning berör material i fasaden har införts i 1 § första stycket har i förevarande paragraf gjorts några ändringar av redak- tionell natur i första stycket 1 a. Åtgärder som kräver rivningslov eller marklov Rivningslov krävs för rivning av byggnader eller delar av byggnader, om inte något annat har bestämts i detaljplan eller områdesbestäm- melser. Rivningslov behövs inte för att riva sådana byggnader eller delar av byggnader som får uppföras utan bygglov. Kommunen får dock besluta att rivningslov krävs för sådana åtgärder. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 10.5. Ändringen innebär att det krävs rivningslov för att riva en byggnad även utanför detalj- planelagt område. Motivet är att förhindra att oersättliga kultur- värden eller andra väsentliga värden går till spillo utan att samhället haft möjlighet att pröva frågan. Risken för att rivningsmassor kan innehålla farligt avfall är naturligtvis lika stor vare sig byggnaden ligger inom eller utanför detaljplanelagt område. Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden med detalj- plan ska bifallas om 1.åtgärden inte strider mot detaljplanen eller den fastighetsplan som gäller för området, varvid det förhållandet att genomförande- tiden för detaljplanen inte börjat löpa utgör hinder mot att bygglov lämnas, 2.den fastighet och det byggnadsverk på vilken åtgärden ska utföras a) stämmer överens med detaljplanen och med den fastighets- plan som gäller för området, eller b) avviker från dessa planer men avvikelserna godtagits vid en bygglovsprövning enligt denna lag eller vid en fastighetsbildning enligt 3 kap. 2 § första stycket andra meningen fastighetsbild- ningslagen (1970:988), 3.åtgärden uppfyller kraven i 3 kap.1 ,2, 10, 12, och 13 §§, och 4.åtgärden kan antas uppfylla kraven i 3 kap. 3 § och 15–18 §§. Om fastigheten i annat fall än som avses i första stycket 2 b inte stämmer överens med fastighetsplanen och om ansökningen kommer in före utgången av genomförandetiden för detaljplanen, ska sökanden föreläggas att visa att ansökan om för- rättning gjorts för att genomföra den fastighetsindelning, som för- utsätts i fastighetsplanen. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.3. Den nuvarande 11 § har delats upp i tre paragrafer, 11, 11 a och 11 b §§. Bestämmelserna handlar om förutsättningarna för bygglov inom områden med detaljplan. I 11 §, som motsvarar nuvarande 11 § första och andra styckena, anges i fyra punkter – varav punkt 4 är ny – i första stycket de prövningsgrunder som ska gälla, medan det i sak oförändrade andra stycket behandlar föreläggande om förrättning, om fastigheten inte stämmer överens med fastighetsplan. I första stycket har punkt 3 kompletterats med en hänvisning till 13 § och en ny punkt 4 har lagts till. Punkt 3 innebär att bygg- lov ska ges, om den estetiska prövningen enligt 1 § och prövningen med hänsyn till omgivningspåverkan enligt 2 § utfaller positivt och om dessutom varsamhetskravet i 10 § är uppfyllt vid tillbyggnad, ändring, ombyggnad och flyttning, om förbudet mot förvanskning enligt 12 § inte överträds och om underhållskraven i 13 § är upp- fyllda när bygglovsprövning av underhåll aktualiseras. Till bygg- lovsprövningen har dessutom genom den nu tillkomna punkt 4 hänförts de grunder som tas upp i 3 kap. 3 §, nämligen byggnads- verkets allmänna lämplighet för avsett ändamål och kraven på till- gänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. I de båda sist nämnda avseendena sker på grundval av de handlingar som då finns inlämnade en första pröv- ning i bygglovet, vilket har fått avspegla sig i uttrycket att åtgär- den kan antas uppfylla kraven i 3 kap. 3 §. i förfarandet, nämligen inför byggstartbeskedet följs dessa krav upp något mer i detalj. Det är därför som bestämmelsen om byggstartbesked i 9 kap. 6 § har utformats så att åtgärden kan antas uppfylla de fö- reskrifter som har meddelats med stöd av 3 kap. 3 §. Av punkt 4 följer slutligen, att i bygglovet prövas också om kraven på tomter i 3 kap. 15–18 §§ kan antas bli uppfyllda. saknas ju markrit- ningar av den detaljeringsgraden att en fullständig och slutlig pröv- ning kan ske av tomtkraven redan i bygglovet. För sådana ändringar som avses i 1 § första stycket 3 b–i, underhåll enligt 1 § andra stycket och sådana yttre åtgärder på byggnader som avses i 3 § första stycket 1 ska bygglov ges, även om förutsättningarna i 11 § första stycket 2 inte är uppfyllda. Även om förutsättningarna i 11 § första stycket är uppfyllda, får bygglov till åtgärder på mark som enligt detaljplanen utgör kvarters- mark för allmänt ändamål ges endast om ändamålet är närmare angi- vet i planen. I 11 a §, som motsvarar nuvarande 11 § tredje och fjärde stycket, behandlas undantaget att bygglov ska ges till ändringar av bygg- nadsverk, omfärgning, byte av fasadbeklädnad och taktäcknings- material mm., trots att byggnaden eller fastigheten inte stämmer överens med planen, samt vidare bygglov inom kvartersmark för allmänt ändamål. Den nuvarande regleringen i 1 § första stycket 4 om inredande av ytterligare bostad eller lokal har utgått och ersatts med en hänvisning till den uppräkning som finns i 1 § första stycket 3 b–i av ändringar, varav de flesta har varit byggan- mälningspliktiga enligt 9 kap. 2 §. Den nuvarande bestämmelsen i 11 § femte stycket om bygglov för en lägenhet som behövs för bostadsförsörjningen har upphävts. Skälen för detta är desamma som i avsnitt 10.5.2 har utvecklats för att slopa motsvarande pröv- ningsgrund för rivningslov. Bygglov får ges till åtgärder som strider mot en detaljplan eller fastig- hetsplan, om åtgärden är godtagbar med hänsyn till dess omfattning och planens syfte (godtagbar avvikelse). En förutsättning för detta är att en planändring inte är nödvändig på grund av bestämmelsen i 5 kap. 1 § första stycket 4. I fall som avses i 11 § första stycket 2 b och i 17 kap. 18 a § ska en samlad bedömning göras av de avvikande åtgärder som söks och de som tidigare godtagits. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 6.5.3. I 11 b §, som motsvarar nuvarande 11 § sjätte stycket, har gjorts den i sak mest betydande ändringen i detta regelkomplex, därigenom att begreppet mindre avvikelse har ersatts av godtagbar avvikelse. Ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden som inte omfattas av detaljplan ska bifallas om åtgärden 1.uppfyller kraven i 2 kap., 2.inte ska föregås av detaljplaneläggning på grund av bestäm- melserna i 5 kap. 1 §,