sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Sekretess kan då gälla också enligt 7 kap. 7 §. Frågan om utlämnande av uppgifter ur registret måste i sådant fall prövas i första hand enligt sistnämnda paragraf. Det skaderekvisit som föreskrivs i 7 kap. 15 § innebär att sekretess kan gälla såväl för uppgifter av särskilt ömtålig art som, på grund av speciella omständigheter, för normalt harmlösa uppgifter. I avsnittet beskrivs den sekretess som gäller i verk- samhet och som är av betydelse för vårt uppdrag. De bestämmelser vi redogör för är därför de som gäller i beskattnings- verksamhet. 9 kap. 1 § Enligt 9 kap. 1 § första stycket SekrL gäller sekretess i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av skatt eller som avser taxe- ring eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt, för uppgift om enskildas personliga eller ekonomiska för- hållanden. Motsvarande sekretess gäller i myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt skattedatabaslagen. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt avses bl.a. bestämmande av preliminär skatt, slutlig skatt och mervärdesskatt. Ärenden om kompensation för eller återbetalning av skatt eller anstånd med erläggande av skatt omfattas däremot inte. För dessa typer av ärenden är i stället 9 kap. 2 § SekrL tillämplig. Med verksamhet som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt avses i första hand taxering för inkomst, förmögenhet och fastighetstaxering. Till sådan verksam- het räknas även vissa dispensärenden och ärenden om förhands- besked i taxerings- och skattefrågor. Skattesekretessen enligt 1 § första stycket omfattar inte bara själva taxeringsärendena m.m. utan också t.ex. registerföring och annan verksamhet som har anknytning till förfarandet men saknar ärendekaraktär (prop. 1979/80:2 del A s. 258). Uttrycket förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen i den återgivna lagtexten i första stycket innebär att den sekretess som gäller hos den registerförande myndigheten blir tillämplig också hos myndigheter som har direktåtkomst, så länge uppgifterna är kvar i registret (databasen). Görs utdrag ur registret (databasen) eller används uppgifter ur det (den) på annat sätt i den direkt- anslutna myndighetens verksamhet, blir de sekretessbestämmelser som kan finnas för denna verksamhet i stället tillämpliga (jfr m.fl. a.a. 9:58). De uppgifter som omfattas av sekretessen är uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretessen omfattar uppgifter om såväl den som är föremål för taxering etc. som tredje man, vars förhållanden är berörda. Sekretessen är enligt huvudregeln absolut, dvs. något skaderekvi- sit finns inte. De undantag som gäller i detta avseende saknar intresse för vår utredning. I förarbetena till SekrL angavs i fråga om valet av styrka hos sekretessen på aktuellt område att man måste eftersträva en lämplig avvägning mellan skydds- och offentlighets- intressena (prop. 1979/80:2 del A s. 253 ff.). De skattskyldigas långtgående plikt att lämna uppgifter om sina förhållanden gav skyddsaspekten en särskild tyngd. Man kunde nämligen inte bortse från att det av den stora mängden skattskyldiga skulle upplevas som integritetskränkande att uppgifter i deras självdeklarationer kom till offentligheten, även om en del av dessa uppgifter i och för sig var av tämligen alldaglig beskaffenhet. Vidare var det klart att ett utlämnande av uppgifter om ett företags affärs- och drift- förhållanden ofta kunde medföra skada för företaget. I vissa särskil- da typer av skatteärenden var skyddsintresset särskilt uttalat. Insynsintresset kunde tillgodoses genom att man lät processen vid skattedomstol vara offentlig samt att man undantog beslut om taxering och om skatt m.m. från sekretessen. I paragrafens andra stycke anges att med skatt avses skatt på inkomst och annan direkt skatt samt omsättningsskatt, tull och annan indirekt skatt. Med skatt jämställs bl.a. arbetsgivaravgift, prisregleringsavgift och liknande avgift. Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs verksamhet som avser bestäm- mande av pensionsgrundande inkomst. Enligt tredje stycket gäller inte sekretessen beslut som innebär att skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms samt beslut som innebär att underlag för bestämmande av skatt fastställs, dock med tre undantag. De beslut som omfattas av sekretess är beslut i ären- de om förhandsbesked i taxerings- eller skattefrågor, vissa beslut som har fattats av samt i viss utsträckning beslut i ärenden om trängselskatt. I femte stycket finns ytterligare undantag från sekretessen. Där föreskrivs att uppgifter utan hinder av sekretessen får lämnas till enskilda enligt vad som föreskrivs i bl.a. lag om förfarande vid beskattning och skattedatabaslagen. Det nu anförda innebär att huvuddelen av uppgifterna i beskatt- ningsdatabasen omfattas av absolut sekretess. 9 kap. 2 § Enligt 9 kap. 2 § SekrL gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i tre olika typer av ären- den. Dessa är särskilt ärende om revision eller annan kontroll i fråga om bl.a. skatt, ärende om kompensation för eller åter- betalning av skatt samt ärende om anstånd med erläggande av skatt. Sekretessen enligt paragrafen är som huvudregel absolut. Sekretessen gäller inte beslut i ärenden om kompensation för eller återbetalning av skatt eller i beslut i ärenden om anstånd med erläggande av skatt. SekrL innehåller en rad bestämmelser som gäller i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. I 7 kap. 14 § SekrL finns bestämmelser till skydd för utlänningar. Med utlänning avses såväl utländsk medborgare som statslös. Sekretesskyddet för utlänningar är avsett att förhindra att röjande av uppgift om utlänning leder till skada som hänger samman med hans eller hennes särskilda förhållanden som utlänning (prop. 1979/80:2 Del A s. 208 ff.). Enligt 7 kap. 14 § första stycket gäller sekretess för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvar- ligt men som föranleds av förhållande mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. Bestämmelsen tar sikte på varje slag av uppgifter som rör utlänningar, oavsett i vilket sammanhang uppgifterna förekommer. Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit. Presumtionen är således för offentlighet. Endast en relativt allvarlig skada, över- grepp eller annat allvarligt men, skall leda till sekretess. Enligt förarbetena kan å andra sidan inte krävas någon högre grad av sannolikhet för sådan skada för att sekretessen skall gälla. Redan en beaktansvärd skaderisk är tillräcklig. Som typexempel på fall där sekretess bör gälla nämns i förarbetena att röjande av uppgifter om politisk flykting här i landet leder till repressalier mot flyktingen eller hans anhöriga i hemlandet. Utredningar och skäl till beslut i asylärenden som handläggs av torde inte sällan innehålla sådana uppgifter. Bestämmelsen i 7 kap 14 § första stycket är tillämplig inom hela den offentliga förvaltningen även om den torde ha sin största betydelse för , polismyndigheterna och utrikes- förvaltningen. Av 7 kap. 14 § andra stycket framgår att utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess i verksamhet för kontroll över utlän- ningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. I verksamhet för kontroll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmä- lan eller avgivit utsagan eller någon närstående till honom eller Handlingsoffentlighet och sekretess SOU 2007:45 henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. När det gäller verksamhet för kontroll över utlänningar avses inte bara förvaltningsärenden om t.ex. visering, uppehållstillstånd, arbetstillstånd, avvisning eller utvisning utan också kontroll- åtgärder eller annan löpande tillsyn (a. prop. Del A s. 210). Uppgift i ärende om arbetstillstånd för utlänning omfattas av sekretess även enligt 8 kap. 2 § SekrL. Av sistnämnda paragraf framgår nämligen att sekretess gäller i ärende om arbetstillstånd för utlänning för uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Bestämmelsen i 7 kap. 14 § andra stycket SekrL tar sikte på enskilds personliga förhållanden och gäller med ett omvänt skade- rekvisit. Utgångspunkten är således att uppgifterna omfattas av sekretess. Som exempel på uppgifter som skyddas av bestämmelsen kan nämnas uppgifter om t.ex. hälsotillstånd, religiös och politisk uppfattning Vid bedömningen av frågan om vilka uppgifter som bör skyddas måste beaktas att uppgifter som i vårt land anses som tämligen harmlösa kan för den som kommer från ett annat land uppfattas som ytterst ömtåliga och sådana att deras röjande skulle kunna få menliga följder för utlänningen eller för hans närstående i hemlandet (jfr a. prop. Del A s. 209). I RÅ 1987 not. 74 och RÅ 1992 not. 49 har sekretess enligt lagrummet ansetts gälla för adressuppgift beträffande utlänning. Av 7 kap. 14 § andra stycket följer vidare att i fråga om beslut i utlännings- och meborgarskapsärenden gäller sekretessen endast för uppgifter i skälen. Som anges i betänkande (SOU 2003:40 s. 255) är paragrafens andra stycke tillämpligt på en stor del av de personuppgifter som behandlar när myndigheten handlägger utlännings- eller medborgarskapsärenden eller annars uppfyller åligganden enligt UtL. I och med det om- vända skaderekvisitet presumeras flertalet personuppgifter som behandlar i den centrala utlänningsdatabasen () vara hemliga. 3.9Sekretess i arbetslöshetskassornas verksamhet Som tidigare angetts gäller sekretess enligt 1 kap. 3 § SekrL såväl mellan myndigheter som mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet som är att betrakta som självständiga i förhållande till Enligt 1 kap. 8 § skall vissa andra organ jämställas med myndigheter och omfattas av SekrL:s bestämmelser. Detta gäller bl.a. arbetslöshetskassor i fråga om prövning av ärenden om arbets- löshetsersättning. Av 7 kap. 10 § andra stycket SekrL framgår att sekretess gäller i ärende om arbetslöshetsersättning enligt för uppgift om en- skilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Begreppet personliga förhållanden omfattar, som tidigare nämnts, även enskilds ekonomiska förhållanden och därigenom uppgifter om exempelvis inkomst och dagpenning. Av förarbetena till 7 kap. 10 § andra stycket framgår att detta stycke avses vara heltäckande och utesluta tillämpning av första stycket, som gäller bl.a. i ärende om arbetsförmedling eller yrkes- vägledning (se närmare avsnitt 3.12), när det gäller ärenden om arbetslöshetsersättning (prop. 2000/01:129 s. 85). I doktrinen sägs dock att första stycket synes vara tillämpligt vid sidan av andra stycket, sedan arbetslöshetskassorna blivit omfattade av offentlig- hetsprincipen och att bestämmelsen i andra stycket är tillämplig i första hand hos arbetslöshetskassorna och AMS (se m. fl. a.a. s. 7:60). Sekretess enligt 7 kap. 10 § andra stycket gäller med ett rakt skaderekvisit. Presumtionen är således att uppgifter i ärenden om arbetslöshetsersättning är offentliga. Beträffande uppgifter om t.ex. en persons ekonomi, arbetslöshetsperioder eller fackförenings- tillhörighet torde det enligt förarbetena i regel finnas skäl att anta att det är en sådan risk förenad med ett utlämnande att sekretess gäller för uppgiften (prop. 2000/01:129 s. 85). Det gäller särskilt i sådana fall där den som begär att få del av uppgiften inte vill tala om ändamålet med sin förfrågan eller uppträder anonymt. Det anges vara ännu klarare att det kan innebära men för den enskilde om uppgifter om dennes ekonomi, arbetslöshetsperioder eller even- tuella fackföreningstillhörighet lämnas ut till en arbetsgivare som överväger att anställa personen i fråga. Uppgifter om medlemskap i eller anslutning till en arbetslöshetskassa torde däremot inte vara sådana uppgifter som det typiskt sett finns anledning anta kan innebära men för den enskilde om de lämnas ut. Vidare torde uppgifter om exempelvis en persons namn, adress och civilstånd i regel betraktas som harmlösa uppgifter som inte omfattas av sekretess (a. prop. s. 52 och 85). Sekretess enligt 7 kap. 10 § andra stycket gäller även för upp- gifter i beslut i ärenden. 3.10Sekretess i Statens pensionsverks verksamhet 7 kap. 15 § jämförd med 1 b § sekretessförordningen Som vi beskrivit i avsnitt 3.6 gäller sekretess enligt 7 kap. 15 § SekrL bl.a. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser regist- rering av betydande del av befolkningen. Regeringen har meddelat närmare föreskrifter i detta avseende i 1 b § sekretessförordningen beträffande bl.a. verksamhet som avser SPV:s pensionsregister. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållan- den, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs, samt för uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. 9 kap. 28 § I 9 kap. 28 § SekrL föreskrivs att sekretess gäller i ärende om inkomstgaranti avseende den som har varit riksdagsledamot eller företrädare i för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs. Dessa ärenden regleras i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen) och lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i (före- trädarlagen). Ärenden om utbetalning av inkomstgaranti handläggs av SPV. En riksdagsledamot eller parlamentsledamot som önskar få inkomstgaranti utbetald till sig är skyldig att lämna SPV vissa uppgifter om bl.a. sina inkomstförhållanden och andra ekonomiska ersättningar som han eller hon har. Sekretessen enligt förevarande bestämmelse avser uppgifter om personliga och ekonomiska förhållanden och gäller med ett rakt skaderekvisit. Presumtionen är således att uppgifterna är offentliga. Flertalet av de uppgifter som skall lämnas torde vara att betrakta som harmlösa och således kunna lämnas ut (m.fl., a.a. s. 9:70). Som exempel på uppgifter som normalt sett bör betraktas som känsliga och inte lämnas ut har i förarbetena (bet. 2002/2003:KU14 s. 12) nämnts uppgifter om pensionsförsäkringar och arvodesinkomster som är hänförliga till opinionsbildande arbete. Sekretessen gäller inte beslut i ärenden. Att sekretessen gäller i ärende om inkomstgaranti innebär att den kan gälla bl.a. hos riksdagsförvaltningen och SPV. 3.11Sekretess i exekutiva verksamhet I 9 kap. 19 § SekrL finns bestämmelser om sekretess inom KFM:s exekutiva verksamhet för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Av första stycket framgår att paragrafen är tillämplig i bl.a. mål eller ärende angående utsökning och indrivning, dvs. vid all tillämpning av UB och annan verkställighet. Även KFM:s uppgift att företräda staten i allmänna mål enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar samt verksamhet enligt 21 § (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattnings- förfarandet omfattas av denna sekretess. Sekretessen gäller med ett omvänt skaderekvisit, dvs. presum- tionen är för sekretess. För vissa uppgifter gäller undantag från sekretessen enligt 9 kap. 19 §. Sekretessen gäller nämligen inte uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten i ett pågående mål, eller i ett avslutat mål, om verkställighet för annan förpliktelse söks eller om verkställighet tidigare sökts och uppgiften inte är äldre än . Ett mål är pågående från det att det kommit in till KFM till dess att det är klart och redovisas tillbaka till sökanden. Enligt 9 kap. 19 § andra stycket gäller sekretess inte beslut i ett mål eller ärende. Motsvarande sekretess som den som anges i 9 kap. 19 § första stycket, gäller enligt tredje stycket i myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur utsöknings- och indrivningsdata- basen enligt KFMdbL för uppgift som har tillförts databasen. Detta innebär att sekretessen, med ett omvänt skaderekvisit, även gäller hos de myndigheter som genom direktåtkomst har tillgång till upp- gifter i den aktuella databasen så länge uppgifterna behandlas eller finns kvar i denna (jfr 9 kap. 1 § avseende sekretess för uppgifter i beskattningsdatabasen, avsnitt 3.7). När däremot uttag görs ur databasen eller uppgifter används i den mottagande myndighetens verksamhet blir den sekretessbestämmelse som gäller för den mottagande myndighetens verksamhet i stället tillämplig. 3.12Sekretess i och länsarbetsnämndernas verksamheter Sekretess i ärenden avseende offentlig arbetsförmedling m.m. regle- ras på två ställen i SekrL. I 7 kap. 10 § finns bestämmelser till skydd för enskildas personliga förhållanden medan sekretessen till skydd för enskildas affärs- och driftförhållanden regleras i 8 kap. 1 §. 7 kap. 10 § Enligt 7 kap. 10 § första stycket SekrL gäller sekretess i ärende om arbetsförmedling eller yrkesvägledning för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Motsvarande sekretess gäller i ärende om arbetsvård, antag- ning till arbetsmarknadsutbildning, hjälp och stöd vid arbetslöshet eller andra åtgärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja enskilds anpassning till arbetslivet. Sekretessen gäller dock inte i beslut i ärende. Sekretessen enligt nämnda bestämmelse gäller således med ett omvänt skaderekvisit. Detta förhållandevis starka sekretesskydd har sin grund i att uppgifter i den traditionella arbetsförmedlings- verksamheten lämnas i en förtroendesituation, där skälen mot offentlighet är starka. De skillnader som finns mellan rena arbets- förmedlingsärenden och de övriga ärendeslag som anges i 7 kap. 10 § har inte ansetts vara så stora att det ansetts motiverat med skilda skaderekvisit även om inslagen av myndighetsutövning och insyn är större i de andra ärenden som anges än i arbetsförmed- lingsärenden. För att tillgodose intresset av allmän insyn i de fall av myndig- hetsutövning som förekommer i de ärenden som bestämmelsen omfattar föreskrivs att sekretessen inte gäller beslut i ärendet. 8 kap. 1 § Enligt 8 kap. 1 § SekrL gäller sekretess i ärende om arbetsförmed- ling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Regleringen avser att skydda företag, dvs. Den gäller dock även för arbetssökande eller uppgift om andra enskilda som förekommer i ärenden hos bl.a. AMS och länsarbetsnämnderna. Bestämmelsen avser att skydda enskilds affärs- och driftförhållanden medan den enskildes personliga för- hållanden i ärenden av det slag som nämns i bestämmelsen skyddas i 7 kap. 10 §. Sekretess enligt 8 kap. 1 § gäller med ett omvänt skaderekvisit, dvs. presumtionen är för sekretess. Uppgifter i beslut är inte undantagna från sekretess. 3.13Sekretess i kommunernas socialnämnders verksamhet Enligt 7 kap. 4 § första stycket SekrL gäller sekretess inom social- tjänsten för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men. Av tredje stycket framgår att med socialtjänst jämställs bl.a. ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar. Sekre- tess enligt den aktuella bestämmelsen gäller därmed för bl.a. Migra- tionsverkets handläggning av ärenden om bistånd till utlänning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Vid sekretessprövningen enligt bestämmelsen gäller ett omvänt skaderekvisit. Presumtionen är således för sekretess. 3.14Sekretess i Centrala verksamhet Bestämmelser om sekretess i CSN:s verksamhet finns, såvitt är av intresse för vår utredning, i 9 kap. 5 § SekrL. Enligt andra stycket detta lagrum gäller sekretess i ärende om studiestöd och i ärende hos CSN om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Såvitt gäller annat än studiestöd under sjukdom gäller sekre- tessen inte beslut i ärendet. 3.15Sekretess i samtliga myndigheters verksamhet Som framgår av redovisningen av olika sekretessbestämmelser i föregående avsnitt är de flesta primära sekretessbestämmelser bara tillämpliga på en begränsad del av den samhälleliga verksamheten. Det finns dock några sekretessbestämmelser som har ett generellt tillämpningsområde, dvs. som är tillämpliga hos alla myndigheter. Den tidigare beskrivna s.k. utlänningssekretessen enligt 7 kap. 14 § första stycket SekrL är en sådan generell sekretessbestämmelse. Ytterligare en sådan bestämmelse av intresse för vår utredning återfinns i 7 kap. 16 § SekrL. Sekretess enligt detta lagrum gäller generellt för personuppgift hos en myndighet, om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas i strid med PuL. Även 7 kap. 1 § innehåller en sådan generell sekretessbestäm- melse. Enligt den gäller sekretess hos myndighet för uppgift som rör enskilds hälsa eller sexualliv, om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte för upp- gifter i beslut. Sekretessen tillämpas inte heller, om någon annan sekretessbestämmelse som ger ett starkare skydd för uppgiften är tillämplig hos myndigheten. Om en uppgift som omfattas av sekre- tess enligt 7 kap. 1 § även omfattas av sekretess enligt en annan paragraf i SekrL och uppgiften enligt bestämmelse i sistnämnda paragraf i vissa fall får lämnas ut till myndigheter eller till enskilda, skall den bestämmelsen gälla. Enligt 7 kap. 1 a § gäller vidare sekretess hos myndighet för uppgifter om enskilds bostadsadress, telefonnummer och andra jämförbara uppgifter som kan lämna upplysning om var den enskil- de bor eller som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde samt motsvarande uppgifter om närstående till den enskilde, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående kan komma att utsättas för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. I bestäm- melsen görs undantag från dess tillämpningsområde för uppgifter i vissa register m.m. I likhet med vad som gäller för 7 kap. 1 § tillämpas inte heller denna bestämmelse om någon annan sekretess- bestämmelse som ger ett starkare skydd för uppgiften är tillämplig hos myndigheten. 3.16Konkurrens mellan flera sekretessbestämmelser I vissa fall kan flera olika sekretessbestämmelser vara tillämpliga på samma uppgift. Uppgiften kan t.ex. omfattas både av sekretess enligt en primär sekretessbestämmelse till skydd för ett allmänt intresse och av en primär sekretessbestämmelse till skydd för enskilda intressen. Uppgiften kan därutöver omfattas av sekretess enligt en särskild bestämmelse om överföring av sekretess. När flera sekretessbestämmelser är tillämpliga på samma uppgift är huvudprincipen att den strängaste sekretessbestämmelsen skall fälla utslaget (prop. 1979/80:2 Del A s. 70). När det gäller viss sekundär sekretess, t.ex. för sådan sekretess som gäller för uppgift hos en domstol, finns det dock undantagsbestämmelser från detta. 4 Behandling av personuppgifter