sou · GWB37 · 2008-02-28 00:00:00 — Cancerfonden, Hjärt-Lungfonden, Barncancerfonden och Hjärnfonden utgör exempel på fonder som fördelar betydande resurser till medicinsk forskning inom sina områden, men som även har en aktiv roll som opinionsbildare och kunskapsspridare. Fonderna ger framförallt projektstöd, men satsar även på program för forskartjänster. Även om forskningsmedlen går till medicinsk forskning inom olika områden så finns det en tydlig satsning mot den kliniskt inriktade forskningen. Figur 3.13 Volym på forskningsstödet hos ett antal fonder 2007 Som framgår ovan är Cancerfonden den av fonderna som anslår mest forskningsmedel. delas ut till cancerforskare verksamma i . Cancerfonden har som mål- sättningen att 2008 kunna fördela . Forskningsstödet går till forskningsprojekt, forskartjänster, vårdutveckling samt samarbete och vetenskapligt utbyte. Enligt uppgift går av stödet till finansiering av grundforskning och till patientnära forskning. Huvuddelen av all cancerforskning som bedrivs i finansieras med Cancer- fondens medel. 3.3.10Stöd till hälsorelaterad forskning via EU:s sjunde ramprogram () utgör det sjunde ramprogram- mets program Idéer och har till uppgift att stödja de främsta forskarna i , med det långsiktiga målet att öka den europeiska excellensen i ett globalt perspektiv. Budgeten omfattar och utlysningarna ska komplettera nationella finansiärer och det övriga ramprogrammet. ERC:s anslag riktar sig till enskilda forskare inom alla veten- skapsområden och har två profiler: en för yngre forskare () samt till mer etablerade (Advanced Investigator ). Fördelningen mellan de båda grupperna är en tredjedel till de yngre och två tredjedelar till de äldre. Sju bidrag beviljades till yngre svenska forskare, varav fem låg inom det medicinska området. Vad gäller hela det sjunde ramprogrammet så omfattar detta –2013. Det sjätte rampro- grammet (2002–2006) omfattade och av dessa medel gick () till svenska forskare. Utdelningen till kan därmed beräknas till . Eftersom den svenska EU- avgiften 2006 utgjorde av programmets budget innebar det således ett nettotillskott av forskningsmedel till under 2006.30 Tematiskt område för Hälsa Detta program ska förbättra hälsan för medborgare och öka konkurrenskraften för hälsorelaterade industri. Dess- utom ska programmet rikta sig mot globala hälsofrågor. I huvudsak ska stödet gå till samarbetsprojekt mellan medlemsstaterna och industrin. Prioriterade områden är utveckling och utvärdering av nya terapier, hälsoförebyggande åtgärder, förhindra uppkomst av sjukdomar, diagnostiska hjälpmedel och teknologier samt hållbara och effektiva system för folkhälsa. Ett delområde inom tema Hälsa är särskilt inriktat på optimering av tillgången till sjukvård för medborgare. Inom detta delområde finns flera områden med särskild relevans för klinisk forskning. Nämnda forskningsfinansiärer stödjer till stor del forskarinitierade projekt, men arbetar även med särskilda stödformer för finansiering av starka forskningsmiljöer, forskningsinfrastruktur, anställningar som forskare och forskarskolor. I detta avsnitt behandlas satsningar på starka forskningsmiljöer. I kapitel 5 beskrivs de satsningar som görs på forskartjänster och i kapitel 6 skildras satsningarna på forskningsinfrastruktur. För ett litet land som är förmågan till profilering och kraftsamlig väsentlig för att kunna utveckla styrkeområden som når den internationella forskningsfronten. Förmågan att samla tillräckliga resurser till den bästa forskningen är också av stor betydelse för förmåga att vidmakthålla och etablera forsk- nings- och innovationsmiljöer som är attraktiva för kunskaps- intensiva företag. Det har därför blivit angeläget att skapa interna- tionellt konkurrenskraftiga forsknings- och innovationsmiljöer i vilka forskare och företag samverkar inom områden där har komparativa fördelar. Starka forskningsmiljöer anses även öka möjligheterna för att man ska kunna attrahera medel från EU:s forskningsprogram.31 Att kraftsamla och koncentrera satsningarna är ett genom- gående tema i alla internationella utvärderingar som gjorts . En viktig insats för att skapa kraftsamling är att ge de mest framstående forskarna förutsättningar att bedriva långsiktig forsk- ning i kreativa och attraktiva forskningsmiljöer med kritisk massa. Många länder har strävat efter att inom sina forskningssystem skapa sådana centrumbildningar, s.k. Centres of Excellence. 31 /05:80 sidan 89. I har intresset ökat för starka forsknings- miljöer.32 I den senaste forskningspolitiska propositionens satsning på att skapa excellenta forskningsmiljöer låg fokus på att främja grundforskning som har innovationspotential och stödja samverkan mellan forskning och industri. Satsningar på starka forskningsmiljöer med lite längre tidsperspektiv (5–) har utgjorts av ett antal program hos statliga forskningsfinansiärer. Medel tilldelas de forskargrupper som anses ha bäst förutsättningar att vara med vid den absoluta forskningsfronten. Starka forskningscentra har en del gemensamma drag. Forsk- ningsverksamheten är högklassig både ur ett kvalitativt och kvantitativt perspektiv. Det finns också ett väl utvecklat samspel med andra nationella och internationella forskningsmiljöer. En stark forskningsmiljö har ofta en god attraktionskraft och hög visibilitet. Dessa centra leds alltid av en framgångsrik och stark forskare. Det går att finna både politiskt och vetenskapligt grundade argument för och emot satsningar på starka forskningsmiljöer. Ur politisk synvinkel finns en allmän farhåga att forskningen är alltför individualiserad och fragmenterad. På en mer aggregerad nationell nivå finns ett starkt önskemål om profilering och specialisering av forskningen vid ett lands lärosäten. - och högskolor kan inte göra allt! Starka samlade forskningsmiljöer antas dessutom vara viktiga för utvecklingen av högklassiga och effektiva forskar- skolor. Forskarsamhällets kritik mot satsningar på starka forsknings- miljöer grundar sig ofta på att denna finansieringsform kan leda till alltför starka top down-krafter, både vad gäller valet av centra och dess inriktning samt forskningsverksamhetens styrning. En koncentration av de ekonomiska resurserna till ett mindre antal större centra kan komma att leda till att många enskilda forskare förlorar sina forskningsstöd. Det finns en risk att systemet blir konserverande genom att man satsar på verksamhet som redan är etablerad, medan det blir svårare att identifiera och därigenom finansiera innovativa projekt med hög framtida potential som ännu befinner sig i sin linda. Det är dessutom lättare att starta ett centra än att avsluta detta. pågår över 100 olika satsningar på Centres of Excellence som gör anspråk på att bygga upp eller utgöra starka forsknings- 32 Finansiering av starka forskningsmiljöer – en internationell utblick, Ds 2004:21. Totalt motsvarar dessa centra-satsningar en nominell volym på i offentlig finansiering. I flera fall bygger finansieringsmodellerna dessutom på att andra parter, såsom universitet och företag, ska matcha de offentliga anslagen med minst lika mycket.33 De flesta satsningarna har inriktning mot informations- och kommunikationsteknik, medicin och tvärveten- skapliga projekt inom biovetenskap samt nanovetenskap. Satsningarna på medicin beräknas uppgå till –2012, se tabell 3.5. Hur stor del som kan hänföras till den kliniska forskningen är svårt att avgöra, men flera program har en tydlig klinisk forskningskomponent. 33 Forskning och Innovation i – en lägesbedömning från , 2007. Tabell 3.5 Exempel på forsknings- och innovationsmiljösatsningar bland offentliga forskningsfinansiärer (identifierade ) Anslag (miljoner kr) (miljoner kr) SSF, Vårdal, , KK-stiftel- sen, KAW, varav 5 inom bio- -varav 5 inom Vårdal, , , , – varav 4 inom varav 5 st inom varav 2 st inom VR (EMBL) VINNVÄXT, 3 regioner och 5 regioner 2005- varav 2 st inom centres 4 st 2005 och varav 2 st inom VR, , SSF varav 7 st inom hälsa De satsningar som görs på starka forsknings- och innovations- miljöer har olika profilering beroende på forskningsfinansiärernas inriktning. I de satsningar som forskningsråden primärt finansierar betonas den vetenskapliga excellensen baserad på akademiska kvalitetskriterier. Andra finansiärer såsom SSF och betonar dessutom den strategiska aspekten av forskningen för konkurrenskraft. i sin tur ställer inte bara krav på en vetenskapligt hög nivå, utan även på företagspartners direkta medverkan i forskningen. satsningar har en inriktning mot vårdområdet samt mot allergi och annan över- känslighet. Vad gäller finansiering av starka forskningsmiljöer gör betydande insatser för . har traditionellt finansierat instrumentering och infra- struktur, men har även satsat på omfattande nationella forskningsprogram och på vissa starka forskningsmiljöer. Exempel på sådana finansieringsprojekt är Swegene (), North () och (). Man har även i samverkan med flera offentliga finansiärer gett anslag till t.ex. Swedish Brain , vilket beskrivs närmare nedan. Geografiskt finns forskningsmiljöerna över hela , där värdinstitutionen utgörs av ett universitet, ett forskningsinstitut eller av ett konsortium med representanter för offentlig verksam- het, forskning och företag. De större universiteten dominerar dock som värdinstitutioner. De flesta Centres of Excellence finns vid . På samma sätt kan ett 10-tal satsningar identifieras på vart och ett av , och . Forskningsfinansiärerna samverkar ofta kring gemensamma projekt. Genom att flera samlar sina forskningssatsningar i ett program skapas en stabil finansiering . Som exempel på detta kan nämnas , som enligt egna beräkningar tillskjutit i olika sam- verkansprojekt där den sammanlagda omslutningen uppgått till . Trots att är en relativt liten forskningsfinansiär har den genom samfinansiering blivit den viktigaste aktören inom vård- och allergiområdet. Tillsammans med och Kommuner och Lands- ting (SKL) finansierar forskningsprogrammet () som syftar till att nyttiggöra forsknings- resultat i vården. Kronisk inflammation () är ett annat aktuellt exempel på en satsning som inbegriper flera finansiärer bl.a. och . Forskningsprogrammet inne- håller klinisk forskning och har som målsättning att öka kunskaperna kring kroniska folksjukdomar. Forsknings- programmet Swedish Brain () är exempel på ett samfinansieringsprogram som involverar såväl privata som offentliga forskningsmedel. satsningar (SSF) har gjort omfattande satsningar på starka forskningsmiljöer. 2005 anslog SSF för uppbyggnad av 17 forsknings- centra inom naturvetenskap, teknik och medicin. gjorde 2006 tillsammans med liknande satsningar genom att tilldela fyra starka forskningsmiljöer stöd (). kommer att delas ut till varje centra . Två av dessa har en inriktning mot det biomedicinska området (for Basic and in och Brain Intitute ). beviljade och Formas ett tioårigt forsk- ningsstöd (Linnéstödet) till 20 forskningsprogram med samman- lagt /år. Fem av dessa ligger inom medicin. Även för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har visat ett ökande intresse för att finansiera olika centrumbildningar. påbörjade man en satsning som ska ge ett tioårigt stöd till tio s.k. FAS-centra. Av dessa är sju inriktade på hälsoområdet, bl.a. global hälsa och mental-fysisk hälsa. , , , Formas och SSF samlade programsats- ningarna på starka forskningsmiljöer (16 stycken) uppgår enligt beräkningar till . Dessa satsningar är i huvudsak inriktade mot grundforskning. I de flesta forskningsprogram ingår dock klinisk forskning och hälsoapplika- tioner som en viktig komponent i de innovationssystem som syftar till att ge människor god hälsa. Man kan därför anta att flera av dessa satsningar i förlängningen även främjar den kliniska forsk- ningen. En mindre del av de strategiska satsningarna är riktade direkt mot det kliniska forskningsområdet. De satsningar som gör har en sådan profil. Stiftelsen delar ut 60– i forskningsstöd och av dessa pengar går enligt deras egna beräkningar den helt övervägande delen, cirka 85– , till klinisk forskning. Konkurrensen forskningsnationerna emellan blir allt skarpare och får ständigt nya medtävlare. De kinesiska ledarna siktar t.ex. på att landet ska vara världens ledande forsknings- nation. Denna utveckling skildras i policy för forskning och innovation – en framtidsinriktad omvärlds- analys34 där myndigheten gjort en internationell jämförelse av några olika länders strategier för forskning. Några av rapportens iakttagelser refereras i det följande. I ekonomiska termer – omräknat i köpkraft – är FoU lika omfattande som , . Landet har en tredjedel av den FoU-volym som förfogar över. Enligt den nu gällande femårsplanen ska FoU:s andel av landets BNP nå , dvs. Om så sker, kommer att svara för 30–av världens forskning räknat i monetära termer. Av rapporten framgår vidare att av de större är den nation som satsar mest resurser på FoU. utgjorde de japanska FoU-utgifterna av BNP, men enbart av FoU finansieras med offentliga medel. Näringslivet finansierar och den återstående delen täcks av de privata universiteten. Betoningen på att satsningar på FoU ska ge resultat som är värdefulla för medborgarna betonas mer än vad som varit fallet i . 34 Nationell policy för forskning och innovation – en framtidsinriktad omvärldsanalys. , preliminär version 2007 09 06. Figur 3.14 FoU som andel av BNP och fördelad på utförarkategorier för ett urval av länder Schw eiz (2004) Källa: SCB för och för övriga länder. Diagrammet är hämtat ur rapporten och Innovation i – en lägesbedömning (). En rapport från Europeiska kommissionen35 visar att hamnat på efterkälken när det gäller finansieringen av forskning och utveckling. säger i en kommentar till 35 2007 on Science, Technology and Innovation – towards an European Knowledge Area. Europeiska Kommissionen 2007. rapporten36 att är det enda land i tätgruppen som har minskat sina totala FoU-utgifter uttryckt som andel av BNP. Ett gemensamt mål inom EU är att de totala FoU-utgifterna, inkluderande företag och offentlig sektor, ska vara av BNP . Av EU:s medlemsstater är det bara och som ligger över det målet. Kommissionens rapport påtalar betydelsen av en hög statlig satsning på FoU, efter- som det främjar ökade företagssatsningar. Även Globaliserings- rådet har i sin första rapport37 understrukit vikten av att staten investerar mera i forskningen, eftersom excellenta forsknings- miljöer gör det attraktivt för globala företag, inte minst inom läke- medels- och bioteknikindustrin, att lägga sin FoU-verksamhet i . Vad händer inom hälsoområdet? I ombildades det medicinska forskningsrådet till () med fokus på att närma grundforskningen och tillämpad forskning till varandra och öka innovationsgraden. Termen hälsoforskning gav en bred defini- tion. En grundläggande tanke var att samla företrädare för forsk- ningsfinansiering, forskare och användare av forskning i samma organisation. Detta skulle stärka samverkan och kunskapsöver- föring. Ett konkret mål var att snabbare överföra forskningsresultat till vården för att minska ohälsan i samhället. I forskningsstrategin är tanken att man satsar på de områden där man har hög kompetens och styrka. Hälsa är ett sådant område som erhöll ökade resurser. Arbetet organiserades i 13 prioriterade hälsoområden med olika institut med företrädare för akademi, industri och patientorganisa- tioner. Hälsoperspektivet är brett och CIHR finansierar forskning kring grundläggande sjukdomsmekanismer, förebyggande hälso- vård och effektivare behandlingar. En tydlig satsning sker också på samarbete med näringslivet. 2005 gjordes en första internationell utvärdering av den nya verksamheten. Man såg mycket positivt på den strategiska och multidisciplinära modellen, den kraftigt ökade finansieringen, och flera av instituten hade en ledande ställ- 36VR:s hemsida Debatt 2007 08 31. En första rapport från . ning inom sina respektive områden. Betydelsen av starka forsk- ningsledare framhölls. Trots den tydliga nationella strategi och prioritering som CIHR står för, framhöll utvärderarna att en stor utmaning för hälsoforskningen i är bristen på samordning mellan nationella och regionala initiativ och finansiering av hälso- forskningen. En ökad satsning på infrastruktur är också nödvändig, men måste anpassas till övriga forskningsstöd38. Ambitiösa mål finns även hos länder i vår närhet, t.ex. som antog en innovationsstrategi . Enligt denna strategi ska bl.a. den kliniska forskningen stärkas. Några få hälsocentra ska inrättas med koppling både till den akademiska forskningen och till sjukhussektorn och investeringar görs i infrastruktur, utrustning och forskare. Särskilda forskningsprogram ska skapas, där diabetes, infektioner, Alzheimer, Parkinson och hjärnblödning övervägs. Man bedömer att de föreslagna insatserna fram t.o.m. kräver extra statliga satsningar på . satsar särskilt på att föra samman forskare från olika discipliner och på en mer effektiv kommersialisering genom partnerskap mellan forskare och näringslivet. Det avgörande är att investeringar i universitets- forskning kan omsättas i ekonomisk nytta, menar man. bedriver en internationellt uppsökande verk- samhet och informerar om vilka möjligheter som finns att bedriva kvalificerad FoU på . Inom EU framstår som en mycket attraktiv samarbetspartner som ser till det gemensamma europeiska intresset snarare än ett snävt nationellt. Även har beslutat sig för att satsa på forskningen. Man vill öka FoU-utgifterna från till av BNP fram för att bli en av de mest attraktiva platserna i världen för vetenskap och innovation. Ökningen är beroende av att företagens investeringar kan matcha de offentliga satsningarna. När premiärminister intervjuades i tidskriften underströk han att regeringens lång- siktiga vision är att göra till en av de bästa platserna i världen för forskning och innovation. Inom det medicinska området har en omfattande förändring skett för att stärka hälso- forskningen i . En ny strategi Best research for best health inom hälso- och sjukvården (NHS) har utvecklats. En gemensam delegation, UK Clinical Research Collaboration (UKCRC) har skapats för att stärka infrastrukturen för klinisk 38 J et al. Year 5 Panel Report 2000-2005. Delegationen är sammansatt av representanter från (), (), Wellcome trust och andra stiftelser, universitet och industri för att underlätta nationell samverkan för hälsoinriktad forskning. Infrastrukturarbetet innefattar finansiering av kliniska forskningscentra, stimulera forskarrekrytering, koordinera regulatoriska uppgifter, samordna finansiering och stimulera samverkan med industrin. initierade MRC tillsammans med NIHR en gemensam strategi och forskningsprogram för translationell forskning inkluderande kliniska prövningar. Trots dessa ambitiösa initiativ framhåller en ny utvärdering av hälso- forskningen i att det finns två tydliga brister i den transla- hälsoforskningen – att överföra kunskap i nya behandlingar och läkemedel och att implementera ny kunskap i vården. Detta har bl.a. sin grund i finansiella, kulturella och institutionella hinder. En tydligare samordning och ökad budget är nödvändig för att skapa en effektiv hälsoforskning.39 I globaliseringsstrategi har forskningen en framträdande roll. Universiteten måste kunna jämföra sig med de bästa i världen. En förutsättning för detta är att forskningen sam- ordnas. och högskolor, forskningsinstituten integreras i universiteten. Inom hälsoområdet har en ökad koncentration skett med ökad finansiering till vissa högpresterande forskningsmiljöer, ofta med en multidisciplinär och translationell profil. En tydligare samordning mellan universitetssjukhusen och universiteten har också skett. I processen med att förstärka forsk- ningen har tre områden varit i fokus: bioteknik, IT och nanoteknik. Särskilt inom bioteknik finns en stark koppling mellan forskning och industri. I ökade statens anslag till FoU med drygt en miljard, från 11 miljarder till 12 miljarder Dkr 2007. En ytterligare ökning kommer att ske av de statliga medlen för FoU med . Man uttrycker att forskningen i ska kunna mäta sig med den bästa i världen och dessutom att offentlig forskning ska vara relevant och stödja välfärden. markerar alltså forskningens samhällsnytta starkare än vad många andra länder gör. Att med Köpen- hamns Universitet som nav är en attraktiv och växande miljö för den medicinska forskningen märks inte minst inom Medicon Valley-området som har en koncentration av stark bioteknik- Cooksey 2006: A review of UK Health Research Funding. Flera etablerade svenska forskare väljer att flyttat sin verksamhet till . Bland de nordiska länderna utmärker sig även med den tekniska framåtblicken Finn Sight 2015. har en successiv nivåhöjning av FoU beslutats med , . Den offentliga sektorns finansiering av FoU har fördubblats och det finns en bred politisk enighet kring utvecklingen. För att öka konkurrens- kraften inom forskningen ska antalet universitet minska till hälften, forskningsresurserna ska bli mer konkurrensutsatta och samverkan med industrin skall förstärkas. Den biotekniksatsning som tidigare gjorts har inte givit några större industriella avkastningar. har fokus ändrats mot hälsoområdet där man inriktar sig på diagnostik, IT och hälsosystem40. är en stark forskningsnation inom hälso- området. har man skapat en gemensam organisa- tion för nationellt stöd till medicinsk forskning. Genom en sam- manslagning av hälsoforskningen (ZON) inom Hälsodeparte- mentet och den biomedicinska forskningen (NWO) inom utbild- nings och forskningsdepartementet, bildades ZONMw med ansvar för hela hälsoforskningsområdet – från grundläggande bio- medicinsk till klinisk och tillämpad hälsoforskning. Denna organi- sation har också drivit fram en närmare samverkan mellan universitet och universitetssjukhus med gemensam organisation för undervisning och forskning. En tydlig trend kan ses utifrån dessa exempel. Hälsoforskningen har en prioriterad plats som kräver ökat finansiellt stöd. För att stärka forskningen och stimulera implementering och genomslag i hälso- sjukvården görs gemensamma och samordnade satsningar på translationell forskning, med universitet, hälso- och sjukvård och industrin som partners. En närmare analys av den kliniska forsk- ningen i dessa länder kommer att ske i samband med den interna- utvärdering av svensk klinisk forskning som kommer att genomföras 2008 och rapporteras i slutbetänkandet. Tre stora tre små. Biomedicin och innovationssystem i , , , , och . Fler forskningsanknutna tjänster och fler forskningsenheter med administrativt stöd. Det är två konkreta förslag från ett 20-tal verk- samhetschefer i hälso- och sjukvården när det gäller att stärka den kliniska forskningens ställning. Verksamhetscheferna – som har ansvaret för att omsätta den politiska viljan till praktisk verksamhet på kliniken – efterlyser också ett ökat politiskt engagemang och att forskningsresultaten lyfts fram på ett bättre sätt. De menar att universitetssjukhusen måste bli tydliga forskningsmiljöer där forskningen prioriteras och där det finns resurser avsatta för den. Medan det finns flera beskrivningar av den kliniska forskningens situation på en övergripande nivå, är relativt litet känt om hur de som är ansvariga för arbetet på klinikerna ser på möjligheten att förändra och förbättra forskningens möjligheter. Som ett underlag i arbetet med förslaget till åtgärdsplan beslöt Utredningen därför att låta göra en intervjuundersökning med 24 tidigare och nuvarande verksamhetschefer kring deras tankar och idéer om hur de skulle vilja stärka den kliniska forskningen. Uppdraget att genomföra intervjuerna gavs till givarna AB som genomförde uppdraget – . Intervjupersonerna, som har föreslagits av Utredningen, har valts ut mot bakgrund av att de är personer med lång erfarenhet och att de förmodas ha tankar och förslag till förbättringar. De leder kliniker där forskningen inkluderats i vardagen, på ett mycket framgångsrikt sätt.