sou · GWB318 · 2008-03-20 00:00:00 — En enkätstudie med 834 kommunala enhetschefer. meto- der i socialt arbete. Vems är brukarperspektivet och behövs det i forskningen, i Mellan Scylla och Charibis. En skrift till . Marsh, P. & , M. 2007, The Development of Problem-solving Knowledge for Social Care Practice, i , Advance Access published October 10. , , Hans. 2006, Vad är socialt arbete?, i , , , , Hans. Mullen, E, Shlonsky, A, Bledsoe, SE & Bellamy, IL. 2005, From concept to implementation – challenges facing evidence based social work, i Evidence and Policy vol 1 no 1, 6184. Mäntysaari, M. & Haaki, R. 2007, sosiaalityön väitös- kirjatutkimus vuosina 1982-2006 (Finnish social work research in PhD Theses from 1982 to 2006). 2006, Mellan kunskap och handling. Om social- sekreterares kunskapsanvändning i utredningsarbetet. (Diss.) 2002, Att påverka utan att styra. Statens infor- mativa insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet. 2000, medicine: how to practice and teach EBM, 2 upplagan. , (red.). 2002, Det nya forskningslandskapet. Perspek- tiv på vetenskap och politik (5). : for Studies in Education and Research. SCIE (). 2005, Developing the evidence base for social work and social care practice. /Kommuner och Landsting. Dagmaröverenskommelse 2007 – överenskommelse mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjuk- vården. 2002, Utvärdering av FoU. 2003, i . 2004, För en kunskapsbaserad socialtjänst. 2005a, Integration mellan forskning, utbildning och praktik ur ett brukarperspektiv. 2005b, På väg mot socialtjänstuniversitetet? 2006, Nationellt för tidiga insatser till barn och unga som löper risk att drabbas av svårare psykisk ohälsa – förslag till arbetsuppgifter och organisation. 2007a, Äldre – vård och omsorg . (Statistik Socialtjänst 2007:3). 2007b, Funktionshindrade personer – insatser enligt LSS år. (Statistik Socialtjänst 2007:2). 2007c, Funktionshindrade personer . (Stati- stik Socialtjänst 2007:4). 2007d, Barn och unga – insatser . (Statistik Socialtjänst 2007:9). 2007e, Vuxna personer med missbruksproblem och övriga vuxna – insatser 2006. (Statistik Socialtjänst 2007:5). 2007f, Ekonomiskt bistånd årsstatistik . (Sta- tistik Socialtjänst 2007:8). (Stati- stik Socialtjänst 2007:11). 2007h, Jämförelsetal för 2006. 2007i, Nationella riktlinjer för missbruks- och bero- 2007j, Social barnavård i förändring – Slutrapport från . 2007k, FoU-miljöer på äldreområdet. 2007l, Öppna jämförelser inom vården och omsorgen om äldre. 2007m, Nationell strategi för stöd till en evidens- baserad praktik för vuxna personer med psykisk sjukdom eller funktionshinder. 2008, FoU-enheter med inriktning mot individ och familjeomsorgen – en uppföljning. /Kommuner och Landsting. 2007, Modell för utveckling av kvalitetsindikatorer i . Socialvetenskaplig tidskrift nr 2-3/2007, Temanummer om Socialt arbete och utvärdering. SOU 1946:74, Betänkande angående socialvetenskapernas ställning vid universitet och högskolor m.m. Betänkande angivet av Social- vetenskapliga forskningskommittén. SOU 1974:39, Socialvården: Mål och medel. SOU 1991:98, ekonomi i samhällsekonomisk balans. SOU 1999:66, God vård på lika villkor. SOU 2005:29, Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärde- ringar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. SOU 2005:82, Personer med tungt missbruk. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:82, Samordnad och tydlig tillsyn av . SOU 2007:88, Att lära nära. 2007, Kommunernas hushållning med resurser. Uppgifter från kommunernas bokslut. 2003, Statsbidragen till kommuner och landsting. En kartläggning och analys. (2003:5). 2005a, Modeller för styrning. Förslag om hur staten kan styra kommuner och landsting. (2005:2). 2005b, Reglering och andra styrmedel. En studie av hur staten styr kommuner och landsting. (2005:28). 2007, Verksamhetsanknutna statsbidrag till kommuner och landsting. En studie av hur bidragen följs upp och utvärderas. (2007:17). 2003, Socialt arbete – en bakgrund till ett forsknings- ämne, i Socialt arbete. En nationell genomlysning av ämnet. Hög- skoleverkets rapporserie 2003:16 R. 2004, En forsk- ningsstrategi för kommuner, landsting och regioner. Kommuner och Landsting. 2005, Forskning och utveckling i kommuner, landsting och regioner – en delrapport från IKA-pro- jektet. Kommuner och Landsting. 2007a, personal 2006. Kommuner och Landsting. 2007b, Forsknings- och inno- vationsstrategi för kommuner och landsting/regioner. Kommuner och Landsting. 2007c, Öppna jämförelser. 2007, Socialt arbete – med ett ämne, i Socio- nomen nr 8, sid. 40-46, 2006, Socialarbetares arbetssituation , Undersökning genomförd på uppdrag av . 1995, Behov av resultatorienterad kunskapsutveck- ling i socialt arbete, i SOU 1995:58. 2003, Evidensbaserad praktik – om strävan att öka kunskaperna om verkningsfulla insatser, i , (red.) Per- spektiv på kunskapsutvecklingen inom – en antologi. 1998, Utvärdering i politik och förvaltning. 2004, Utvärderingsböljans former och drivkrafter. /Trygghetsfonden/Kommuner och Landsting. 2007, Måste innovationer vara av metall? Att tänka om och skapa nytt i kommuner, landsting och regioner. 1997, Det rationella och det legitima: en studie av utvärderingars teori och praktik. (Diss.) Sociologiska institu- tionen vid . Nya former för stöd till kunskapsutvecklingen Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall analysera och lämna förslag på hur de statliga resurser som avsätts till verksamhets- område på bästa sätt kan bidra till att stödja kunskapsutvecklingen inom detta område. Utredaren skall även analysera och lämna för- slag på åtgärder som främjar att ny kunskap tas fram, sprids och tillämpas i praktiken. Syftet är att insatser i högre utsträckning skall baseras på kunskap om det sociala arbetets resultat, kvalitet och effektivitet. Utredaren skall redovisa sitt arbete . omfattar bland annat vård och omsorg om äldre, stöd och service till personer med funktionshinder samt individ- och familjeomsorg. Kommunernas ansvar för vård och omsorg om äldre regleras i socialtjänstlagen (2001:453, SoL) medan regler för hälso- och sjuk- vården finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Ansvaret för kommunernas socialtjänst, som berör personer med funktions- hinder, regleras i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och i SoL. Individ- och familjeomsorgens insat- ser ges med stöd av SoL, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall samt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Det yttersta ansvaret för att kvinnor och män, flickor och pojkar i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar på kommunen. Statens insatser inom området består främst av lagstiftning, till- syn, uppföljning och utvärdering, vissa stimulansbidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av myndigheterna. Kommunernas kostnader för var 2005 , vilket är en ökning med () jämfört med . har kostnaderna ökat med i löpande priser. Staten har ansvar för högskoleutbildning och även ett ansvar för finansiering av grundforskning och utbildning på forskarnivå. Huvudmännen har ansvaret för verksamhetsutveckling och kvalitet samt för nödvändig fort- och vidareutbildning av personalen. Den dåvarande regeringen beslutade att ge i uppdrag att ge ett nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom . I samband med uppdraget avsattes 50 miljoner kro- nor . Uppdraget innebar bl.a. försök med s.k. social- tjänstuniversitet ( försök med en närmare integration mellan soci- alt inriktad forskning, utbildning och praktik) och nya typer av kombinationstjänster i skärningen mellan forskning och praktik. Uppdraget skulle genomsyras av ett brukarperspektiv. Socialstyrel- sen redovisade sitt uppdrag 2004 i slutrapporten en kunskaps- baserad socialtjänst. bedömde bl.a. att det krävs ett långt tidsperspektiv för strukturstöd och en utökad dialog mellan berörda aktörer om inriktning för att utveckla långsiktigt hållbara former för integration mellan utbildning, forskning och social- tjänst. Inom inrättades 2004 metoder i socialt arbete (IMS). Institutets uppdrag är att utveckla standardiserade bedömningsmetoder, stödja och ibland genomföra studier av sociala insatser, ställa samman kunskapsöversikter samt att sprida resultat. Dessa fyra huvuduppgifter kan kategoriseras i dels ett produktionsuppdrag, dels ett kommunikationsuppdrag. Institutets uppdrag är inte att göra strategiska analyser av vilka strukturella åtgärder som skulle kunna främja kunskapsutveck- lingen inom . Regeringen har sedan inrättandet stött verksamheten med ca . Forsknings- och utvecklingsverksamheter inom socialtjänstområ- det, s.k. FoU-enheter, är praktiknära verksamheter som drivs av en huvudman inom denne huvudmans verksamhetsområde. Inom började FoU-enheter att utvecklas främst inom indi- vid- och familjeomsorgens område. Mellan 1997–lämnades statligt etableringsstöd till FoU-enheter från . bidrar staten också med ekonomiskt stöd till utveckling av regionala enheter för forskning och utveckling inom äldreområdet. Det statliga stödet uppgår till och lämnas till 27 regionala FoU-enheter som ver- kar inom äldreområdet. har staten sammanlagt bidragit med ca i stimulansmedel för FoU-verksam- heter inom socialtjänst- och äldreområdena. (nuvarande Kommuner och Landsting) och redovisade i en gemensam skri- velse till (S2004/3583/ST) ett förslag till fortsatt stöd till kunskapsutvecklingen inom social- tjänsten. och Kommuner och Landsting återkom i en liknande skrivelse till regeringen (S2007/1158/ST) med förslag om långsiktigt finansiellt stöd till kunskapsutvecklingen inom . Kommuner och Landsting och föreslår att staten avsätter särskilda medel för strategiska insatser som stimulerar och underlättar en angelägen och önskvärd utveck- ling av en kunskapsbaserad socialtjänst. Medlens användning skall enligt förslaget bestämmas genom årliga avtal mellan staten och Kommuner och Landsting. Medlen skall gå till insatser som lämpligen bedrivs nationellt, lokalt och regionalt med stöd av nationell samordning och styrning. Behovet av en utredning Kunskap om sociala insatsers resultat och vad som ger god kvalitet och avsedd effekt är på många sätt en förutsättning för en väl fun- gerande socialtjänst. För detta krävs en gemensam terminologi och struktur för datainsamling. Det är också nödvändigt för att bedöma om mål och regler i lagstiftningen efterlevs. För klienten/brukaren är det viktigt att känna till vad som fungerar bra inför planeringen För yrkesverksamma är kunskapen nödvändig för att de skall kunna bedriva och utveckla arbetet. Motsvarande gäller för att huvudmän och verksamhetsansvariga skall kunna följa upp verk- samheten och besluta om förändringar och hur resurser skall användas. Även medborgarna efterfrågar i allt större utsträckning lättill- gänglig information som var och en kan tillgodogöra sig. För att kunna träffa egna val behöver man kunna informera sig om olika verksamheters innehåll, kvalitet och resultat. Kunskapsbasen för insatserna inom är outvecklad. Arbetet bedrivs på grundval av lagstiftning, riktlinjer och rutiner för ärendehandläggning. Det är otillfredställande att det sociala arbetet i så begränsad utsträckning bygger på kunskap om effekten av olika insatser, arbetssätt och metoder och i allt för hög utsträck- ning vilar på tradition och icke vetenskapligt förankrade uppfatt- ningar. Ett flertal statliga stimulansbidrag har syftat till att stödja ut- vecklingen av nya metoder, insatser och arbetssätt inom social- tjänsten. Stimulansbidragen har vanligtvis delats ut av Socialstyrel- sen, men även av länsstyrelserna, andra myndigheter och kommit- téer knutna till eller av direkt. I betänkandet Personer med tungt missbruk (SOU 2005:82) upp- skattades t.ex. att det statliga stödet till lokala insatser bara inom missbrukarvården uppgick till ca , som fördelades av sju olika myndigheter på nationell nivå samt 21 länsstyrelser. De statligt stödda projekten har i mycket liten utsträckning utvärderats enligt sådana vetenskapliga kvalitetskriterier som krävs för att det skall vara möjligt att dra slutsatser om effekten av olika insatser m.m. Regeringen har i propositionen (prop. 2006/07:129) Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården m.m. aviserat initiativ för att förbättra statistiken inom . har också fått i uppdrag att ta fram kvalitetsindikatorer och att utveckla den nationella statistiken som underlag för öppna jämförelser av kvalitet och resultat inom äldreomsorgen (S2007/518/ST). De öppna jämförelserna kan fungera som ett viktigt underlag för utveckling av kvalitet och effektivitet. har vidare på uppdrag av den tidigare regeringen tagit fram en plan för hur arbetet med utveckling av vård och soci- alt stöd till personer med psykisk sjukdom eller psykiska funk- tionshinder skall bedrivas (S2006/1993/HS). Det nationella stödet till utvecklingen kommer bl.a. att skapa bättre förutsättningar för verksamhetsuppföljning, öppna redovis- ningar och jämförelser genom utveckling av statistik, register och system samt metoder för lokal verksamhetsuppföljning. Planen skall genomföras inom ramen för NU-projekt (Nationellt utvecklingsstöd till verksamheter för människor med psykiska sjukdomar och funktionshinder). Dessutom har på regeringens uppdrag initierat ett nationellt projekt för kunskapsproduktion, kunskapsspridning och tillämpning inom området psykosociala insatser för personer med psykiska funktionshinder (S2006/6959/HS). Det har även till- skapats ett nationellt centrum för utveckling av tidiga insatser till barn och unga som löper risk att utveckla svårare psykisk ohälsa (S2007/2699/HS). Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att lämna för- slag på en nationell modell för ökad valfrihet och en större mång- fald av utförare inom äldre- och handikappomsorgen (S 2007:04). Ambitionen är att delar av verksamhet skall bli föremål för fritt val. En förutsättning för att människor skall kunna göra rationella val av utförare är en förbättrad kunskap om olika insatsers innehåll och kvalitet. Hos både de yrkesverksamma inom och besluts- fattarna finns stor efterfrågan på vetenskapligt baserade utvärde- ringar, evidensbaserade riktlinjer samt kunskapssammanställningar. Förutom ovan nämnda skrivelser har bl.a. Föreningen , regionala kommunalförbund och enskilda FoU- enheter inom socialtjänstområdet påtalat behovet av kunskaps- utveckling på området. Huvudansvaret för utvecklingen mot en mer kunskapsbaserad socialtjänst vilar på huvudmännen. Staten har dock det yttersta ansvaret för det offentliga åtagandet visavi medborgarna. Det inne- bär bl.a. ett övergripande ansvar för att de nationella målen om god kvalitet och tillgänglighet i uppnås. Att skapa en mer kunskapsbaserad socialtjänst kan antas leda till ett bättre resurs- utnyttjande och en effektivare verksamhet. Det kan även gagna nationella värden som rättssäkerhet och likvärdighet i allmän ser- vice. Även utbildningsanordnare och yrkesverksamma inom social- tjänsten har ett ansvar för kunskapsutvecklingen, som forskning fyller en viktig funktion som bas för ny kunskap. senare år har intresset och engagemanget för denna utveckling varit betydande. finns t.ex. regionala FoU-enheter inom både indi- vid- och familjeomsorgen och äldreomsorgen. Flera större kom- muner har egna FoU-enheter. På flera håll har samarbete mellan universitet och högskolor och socialtjänst kommit till stånd sam- tidigt som det finns ett ökat intresse för forskning hos yrkesverk- samma inom . Ett annat exempel är att kunskapen om vetenskapligt utprövade behovsbedömningar inom missbrukar- vården har ökat. Det är angeläget att statens bidrag till kunskapsutvecklingen sker på ett enhetligt och långsiktigt sätt i nära samverkan med huvudmän och andra intressenter. En särskild utredare skall analysera och lämna förslag på hur de statliga resurser som avsätts till verksamhets- område på bästa sätt kan bidra till att stödja kunskapsutvecklingen inom området. Utredaren skall även analysera och lämna förslag på åtgärder som främjar att ny kunskap tas fram, sprids och tillämpas i praktiken. Syftet är att insatser i högre utsträckning skall baseras på kunskap om det sociala arbetets resultat, kvalitet och effektivitet. Utredaren skall analysera och lämna förslag på åtgärder som främjar ny kunskap om hur det sociala arbetet bör bedrivas för att uppnå bästa resultat. Utredaren skall bl.a. lämna förslag på vad som krävs för att fler vetenskapliga utvärderingar skall komma till stånd samt inom vilka områden utvärderingar är mest angelägna, vilka former som är lämpliga för genomförande av utvärde- ringar, med beaktande av t.ex. kvalitets- och konkurrensaspekter vid val av utvärderare och hur forskning som bidrar till kunskapsutveckling inom social- tjänsten kan stimuleras, både när det gäller uppdrags- och fors- karinitierade studier. Utredaren skall även analysera och lämna förslag på åtgärder som underlättar att ny kunskap sprids och tillämpas i praktiken. Utreda- ren skall bl.a. lämna förslag på hur staten kan utveckla sin kunskapsstyrning och sitt stöd till effektivitet och kvalitet i det sociala arbetet t.ex. genom natio- nella riktlinjer, kunskapssammanställningar samt öppna redo- visningar och jämförelser av kvalitet och resultat, vilka insatser på nationell nivå som kan stödja att evidensbaserad kunskap sprids och tillämpas lokalt och regionalt, hur det kan säkerställas att det finns lokala och regionala motta- gare som kan sprida ny kunskap och bidra till att den tillämpas i praktiken, hur staten kan stödja yrkesverksamma inom , huvudmän och vårdgivare när det gäller kunskapsinhämtning, kunskapsanvändning och kunskapsutveckling, t.ex. med nya former av fortbildning, och hur ett bättre samspel mellan forskning, utbildning och praktik kan uppnås. Utredaren skall i sina förslag beakta det arbete som pågår vid metoder i socialt arbete (IMS) samt det arbete som pågår för att stärka och tydliggöra den statliga uppföljningen av och hälso- och sjukvården. Utreda- ren skall även beakta pågående arbete med att utveckla nationella jämförelser inom äldreomsorgen samt NU-projekt för personer med psykiska funktionshinder, det nationella projek- tet för kunskapsproduktion samt det nationella utvecklingscentret för tidiga insatser till barn och unga. Utredaren skall också beakta arbetet i utredningen om tillsynen inom (S 2004:12) i syfte att uppnå en enhetlig syn på sambandet mellan kunskaps- styrning, normering och tillsyn inom verksamhets- område. Utredaren skall beakta arbetet med de lokala utvecklingsavtalen som en form av samverkan mellan stat och kommun kring forsk- ning och utvärdering av lokalt utvecklingsarbete. Avtalen har gene- rerat kunskap genom forskningsrapporter som även har berört roll i det lokala utvecklingsarbetet. En särskild utre- dare har utifrån 83 av dessa forskningsrapporter lämnat sitt slut- betänkande Storstad i rörelse – kunskapaöversikt över utvärdering av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal (SOU 2005:29). Om utredarens förslag skulle innebära ökade kostnader för sta- ten skall förslag till finansiering lämnas. Även möjligheten för medfinansiering från huvudmännen bör undersökas. Utredaren skall i arbetet särskilt belysa hur brukarens/ klientens perspektiv kan tas till vara i kunskapsutvecklingen. Utredaren skall lämna de författningsförslag som kan vara nöd- vändiga. Utredaren skall under arbetet samråda med berörda myndig- heter, däribland företrädare för universitet och högskolor, samt företrädare för yrkesverksamma inom , huvudmän, vårdgivare och brukare/klienter. Utredaren skall redovisa sitt arbete . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social- tjänsten– till nytta för brukaren. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Immunitet för stater och deras egendom. Omreglering av apoteksmarknaden. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and .