sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — sitter det trettio människor och skapar och det är så tyst att du kan höra en knappnål falla. Vi vill bidra till ett samhälle med ett levande skapande, där det är tillåtet att tänka nytt. betonar att slutprodukten av skapandet ska ha en hög konstnärlig kvalitet och därför måste ledarna ha hög konst- närlig nivå och materialen vara bra. –Alla på Livstycket är med och skapar mönstren men det är de konstnärliga ledarna som slutgiltigt sätter ihop dem. Vi vill att våra deltagare ska vara stolta över att vi gör saker som människor vill köpa, inte bara en gång för att vara snälla utan för att de gillar dem. 1999 gjorde Livstycket i världen på i och därefter har det följt flera utställningar. ställer Livstycket ut på . Har Livstycket som mål att påverka textilkonsten i att bli mer mångkulturell? –Vi har inte tänkt så, men genom att finnas på och så påverkar vi ju automatiskt textil- konsten. Det är dags att se att människor med annan etnisk bak- grund kan tillföra något till . Kom ihåg att designern kom som flykting till från . tror att en väg att komma vidare är att sluta prata om invandrare. –Jag tror vi borde prata om dubbelkulturer – svensk-turk, svensk-indier. är det viktigt att Livstycket har personal som själva har kommit som flyktingar, både för att de vet mer om hur våra elever har haft det och för att våra elever ska förstå att det går att komma vidare. Nya metoder och modeller för svenskt kulturliv Livstycket har fått kritik för att de förstärker bilden av invand- rarkvinnan som en kvinna vid symaskinen. håller inte med. – Stereotypen finns i betraktarens öga. Våra deltagare skapar mönster som sedan finns på tyger, brickor, stolar, lampor. De kan se sina egna mönster på vackra saker. Många av de nya eleverna kla- gar på att de har ont i huvudet eller ont i magen. här blir de friskare och gladare. Jag tror att människor som inte har en plats i samhället får ont. När jag har frågat tidigare elever vad som var speciellt med Livstycket säger många: Man blev modig. Det här är vårt sätt att hjälpa människor att växa – om någon annan har ett bättre sätt så får de gärna komma med förslag på hur vi kan ändra oss eller själva göra något. Ni tror verkligen på konstnärer 2004 blev konstnären tillfrågad av Riksutställ- ningar om hon ville ingå i projektet 4U och vara en av fyra konst- närer som skulle arbeta i olika förorter. Uppdraget var att arbeta i process med institutioner, föreningar och individer och skapa ett konstverk. –Jag skulle arbeta på plats på halvtid . Budgeten på var alldeles för liten. Jag kan inte be folk jobba gratis med att göra min grej. Det tillsattes en grupp som sökte pengar och fick ihop till. Syftet var att dra igång kreativa processer och involvera kulturintresserade i för att kunna visa upp en kreativ bild av förorten som sällan syns. –Jag tänkte: ni tror verkligen på konstnärer. Här ska jag komma och jobba på ett ställe där jag inte har några tidigare nätverk och initiera processer som lever kvar och skapa ett konstverk. Det intressanta är att det fungerade. , som är föreståndare på Folkets Hus, tror att projektets framgång beror på att krävde att få arbeta med något som är på riktigt och för att hon gjorde konst på riktigt. –ställde frågan: Vad är det som behövs mest av allt i just nu? Diskussionerna i den grupp som bildats i projek- tet landade i makt. Känslan av maktlöshet och utanförskap är ett Nya metoder och modeller för svenskt kulturliv behov av mer makt. Både att definiera sin egen makt och att defi- niera de som har makt. I betonas medborgarinflytande och stadsdelsförvaltningen hade precis gått ut med en enkät med en mängd frågor som alla handlade om hårda saker som gatubelysning och vägar. –De frågade ingenting om kultur eller behov av vackra saker, säger . En idé i gruppen var att gå ut med en alternativ enkät som ställde frågorna om kultur. Men varför ska vi alltid fråga? Gatubelysningen ska vara bra och det finns människor på stadsdelsförvaltningen som har betalt för att se till det. Vi bestämde oss för att fråga en enda fråga: Vad vill du fråga någon som har mer makt än du? Den frågan översattes till 70 språk och designades till en tapet som sattes upp i trappan i Folkets Hus i . –Det passerar en miljon människor förbi tapeten i Folkets Hus – det är en stor del av konstverket, säger . De kanske läser lite ibland, går förbi, läser igen nästa gång. Ett konst- projekt är inte att tala om något, utan att skapa ett intresse och ett deltagande. Jag arbetar med ett relationellt konstnärskap. Det ska- par mening och bygger vidare genom deltagande och debatter. Översättningen var ett stort jobb som involverade hundratals människor. Det är en ganska komplicerad fråga som ledde till dis- kussioner på torget. Vad menar du med makt? Jag har väl ingen makt? Ja, kanske om du menar kraft. menar att angelägenheten ger ett estetiskt uttryck och även påverkar konsten. Hon ser ingen konflikt mellan viljan till samhällsförändring och konstnärlig kvalitet. – För mig är konst politisk i betydelsen att den har med männi- skor att göra. Konstnärlig kvalitet har varit viktig för projektet. Hade inte människor som bor och arbetar här tyckt om tapeten så hade vi fått lov att måla över den. Vi har fått ett svar på plats att den har kvalitet. FörT att bli angelägen måste konstnären jobba utifrån det som finns och det kräver en närvaro, att vara på ett ställe och arbeta där . Men varför ska en förort satsa resurser på att anställa en konstnär? Vore det inte bättre med en jobbcoach? – En jobbcoach hjälper människor in i ett samhällssystem genom att titta på vilka förmågor en människa har och hur han eller hon kan få jobb, säger . En konstnär jobbar med Nya metoder och modeller för svenskt kulturliv tyst kunskap, med det som sker i pauserna, i mellanrummen. Där människor slappnar av och inte behöver prestera något. –Det finns inget motsatsförhållande till jobbcoach, fortsätter . Kulturaktiviteter blir en motor för dialog. Det skapar en rörelse som leder till att folk vill vara här. Det är viktigt även för att skapa jobb. På den språkmässa vi ska ha i i vår arrangerar vi ett seminarium som heter: Jag är människa först. Som människa har jag olika funktioner – kan ni se det innan ni börjar prata om hur jag ska försörja mig. Konsten tar fram just det. Det finns en frigörande kraft i konstens sätt att närma sig frågor. –Jag hade ingen aning om att det skulle bli en tapet, säger . Jag var beroende av svaret på platsen. Vi har talat om att när vi gör en mässingsskylt vid tapeten så ska det stå att verket är skapat av Projekt , som hela projektet hette. Det är inte ett verk enbart av . menar att konstnärer har en förmåga att ställa om blicken, utifrån den konstnärliga kompetensen, och vara med i en dialog med samhället. För att utveckla den måste konstnärer öppna ögonen och arbeta i samhället, på plats. Det institutionella musiklivet definierar sitt uppdrag alldeles för snävt Ale är ett av de mest kända namnen inom svensk världs- musik. har han jobbat tillsammans med svenska musiker med rötter i olika musiktraditioner. –Jag har länge haft på känn att det finns en väldig dynamik i mötet mellan olikheter. Det vanliga är annars att man skapar en stil och ett konstnärligt djup genom att samla folk som har samma referenssystem. Under fick Ale chansen att arbeta med mötet mellan olikheter i stort format. Han fick resurser att starta som bestod av 14 musiker som bor i men har ursprung från hela världen. Det låter som en integrationspolitisk dröm och Ale fick betona att det var ett konstnärligt projekt. –Det finns en fara med att mångkultur likställs med etnicitet. När vi sökte pengar fick vi frågor om varför det var två killar från med i bandet. Var inte det överrepresentation? Eller uppma- ningar att hitta en finländare så att de stora invandrargrupperna Nya metoder och modeller för svenskt kulturliv skulle vara representerade. Men i vårt sätt att arbeta är musikerna inte representanter och det viktiga är inte varifrån de kommer, utan att de har olika erfarenheter. kunde fortsätta tack vare stöd från departementet och Forum för världskultur, men vilar projektet eftersom ett så stort band inte kan bära sina egna kostna- der. – Det är absurt att enbart konstmusiken kan få stöd för att jobba i större format. Jag har försökt söka orkesterstöd men fått höra – du står inte med på listan för de som ska få stöd. Flera kulturministrar har sagt att det vi gör är jättebra och uppmanat mig att bilda opinion för andra sätt att skapa musik. Men hur ska jag hinna göra det som jag gör musik och turnerar? Jag blir snabbt omsprungen av de stora institutionerna som har mark- nadsföringsfolk. Ale betonar att han inte tycker att konstmusiken är oviktig, men det finns annat som också är viktigt. Det institutionella musiklivet definierar sitt uppdrag alldeles för snävt, menar han. –Det är skandal att länsmusiken inte har flera ensembler som sysslar med världsmusik. De kanske inte behöver livstidsanställa en sitarspelare men de skulle kunna ställa resurser till förfogande . finns minst tio frilansproduktioner som sysslar med svensk folkmusik i möte med annan musik. Det finns både intresse från publiken och musiker som kan tekniker för att sätta samman olika sorters musik. Ett sätt att ställa resurser till förfogande provas på och där Ale är Artist in . I ett press- meddelande skriver konserthusen att syftet med projektet är ömsesidig vitalisering och kreativitet för både artister och institu- tioner; att utveckla nya konsertformer, hitta nya konstellationer och nå nya publikgrupper. –För mig är det en möjlighet att fördjupa det jag håller på med –repetera, skriva omsorgsfullt och tänka efter. Det Ale utvecklat är en kunskap om hur man gör ett möte mellan olikheter så kreativt som möjligt. –Jag underskattade det från början. Det är lika konkreta tekni- ker som de mer kända tekniker vi använder inom likheter, inom en stil. Framför allt behövs kunskap om musikaliska strukturer. –Det jag minst av allt vill är att musiken ska vara en represente- rande kavalkad. Jag blir generad när jag tänker på hur jag förr på Nya metoder och modeller för svenskt kulturliv skolkonserter presenterade sångaren genom att prata om hur det ser ut i . Det är viktigare att berätta att bor i och har en flicka som går på dagis där. Annars är risken stor att musiker som kommer från andra länder förblir representanter för en kultur de har lämnat. Vi behöver lära oss att en musiker i är ett spektrum av möjliga identiteter. Det finns en förväntan att invandrarmusiker, från länder som svenskar tycker är exotiska, ska vara representanter. Det blir en välviljans förtryck där musiken förlorar sitt konstnärliga egenvärde. Ale är i samma sits utomlands. –Ju mer traditionell folkmusik från , desto bättre. Jag har absolut inget emot att spela sådan musik men det finns en automatik som är tråkig. Ale är inte intresserad av det museala folkmusikidealet utan vill se folkmusik som en gestaltning av den egna samtiden. Att en folkmusiker måste avgränsa sig till att enbart spela låtar från en by i hela sitt liv är en sent skapad myt. –Utomlands presenterar jag kanske inte som svensk folkmusik, det blir för förvirrande, men som folkmusik från . Vår musik är ett uttryck för hur ser ut i en storstad. Bidrar den musiken till att blir en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund? Ale får ofta den reaktionen från publiken och tycker att det är roligt om det stämmer men han är noga med att samhällspåverkan är en sekundär funktion i hans verksamhet. –Det finns så många fällor. I vissa kretsar finns en förtjusning över att man gör mångkultur istället för hur. Jag tycker att staten har rätt att lägga sig i kulturlivet och det ska finnas kulturpolitiska mål men man måste respektera den konstnärliga friheten också. Det är viktigt att staten jobbar med integration inom kultur- livet, säger . Sedan det har blivit känt att han jobbar med musiker som invandrat till så ringer och skriver det musiker till honom och undrar om de får spela med honom. –När jag intresserade mig för människor som flyttat hit och har fantastisk musik så upptäckte jag hur många de är. Jag har inte resurser att ta emot alla, men vart ska de vända sig istället? Bristen på kontaktytor är det stora problemet. Institutionerna rör sig i sina fasta cirklar och saknar kunskap om alla de musiker som finns här. 5Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop 5.1Utveckla och intensifiera det internationella arbetet Samordnaren föreslår att av Sidas kulturbistånd, det vill säga , används till att skapa kontakter mellan internationella kulturutövare som ingår i svenska utvecklingssamarbeten och svensk publik samt kulturutövare i . Samordnaren föreslår att , , ges till bygga upp en verksamhet som internationell kontaktmäklare med inspiration från det brittiska Visiting Arts. Återstående fördelas av Sida till ett antal fria aktörer efter ansökningsförfarande. Samordnaren ser att det finns flera aktörer som har den kompetens och de kontakter som behövs för att fungera som kontaktmäklare, till exempel Bwana Club i , Inkonst i , i , Kulturstorm i och , Re:Orient i och i . Samordnaren föreslår att ser över visumregler för att underlätta för internationella gästspel. Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop BILD IN OM SIDA Sidas huvuduppdrag är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. I politik för global utveckling, som antogs 2003, betonas att utvecklings- samarbetet är en fråga för alla politikområden.TPF1FPT I Sidas beskrivning av sin egen roll och ansvar inom politiken för global utveckling står att Sida har ett medansvar för att bidra till att hela svenska samhället ska engageras för en rättvis och hållbar global utveckling. Svenska aktörers intresse för utvecklingsfrågor och för kontakter med Sida kan förväntas öka och Sida bör även bidra till erfarenhetsutbyte och dela med sig av sin kunskap. Sida bidrar även till internationalisering och till att främja en svensk resursbas av utvecklingskunnande.TPF2FPT Målsättningen är att det svenska samhället i större utsträckning ska engageras för att utveckla idéer, bilda opinion och bidra till att konkret genomföra politik för global utveckling. Detta bör naturligtvis gälla hela det svenska samhället. Den svenska biståndspolitiken har kritiserats för att inte ha tagit tillvara kom- 1TP PT Prop. 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. 2TP PT Sida, 2005, Sidas roll och ansvar inom politiken för global utveckling. SOU 2007:50 Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop petensen hos invandrade personer som möjliga medskapare av utvecklingssamarbetet med dessas ursprungsländer.TPF3FPT Samordnaren anser att mer kontakter mellan internationella kulturutövare som ingår i svenska utvecklingssamarbeten och svensk publik samt svenska kulturutövare bidrar till att stärka den svenska resursbasen av utvecklingskunnande. Ett ökat internatio- nellt kulturutbyte som sker i har goda förutsättningar att bidra till att det svenska samhället engageras för att utveckla idéer, bilda opinion och bidra till att konkret genomföra politik för global utveckling. Flera av de fria aktörer som arbetar med internationellt kulturutbyte kombinerar kulturevene- mang med seminarier och diskussioner. Kulturen bidrar till att skapa ett rum för dialog mellan personer med ursprung i de länder som har utvecklingssamarbete med och personer med ursprung i . Några av aktörerna, till exempel , arbetar i länder som har utvecklingssamarbete med. Samordnaren menar att det är en styrka om de internationella kontaktmäklarna även har verksamhet och egna kontaktnät i olika världsdelar. De fria aktörerna Bwana Club i , Inkonst i , i , Kulturstorm i och Re:Orient i och i har spetskompetens i mångfald och inter- kulturell dialog samt goda förutsättningar att förmedla kontakter och gästspel. Dessutom kompletterar de varandra då de har kun- skap om olika delar av världen, arbetar med olika målgrupper och har olika geografisk placering i . Bwana Club är en konstellation som, med olika medel som föreläsningar, workshops, utställningar, bokutgivning, evenemang och aktioner, försöker belysa demokratins villkor i en postkolonial och globaliserad tidsålder. Särskilt fokus ligger på de sätt på vilka koloniala strukturer upprepar sig i vår tids kulturproduktion. Sam- ordnaren anser att de har goda förutsättningar att skapa ett forum i både för internationellt kulturutbyte och för diskussion om politik för global utveckling. Inkonst är en scen för allt från experimentell, smal kultur till välkända arrangemang inom teater, musik, konst och klubb samt en kontinuerlig barn- och ungdomsverksamhet. Som kulturmäklare skulle Inkonst, som är baserade i , kunna vara en fysisk plats för alla former av internationella gästspel. 3TP PT Likic-Brboric, (2006) Utvecklingspolitik och mångfald: invandrarkvinnors jämställdhet i Bortom etnicitet, red. Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop är ett musik- och kulturhus i som drivs av före- ningarna Jazz i och Mixmusik. Mixmusik arrangerar världsmusikkonserter och driver ungdomsverksamhet. Sam- ordnaren anser att och Mixmusik som kulturmäklare skulle kunna utveckla en scen för musik från länder som har utvecklingssamarbeten med samt former att engagera unga svenskar med utländsk bakgrund i diskussionen om politik för global utveckling. Kulturstorms målsättning är att erbjuda möjligheter och arenor för ungdomars skapande inom scenkonst. De driver projektet som vill motverka stereotyperna på kulturscenen så att även ungdomar som står helt utanför kulturlivet bjuds eller lockas in. Som kulturmäklare skulle Kulturstorm kunna stärka det interna- utbytet i och utveckla arbetet med ungdo- mar. är en organisation som arbetar med att lyfta fram en mångfald av kulturella uttryck från hela den arabiska regionen, från till , genom seminarier och kulturevene- mang i och . , verksamhets- ansvarig på Re:Orient, menar att organisationens viktigaste funk- tion är att vara ett återkommande offentligt rum för all sorts kultur från och för samtal kring dagsaktuella frågor med som gemensam beröringspunkt. Man vill också vara en mötesplats för såväl minoriteter som andra svenskar. Sam- ordnaren anser att Re:Orient kan spela en viktig roll som kulturmäklare med fokus på att öka förståelsen och kunskapen om islam och . är en nationell, regional och internationell kulturpolitisk aktör inom världsmusikfrågor och ämnen som rör mångkulturella konstyttringar. arbetar med utvecklingssamarbete inom (). Som kul- turmäklare kan bidra med kunskap och nätverk inom världsmusik med tonvikt på östra . Både Konstnärsnämndens uppdrag att bygga upp en verksamhet inspirerad av Visiting Arts i och systemet att fördela resurser till fria aktörer ska utvärderas . Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop Samordnaren föreslår att får i uppdrag att se över och förändra den Sverigebild som använder i sitt Sverigefrämjande så att bilden bättre överens- stämmer med den mångfald som finns i dagens . I de kulturevenemang som arrangerar bör andelen unga, icke etablerade kulturutövare, bland annat med utländsk bakgrund, öka. För att ska kunna genomföra uppdraget att se över och förändra sin Sverigebild föreslår samordnaren att tillsätter en referensgrupp med perso- ner som har kunskap om den kulturella och etniska mång- falden inom svenskt kulturliv. Uppdraget att sitta i referens- gruppen är tidsbegränsat, förslagsvis till maximalt . Samordnaren föreslår även att får i upp- drag att arrangera ett större seminarium tillsammans med de svenska kulturråden till exempel i , och . Temat ska vara hur dessa storstäder arbetar med mångfald och interkulturell dialog i ett globaliserat samhälle. Vidare får i uppdrag att, i de projekt som stödjer med anslag från biståndsbudgeten, samarbeta med de kontaktmäklare för Sida-projekt som samordnaren föreslår. Samordnaren anser att den Sverigebild som för- medlar inte avspeglar den mångfald som finns i dagens . Det är ett problem att så många svenskar inte känner igen sig i Svenska institutets bild av . Det är också ett problem att den bild som används för att öka omvärldens kunskaper om och intresse för inte stämmer med dagens svenska samhälle. Svenska insti- tutet behöver vända sig utåt mot det land det har i uppgift att lan- sera och se att det har förändrats. I de kulturevenemang som arrangerar måste fler unga, icke etablerade kul- turutövare, bland annat med utländsk bakgrund, få plats. Samordnaren bedömer att behöver en referensgrupp med personer som har kunskap om den kulturella och etniska mångfalden inom svenskt kulturliv för att kunna for- Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop mulera en Sverigebild som avspeglar den mångfald som finns i dagens . För att ännu mer förstärka Svenska institutets omvärldsbeva- kande roll och kompetens om mångfaldsarbete i olika länder före- slår samordnaren att ska anordna ett större seminarium, tillsammans med kulturråden i till exempel , och , om hur de storstäder som kulturråden befinner sig i arbetar med frågor om mångfald och interkulturell dialog. Det är lämpligt att seminariet genomförs under det europeiska året för interkulturell dialog 2008. I förslaget om att underlätta internationellt kulturutbyte står att samordnaren anser att mer kontakter mellan internationella kultur- utövare som ingår i svenska utvecklingssamarbeten och svensk publik samt svenska kulturutövare bidrar till att stärka den svenska resursbasen av utvecklingskunnande. Ett ökat internationellt kulturutbyte som sker i har goda förutsättningar att bidra till att det svenska samhället engageras för att utveckla idéer, bilda opinion och bidra till att konkret genomföra politik för global utveckling. Detta gäller även de biståndsfinansierade projekt som fördelar bidrag till. Därför föreslår samord- naren att ska samarbeta med de kontaktmäklare som samordnaren föreslår (se förslaget Underlätta internationellt kulturutbyte). Syftet är att de internationella kulturutövare som kommer till för att besöka även når en bredare svensk publik och fler svenska kulturutövare. 5.1.3Europeiskt resurscentrum för interkulturell dialog Samordnaren föreslår att produktionsgruppen får i uppdrag att driva ett europeiskt resurscentrum för interkulturell dialog. Det är ett treårigt pilotprojekt där en del av de arbets- uppgifter som utförs av Kulturkontakt flyttas ut från och som arbetet med att skapa nätverk inom EU förstärks. Budgeten är på och finansieras dels med från de som regeringen avsatt för etnisk och kulturell mångfald samt interkulturell dialog i vårbudgeten 2007, dels med av Kulturkontakt budget på . Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop Kultursamarbete är en viktig del av EU:s arbete och i och med den nya europeiska agendan för kultur i en globaliserad värld förstärks kulturens roll inom EU.TPF4FPT Samordnaren anser att måste bedriva ett mer proaktivt arbete med att skapa möten och kontakt- nät inom EU. måste satsa inom detta område för att kunna delta i och få del av resurserna i kultursamarbetet i EU. Produktionsgruppen är en aktiv aktör inom EU och har goda förutsättningar att bedriva ett proaktivt arbete med fokus på att skapa kontakt och sprida information för att stödja och förstärka kulturprojekt initierade av svenska aktörer eller med svensk inblandning. Samordnaren föreslår därför att Intercult får i uppdrag att driva ett europeiskt resurscentrum för interkulturellt utbyte och dialog. Intercult grundades i . Produktionsgruppen ordnar både lokala, regionala och internationella aktiviteter och samarbetar ofta med andra aktörer, såväl internationellt som natio- nellt. Fokus ligger på projekt med mångfaldsaspekt och Intercult arbetar också kulturpolitiskt.