sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — Särskilt humaniora och samhällsvetenskap har en struktur med kvartals- tidskrifter som ofta har höga rejection rates, vilket medför långa ledtider för publiceringar. Detta gör att det kan ta innan artiklar får citeringar. De undersökningar som publicerats (t.ex. 2005) om citeringsfönstret och relationen mellan korta och längre citeringsfönster grundar sig på medicin och naturvetenskap. Självklart kan den här redovisade metoden användas med kortare citeringsfönster och mer aktuella artiklar. när denna rapport författas är det görligt att införliva artiklar 2006 med citeringar till . Med en sådan metod följer inga avsevärda nackdelar om vi håller oss till stora universitetsenheter med många artiklar, men ett flertal områden skulle få något osäkra citeringsdata och flera universitet skulle inte kunna ges en tillförlitlig citeringsgrad. Dessa eftersläpningar är sannolikt en nödvändig konsekvens om man vill utnyttja de möjligheter som faktiska citeringsdata erbjuder. Alternativet med journal impact factor avskräcker. Ekonomiskt, transparent och enkelt Måtten bör vara enkla att ta fram och i möjligaste mån transparenta för lärosätena. De bör även känna att de har möjlighet att genom gemensamma ansträngningar förbättra sina resultat . Föreliggande förslag är mycket kostnads- effektivt. Vi menar, till skillnad från dem som vill samla in alla former av publiceringar, att ett sådant omfattande arbete är onödigt. Ett kostnadsdrivande fördelningssystem som den norska modellen kräver att det byggs upp en enhet (eller avsätts personer från universitetsbiblioteken) vilka får till uppgift att sammanställa uppgifterna från olika databaser (artiklar, böcker, kapitel i bok Det kommer att krävas omfattande arbete av forskare i konsensuskonferenser för att enas om vilka tidskrifter som skall räknas, vilka bokförlag som skall ingå etc. Enligt vår mening utgör den fältnormaliserade citeringsgraden en bättre indikator för forskningskvalitet än att enbart utgå från i vilken tidskrift en artikel publicerats. Norrmannen har nogsamt inskärpt att det inte finns någon relation mellan en enskild artikels citeringsgrad och tidskriftens (Seglen 1997). Transparens är inte självklart något man förknippar med den fältnormaliserade metoden. Vi vill dock påminna om att många universitetsledningar arbetar med den metoden och kommunicerar den till sina forskare. Detsamma kan inte sägas om Waringmetoden, vilken i sina abstrakta tekniska detaljer är betyd- ligt svårare att kommunicera. Till modellens fördelar hör kombinationen av kvantitet och kvalitet. Det är ytterligt svårt att manipulera citeringsgraden. Många men svaga publiceringar lönar sig inte. Kvaliteten väger allt- för tungt. Självklart bör områden som har hög publiceringsfrekvens inte tvingas att öka sina ansträngningar eftersom konkurrensen om publiceringsutrymmet sannolikt redan är mycket stor. Viktigare är att dessa forskare satsar så mycket som möjligt på att förbättra sin citeringsbild. Det är det bästa sättet att använda statliga basmedel. Steg 1 Områdesjusterad artikelproduktion Vi har följt Waringmetoden som den beskrivits ovan. Ett problem att lösa är att unifiera författarnamnen. Alla universitetsartiklar med nordisk adress i RP (reprint author)-fältet eller nordisk förstaadress har manuellt korrigerats för det faktum att bruket av förnamnsinitialer förändras . En tendens är att alltfler författare har blivit medvetna om förväxlingsrisken i Web of Science och har således lagt sig till med ett artistnamn bestående av två eller flera initialer till efternamnet. Det skiftande bruket innebär således ett behov av att unifiera namnen ibland är det också nödvändigt att lägga till en initial (x, y, z, w) för att skilja mellan författare med samma efternamn. är närmast unikt i så måtto att våra son-namn är mycket vanligt förekommande. och är det dessutom mer vanligt att använda sig av mellannamn. Med avses här fyra länder: , , och . Det finns många likheter mellan dessa länder men också intressanta skillnader. Vi bedömer dock att dessa fyra länder, med bred marginal, utgör en tillräcklig bas för att få fram representativa referensvärden. Analysen har begränsats till univer- siteten i . För varje universitet och ämnesområde delas antalet artiklar från med referensvärdet för ämnesområdet. Detta ger ett värde på hur många forskare som det antalet artiklar motsvarar. Tio högproduktiva forskare kan med andra ord publicera lika mycket som en genomsnittlig grupp av 20 forskare. De olika värdena per ämnesområde adderas sedan till en summa av forskningspro- ducenter, det antal forskare som produktionsvärdet motsvarar. Innan summeringen multipliceras värdet för varje ämnesområde med motsvarade kvalitetsvärde som tas fram i steg 2. Steg 2 Fältnormaliserad citeringsgrad En fältnormaliserad citeringsgrad för svenska universitet har tagits fram (metodiken beskrivs i appendix 2). Alla artiklar med svensk adress – så gott som alla svenska artiklar – i Web of Science –2005 har körts mot LiU/KTH-databasen, vilken innehåller beräknade värden (tidskriftsnormaliserade och fältnor- maliserade). Vi har valt att ta med alla artiklar från respektive läro- säte, dvs. inte enbart de som ingår i vårt Waringbaserade produk- tionstal. Ett skäl är att det svenska systemet för incitament bör understödja internationellt samarbete. Eftersom artiklar tillkom- mer i sådana samarbeten tenderar de att ceteris paribus få högre citeringsgrad. Alltså bör det inte skapas något som motverkar detta. Om vi går från lärosätenas alla artiklar till de artiklar som har svenska universitetsadresser i first author och reprint author sjunker citeringsgraden något för varje universitet. Den sjunker förvisso mer för de mindre universiteten än de större, men det är frågan om marginella effekter och det är en minskning som grovt taget är lika för alla. Också av detta skäl finns all anledning att vara så komplett som möjligt i underlaget för citeringsanalysen. En begränsning av underlaget skulle knappast ge oss bättre information. har vi å ena sidan ett produktionsvärde (Waringmåttet enligt steg 1) som dessutom är ett storleksmått per makroklass och uni- versitet. Å den andra sidan ett kvalitetsvärde (steg 2) per makro- klass och universitet. Dessa två värden multipliceras till ett värde per makroklass och per universitet. Universitetens samlade värde räknas sedan ihop, divideras med det totala värdet och ger en procentsats, vilken kan användas vid fördelning av statsanslaget. I appendix 4 ges samtliga värden per makroklass. Där framgår hur olika klasser bidrar till universitetens värden. Det blir tydligt att citeringsgraden väger tungt i sammanhanget. Tabell 5 redovisar effekterna av beräkningsmodellen per univer- sitet. Kolumn A visar antalet artiklar per universitet och kolumn B det genomsnittliga referensvärdet för artiklar. När vi dividerar antalet artiklar med referensvärdet (per makroklass, i tabellen visas ett genomsnitt) erhåller vi Waringvärdet som framgår av kolumn C. Waringvärdet multipliceras med den fältnorma- liserade citeringsgraden, CPP/FCSm, vilken framgår av kolumn D. Resultatet, ett kombinerat produktions- och kvalitetsvärde per universitet, framgår av kolumn E. Observera att det är nödvändigt att gå till appendix 4, tabell A D för dem som i detalj vill följa beräkningsmodellen. Tabell 5 Prestationsrelaterade statsanslag. Förslaget i sin helhet sorterat efter sammanlagda värdet (kolumn E) Modellen gör framförallt att universitet och forskargrupper kan jämföras med varandra trots att deras forskning har olika inrikt- ningar och profiler. Av tabellen (tabell 5) framgår att har en stor artikelproduktion, landets största, men detta är inom högproduktiva områden, vilket antyds av det höga medelreferensvärdet för Waringref i kolumn C. Modellen korri- gerar således Waringvärdena så att varje universitet får en med andra universitet jämförbar produktion. har, även inräknat denna justering, en hög produktivitet och medelgod citeringsgrad jämfört med andra nordiska universitet. Omfördelar Waringmodellen resurser eller blir utfallet det som kunde förväntas av hur många artiklar respektive universitet pro- ducerar? Svar på den frågan ges i tabell 6, som visar procentuella fördelningar av artiklar, Waringvärden och det sammanlagda SUMMAN av Waring multiplicerat med CPP/FCSm. visar att det är frågan om substantiella omfördelningar till följd av modellen. Om vi ställer SUMMA-värdet i relation till direkt- anslagen som de såg ut blir effekterna betydande för flera av universiteten. Tabell 6 visar effekten i statsanslag såvida hela det direkta stats- anslaget skulle fördelas i enlighet med ett prestationssystem. Andelen av medlen som skall fördelas efter prestation påverkar självfallet utfallet, men en jämförelse mellan kolumn H och kolumn I, som är fördelning av de direkta statsanslagen antyder i vilken riktning en eventuell tillämpning skulle påverka respektive universitet. , , , , SLU, Upp- sala och tillhör vinnarna, medan , , och samt de mindre universiteten står stilla eller förlorar. Tabell 6 Jämförelse i procent mellan antal artiklar, Waringvärden och SUMMA sorterat efter SUMMA-värdet (kolumn H) Anm: Kolumn I bygger på direktanslaget för forskning och forskarutbildning som det beräknas i tabell 3. En tydlig effekt är att de tre största universiteten vinner resurser och att de små universiteten förlorar. är detta mönster inte enhetligt. är en liten enhet som gör bra resultat. Även de större tekniska högskolorna har mycket goda resultat. Ett tydligt drag i tabell 5 är att universitet med större samlade resurser, dvs. direkta statsanslag plus externa medel, har en tendens att få ökad andel av Waringvärdena. Detta är en fullkomligt naturlig konsekvens av metoden: ju större resurser desto större möjligheter att anställa och att producera resultat. Av detta följer att det kan diskuteras huruvida förmågan att attrahera externa anslag i presta- tionssystemet skall inkluderas i underlaget. Detta görs i det australiensiska Research Quality Framework (RQF). I förstone förefaller det vara tårta på tårta, men det sänder en tydlig signal till forskningssystemet att expandera resurserna på alla tillgängliga sätt förutsatt att man kan producera kvalitet. Den här föreslagna metoden har en rad fördelar jämfört med andra prestationsbaserade system. Waringmodellen utgår från den inter- nationella forskningens dynamik. Den använder inga nationella ordningar i form av konsensusgrupper eller nationella databaser. Internet har kraftigt påskyndat forskningens globalisering och alla forskare har tillgång till i stort sett alla världens senaste resultat som de publiceras i tidskrifter och öppna artikelarkiv. Systemet kombinerar ett produktionsmått med ett uppmärksam- hetsmått, i det senare fallet den faktiska citeringsgraden. Detta mått säger hur användbar forskningen är för kolleger runt om i världen. Andra system som det norska bygger på tidskrifterna klassas efter förväntad betydelse och eventuell impact, vilket är mycket osäkert och inte säger något om hur specifika artiklar uppmärksammas. Uppfyller modellen de krav som vi formulerade i rapportens inledning? Låt oss avsluta med att kort beröra de sju punkterna. 1.Könsneutralitet: Waringmodellen som bygger på faktiska cite- ringar och fältnormaliserad citeringsgrad ger alla, oavsett kön, status och ålder, samma möjligheter och är i så måtto helt kon- kurrensneutral. Kvinnor har dokumenterat lägre produktionstal vilket dock kompenseras av de ofta får högre citeringsgrad på sina artiklar (Xie & Shauman 1998; 2007, 2007). Snedfördelningen mellan kvinnor och män inom olika ämnesområden, s.k. horisontell arbetsfördelning mellan könen (se , och 2005) är även den väldokumenterad. Knyts incitament enbart till antalet publiceringar kommer ämnesområden som har hög kvinnoandel att missgynnas eftersom kvinnliga forskare ofta har andra publiceringsstrategier. Waringmodellen medför att kva- liteten vägs in i summan av universitetens produktion. 2.Skalneutralitet: Waringmodellen medför att ämnesområden görs likvärdiga, jämförbara och modellen är således oberoende av områdenas storlek. Universitetsledningar kan fortsatt satsa på olika områden av strategiska skäl eller för att man förväntar sig en god produktion och god citeringsgrad. 3.Framtidsneutralitet: Waringmodellens egenskaper gör att det finns incitament att följa den internationella forskningens cite- ringsmönster, dvs. forskarna har incitament att följa forsknings- frontens utveckling och ge bidrag till att flytta fronterna. 4.Hierarkineutralitet: Waringmodellen tar inga hänsyn till vem som publicerar. Låt oss ta två extremfall: i det ena står en professor per ämnesområde bakom alla publikationer (medhjäl- parna är osynliga) och i det andra fallet är alla medarbetarna medverkande och publikationerna utspridda över hela perso- nalen. Modellen är helt oberoende av vem och hur många som publicerar. Antalet publiceringar sätts i relation till ett referens- värde. Det tal som ges (Waringvärdet) motsvarar ett antal forskare som antingen står med på publikationerna eller kan antas ligga bakom dessa publikationer. Endast om svenska publiceringsnormer helt avviker från nordiska kan man tänka sig att det skulle uppstå skevheter. Inget i vårt material antyder att så skulle vara fallet. 5.Samarbetsincitament: Waringmodellen bygger på två separata steg. Det första räknar publiceringar med förste författare och reprint AU från de svenska universiteten. I det andra steget räknas citeringsgraden till alla publikationer från oavsett författarordningen. har således starka incitament att delta i internationella samarbeten eftersom dessa ofta har högre citeringsgrad än andra artiklar. totala citeringsgrad baserat på alla publiceringar utgör den andra komponenten i den sammanräknade summan. Således finns all anledning att eftersträva goda internationella samarbeten. 6.Stimulera expansion och ökat antal publiceringar: Prestations- systemet bör helst inte lägga några som helst band på univer- sitetens naturliga drift till expansion och utvidgning. Waring- modellen medför inga sådana begränsningar, men förutsätt- ningen är naturligtvis att det går att upprätthålla en rimlig kvalitet på verksamheten. Erfarenheterna från det australiensiska försöket med raka publiceringspremier är avskräckande. Kvaliteten sjönk drastiskt (se ). Waringmodellen medför ett korrektiv genom att den fältnor- maliserade citeringsgraden vägs in i sammanräkningen. Utförda analyser (2006, 2008) antyder att forskningsråden tenderar att gynna forskare med många publiceringar i sitt forskningsstöd. Den här meto- den justerar detta och ger citeringsgraden en ordentlig viktning. 7.Kommer modellen att innebära fortsatt internationalisering av forskningen? Modellen bör kunna accepteras av humanister och samhällsvetare eftersom de inte missgynnas utan deras publika- tioner viktas högt, en humanist får 11,1 Waringpoäng per artikel. Med den föreslagna metoden får således humaniora och samhällsvetenskap kraftfulla incitament att öka aktiviteten på den internationella publiceringsmarknaden. Detta medför att resultat presenteras för andra forskare, att forskningen utsätts för kritik och synpunkter från kompetenta kolleger och att svenska forskare kan få erkännande från sina kolleger runt om i världen för sina bidrag. Tillkännagivande: Författarna vill härmed uttrycka sin tacksamhet för den hjälp och de pedagogiska kommentarer som RUT-utred- ningen och dess kansli bistått med. Vidare vill vi framhålla den betydelsefulla hjälp som , och bidragit med i form av matematiska förklaringar samt konstruktiva och kritiska synpunkter. Ett särskilt tack riktar vi till vid Biblioteksskole, som på RUT- utredningens uppdrag haft vänligheten att läsa och ge synpunkter på detta underlag. (2005) citation counts correlate with accumulated impact, Scientometrics vol 63:567 581. (1996) En författning för disputationen. : Acta Universitatis Upsaliensis. , Glänzel W & (1990) Publication productivity: from frequency distributions to scientometric indicators. Jour- nal of Information Science 16:37 44. (2003) Explaining increased share of publications – the effects of funding formula based on publica- tion counts. Research Policy 32:143 155. Egghe L & (1986) A characterization of distributions which satisfy Price and consequences for the laws of Zipf and Mandelbrot. 12(4):193 197. Glänzel W, Telcs A (1984) Characterization by Truncated Moments and its Application to Pearson-Type Distributions. Zeitschrift für Warscheinlichtkeitstheorie und verwandted Gebiete, 66:173 183. (Correction: Ibid. 74:317 (1987). Glänzel W & (1985) Price distribution: an exact for- mulation of Prices square root law. Scientometrics 7:211 219. Glänzel W & (2003) A new classification scheme of science fields and subfields designed for scientometric evalua- tion purposes. Scientometrics 56:257 367. Glänzel W (1996) The need for standards in bibliometric research and technology. Scientometrics 35:167 176. (1971) Debatten om forskningen och samhället. : Acta Universitatis Upsaliensis. (1996) Where Is Science Going? Technology & Human Values 21(4):279 306. , , M & (1995) The Changing Shape of British Science, STEEP Special Report No. 3, : SPRU. , (2005) olika världar. Rapport 2005:53 R. Lotka AJ (1926) The frequency distribution of scientific produc- tivity. (1938) Science and the social order. Philosophy of Science 5, 1938. Moed HF (2005) Citation Analysis in Research Evaluation. (1997) Kunskap, politik, samhälle. Price DDS (1963) , Big Science. Price DDS (1976) A general theory of bibliometric and other cumulative advantage processes. JASIS 27:292 306. Hällsten M (2006) Productivism in : Wennerås and . Paper presented at the 9th International Science 7 , , . Book of Abstracts, pp 121 124. Hällsten M (2007) Gender, Funding Diversity and Quality of Research. Paper presented at the conference in 25 28, 2007. Hällsten M (2008) Persistent Nepotism in , Scientometrics vol 74, No 2. 2008 (forthcoming) (2007a) The mobility of research quality. Paper presented at workshop in 25 28, 2007. (2007b) Fältnormaliserad citerings- grad per vetenskapsområde för svenska universitet – finns det skalfördelar? [/studier.asp] SCB UF 13 Statistiska meddelanden. Forskning och utveckling inom universitetssektorn 2005. Seglen P (1992) The skewness of science. JASIS 43(9):628 638. Telcs A (1986) Publication potential – an indicator of scientific strength for cross-national comparisons. Sciento- metrics 9 (5-6):231 238. Telcs A (1989) Estimation of the Publication Potential in 50 U.S. States and in the district of based on the frequency distribution of scientific productivity. JASIS 40(4):291 297. (1996) Cross-field normalization of scien- tometric indicators. Scientometrics 36:311 324. Glänzel W (1984) A dynamic look at a class of skew distributions: a model with scientometric applications. Sciento- metrics 3:149–167. Gundelach P (2007) Att ta makten över kvaliteten. Strategisk utvärdering av samhällsvetenskapliga fakulteten vid . Telcs A, Glänzel W & Shubert A (1985) Characterization and statistical test using truncated expectations for a class of skew distributions. Mathematical Social Sciences 10:169–178. (2004) Measuring Science: Capita Selecta of Current . In: H.F. Moed, W, Glänzel and U. Schmoch, editors: Handbook of Quantitative Science and , : Kluwer Academic Publishers, 2004, p.19- 50 (2005), Performance-related differences of bibliometric statistical properties of research groups: cumulative advantages and hierarchically layered networks () (2006), Statistical Properties of Bibliometric Indicators: Indicator Distributions and Correlations, JASIST, 57 (3): 408 430. Vekt på forskning. Universitets- og hogskolerådet. (2006) Hur mycket citeras svenska publikationer? Xie Y & Shauman KA (1998) Six differences in research produc- tivity: New evidence about an old puzzle, 63 (6): 847 870. Appendix 1 Mikro och makroklasser (field definitions) AGRICULTURE, SOIL SCIENCE FOOD SCIENCE & TECHNOLOGY MATERIALS SCIENCE, PAPER & BIOCHEMISTRY & MOLECULAR BIOLOGY BIOTECHNOLOGY & APPLIED MICROBIOLOGY CHEMISTRY, INORGANIC & NUCLEAR SOU 2007:81 Bilaga 8 CARDIAC & CARDIOVASCULAR SYSTEMS MEDICINE, GENERAL & INTERNAL RADIOLOGY, NUCLEAR MED & MED IMAGING MEDICINE, RESEARCH & EXPERIMENTAL AUTOMATION & CONTROL SYSTEMS COMPUTER SCI, ARTIFICIAL INTELLIGENCE COMPUTER SCI, CYBERNETICS COMPUTER SCI, HARDWARE & ARCHITECT COMPUTER SCI, INFORMATION SYSTEMS COMPUTER SCI, INTERDIS APPLICATIONS COMPUTER SCI, SOFTWARE COMPUTER SCI, THEORY & METHODS INFORMATION SCI & LIBRARY SCI COMPUTER SCIENCE, GENERAL DENTISTRY, ORAL SURGERY & MEDICINE MATERIALS SCIENCE, BIOMATERIALS MATHEMATICS, INTERDIS APPLICATIONS OPERATIONS RES & MANAGEMENT SCI SOCIAL SCIENCES, . TRANSPORTATION SCIENCE & TECHNOLOGY IMAGING SCIENCE & PHOTOGRAPHIC TECH METEOROLOGY & ATMOSPHERIC SCIENCES SOU 2007:81 Bilaga 8 INTEGRATIVE & COMPLEMENTARY MEDICINE PUBLIC, ENVIRON & OCCUPATIONAL HEALTH HEALTH CARE SCIENCES & SERVICES HEALTH POLICY & SERVICES SOCIAL SCIENCES, BIOMEDICAL LANGUAGE & LINGUISTICS THEORY LITERARY THEORY & CRITICISM LITERATURE, AFRICAN, AUSTRALIAN, CANADIAN LITERATURE, BRITISH ISLES LITERATURE, GERMAN, DUTCH, SCANDINAVIAN HISTORY & PHILOSOPHY OF SCIENCE HISTORY OF SOCIAL SCIENCES FILM, RADIO, TELEVISION , ELECTRICAL & ELECTRONIC MATERIALS SCIENCE, CERAMICS MATERIALS SCI, CHARACT. MATERIALS SCIENCE, COATINGS & FILMS MATERIALS SCIENCE, COMPOSITES MATERIALS SCIENCE, MULTIDISCIPLINARY MATERIALS SCIENCE, TEXTILES PHYSICS, CONDENSED MATTER EDUCATION, SCIENTIFIC DISCIPLINES NUCLEAR SCIENCE & TECHNOLOGY PHYSICS, ATOMIC, MOLECULAR & CHEMICAL PHYSICS, FLUIDS & PLASMAS SOU 2007:81 Bilaga 8 PHYSICS, PARTICLES & FIELDS EDUCATION & EDUCATIONAL RESEARCH WOMEN'S STUDIES INDUSTRIAL RELATIONS & LABOR AGRICULTURAL ECONOMICS & POLICY SOCIAL SCIENCES, INTERDISCIPLINARY Appendix 2 Metodik för bibliometriska undersökningar 9 000 tidskrifter och conference proceedings indexeras av /och görs tillgängliga i Internetdatabasen of Science. Indexering innebär att artiklarna registreras med fullstän- diga bibliografiska data. Det gör att citeringar till artiklar kan följas, mätas och vägas. För att bedöma en forskargrupp, en institution eller ett universitets kvalitet i forskningen är den uppnådda citeringsgraden det mest tillförlitliga måttet. I den internationella diskussionen råder samstämmighet på den punkten: (2005) är ett auktoritativt exempel. Databasen ger information om faktiska citeringar . Alternativt kan förväntad impact (Impact Factor-IF som hämtas från Journal Citation Reports) användas. Det är forskningsekono- miskt tilltalande, men ger ett betydligt sämre informationsvärde. IF beräknas med ett kort citeringsfönster () och tidskrifter gynnas om de har en stor andel citeringsbart material utöver vad som är artiklar eller översiktsartiklar. Studier av internationella publiceringar blir mer rättvisande om hänsyn tas till att citeringsfrekvenser skiljer sig mellan olika forsk- ningsområden. Dessa skillnader beror på flera förhållanden: antalet tidskrifter inom området, antalet referenser per artikel, tidskrif- ternas utgivningstakt och citeringstraditioner inom området. De ovan nämnda IF togs ursprungligen fram av () för att påvisa dessa skillnader mellan olika forsk- ningsområden. För att göra rättvisa jämförelser över olika områden behövs referensvärden per tidskriftskategori. Citeringar per publikation (CPP) kan då relateras till referensvärden och ge underlag för ett relativt citeringsindex. Referensvärdet kan vara genomsnittet för världen, genomsnittet för ett antal EU-länder eller någon annan vald avgränsning (Moed 2004). Huruvida faktiska citeringsvärden är bra eller dåliga beror alltså på jämförelsematerialet. En indikator ger värden om citeringarna i förhållande till den tidskrift är publicerad. Den genom- snittliga citeringsfrekvensen (med öppet citeringsfönster) relaterad till tidskrifterna kallar vi Journal Citation Score (JCS).