sou · GWB3120 · 2008-12-15 00:00:00 — Regeringen framhöll särskilt att det ska vara konstaterat att de aktuella varorna medför fara för liv eller hälsa; enbart ett antagande om farlighet bör inte vara tillräckligt för kontroll. Regeringen anförde vidare att man med den nya lagens hjälp kommer att kunna kontrollera vissa kemiska ämnen som används i berusningssyfte, men som aldrig kan uppfylla de kriterier som krävs för narkotikaklassificering. Man underströk dock att lagen endast är avsedd att tillämpas på varor som medför fara för den enskildes liv eller hälsa och som därför behöver ställas under kontroll. I propositionen 1997/98:183 (s. 38 f.) uttalade sig regeringen även om förhållandet mellan den föreslagna lagen om förbud mot 10 Lagen fick sedermera SFS-nr 1999:42. SOU 2008:120 Olika frågor om kontrollsystemen för narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor vissa hälsofarliga varor och annan lagstiftning. Det anfördes att den nya lagen inte var avsedd att tillämpas på varor som klassificerats som narkotika. Inte heller dopningsmedel förutsattes omfattas av lagen. Regeringen framhöll att det för dessa två varugrupper gäller strängare regler i narkotikalagarna respektive dopningslagen. Regeringen anförde att det inte heller bör komma i fråga att låta läkemedel som godkänts inom Europeiska unionen omfattas av lagen, eftersom dessa har medicinska användningsområden. Regeringen angav att sådana varor kan kontrolleras med hjälp av läkemedelslagstiftningen. Däremot skulle det enligt regeringens mening vara möjligt att förordna att ett tidigare läkemedel, som endast används för missbruksändamål, omfattas av den nya lagen. I fråga om förhållandet mellan den föreslagna lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor och annan lagstiftning anförde regeringen även bl.a. följande (s. 38 f.). Den utredning som föregår ett beslut om kontroll av en vara enligt lagen torde normalt kunna göras betydligt mindre omfattande än en utredning inför narkotikaklassificering. I många fall torde en ny varas egenskaper likna de redan narkotikaklassificerade varornas. Kan man efter en mera ingående utredning av varans egenskaper och verkningar i ett senare skede konstatera att förutsättningar föreligger för narkotikaklassificering, bör varan flyttas över till narkotikalagstift- ningen. Om så inte sker kan varan även fortsättningsvis kontrolleras genom den särskilda lagen. Visar utredningen redan inledningsvis att det rör sig om narkotika skall naturligtvis narkotikalagstiftningen till- lämpas från början. Av det ovan anförda framgår att en bärande tanke bakom införan- det av lagstiftningen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, var att kunna kontrollera vissa kemiska ämnen som används i berusnings- syfte, men som vid tiden för förslag om kontroll inte uppfyller de kriterier som krävs för narkotikaklassificering och kanske heller aldrig skulle komma att göra detta. För narkotikaklassificering (narkotikaförklaring) krävs bl.a. att en substans har beroendeframkallande egenskaper eller euforise- rande effekter eller med lätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper eller effekter. Stora krav på tillförlitlighet måste självfallet ställas på en utredning om narkotikaförklaring. Utred- ningen omfattar dels en kemisk analys där man kan jämföra den aktuella substansens likhet i struktur med redan narkotika- förklarade substansers struktur, dels insamling av information om Olika frågor om kontrollsystemen för narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor SOU 2008:120 den aktuella substansen och utvärdering av denna information. Det ligger i sakens natur att det i fråga om substanser som har ett legalt användningsområde normalt sett finns mer information att tillgå, än i fråga om substanser som saknar legalt användningsområde. För förklaring som hälsofarlig vara ställs lägre krav. Det krävs, som nämnts, att det gäller varor som på grund av sina inneboende egenskaper medför fara för människors liv eller hälsa och som används eller kan antas användas i syfte att uppnå berusning eller annan påverkan. Lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor har därmed ett vidare tillämpningsområde än narkotikalagstiftningen. möjliggör lagen en snabbare klassificering av nya miss- brukssubstanser just på grund av att kraven för förklaring av en substans som hälsofarlig vara är lägre än i fråga om narkotika. Frågan blir då om den bärande tanken vid tillkomsten av lag- stiftningen om förbud mot vissa hälsofarliga varor fortfarande kan sägas gälla, nämligen att göra det möjligt att kontrollera vissa kemiska ämnen som används i berusningssyfte men som inte (i vart fall för en reglering) uppfyller de kriterier som krävs för narkotikaklassificering. Det alternativ som annars skulle ligga närmast till hands är att mera se den aktuella lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor som en väntelista för substanser där utredningen ännu inte kunnat påvisa att dessa uppfyller de högre ställda krav som gäller för att en substans ska förklaras som narkotika. Det finns inget egenvärde i att förklara en substans som narkotika eller hälsofarlig vara. För att en reglering över huvud taget ska komma i fråga krävs att substansen uppnår en viss miniminivå; den ska medföra fara för den enskildes liv eller hälsa och därför behöva bli kontrollerad. Inför valet av om en substans ska regleras som narkotika eller hälsofarlig vara, utgör övervägan- den i fråga om substansens farlighet en viktig beståndsdel. Även den aktuella drogens geografiska utbredning och popularitet har betydelse. Ju farligare en drog är och ju större fäste den fått, desto mer talar det för att substansen – i valet mellan narkotikaförklaring eller förklaring som hälsofarlig vara – bör förklaras som narkotika. Detta gäller självfallet under förutsättning att substansen uppfyller de kriterier som uppställs i fråga om narkotika i 8 § narkotika- strafflagen. SOU 2008:120 Olika frågor om kontrollsystemen för narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor Alla substanser – med undantag för GBL och 1,4-butandiol11 – som är förklarade som hälsofarliga varor har, enligt den information som utredningen fått, inte potential eller är inte tillräckligt utredda för att uppfylla kriterierna för att kunna förkla- ras som narkotika. Vissa av substanserna bedöms som mindre far- liga. Enligt utredningens mening innebär detta att den bärande tan- ken bakom lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor fortfa- rande står sig, i och med att lagen kan sägas utgöra ett komplement till narkotikalagstiftningen. Att se lagen huvudsakligen som en väntelista inför en senare narkotikaförklaring är alltså inte aktuellt, eftersom vissa av de reglerade substanserna inte har potential att bli förklarade som narkotika. Även om lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor primärt var avsedd att kontrollera vissa kemiska ämnen som används i berusningssyfte men som inte kan uppfylla de kriterier som krävs för narkotikaklassificering, kan det – som regeringen anfört i förarbetena till lagen – självfallet förekomma situationer där man efter en mera ingående utredning av varans egenskaper och verkningar i ett senare skede kan konstatera att förutsättningar föreligger för narkotikaklassificering. Enligt utred- ningens mening bör varan i ett sådant fall – i likhet med vad regeringen anfört – flyttas över till narkotikalagstiftningen. Utredningen anser dock att detta förhållande inte förtar den bärande tanken bakom lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, att lagen utgör ett komplement till narkotikastrafflagen. Utredningen vill här framhålla att Bromo-Dragonfly så sent som omklassificerades från hälsofarlig vara till narkotika. Lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor innebär inga hinder mot en sådan omklassificering. 20.4Är det möjligt att generellt kontrollera växtdroger m.m.? Bedömning: Det innebär svårigheter att inom ramen för den lagstiftningsteknik som vi i tillämpar och som utredningen bedömt att vi även fortsättningsvis bör använda oss av, generellt kontrollera växtdroger som narkotika eller hälso- 11 Dessa substanser kommer att behandlas nedan i kapitel 21 (Problemen med GBL och 1,4- butandiol). Olika frågor om kontrollsystemen för narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor SOU 2008:120 Detta gäller även i fråga om sekret eller dyl. från djur, som kan ha en narkotisk effekt. Utredningen anser att det självfallet är möjligt att som narkotika eller hälsofarlig vara kontrollera ytterligare växtdroger utöver vad som är fallet . För att en ny drog ska kunna kontrolleras krävs dock i normalfallet att man känner till vilken substans i drogen som är den aktiva. Det innebär därför svårigheter – inom ramen för den lagstiftningsteknik som vi i tillämpar och som utred- ningen bedömt att vi även fortsättningsvis bör använda oss av – att generellt kontrollera växtdroger som narkotika eller hälsofarliga varor. Det ovan anförda gäller även i fråga om sekret eller dyl. från djur, som kan ha en narkotisk effekt. För det fall att en ny drog från växt- eller djurriket bör bli kon- trollerad på grund av att den missbrukas och bedöms som hälsovådlig, får man klassificera denna som narkotika eller hälso- farlig vara på sedvanligt sätt. 21Problemen med GBL och 1,4-butandiol 21.1Allmänt om GBL, 1,4-butandiol och GHB Inledningsvis vill , som tidigare angetts (av- snitt 18.2), nämna att på utredningens uppdrag skrivit ett sakkunnigutlåtande om GHB, GBL och 1,4-butandiol. Utlåtan- det återfinns i bilaga 3. Utredningen kommer nedan, i vissa delar, att hänvisa till vad anfört. Gammahydroxibutyrat (GHB) är ett organiskt lösningsmedel och ett derivat av karboxylsyran smörsyra1. GHB, som är en kroppsegen substans som förekommer i de flesta av kroppens väv- nader, var ursprungligen ett narkosmedel med primärt lugnande egenskaper. Det kom också till användning vid insomnia (svårighet att somna) och narkolepsi (plötsliga attacker av sömn).2 GHB kan syntetiseras som en flytande kemisk substans3. GHB introducerades bland kroppsbyggare på gym samt på fester4. Akut förgiftning med GHB har varit ett allvarligt medicinskt och socialt problem i , framför allt i Västsverige5. tilltog missbruket av GHB i vårt land. Detta ledde till att substansen nationellt kom att regleras som narkotika fr.o.m. . beslutade the Commission on Narcotic Drugs under FN att reglera GHB som narkotika enligt förteckning IV psykotropkonvention. GHB förekommer legalt endast i läkemedlet Xyrem som är godkänt i . Xyrem är avsett för behandling av kataplexi (plötslig muskelspänningsförlust i emotionella situationer), som i 1Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 2Centralförbundets för alkohol- och narkotikaupplysning hemsida (drogfakta GHB). 3Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 4Dagens nyheters nätupplaga i artikeln Krav på att GBL klassas som knark. 5Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). Problemen med GBL och 1,4-butandiol vissa fall är ett delsymtom vid narkolepsi (se definition ovan i detta avsnitt). Illegalt tillverkad GHB konsumeras som berusningsmedel bland ungdomar, framför allt i Västsverige6. Utredningen har vid kontak- ter med bl.a. media fått uppgifter om att denna missbruksproble- matik även förekommer på andra håll, t.ex. i Sundsvallsområdet. Detta bekräftas även av beslag som ratorium (SKL) analyserat. I huvudsak används GHB av ungdomar i åldern 18–, men både yngre och äldre användare finns. Merparten av användarna är män (pojkar). Kvinnor (flickor) utgör ungefär en fjärdedel av användarna.7 GHB är en drog som verkar CNS-deprimerande8 med sedativa (lugnande) och anestetiska (sövande) egenskaper9. Effekten är varierande och dosberoende. Efter intag av drogen är det vanligt med motorisk oro och stökighet. förekommer konfusion, aggressivitet och hallucinationer. Drogen är lätt att överdosera, och akut förgiftning med GHB kan utgöra ett livshotande tillstånd, som medför djup medvetslöshet, bradykardi10, hypotermi11 och andningsdepression12. Enstaka dödsfall förekommer, oftast efter intag av GHB i kombination med andra droger, alkohol eller läke- medel.13 Enligt () i är GHB där ofta omnämnd som en våldtäktsdrog. Om substansen intas tillsammans med alkohol eller andra droger anges effekten bli förstärkt.14 Två substanser som i människans kropp kan omvandlas till GHB – GBL och 1,4-butandiol – har dykt upp som berusningsmedel. Intoxikation av GBL eller 1,4-butandiol har visat sig vara lika farligt som intoxikation av GHB.15 GBL och 1,4-butandiol är industrikemikalier. 6Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 7Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 8CNS = centrala nervsystemet, här anmärkt. 9Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 10Långsam hjärtrytm, här anmärkt. 11Nedkylning (kroppstemperatur ), här anmärkt. 12Andningscentrum i hjärnan slås ut och individen förlorar förmågan att andas, här anmärkt. 13Kai m.fl., . , , utgåva av Drugs of abuse, s. 42. 15Kai m.fl., . Problemen med GBL och 1,4-butandiol Enligt årsrapport från centru- met för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) verkar den främsta hälsorisken med användning av GHB vara den stora risken för medvetslöshet, särskilt när drogen kombineras med alkohol eller lugnande medel. GHB-användning kan enligt ECNN också resultera i andra problem, bl.a. koma, sänkt kroppstempera- tur, hypotoni16, hallucinationer, illamående, kräkningar, brady- kardi17 och andningsdepression18. Fysiskt beroende av GHB har enligt ECNN observerats efter långvarig användning och man anför att ytterligare hälsorisker kan finnas beroende på att drogen kan vara förorenad med lösningsmedel eller tungmetaller.19 Enligt utvecklas toleransökning efter några veckors regelbunden användning av GHB och utvecklas ett fysiskt beroende. I fråga om dosering av GHB har i sakkunnigutlå- tandet anfört följande. Koncentrationen GHB i färdig lösning vari- erar vanligen mellan (källa SKL). Lösningen dricks kapsylvis (korkas) och en kapsyl innehåller mellan en halv och . Normaldos är 1–med stora individuella skillnader. Ett rus uppnås om man dricker 1 eller 2 kapsyler för den ovane användaren. En mer van användare dricker 4–6 kapsyler för ett rus. En ovan användare som dricker 4–6 kapsyler på en gång blir vanligen medvetslös. Ett rus varar mellan en och . En kapsyl innehåller ungefär GHB. 1,25–2,ger sömninduk- tion, 5–ger långvarig och djup sömn, 7–ger koma med svå- righeter att upprätthålla fri luftväg. Konsumtion av upp till av en individ har rapporterats. Stora interindividuella skill- nader i tolerans föreligger.21 När det gäller skador till följd av GHB-missbruk har i utlåtandet (bilaga 3 nedan) anfört följande. En GHB-överdo- sering ger i regel inga bestående men, såvida inte allvarliga kompli- kationer tillstöter som lunginflammation (aspirationspneumoni) eller uttalad generell syrebrist (hypoxi) som kan ge hypoxiska hjärnskador med kvarstående neurologiska symtom. En övergående sömnstörning med kraftiga sömnsvårigheter under tre– 16Lågt blodtryck, här anmärkt. 17Definition, se ovan. 18Definition, se ovan. 19Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), Årsrapport , Situationen på narkotikaområdet i , s. 74. 20Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 21Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). Problemen med GBL och 1,4-butandiol är vanligt efter en period av missbruk. Andra biverkningar som beskrivits är magont, depression samt impotens. GHB har högt Ph (alkalisk lösning) och kan felaktigt tillverkat ge upphov till frätska- dor i munhåla, svalg och mage. GHB kan också medföra slöhet, yrsel, minnesförlust, illamående, kräkningar, blodtrycksfall och huvudvärk. Varje incidens av koma utgör ett livshotande tillstånd med risk för syrebrist p.g.a. andningssvikt. av akuta överdoseringar är djupt komatösa och kräver intensivvård, många av dem kräver också respiratorvård. Enligt utvecklas en tillvänjning vid regelbundet bruk av GHB, GBL eller 1,4-butandiol. Detta betyder att man efter tre–sex månaders användning kan konsumera betydligt större doser utan att medvetslöshet inträffar jämfört med ovana (naiva) använ- dare. Efter perioder av regelbunden användning krävs, enligt , ofta avgiftning inneliggande på medicinsk avdelning eller psykiatrisk avdelning. En GHB-avgiftning är tung och besvärlig och genomförs vanligen med patienten inneliggande, avgiftningen är jämförbar med en heroinavgiftning (personligt meddelande till av , beroendekliniken, , ). Avgiftningen kräver enligt medicinsk behandling och kontroll i tre–, och risken för återfall i missbruk vid kortare behandlingsperioder är betydande.22 För att få samma effekt som vid missbruk av GHB men undgå riskerna för straff, kom missbruket av de till GHB snarlika sub- stanserna GBL och 1,4-butandiol att öka efter det att GHB narko- tikaförklarats23. GBL används som lösningsmedel, rengöringsmedel samt för inblandning i olika produkter. 1,4-butandiol är en syntes- kemikalie som används vid plasttillverkning. Båda ämnena är miljö- vänliga och inget av ämnena kan ännu ersättas med likvärdiga ämnen med samma skonsamma effekt för miljön.24 GBL används av missbrukare tillsammans med kaustiksoda för att syntetisera GHB. GBL kan också förtäras som berusningsmedel i ren lösning, men har en frätande effekt på slemhinnorna. GBL är en lakton som tvättar ur magslemhinnan och ger upphov till slemhinneskada och magont. GBL är svårare och mindre aptitligt att konsumera än GHB. Väl i kroppen omvandlas GBL till GHB. Även 1,4-butandiol metaboliseras i kroppen till GHB. 22Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). 23Statens folkhälsoinstituts skrift Gammabutyrolakton (GBL) och 1,4-butandiol (1,4-BD) som industrikemikalie och drog Är de möjliga att reglera?, 2005, s. 7. 2004/05:127, s. 22. Problemen med GBL och 1,4-butandiol GBL och 1,4-butandiol ger ett liknande rus som GHB.25 Till följd av den metabolisering som sker i kroppen är det svårt att se om det är GHB, GBL eller 1,4-butandiol som intagits26. är GBL och 1,4-butandiol reglerade som hälsofarliga varor. Enligt gör bristen på information det svårt att bedöma trenderna för användningen av GHB. Enligt ECNN tyder dock de fakta som finns på att GHB-användningen fortfa- rande är begränsad till vissa små undergrupper av befolkningen. ECNN anger vidare att har fem medlemsstater inom EU samt rapporterat in GHB-relaterade dödsfall enligt föl- jande; och (ett fall vardera), och (tre fall vardera) samt och (ett fyrtiotal GHB-relaterade dödsfall).27 Enligt uppgifter från Giftlinjen i har man dittills haft 38 förfrågningar på GHB och två på GBL, omfattande totalt 56 personer och har det varit mellan fem och åtta inläggningar per helg p.g.a. GHB/ GBL. Det gäller enligt Giftlinjen främst yngre personer och det har enligt uppgift även rapporterats dödsfall, senast med bruk av fälgrengöring till bilar. Akut förgiftning med GHB har, som angetts ovan, varit ett allvarligt medicinskt och socialt problem framför allt i . GHB är enligt vid Sahl- grenska sjukhuset i den drog som orsakat flest allvarliga förgiftningar (1997–2007). Av sakkunnigutlåtande framgår bl.a. att antalet mottagna patienter vid i , som överdoserat GHB, sjönk för att –2007 öka från 20 fall () till mellan 60 och 70 fall (). Vidare framgår att antalet beslag av GHB och GBL legat på en förhållan- devis hög nivå jämfört . Av utlåtandet framgår också att antalet dödsfall i efter missbruk av GHB var sju, vilket enligt uppgift var ungefär lika många som efter missbruk av heroin.28 Enligt muntliga uppgifter av 25Kai m.fl., . 26Statens folkhälsoinstituts skrift Gammabutyrolakton (GBL) och 1,4-butandiol (1,4-BD) som industrikemikalie och drog Är de möjliga att reglera?, 2005, s. 9. 27Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), Års- rapport , Situationen på narkotikaområdet i , s. 73 f. 28Sakkunnigutlåtande av (bilaga 3 i detta betänkande). Problemen med GBL och 1,4-butandiol 2008 har fyra personer avlidit på efter missbruk av GHB. anser att det är beklagligt att nationell statistik över missbruksrelaterade dödsfall , utöver de narkotikarelaterade dödsfallen, inte finns att tillgå, även om utred- ningen har förståelse för de svårigheter som är förknippade med att fastställa dödsorsak för missbrukare. I en rapport av med.stud. vid , kemisten vid rättskemiska avdelning i Linkö- ping samt docenten och överläkaren vid rättsme- dicinska avdelningen vid och Rättsmedicinal- verkets rättsmedicinska avdelning i , har emellertid dödsor- saker, dödssätt och toxikologiska fynd hos rättsmedicinskt under- sökta GHB-positiva dödsfall i åren 1996–2004 behandlats. Av rapporten framgår: att GHB eller dess prekursorer dittills påvisats vid 36 dödsfall –200429, att medelåldern var , att av de avlidna var män, att av dödsfallen orsakats av förgiftningar, att av dödsfallen var olycksfall och att av dessa var förgiftningar, att GHB-koncentrationen hos dem som dött av förgiftning låg signifikant högre än hos dem som dött av andra orsaker, och att det inte förelåg någon skillnad i koncentrationerna av GHB mellan de som förgiftats av endast GHB och de som förgiftats av GHB i kombination med andra droger. Av nya uppgifter av redovisas fram 49 dödsfall där GHB har påvisats. Detta innebär att 13 fall tillkommit efter rapporten . Av de 49 dödsfallen var 38 klassade som förgiftningsfall (GHB ensamt i några fall men i kombination med andra substanser i de flesta fal- len). Resterande 11 fall där GHB förekommit utgjorde trafik- olyckor, fall från höjd, mord m.m. 29 Fallen fördelade sig på de olika rättsmedicinska avdelningarna enligt följande: två fall från , ett fall från , två fall från , två fall från och 29 fall från . I hade dittills inget fall upptäckts. Problemen med GBL och 1,4-butandiol Enligt beskrivs i internationell litteratur risken för plötsliga dödsfall med GHB inte som särskilt stor. Han anför att det förefaller som om och har fler dödsfall i förhållande till omfattningen av missbruket jämfört med andra länder. Han anför att orsaken till detta är oklar; antingen har man i letat efter GHB-relaterade dödsfall med hjälp av rättsmedicinare bättre än andra och på så vis upptäckt fler fall eller så finns det andra orsaker, t.ex. att missbrukarna här använder högre doser jämfört med missbrukare i t.ex. och , där dödsfall av GHB är relativt ovanligt. Enligt uppgifter från SKL har koncentrationen av GHB i beslagtagna lösningar ökat. Som nämnts är GBL och 1,4-butandiol reglerade som hälsofarliga varor. Eget bruk av GBL och 1,4- butandiol är dock inte kriminaliserat. Eftersom GBL och 1,4- butandiol i kroppen metaboliseras till GHB och eget bruk av de båda förstnämnda substanserna inte är kriminaliserat, uppger bl.a. poliser som varit i kontakt med att det är vanligt att den som misstänks ha missbrukat GHB säger att han eller hon intagit GBL eller 1,4-butandiol. Detta kan komma att innebära att missbruket av GHB i dessa fall blir straffritt, eftersom det till följd av den metabolisering som sker i kroppen är svårt att se om det är GHB, GBL eller 1,4-butandiol som intagits. Motsva- rande förhållande uppges gälla i fråga om misstänkta rattfylleri- brott, där den som fört ett motorfordon efter intag av GHB kan uppge att det är GBL eller 1,4-butandiol som intagits. Ansvar för rattfylleri kan nämligen endast ådömas den som är påverkad av alkoholhaltiga drycker eller narkotika (4 § och 4 a § lagen [1951:649] om straff för vissa trafikbrott), däremot inte av hälso- farliga varor. Varifrån kommer då den GBL och 1,4-butandiol som missbru- kas i ? Enligt uppgift från bl.a. polis och socialarbetare i , som utredningen varit i kontakt med, tror de att det är fråga om olika kanaler; att de köps via Internet, att de säljs av små- firmor som beställt substanserna legalt för näringsändamål, att anställda vid företag som har tillstånd att hantera substanserna stjäl dessa och säljer dem vidare utan företagens kännedom samt att substanserna av utomstående stjäls från företag som har tillstånd att hantera substanserna. Enligt är uppgifterna om