sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — De identifierar i sin studie för dessa sektorer en sammanlagd teknisk energieffektiviserings- potential som är lika stor som den förväntade ökningen av energi- användningen. Den identifierade effektiviseringspotentialen är således , vilket motsvarar (10,).TPF11FPT Av detta faller (8,) inom den del av industrin som täcks av direktivet. () av potentialen utgörs av eleffektivisering. Potentialbedömningarna avser tekniska åtgärder. Effekter av ändrat beteende har här inte analyserats. 9TP , Möjligheter och kostnader för att reducera växthusgasutsläpp i , 2008. 10TP PT ., Towards increased energy efficiency in Swedish industry – Barriers, driving forces and policies, , 2008. 11TP PT Här och i det följande anges potentialer i primär energianvändning, och potentialer i slutlig energianvändning anges inom parentes. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn I gjordes utöver bedömningen av effektiviseringspotential en uppskattning av kost- nader förknippade med olika åtgärder utan hänsyn till transaktions- kostnader. Utredningen bedömer det som rimligt att transaktions- kostnader är högre för mindre företag än för större, i huvudsak till följd av att de mindre företagen i större utsträckning saknar kun- skap om möjliga åtgärder än de större företagen. Tillika är energi- kostnader för många mindre företag en liten del av den totala kostnaden och prioriteras därför inte. Industrirepresentanter i arbetsgrupperna till Svenskt Näringslivs studie har också uppskattat hur stor andel av den identifierade potentialen inom industrisektorerna för järn och stål, massa och papper samt raffinaderi och petrokemi som kommer att inträffa utan att ytterligare styrmedel införs. innebär referens- scenariot att (2,) kommer att ske spontant eller med redan beslutade styrmedel. Det innebär att det enligt underlaget finns en potential om drygt (4,) lön- samma åtgärder som inte kommer att genomföras utan någon form av styrmedel eller annan stimulans. Tabell 6.3 Potential för energieffektivisering inom industrisektorerna järn och stål, massa och papper samt raffinaderi och petrokemi, 2008 Potential för energieffektivisering inom sektorerna järn & stål, massa & papper samt raffinaderi & petrokemi (TWh/år) (TWh/år) (TWh/år) (TWh/år) Spontan och befintliga styrmedel Lönsam potential som ej bedöms genomföras utan tillkommande stimuli Källa: Utredningens bearbetning av underlag från (). har i sin rapport iden- tifierat ett antal åtgärder, som faller inom direktivets område inom branscherna järn och stål, massa och papper samt raffinaderi och petrokemi. Enskilt störst effektiviseringspotential av dessa åtgärder har: 12TP PT ESD avser energianvändning inom ramen för direktivets tillämpningsområde. 13TP PT Op.cit. SOU 2008:110 Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn (2,) Eleffektiviseringar i motorsystem, (2,) Eleffektiviseringar i byggnader, (0,) Sammantaget pekar de redovisade analyserna på att det, med direktivets omfattning, finns en potential på (6,) som är både beslutsfattar- och samhällsekonomiskt lönsam inom branscherna järn och stål, massa och papper samt raffinaderi och petrokemi. Drygt (2,) kommer enligt dessa bedöm- ning att genomföras spontant och/eller med befintliga styrmedel. Det innebär att det finns en lönsam potential för energieffektivi- sering på (4,) inom dessa branscher som inte bedöms komma till stånd utan ytterligare incitament. För de övriga industribranscherna finns stora skillnader i uppskatt- ningar av energieffektiviseringspotentialen. Potentialbedömningar- na varierar mellan . Det motsvarar primär energi (slutanvänd energi). indikerar att den lön- samma energieffektiviseringspotentialen i dessa industribranscher är 10 . Deras bedömning baseras bl.a. på undersök- ningar genomförda i samt studier som visar att investeringar i verkstadsindustrin har en indikativ återbetalningstid på cirka ett år.TPF14FPT Empiriska undersökningar röran- de potentialbedömningar för den svenska mindre och medelstora industrin, dvs. främst branscherna verkstadsindustri och övrig industri, har en stor spridning i resultaten. TryggTPF15FPT, , pekar på en teknisk energieffektiviseringspotential på , medan et alTPF16FPT pekar på att det finns en lönsam energieffektiviseringspotential på . 14TP , Costs and Potentials of Greenhouse Gas Abatement in – Energy Sector, BDI Initiativ – Wirtschaft für Klimaschutz, 2007. 15TP PT Trygg, L., 2006. Swedish industrial and energy supply measures in a European Perspective. studies in Science and Technology, Dissertation No. 1049, , . 16TP PT , P., Rohdin, P., Danestig, M., 2007. Energy policies for increased industrial energy efficiency: Evaluation of a local energy programme for manufacturing SMEs. Energy Policy, 35 (11): 5774 5783. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn Utvärdering av olika energianalysprogram visar också på olika utfall. En utvärdering av de amerikanska industriella utvecklings- centren (IAC, ), ett av de största industriella energianalysprogrammen i världen omfattande mer än 10 000 amerikanska små och medelstora företag, visar på att cirka hälften av de i samband med energianalyser föreslagna effektivise- ringsåtgärderna genomfördes.TPF17FPT En utvärdering av ett annat stort energianalysprogram, det australiensiska EEAP (Energy Audit), omfattande cirka 1 200 företag med i genomsnitt cirka 300 anställda, visade också på en hög lönsam effektiviseringspotential. Denna utvärdering visade att det vid de gjorda energianalyserna föreslogs i genomsnitt sju åtgärder per företag, och att av de föreslagna åtgärderna också genomfördes.TPF18FPT På europeisk basis finns bedömningar för den icke energiinten- siva industrin som visar på en lönsam potential för energieffektivi- sering på minst 20 procent.TPF19FPT Den europeiska klimatförändrings- kommissionen har dragit slutsatsen att införandet av energianalys- program och frivilliga avtal är två av de viktigaste medlen för att reducera energianvändningen och CO2B -B utsläppen i industriella processer.TPF20FPT För den mindre och medelstora industrin lämpar sig energianalysprogram medan frivilliga avtal är mer lämpliga för den större och mer energiintensiva industrin.TPF21FPT En utvärdering av den första delen av Projekt , ett energianalysprojekt som genomförts av på småländska höglandet, visar att av de föreslagna åtgärderna hade vidtagits eller var planerade att vidtas. Det mot- svarar av de deltagande företagens slutliga energi- användning. En kvantifiering av samtliga åtgärdsförslag tilläts inte i Projekt , varför den angivna potentialen i verkligheten PT , S.T., , R.G., 2004. Information programs for technology adoption: the case of energy-efficiency audits. Resource and Energy Economics 26 (1): 27 50. PT , J., , J., Shafron, W., 2000. Investment in energy efficiency: a survey of Energy Policy 28 (12): 867 876. PT Bertoldi, P., 1999. The use of long term agreements to improve energy efficiency in the industrial sector: overview of experiences and proposals for common framework. In: Proceedings of the 1999 SAVE conference For An Energy Efficient Millennium, Session III, 1 10. Med ekonomisk potential menas i detta papper en återbetalningstid på högst . 20TP PT Climate Change Commission. 21TP PT Bertoldi, P., 2001. Effective policies and measures in energy efficiency in end-use equipment and industrial processes. In the 2001 Workshop on Good Practices in Policies and Measurers. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn bedöms vara högre.TPF22FPT Den utvärderade populationen är emellertid för liten för att dra generella slutsatser för samtliga de svenska industriföretag som inte omfattas av handeln med utsläppsrätter. En energianalysstudie av 25 industriföretag i och Öster- götlands län visade på en lönsam potential på , alltså något högre än Projekt resultat indikerar att potentialbedömningen i inte är överskattad. Åtgärderna i företagen på höglandet har vidtagits utan ekonomiskt stöd, endast specifik information i form av energianalyser, har erbjudits. Forskare och utförare av industriella energianalyser bedömer att utfallet på Höglandet kan vara generaliserbart för mindre och medelstor svensk industri.TPF24FPT Även erfarenheter från våra grannländer , och visar på att energi- analyser ger ökad energieffektivitet inom industrin. Det finns dock, som beskrivits i betänkandets kapitel 4 och i kapitel 3 i utredningens delbetänkande, en rad faktorer som påverkar industrins genomförande av effektiviseringsåtgärder.TPF25FPT Det är inte bara lönsamheten hos en åtgärd som är avgörande. För industrins del kan hindrande faktorer vara t.ex. brist på kapital, brist på kunskap eller osäkerhet med avseende på den nya tekniken. 6.4.3Utredningens bedömning av effektiviseringspotentialen Som utredningen konstaterade redan i sitt delbetänkande är det svårt att uppskatta hur mycket av den industriella energianvänd- ningen som på ett lönsamt sätt kan sparas genom effektiviseringar. Resultatet av bedömningarna beror på vilka förutsättningar lön- samhetsberäkningarna utgår från, bl.a. de ekonomiska incitamenten såsom återbetalningstider och finansieringsmöjligheter. Till detta kommer olika beteenderelaterade faktorer och trögheter när det gäller omställning av attityder och uppbyggnad av kunskap och insikter. För vissa företag kan den tekniska energieffektiviseringspoten- tialen vara så stor som . Den lönsamma effektiviserings- potentialen är dock sannolikt lägre. Sammantaget gör utredningen, 22TP PT , P., 2008. Towards increased energy efficiency in Swedish industry – Barriers, driving forces & policies. studies in Science and Technology, Dissertation No. 1214, , . 23TP PT ., 2008. Energianalyser i och . 24TP PT Personlig kommunikation med , . 25TP PT SOU 2008:25, Ett energieffektivare . Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn baserat på ovannämnda referenser, bedömningen att det inom den del av industrin som faller inom direktivets tillämpningsområde finns en lönsam energieffektiviseringspotential på primär energianvändning (slutlig energianvändning). Det mot- svarar 10 av den energianvändning i industrin som faller inom direktivets tillämpning. Baserat på de nya underlag som har redogjorts för ovan revide- rar utredningen således sin bedömning av den lönsamma poten- tialen för energieffektivisering i industrisektorn. Revideringen innebär en justering uppåt från 11 (6) TWh till 22 (13) TWh lön- sam effektiviseringspotential. Tabell 6.4 Sammanställning av lönsam potential för energieffektiviserings- åtgärder inom industrin, exklusive utökat tillvaratagande av rest- värme för fjärrvärmeproduktion. (TWh/år) (TWh/år) Järn & stål, massa & papper och raffinaderi Källor: , Möjligheter och kostnader för att reducera växthusgasutsläpp i , 2008, ., Towards increased energy efficiency in Swedish industry – Barriers, driving forces and policies, , 2008, och . En del av denna potential kommer att genomföras spontant eller till följd av befintliga styrmedel. Som redogjorts för har utredningen tidigare, baserat på utvärdering, gjort bedömningen att (0,) kommer att uppnås genom redan beslutade styrmedel. Industrirepresentanter i arbets- grupperna i Svenskt Näringslivs studie gör uppskattningen att (2,) kommer att ske utan ytterligare samhälleliga incitament. Sammantaget gör utredningen bedömningen att det, utöver effektiviseringsåtgärder som kommer till stånd, finns en potential för lönsam energieffektivisering inom den del av industrin som täcks av direktivet på (). Det är inte realistiskt att anta att alla åtgärder som är lönsamma kommer att vidtas. Det är dock rimligt att anta att det i såväl 26TP PT Avser effektivisering av energianvändning som faller inom direktivets tillämpning. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn samhällsekonomisk som beslutsfattarekonomisk mening är motive- rat att genomföra en större del av de lönsamma åtgärder som har identifierats. I det följande kommer utredningen att beskriva styr- medel, inom ramen för direktivets tillämpningsområde, som kan medverka till att () av den ovannämnda lön- samma potentialen kan realiseras. Utredningen bedömer att det, utöver det ovan beskrivna, finns en inte obetydlig potential för effektivare energianvändning genom ökat utnyttjande av industriell spillvärme i lokala fjärrvärmenät. Utredningen anser att det är viktigt att en så stor andel som möjligt av denna effektiviseringspotential kan tillgodogöras. Ur ett håll- barhetsperspektiv är det väsentligt att först tillvarata industriell spillvärme innan nya bränslebaserade värmeproduktionsanlägg- ningar byggs. Möjligheter till utökat tillvaratagande av denna potential redo- görs närmare för i betänkandets kapitel 5. Utredningen har dock inte analyserat lönsamheten för utnyttjandet av den identifierade potentialen för ökat utnyttjande av industriell spillvärme i lokala fjärrvärmenät. Sådana beräkningar låter sig inte göras generellt. De beror av en rad faktorer för de lokala applikationerna som möjlig- het att garantera effekt, storlek på värmeleverans, livslängd för leve- ranserna m.m. 6.5Styrmedel för ökad energieffektivisering inom industrisektorn 6.5.1Programmet för energieffektivisering (PFE) Programmet för energieffektivisering i energiintensiva företag (PFE) är ett ekonomiskt styrmedel som bygger på frivilliga avtal med energiintensiva industriföretag om att vidta åtgärder för eleffektivisering i tillverkningsprocessen.TPF27FPT Incitamentet för de deltagande företagen utgörs av ett undantag från skatt på all el som används i tillverkningsprocessen. I annat fall ska elskatt betalas med 27TP definieras som energiintensivt om det uppfyller minst ett av följande två krav: kostnaden för köpt och internt genererad energi i företaget uppgår till av företagets förädlingsvärde, respektive företagets energi-, koldioxid- och svavelskatter uppgår till av företagets förädlingsvärde. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn ett halvt öre per kWh. Skatterabatten för de företag som deltar i PFE uppgår därmed till per kWh processel. Sammantaget är enligt analys mellan 1 150 och 1 300 företag berättigade att delta i PFE. Den totala elanvändningen i dessa företag uppgår till . Den totala elanvändningen i den tillverkande industrin är . Cirka 110 företag på cirka 250 produktionsorter deltar i PFE. De flesta av dessa har deltagit sedan starten . De flesta av de deltagande företagen är verksamma i pappers- och massaindustrin. Enligt de uppgifter som företagen redovisat om sin elanvändning i samband med ansökan, använder de knappt minimibeskattad el. Den beräknade totala PFE-berättigade användningen var . Det innebär att av den minimibeskattade elanvändningen omfattas av PFE. Den nuvarande utformningen av PFE ställer krav på att energi- kartläggning och energiledningssystem ska beakta samtliga energi- bärare. De företag som deltar i programmet har åtagit sig att alltid beakta livscykelkostnaden (LCC) vid ersättningsinvestering, ny- investering och projektering. Däremot gäller kravet på åtgärder endast el. PFE-företagen redovisar genomförda åtgärder och stor- leken på uppnådd eleffektivisering till . Redo- visning av uppnådd eleffektivisering delas upp i två perioder, år 1 och 2 respektive år 3 till 5. uppföljning av PFE-programmet visar att PFE-företagens åtaganden kommer att leda till en eleffektivisering på slutlig energi då PFE-programmets första femårsperiod avslutas. Utöver detta bedömer att PFE-företagen under innevarande programperiod kommer att effektivisera den slutliga användningen av andra energibärare än el med . En del av denna effektivisering avser fossila bränslen. Merparten av denna kan inte medräknas i uppfyllandet av direk- tivet. Den första programperioden av PFE kommer att ge goda resultat. Företagen som deltar i programmet, branschorganisationen och är samstämmiga i denna slut- sats. Utredningen anser att de goda erfarenheterna från den första Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn programperioden bör tillvaratas och vidareutvecklas i en andra femårsperiod. Företagen ska därmed kunna ansöka om att delta i ett nytt program och ända fram . Det innebär att åtgärder inom PFE kan komma att genomföras t.o.m. . Detta ger ytterligare energieffektiviseringar som kan beaktas både vid beräkning av i vilken utsträckning besparingsmålet enligt direktivet har uppfyllts och för uppfyllandet av EU:s mål om minskad energianvändning för . Möjligheten att i en ny programperiod för PFE inkludera åt- gärder för andra energislag än el har diskuterats. Energimyndig- heten har, efter samråd med , på regeringens upp- drag utrett huruvida förändringar i lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering och konsekvensändringar i kan göras med målsättningen att ett enhetligt och ändamålsenligt regelverk för industrins energieffektiviseringsåtgärder ska införas.TPF28FPT Utgångspunkten har varit att undersöka om PFE kan förändras så att företag som uppfyller kraven enligt PFE kan anses uppfylla de krav på energihushållning, som ställs i med beaktande av såväl företagsekonomiska aspekter som de skydds- intressen och samhällsekonomiska överväganden som ligger bakom . En särskild fråga, som har övervägts i denna utred- ning, är om PFE bör gälla även andra energislag än el. kom i ovannämnda utredning fram till att det är svårt att inkludera krav på effektivisering av andra energi- bärare än el inom ramen för PFE.TPF29FPT För att kunna ställa sådana utökade krav erfordras att de andra energibärarna, i likhet med el, är beskattade i användarledet. Så är inte fallet. Användningen av t.ex. fjärrvärme är inte beskattad, istället beskattas de vid fjärr- värmeproduktionen ingående bränslena. menar att nedsättning av skatterna på bränslen vid produktionen kan få oönskade effekter. Som exempel anger de att det skulle skapa incitament för effektivisering av enbart vissa bränslen, och att företag som använder fjärrvärme inte då ges incitament att effek- tivisera sin energianvändning. betonar att företagen som deltar i PFE genom energikartläggning, energiled- ningssystem och beaktande av livscykelkostnad (LCC) vid ersätt- ningsinvestering, nyinvestering och projektering redan beaktar samtliga energibärare. De pekar också på att utvärderingen av PFE visar att företag som deltar i programmet också genomför andra 28TP PT Energimyndigheten, Förbättrad energihushållning inom industrin, ER 2008:08 29TP PT Op. cit. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn åtgärder än eleffektivisering. förordar därför att andra energibärare inte inkluderas i PFE. Utredningen gör mot den här beskrivna bakgrunden bedömningen att PFE redan i stor omfattning innefattar även andra energislag än el, och föreslår därför ingen ändring av PFE i detta avseende. har i ovannämnda rapport även utrett möjligheten att utvidga PFE:s tillämpningsområde till företag utan- för den energiintensiva industrin. Energiskattedirektivet öppnar för möjligheten att ge halv skattenedsättning, dvs. per kWh, till den icke energiintensiva industrin. ser det som möjligt att en ny prövning av giltigheten av nedsättning från minimiskatten på el i relation till kan komma att erfordras om en sådan ändring av PFE-lagen ska ske. De anser med hänvisning till detta att en utvidgning till icke energi-intensiv industri inte bör ske. Utredningen delar inte denna syn. En ny prövning av PFE- programmet som helhet gentemot EG:s framtida statsstödsregler för miljöstöd kan komma att erfordras. En eventuell förändring av dessa statsstödsregler har aviserats . Men denna för- ändring bedöms då gälla såväl energiintensiva som icke energi- intensiva företag. Utredningen menar därför att det inte finns några särskilt skäl att undanta de icke energiintensiva företagen från möjligheten att ingå i PFE. Som visats i det föregående finns betydande energibesparingspotentialer även i icke energiintensiv industri. Utredningen anser därför att även företag i dessa delar av industrin bör erbjudas att delta i frivilliga energieffektiviserings- program, som kan anpassas utifrån hur stora företagen är och hur mönstren för deras energianvändning ser ut. Utredningen anser också att de erfarenheter och den kunskap som byggts upp inom ramen för PFE-programmet ska utnyttjas för kunskapsöverföring till företag även utanför den grupp som deltar i PFE. Detta bör ske i form av informationsspridning, bildande av nätverk, tekniköverföring och demonstration av goda exempel. Bedömda kostnader för en andra period för PFE Administrationen och tillsynen av det innevarande PFE-program- met sköts av . Administrationen innefattar hand- läggning, informationsspridning, hantering av föreskrifter, uppfölj- ningar och utvärderingar m.m. Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn uppföljning av resursbehov för att driva programmet bedöms personalbehovet för administration av en andra programperiod uppgå till två heltidstjänster under hela programperioden. Detta behöver sannolikt kompletteras med en tillfällig förstärkning på en till två personer i samband med programmets start och avslutning. Utöver detta krävs medel för datastöd för programmets administration. bedömer att denna post kan uppgå till sammantaget . De deltagande företagen i innevarande programperiod erhåller en sammantagen skattereduktion på cirka 148 miljoner kro- nor.TPF30FPT Om antalet deltagande företag utvidgas i en andra program- period kommer sannolikt denna summa att öka. För den energi- intensiva industrin bedöms skattenedsättningen fortsatt bli . Utredningen gör utöver detta bedöm- ningen att skattenedsättningen för den tillkommande icke energi- intensiva industrin kan komma att omfatta à per kWh. Den totala skattereduktionen kan då komma att uppgå till under den föreslagna andra programperioden. För de deltagande företagen innebär programmet både minskade skattekostnader och lägre energikostnader genom de genomförda åtgärderna. Sammanlagt ger för de deltagande företagen den minskade energianvändningen som programmet har lett till en minskning av energikostnaderna av storleksordningen 0,5 till . Men företagen har också administrations- kostnader för att delta i programmet, såväl för arbete med ansök- ningar och redovisningar till som för genom- förandet av PFE:s alla moment. Utöver detta tillkommer kostnader för införande av energiledningssystem och återkommande certifie- ringsrevisioner. Undersökningsföretaget har med hjälp av enkäter undersökt de kostnader som PFE-företagen har haft för att delta i programmet.TPF31FPT Undersökningen visar att merparten av de deltagande företagen har såväl använt interna resurser som handlat upp externa konsulter för att uppfylla programkraven. 30TP PT De deltagande företagen erhåller en skattereduktion om per kWh för slutlig användning av el, det blir . Se vidare Regeringens skrivelse 2007/08:123 Redovisning av skatteutgifter beträffande faktiskt skattebortfall till följd av PFE-lagen. 31TP PT Hörnsten P. och Selberg A., Utvärdering av PFE 2007 – slutversion, . Effektiviseringspotential och styrmedel för industrisektorn 6.5.2Energirådgivning för mindre och medelstora företag Som beskrivits tidigare finns en betydande lönsam potential för energieffektivisering även i mindre och medelstora industriföre- tag.TPF32FPT En rad faktorer gör dock att endast en mindre del av denna potential realiseras. Det är inte bara en åtgärds lönsamhet som avgör om den genomförs eller ej. Energieffektiviseringsåtgärder som i sig är lönsamma kan även hindras av t.ex. risk för produk- tionsavbrott, brist på kapital eller kunskap eller osäkerhet om ny teknik. redogjordes för en rad erfarenheter av energianalyser och rådgivning till mindre och medelstor industri. Utvärderingar av energianalysprogram från bl.a. , , , , och visar på goda resultat med avseende på genomförande av lönsamma effektiviseringsåtgärder.