sou · GWB376 · 2008-07-07 00:00:00 — Diagram 3 visar det totala antalet personer som har F-skatt samt fördelningen mellan kvinnor, män och juridiska personer medan diagram 4 visar det totala antalet fysiska personer som har FA-skatt samt fördelningen mellan kvinnor och män. Diagram 3 Fördelning av F-skatt Diagram 4 Fördelning av FA-skatt Även antalet ansökningar om F-skatt har ökat, från 67 828 ansök- ningar till 81 2007. avslogs 2 004 ansökningar och avslogs 2 075. Antalet avslag pga. att fråga inte var om näringsverksamhet var 2000 och 2007. Det innebär att av antalet ansökningar avslogs på den grunden att den angivna verksamheten inte ansågs vara näringsverksamhet. Diagram 5 visar utvecklingen av antalet ansökningar om F-skattsedel och det totala antalet nyregistrerade F-skattsedlar . Diagrammet visar också fördelningen mellan F-skatt och FA-skatt. Skillnaden mellan antalet ansökningar och antalet nyregistrerade är de ansökningar som avslagits totalt. Diagram 5 Nyregistrerade F-skattsedlar Även om antalet ansökningar har ökat så har andelen avslag i kate- gorin näringsverksamhet bedrivs ej varit relativt och legat på , jfr diagram 6. En förklaring till att andelen avslag minskade något mellan och ska enligt bero på att fler personer som arbetade som försäljare beviljades F-skattsedel. Diagram 6 Andel avslag i kategorin näringsverksamhet bedrivs ej 2004– 2007 Av diagram 7 framgår antal avslag i faktiska tal fördelat på kvinnor, män och juridiska personer i kategorin näringsverksamhet bedrivs ej. Diagram 7 Antal avslag för fördelat på kvinnor, män och juridiska personer 4.1.2Granskning av beslut inom kategorin näringsverksamhet bedrivs ej avslogs 1 740 ansökningar och antalet avslag på grund av att fråga inte var om näringsverksamhet uppgick till 784. Det innebär att av antalet ansökningar avslogs på denna grund. Av dessa ansökningar stod kvinnor för 221, män för 442 och juridiska personer för 121. Det innebär att av antalet ansökningar från kvinnor avslogs och av antalet ansök- ningar från män avslogs på denna grund. Motsvarande siffra för juridiska personer var . Utredningen har när- mare granskat 261 av de 784 ansökningar som avslogs pga. att det inte var fråga om näringsverksamhet. I Skatte- verkets statistik för avslag är kategorin benämnd näringsverksam- het bedrivs ej. Granskningen har utförts främst genom stickprov bland ärenden från alla regionkontor men från några kontor har samtliga avslagsbeslut rörande kvinnor granskats. Av de granskade besluten avsåg 220 ansökningar från fysiska personer och 41 ansökningar från juridiska personer. Kvinnorna stod för 99 av de fysiska personernas ansökningar, varav 40 stycken avsåg s.k. FA-skatt. Motsvarande siffror för männen var 121 respektive 52. Utredningen har alltså inte granskat samtliga ärenden, men utred- ningen gör ändå den bedömningen att antalet granskade ärenden () är tillräckligt stor för att utredningen ska kunna dra slutsatser rörande bl.a. skälen till avslag. Vid granskningen har följande allmänna iakttagelser gjorts. Den aktuella kategorin innehåller inte bara avslagsbeslut utan bland ärendena finns några som avskrivits efter återkallelse och ansök- ningar som avvisats t.ex. för att ansökan inte undertecknats av behörig firmatecknare eller av alla delägare. har dock ibland, i liknande ärenden, valt att i stället fatta ett avslagsbeslut. Vidare har flera ansökningar varit bristfälligt ifyllda. har i dessa fall regelmässigt skickat ut en förfrågan till sökanden. Om någon komplettering trots detta inte inkommit har Skatte- verket före beslut även tillställt sökande ett s.k. övervägande av vil- ket preliminära bedömning framgår. En förhållande- vis stor andel ansökningar har sedan avslagits med hänvisning till att sökanden inte inkommit med begärd komplettering. För fysiska personer har beslutet i många fall motiverats med att det inte går att bedöma om den verksamhet som avses bedrivas utgör närings- verksamhet. För juridiska personer, vars ansökningar i huvudsak avslagits på formell grund, har det bl.a. handlat om att det saknas underlag som visar att det inte finns några skatteskulder. Ett antal ansökningar har också avslagits för att verksamheten inte beräknas komma igång inom den närmsta tiden.TPF3FPT Antalet rena avslag, dvs. där skälet för avslagsbeslutet är att gjort den bedömningen att fråga inte är om närings- verksamhet uppgår till 136 beslut eller till av antalet granskade ansökningar. Av dessa avslagsbeslut är 109 hän- förliga till självständighetskriteriet vilket motsvarar knappt 42 pro- cent av de granskade ärendena. Om man utgår från att de granskade ärendena är representativa för hela gruppen avslagna ansökningar innebär det att knappt 410 ansökningar avslagits på den grunden att har bedömt att näringsverksamhet inte bedrivs, varav knappt 330 skulle vara hänförliga till självständighetskriteriet. Nedan behandlas ansökningar från kvinnor och män närmare och därefter görs en sammanställning av hur avslagsbesluten är för- delade på olika branscher. Det förekommer att en ansökan omfat- tar skilda verksamheter och kan ha haft olika skäl för avslag. Om en ansökan innehåller flera verksamheter och några avslagits med hänvisning till självständighetskriteriet har för enkel- hetens skull ansökan hänförts till en bransch. Granskningen har inneburit att 99 av de 221 besluten gåtts igenom. Bland dessa ingår ett beslut om avskrivning och 35 beslut om avslag fattade mer på formell grund. Dessa handlar om att verksamheten inte beräknas komma igång inom den närmsta tiden (fem stycken), att utländsk sökande inte kan bedriva enskild firma i genom fullmakt, att när verksamheten bedrivs i handelsbolagsform ska ansökan göras av handelsbolaget samt att sökanden inte inkommit med begärda kompletteringar (28 stycken). Vidare avser två beslut ansökningar från personer som erhållit assistansersättning och ska anställa personliga assistenter. Ansökan om F-skattsedel har i dessa fall avslagits med motiveringen att detta inte utgör någon affärs- verksamhet eftersom verksamheten riktas mot privata behov. I fem av besluten har hänvisats till att maken anses vara s.k. företags- 3TP PT Enligt allmänna råd (SKV A 2006:6) om utfärdande och återkallelse av F-skattsedel m.m. som trädde i kraft tilldelas en F-skattsedel om verk- samheten kan beräknas komma igång . ledande make och därför den som driver verksamheten.TPF4FPT Av de återstående 56 besluten grundas elva beslut på att kriterierna var- aktighet eller vinstsyfte inte är uppfyllda. Det innebär att 45 beslut (knappt hälften av de granskade besluten) är hänförliga till själv- ständighetskriteriet. Av besluten avser 30 F-skatt och 15 FA-skatt. Dessa beslut avser verksamheter inom tjänstesektorn. Granskningen har inneburit att 121 av de 442 besluten gåtts igenom. Bland dessa ingår ett beslut om avskrivning och 42 beslut om avslag fattade mer på formell grund. Dessa handlar om att ansökan är aktuell (tre stycken), att verksamheten är passiv eller inte beräknas komma igång inom den närmsta tiden (tre stycken), att en F-skattsedel inte kan utfärdas för en delägare i ett handelsbolag enbart på grund av delägarens intäkter från bolaget (sju stycken) samt att sökandena inte inkommit med begärda kom- pletteringar (29 stycken). Vidare har ett beslut motiverats med att det är makan som driver verksamheten. Av de återstående 77 besluten grundas 14 beslut på att kriterierna varaktighet eller vinst- syfte inte är uppfyllda. Det innebär att 63 beslut (drygt hälften av de granskade besluten) är hänförliga till självständighetskriteriet. Av besluten avser 36 F-skatt och 27 FA-skatt. Avslagsbesluten för fysiska personers ansökningar fördelade på branscher Av de 220 ärenden som utredningen granskat har 133 ansökningar avslagits med hänvisning till att verksamheten inte kan anses utgöra näringsverksamhet. Av dessa var det 108 ärenden som inte ansågs uppfylla kravet på självständighet, vilket motsvarar ungefär 49 pro- cent av de granskade ärendena. Även om samtliga avslagsbeslut inte granskats torde urvalet ändå ha varit så stort att det med stor 4TP PT Makar som bedriver näringsverksamhet gemensamt kan var och en för sig anses som före- tagsledande make eller medhjälpande make. En make anses enligt 60 kap. 5 § IL som före- tagsledande om denna med hänsyn till utbildning, arbetsuppgifter och övriga omständigheter har en ledande ställning i näringsverksamheten. Om den ena maken är företagsledande make och den andra är medhjälpande make, anses näringsverksamheten bedriven av den företags- ledande maken enligt 60 kap. 6 § IL. Enligt allmänna råd (SKV A 2006:6) om utfärdande och återkallelse av F-skattsedel m.m. kan endast företagsledande make tilldelas F-skattsedel. säkerhet kan konstateras att många av avslagsbesluten fattats på formell grund och inte efter en materiell prövning av huruvida verksamheten kan anses utgöra näringsverksamhet. Av den sammanställning som utredningen gjort vid stickprovs- granskningen av de beslut som prövats i sak är fördelningen på branscher följande. Den första siffran anger totalt antal ansök- ningar för branschen och siffran inom parentes är antalet ansök- ningar från kvinnor. Jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske Jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske 15 (9) Transport, magasinering och kommunikation 18 (2) Finansiell verksamhet och andra företagstjänster 17 (6) 3 (1) 38 (26) Hälso- och sjukvård, sociala tjänsterTPF FPT 1 (1) 5TP PT Denna siffra kan vara missvisande – bl.a. för att få stickprov gjorts bland de beslut som avser utländska näringsidkares ansökningar. Såvitt utredningen erfarit uppgår dessa till av de ansökningar från män som avslagits inom kategorin näringsverksamhet bedrivs ej och rör företrädesvis arbete inom byggsektorn. 6TP PT Av de 38 beslut som totalt finns i branschen hälso- och sjukvård, sociala tjänster avser 23 ansökningar om att driva familjedaghem. I huvudsak har ansökningarna avsett tillsyn av egna barn och kommer från personer bosatta i kommun. Andelen torde vara missvisande i förhållande till det totala antalet avslagsbeslut eftersom region är en av de regioner där utredningen granskat samtliga avslagsbeslut avseende ansökningar av kvinnor. Under aktuell period uppmanade kommun personer att ansöka om att få bedriva familjedaghem. Ett villkor för verksamheten var att man hade F-skattsedel. För att Skatte- verket ska godta familjedaghem som näringsverksamhet krävs att familjedaghemmet vänder sig till allmänheten och tar emot minst fem barn, vilka inte får vara sökandens egna barn. Av sammanställningen framgår att en väldigt stor andel av avslags- besluten () rör verksamheter inom tjänstesektorn och för ansökningar från kvinnor avsåg alla granskade beslut denna sektor. Kvinnors ansökningar har främst avslagits för verksamheter inom handel och hälso- och sjukvård, sociala tjänster. Av några enstaka ansökningar framgår att sökanden uppmanats av uppdragsgivaren att ansöka om F-skattsedel och i något fall att ett sådant innehav är en förutsättning för att få arbete. Det före- kommer också i något fall uppgift om att facket uppmanat en per- son att ansöka om F-skattsedel. Vidare kan noteras att det i 14 ansökningar finns uppgift om att en tidigare arbetsgivare är aktuell som kund till verksamheten. För de personer som ansökt om F- skattsedel för verksamhet inom handel har det främst avsett arbete som handelsagent eller s.k. nätverksförsäljning. Det har ofta varit fråga om en eller ett fåtal uppdragsgivare och inget eller begränsat ekonomiskt risktagande. Enligt uppgift från godtas fler ansökningar från personer som är försäljare t.ex. för Herbalifeprodukter eftersom det finns ett ekonomiskt risktagande i form av lagerhållning (jfr domstolsavgörande som finns angivet i avsnitt 3.1.4). Det kan dock noteras att det bland avslagsbesluten fanns även sådana ansökningar. I övrigt har ansökningarna främst handlat om att man avser att driva personaluthyrningsföretag i egen regi som enskild närings- idkare dvs. att hyra ut sig själv bl.a. vid arbetstoppar, semestrar och sjukdom inom vissa branscher. Motiveringen för avslag i dessa fall är att det enbart handlar om att ställa den egna arbetskraften till förfogande och att man inordnas i uppdragsgivarens organisation. Ofta motiveras beslutet också med att det inte finns något ekono- miskt risktagande. Den omständigheten att det förekommer flera uppdragsgivare förefaller vara av mindre betydelse om det endast handlar om att ställa sin egen arbetskraft till förfogande. Ansök- ningarna avser främst verksamhet inom bygg-, transport- och vård- sektorn. Ansökningar från juridiska personer Granskningen har inneburit att 41 av de 121 besluten gåtts igenom. Bland dessa ingår ett beslut om avskrivning, två beslut om avvis- ning samt 34 beslut om avslag fattade mer på formell grund. Dessa handlar om att ansökan är aktuell (två stycken), att verksamhet inte beräknas komma igång inom den närmsta tiden (sju stycken), att verksamhet inte kommer att bedrivas i bolaget pga. fusion samt att sökandena inte inkommit med begärda kom- pletteringar (24 stycken). De begärda kompletteringarna har t.ex. avsett att ansökan inte är undertecknad av bolagets firmatecknare, att bolaget saknar registrerad styrelse, att bolaget inte styrkt ägar- förhållandena samt att delägarna ska inkomma med handlingar från behörig myndighet i sitt hemland som visar att delägarna inte har några brister vad gäller redovisning eller betalning av utländska skatter och avgifter. Vidare har ett beslut motiverats med att upp- förande av en byggnad för eget bruk inte utgör näringsverksamhet. Av de återstående tre besluten grundas två beslut på att kriteriet vinstsyfte inte är uppfyllt. Det innebär att ett beslut (drygt två pro- cent) är hänförligt till självständighetskriteriet. Det ökade antalet nyregistrerade F-skattsedlar har inte lett till mot- svarande ökning av antalet F-skatteregistrerade. Det beror på att ett förhållandevis stort antal F-skattsedlar avregistreras eller åter- kallas. En F-skattsedel avregistreras om ett bolag hos på egen begäran blivit avregistrerat. Eftersom bolaget upphört att existera förnyas inte F-skattsedeln. var det drygt 6 000 F-skattsedlar som blev avregistrerade. återkallades 40 830 F-skattsedlar och återkallades 46 488. Återkallel- serna redovisas i statistiken i olika kategorier som i huvudsak mot- svarar de grunder för återkallelse som anges i 4 kap. 13 § SBL. De flesta besluten om återkallelse av F-skattsedel beror på egen begä- ran och för återkallades 29 680 F-skattsedlar av detta skäl. En annan förhållandevis stor kategori i statistik är näringsverksamhet bedrivs ej. Till denna hänfördes under aktuellt år 8 220 återkallelser. Av 4 kap. 13 § 2 SBL framgår att ska återkalla en F-skattsedel om innehavaren upphör att bedriva näringsverksamhet här i landet. Enligt uppgift från består merparten av dem som får sin F-skattsedel återkallad pga. att näringsverksamhet inte bedrivs av personer som har hört av sig till och begärt att bli avregistrerade för moms. I samband med den avregistre- ringen utreder även om verksamheten som sådan upphört. Om den har upphört återkallas F-skattsedeln. med taxeringen görs också normalt en kontroll av om den som till- delats en F-skattsedel påbörjat sin verksamhet. Om verksamhet påbörjats i enlighet med ansökan återkallas inte F-skattsedeln. Där- emot återkallas den om den beskrivna verksamheten inte har kom- mit igång. Ett sådant beslut fattas normalt aldrig före det att när- ingsidkaren lämnat sin första deklaration efter det att han ansökt om F-skattsedel. Det innebär att i praktiken inte ser tilldelningsbeslutet som ett preliminärt förfarande utan utgångs- punkten är att personen ska kunna förlita sig på ett tilldelnings- beslut under förutsättning att verksamheten bedrivs på det sätt som angivits i ansökan (jfr avsnitt 3.2.2). Vidare kan noteras att t.ex. missbruk av F-skattsedeln (4 kap. 13 § 3 SBL) och näringsförbud (4 kap. 13 § 6 SBL) finns som kate- gorier i statistiken men dessa återkallelsegrunder förefaller inte användas i någon större utsträckning. Statistiken är dock inte helt tillförlitlig eftersom endast en återkallelsegrund redovisas även om flera grunder åberopats i beslutet. Enligt uppgift från prövas om verksamheten uppfyller kraven för näringsverksamhet före t.ex. skatteskulder eftersom näringsverksamheten är en förut- sättning för F-skattsedeln. Med ledning av den officiella statistiken framhålls att företagar- andelen vid en internationell jämförelse är låg i och särskilt bland kvinnor. Det totala antalet registrerade företag i har dock ökat , men denna ökning har inte åtföljts av en motsvarande ökning av antalet företagare. Detta har gett utred- ningen anledning att närmare undersöka hur antalet tilldelade F-skattsedlar återspeglas i den officiella statistiken i antal nystart- ade företag och företagare. Undersökningen bygger på statistik avseende . startades 44 386 nya företag.TPF7FPT Detta är den högsta siffra som uppmätts . Ett företag räknas som nystartat när verksamheten antingen är helt nystartad eller har återupptagits efter att ha varit vilande . I statistiken för nystartade företag ingår inte ägarbyten, ändringar av juridisk form eller andra ombildningar. Den största ökningen står de små och medelstora företagen för. uppgick nyregistrerade (nyaktiverade) företag till 62 700. Vidare framgår av statistiken att fanns det 385 810 företa- gare. Av dessa utgjorde 245 281 egna företagare och 140 529 före- tagare i eget aktiebolag.TPF8FPT Som jämförelse kan nämnas att nyregistrerades 73 136 F-skattsedlar (F-skatt och FA-skatt) och 381 710 fysiska personer var F-skatteregistrerade. Den redovisade statistiken väcker ett antal frågor. Hur kan det bara startas 44 386 nya företag om 73 136 F-skattsedlar tilldela- des? Hur kan det bara finnas 245 281 egna företagare (dvs. fysiska personer) om 381 710 fysiska personer var F-skatteregistre- rade? Hur beräknas statistiken och kan man dra några slutsatser och i så fall vilka? När ett företag startas ska företagsformen i regel registreras hos . måste registreras hos såsom aktiebolag, handelsbolag och kommanditbolag, men det är inte alltid nödvändigt att registrera enskild näringsverksamhet. Det kan vara nödvändigt om företaget deltar vid offentliga upphand- lingar eller om företaget behöver tillstånd för viss verksamhet. för ett offentligt näringslivsregister. () för ett allmänt företagsregister, Företagsdatabasen (). Registret regleras i en särskild förord- ning, förordningen (1984:692) om det allmänna företagsregistret. I registret finns alla företag i som bedriver någon form av ekonomisk verksamhet, oavsett om de tillhör den privata eller den offentliga sektorn.TPF9FPT FDB innehåller basuppgifter om företagen och de arbetsställen där de bedriver sin verksamhet. Uppgifter som används för att klassificera företagen finns också i registret, t.ex. näringsgrenskoder och antal anställda. FDB används som urvalsram för den ekonomiska statistiken och arbetsmarknadsstatistiken. Registret används även som urvalsram för andra statistiska under- sökningar, genomförda inom eller utanför SCB. Med hjälp av FDB avgränsas populationerna för de statistiska undersökningarna vad avser enheter, branscher och storleksgrupper. Informationen i FDB används också som underlag för studier av näringslivets struktur och demografi. uppdateras med nyregistreringar från bl.a. och uppgifter ur arbetsgivare- och mervär- deskatteregistren från . Enligt 2 § förordningen om det allmänna företagsregistret skall registret omfatta 1.dem som har tilldelats organisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl., med undantag för dödsbon, 2.enskilda näringsidkare som har förts in i ett handelsregister, 3.fysiska personer och dödsbon som regelbundet bedriver när- ingsverksamhet eller som regelbundet har någon anställd, 4.näringsidkare som avses i 1, 2 eller 3 och som driver jordbruk, skogsbruk, trädgårdsodling eller som håller djur, 5.den som äger mark där någon annan driver verksamhet som avses i 4. Av 3 § samma förordning framgår att i 2 § 3 avses sådana fysiska personer eller dödsbon 1.som hos har registrerats för mervärdesskatt enligt 3 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:483), 2.som enligt 5 kap.1 § skattebetalningslagenTPF10FPT skall göra skatte- avdrag, dock inte - sådana enskilda arbetsgivare eller dödsbon som bara har arbetstagare som är anställda för arbete i arbetsgivarens eller döds- boets hushåll - enskilda arbetsgivare som i beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet har antecknats som tillfälliga arbetsgivare eller som annars inte bedriver någon näringsverksamhet, 3.som efter särskild debitering enligt 11 kap. 3 § skattebetal- ningslagenTPF11FPT skall betala F-skatt eller särskild A-skatt för inkomst av näringsverksamhet enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Härav följer att som företag i SCB:s register räknas fysiska per- soner som uppfyller minst ett av följande kriterier -har inregistrerad firma -regelbundet bedriver näringsverksamhet (mervärdeskatte- registrerad eller efter särskild debitering ska betala F-skatt eller särskild A-skatt för inkomst av näringsverksamhet) -regelbundet har någon anställd (några undantag finns) 10TP PT Av 5 kap. 1 § SBL framgår att den som betalar ut sådan ersättning för arbete, ränta eller utdelning som ska tas upp som intäkt är skyldig att göra skatteavdrag enligt bestämmelserna i detta kapitel då utbetalning sker. 11TP PT Av 11 kap. 3 § SBL framgår att F-skatt och särskild A-skatt ska debiteras under inkomståret. Skatt som grundar sig på preliminär taxering under inkomståret ska debiteras . Efter inkomstårets utgång får F-skatt och särskild A- skatt debiteras endast om det finns särskilda skäl. Sådan skatt får inte debiteras efter året efter inkomståret. 4.2.2Statistik rörande andel företagare av de sysselsatta Ett ofta använt mått på företagandets omfattning är andelen före- tagare av de sysselsatta. Denna statistik förs av SCB i Registerbase- rad arbetsmarknadsstatistik (RAMS).TPF12FPT Statistiken omfattar alla individer som är folkbok- förda i och uppgifter hämtas från kontrolluppgiftregistret och inkomstregistret. Varje person som räknas som förvärvsarbetande klassificeras som antingen anställd, egen företagare (som driver enskild firma och handelsbolag) eller företagare i eget aktiebolag. När det gäller företagare redovisas endast personer som deklarerar inkomst av aktiv näringsverksam- het som förvärvsarbetande. För att betraktas som aktiv ska den skattskyldige ha ägnat sig åt verksamheten i en omfattning som motsvarar minst en tredjedel av en anställning på heltid. En person som vid sidan av heltidsanställning bedriver verksamhet som i huvudsak baseras på egen arbetskraft anses, i de flesta fall, uppfylla aktivitetskravet. Fysiska personer som har inkomster såväl från sin anställning som sitt företag, s.k. kombinatörer, klassificeras som anställd eller egen företagare beroende på om inkomsten från anställning eller inkomsten från det egna företaget är högst.TPF13FPT Statistiken räknas på ett delvis nytt sätt. De s.k. standardiserade räkenskapsutdragen (SRU) som lämnas som bilaga till deklarationen används som ytterligare en källa för att identifiera företagare. Det innebär att även företagare med underskott i när- ingsverksamhet omfattas. Förändringen av beräkningsmetoden medförde att antalet företagare ökade med 58 000 och antalet anställda minskade med 25 000.TPF14FPT Antalet företagande män ökade och antalet företagande kvinnor ökade med 14 pro- cent. blev den som fick ett underskottsresultat klassificerad som ej sysselsatt om man inte också var anställd.TPF15FPT 12TP PT RAMS är en registerbaserad undersökning. De grundläggande uppgifterna i under- sökningen är uppgifter om individens förvärvsarbete eller näringsverksamhet och informa- tion i anslutning till detta. Den väsentligaste källan för dessa uppgifter är skatteadministra- tionens register.