sou · GWB352 · 2008-06-03 00:00:00 — Utgångspunkten är således att nyutbildade måste söka tjänster som de har utbildning för även om sådana tjänster inte finns på den ort de helst önskar. Om provårsläraren uppfyller kraven för prov- årstjänstgöring – dvs. har en lärarexamen med inriktning mot undervisningen – ska huvudmannen vara skyldig att erbjuda prov- årstjänstgöring. Det blir då frågan om en tidsbegränsad anställning på högst . Om läraren behöver prövas (jfr 9.3.1.) kan den tidsbegränsade anställningen förlängas med som längst . Det finns naturligtvis inget som hindrar skolhuvudmännen från att utlysa särskilda provårstjänster. kanske det är nödvändigt för att man ska lyckas rekrytera en provårslärare. Det kan också vara en fördel om huvudmännen samordnar sin information om var det finns lediga platser för att genomföra provår. Provåret har vissa beröringspunkter med den provanställning som avses i kollektivavtalet mellan de båda lärarförbunden och Sve- riges Kommuner och Landsting (Lag och avtal: Avtal för lärarom- rådet 2005). Ett genomförande av förslaget kan därför aktualisera anpassningar i det nu gällande avtalet. För att få legitimation ska krävas att läraren har avlagt lärarexa- men samt fullgjort sin provårstjänstgöring. Vid ansökningstill- fället får inte sådana omständigheter föreligga som skulle leda till ett återkallande om läraren redan var legitimerad. Den enskilde läraren ska själv ansöka om legitimation hos . Till ansökan ska bifogas ett yttrande över provåret från ansvarig rektor. Examinerade lärare som efter har tjänst- gjort under motsvarande på heltid är undantagna från kravet på provår för att erhålla legitimation. ska föra register över legitimerade lärare samt lärare som genomgår sitt provår. Registret samt lärarnas legitimationshandlingar ska uppdateras om lärarnas behörighet förändras. Skälen för utredningens förslag är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skolväsendet. Det är därför naturligt att myndigheten också tillde- las uppdraget att upprätthålla och administrera systemet med lärarlegitimation. har ansvar för registret över pedagogisk personal, det s.k. lärarregistret. Den enskilde läraren ska själv ansöka om legitimation hos Skolver- ket. Till ansökan ska bifogas ett yttrande från den rektor som varit ansvarig för provåret. Yttrandet ska redovisa den bedömning som rektor tillsammans med gjort av lärarens lämplighet i för- hållande till den nationella kompetensprofilen. Om mentorn gör en annan bedömning än rektor ska detta särskilt framgå av yttrandet. I sådana fall ställs ökade krav på analys inför ett ställ- ningstagande om legitimation. Det kan också medföra att ytterli- gare underlagsmaterial måste inhämtas. beslut om legitimation består av två steg. För det första att klargöra om läraren uppfyller kraven för legitimation, och för det andra att fastställa lärarens behörighet att undervisa. För legi- timation krävs att läraren har avlagt lärarexamen samt fullgjort sin provårstjänstgöring.TPF1FPT Dessutom får vid ansökningstillfället inte sådana omständigheter föreligga som skulle leda till ett återkallande ifall läraren redan var legitimerad (jfr avsnitt 9.6). Av legitimationsbeviset ska tydligt framgå i vilka ämnen, årskur- ser och skolformer läraren är behörig att undervisa. ska fastställa behörigheten utifrån inriktningen på lärarens examen. Efter legitimering ska läraren kunna utöka sin behörighet genom påbyggnadsutbildning. ska efter prövning påföra den utökade behörigheten på legitimationsbeviset. Om en lärare utnämns till särskilt kvalificerad lärare eller gymnasielektor ska även det noteras på legitimationsbeviset (jfr avsnitten 9.7 och 9.8). När fastställer en lärares behörighet utifrån de krav som anges i en särskild förordning (se författningsförslaget) ska huvudprincipen vara att han eller hon behåller den behörighet som utbildningen gav då studierna genomfördes. Normalt torde det inte innebära några större svårigheter att fast- ställa vilken behörighet en gammal utbildning ger i förhållande till de nya kraven. I de fall tolkningsproblem uppstår får behörigheten avgöras av efter en mer ingående prövning. I vissa fall ska emellertid inte huvudprincipen om bibehållen behörighet tillämpas. Exempelvis föreslår utredningen att det ska 1TP PT Bestämmelser för lärare med utländsk examen framgår av avsnitt 9.9. ställas krav på påbyggnadsutbildning till speciallärare (eller special- pedagog) för att en lärare ska få undervisa i sär- eller specialskolan, och att detta ska gälla samtliga lärare oavsett när de utbildade sig. Dagens regler ställer inte uttryckligen krav på sådan vidareutbild- ning för att undervisa i sär- eller specialskolan. Kravet i 2 kap. 3 § skollagen på att lärare ska ha en utbildning med huvudsaklig inrikt- ning mot den undervisning som ska bedrivas kan dock tolkas som att det redan nu finns ett krav på speciallärarutbildning. Examinerade lärare som efter har tjänstgjort under motsvarande på heltid är undantagna från kravet på provår för att erhålla legitimation. Tjänstgöringen ska avse de årskurser och ämnen legitimationen avser. För att ska kunna bevilja legitimation får inte sådana omständigheter föreligga som skulle leda till ett indragande av legitimationen. Systemets trovärdighet kräver att den tjänstgöring som ersätter provåret är relevant och aktuell. Skäl kan anföras för att den tjänst- som ska ersätta provåret ska vara lika lång, dvs. Mot det ska dock ställas att det inom ramen för provåret sker en ingå- ende prövning och bedömning av den nye läraren. Den tid som ska krävas av en redan utbildad lärare bör därför vara längre än provåret och uppgå till . Examinerade lärare som inte varit yrkesverksamma i tillräcklig omfattning efter ska därför genomföra ett provår för att kunna få legitimation. Legitimationsförfarandet bör vara enkelt för lärare som redan har lärarexamen och tillräcklig yrkeserfarenhet. När det gäller yrkesverksamma lärare bör rektor i de flesta fall kunna avge ett ytt- rande utan någon särskild kontroll eftersom han eller hon redan torde ha god kunskap om lärarens kompetens. Endast lärare med svensk lärarexamen eller lärare med utländsk examen som tidigare fått behörighetsbevis från ska kunna beviljas legitimation. För lärare med utländsk examen före- slås fortsättningsvis ett särskilt förfarande i frågor om legitimation, se avsnitt 9.9. Med undantag för har fristående skolor motsvarande behörighetskrav som offentliga skolor. Utred- ningens förslag innebär att legitimations- och behörighetsreglerna ska vara samma oavsett huvudman och inriktning. Detta föranleder även förändringar av de övergångsregler till skollagen som kom när de nuvarande behörighetsreglerna infördes för fristående skolor. ska upprätta register över dels de lärare som genomgår sitt provår, dels de som har erhållit legitimation. Registrens inne- håll framgår närmare av författningsförslaget. Huvudmännen, som får ersättning från staten för att de anord- nar provår, ska anmäla till vilka personer som genomgår provår. 9.5Uppgifter som endast får utföras av legitimerade lärare Endast legitimerade lärare ska självständigt få sätta betyg. Har en icke legitimerad lärare haft ansvar för undervisningen ska betyg sättas tillsammans med en legitimerad lärare. Kan lärarna inte enas om ett betyg ska den legitimerade läraren besluta om betyget. Om den legitimerade läraren inte är behörig i det ämne som betygsättningen avser ska betyget i sista hand sättas av rektor. För att vara för provårslärare ska det krävas legitima- tion. Det bör även krävas legitimation för att handleda lärarstu- denter. Skälen för utredningens förslag Utredningen ska enligt direktiven pröva om vissa uppgifter bör förbehållas behöriga lärare respektive lärare som skaffat sig ytterli- gare kompetens och yrkeserfarenhet. Enligt min mening kan endast tydligt avgränsade och konkreta uppgifter med koppling till författning vara aktuella att utan undantag förbehållas legitimerade lärare. I läroplanerna finns sådana uppgifter i form av bedömning och betygssättning, utveck- lingssamtal och individuella utvecklingsplaner samt elevinflytande. Läroplanernas övriga riktlinjer är av mer generell karaktär och fler- talet måste beaktas av varje undervisande lärare. I skolformsförord- ningarna finns därutöver bestämmelser om elevvårdskonferensen och disciplinära åtgärder som riktas direkt till lärarna. I ett stort antal studier har det visats att betygssättningen i svenska skolor inte är likvärdig. Det finns betydande skillnader i hur bestämmelserna tillämpas inom och mellan skolor (jfr t.ex. Skol- verket, 2004c; 2005a; 2005b; 2007d; 2007f; , 2004; , 2006). utbildningsinspektion har exempelvis påtalat att bedömningen ofta är alltför provfixerad och att läraren inte utgår från ett allsidigt underlag vilket krävs enligt läroplanerna. I grundsärskolan är det vanligt att elever och föräldrar inte kän- ner till att det är en rättighet för eleven att få betyg från och med årskurs 8, men att man ska begära betyg om man vill ha ett sådant. I gymnasiesärskolan och särvux förekommer det att betyg inte alls sätts, fastän alla elever utom de som får verksamhetsträning ska ha betyg. Betyg ersätts i flera gymnasiesärskolor och i särvux av intyg över att eleven har deltagit i undervisningen. Jag föreslår att betyg endast ska få sättas av legitimerade lärare. Bedömning och betygssättning är en central del av lärarrollen och ska därför skötas av dem som legitimerats för yrket. Detta är vik- tigt för att säkerställa kvaliteten i betygssättningen. Personer utan legitimation kan med stöd av undantagsregler undervisa högst i taget. Nya lärare som genomför sitt provår får också undervisa utan legitimation. Dessa kategorier får däremot inte självständigt sätta betyg utan ska samråda i denna fråga med en legitimerad lärare. Det kan då uppkomma situationer där den som undervisat och den legitimerade läraren inte kan enas. Är den legi- timerade läraren behörig i det ämne som betygsättningen avser ska han eller hon fatta beslut om betyget. Det är däremot inte rimligt att en lärare som inte är behörig att undervisa i ämnet ska fatta beslut om betyg enbart därför att han eller hon är legitimerad. I en sådan situation ska rektor sätta betyget. Det kan även förekomma att två legitimerade lärare undervisar samma elevgrupp i samma ämne. Om dessa två legitimerade lärare inte kan komma överens om ett betyg ska rektor avgöra vilket betyg som ska sättas. Saknar rektor nödvändiga ämneskunskaper och didaktiska kunskaper bör han eller hon inhämta synpunkter från någon annan skolledare eller lärare med erforderlig kompetens. Delar av lärarutbildningen bedrivs ute på skolorna som s.k. verk- samhetsförlagd utbildning. Under dessa perioder har lärarstuden- terna tillgång till handledare på den skola där utbildningen genomförs. Inom ramen för denna utredning föreslås ett provår där varje provårslärare ska ha tillgång till en för att bl.a. säker- ställa en god yrkesintroduktion. Såväl handledar- som mentorskap handlar om kvalificerade upp- gifter som kräver erfarna och kvalificerade lärare. Jag anser att endast legitimerade lärare ska få vara handledare och mentorer. Det är ett rimligt minimikrav men jag vill poängtera att den legitimerade läraren också bör ha yrkeserfarenhet för att bli handledare eller . Att vara handledare eller är i själva verket uppgifter som väl lämpar sig för särskilt kvalificerade lärare och gymnasielektorer (jfr avsnitt 9.7 och 9.8). Jag lämnar ett uttryckligt förslag när det gäller mentorskap medan frågan om kva- lifikationer för handledare är en fråga för lärarutbildningen och den pågående översynen där. 9.5.3Andra uppgifter som övervägts Andra avgränsade uppgifter som utan undantag skulle kunna för- behållas legitimerade lärare är utvecklingssamtal, frågor om elevin- flytande samt disciplinära åtgärder mot elever. Beträffande utvecklingssamtal bör dock den lärare som undervi- sar eleverna också vara den som har ansvar för föräldrakontakterna, även om han eller hon inte är legitimerad. Det är inte lämpligt att överlämna denna uppgift till någon som endast kan ge andra- handsinformation eller att en legitimerad lärare ska närvara som bisittare under utvecklingssamtalen. En icke legitimerad lärare bör dock alltid samråda med en legitimerad lärare om hur elevers kun- skapsutveckling ska utvärderas mot kursplanernas mål. Elevinflytande och disciplinära åtgärder är direkt kopplade till den dagliga undervisningssituationen. Det bör därför vara den som undervisar som ansvarar för att eleverna får möjlighet att påverka undervisningen och som ser till att ordningen upprätthålls. Samma princip bör även gälla elevvårdskonferensen. Det är den eller de lärare som möter eleven som bäst känner till förhållanden som vanligen diskuteras i en elevvårdskonferens. När det gäller ansvar för ämnesutveckling hänvisas till avsnitt 9.7 och 9.8. En lärarlegitimation ska kunna återkallas om läraren genom grov oskicklighet eller på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket eller om läraren p.g.a. sjukdom eller liknande omständigheter inte kan utöva yrket tillfredställande. En legiti- mation ska också återkallas om läraren själv begär det. En särskild nämnd vid – – ska pröva frågor om återkallelse av legitimation. Ordföranden i nämnden ska ha domarerfarenhet medan övriga ledamöter ska ha särskilda sakkunskaper om skolverksamhet och lärarens upp- drag. Myndigheten för skolinspektion ska ta emot och utreda anmälningar mot lärare. Skolinspektionen ska kunna framföra kritik mot läraren eller i allvarliga fall begära att legitimation återkallas. Den som fått sin legitimation återkallad ska kunna ansöka hos om att på nytt beviljas legitimation om omständigheterna medger det. Skälen för utredningens förslag Enligt utredningens förslag ska legitimation vara en nödvändig för- utsättning för att få utöva läraryrket fullt ut. För att systemet ska vara trovärdigt kan emellertid inte legitimationen vara något som innehavaren har rätt till oberoende av hur han eller hon sköter sina arbetsuppgifter. Från det allmännas sida måste det vara möjligt att vidta åtgärder mot en lärare som missköter sig. Om läraren allvarligt missköter sina åligganden eller visar sig uppenbart olämplig ska det vara möjligt att återkalla legitimationen. Som framgår av kapitel 6 är i själva verket de rättigheter som följer av en auktorisation eller legitimation alltid villkorliga. Den som allvarligt åsidosätter sina skyldigheter får heller inte behålla sina rättigheter. Detta är nödvändigt om systemet ska behålla sin trovärdighet. I första hand ska dock missförhållanden hanteras på den arbets- plats där läraren arbetar. Endast om det är frågan om allvarliga missförhållanden ska det föranleda direkta åtgärder från centralt håll genom ansökan om återkallelse av legitimation. 9.6.1När ska en legitimation återkallas? Inom hälso- och sjukvården kan en legitimation återkallas bl.a. om en yrkesutövare genom grov oskicklighet eller på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket. Det kan också komma i fråga att yrkesutövaren på grund av sjukdom eller liknande omständighet inte kan utöva yrket tillfredställande, eller om han eller hon begär att legitimationen ska återkallas. Återkallelse på grund av grov oskicklighet är relativt ovanlig inom hälso- och sjuk- vården och sker då oftast p.g.a. missbruk av förskrivningsrätten eller felbehandlingar av tandläkare (2002). Med att någon på annat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket avses bland annat att yrkesutövaren dömts för allvarligare brott även om brottet inte begåtts i yrkesutövningen. Med sjukdom eller liknande omständigheter avses bland annat allvarlig psykisk sjukdom eller missbruk av alkohol eller narkotika. Ovan nämnda skäl för indragen legitimation bör huvudsakligen kunna gälla även på skolans område. Om en lärare begår ett brott som riktar sig mot en elev bör det i de flesta fall vara möjligt att återkalla legitimationen. Enligt min uppfattning kan även brott som en lärare begår privat, dvs. utan direkt koppling till lärargärningen, vara av sådant slag att legitima- tionen kan ifrågasättas. Här finns en parallell till lagen (2000:873) om registerkontroll. Enligt denna ska personal inom förskoleverk- samhet, skola och skolbarnsomsorg lämna ett utdrag ur belast- ningsregistret när de erbjuds anställning. På skolans område omfattar lagen de obligatoriska skolformerna. Utdraget ska omfatta domar avseende sexualbrott samt andra brott som inne- fattar allvarliga kränkningar av andra människor, såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Syftet med kravet på registerutdrag är att skydda barn och ungdo- mar mot sexuella övergrepp men även mot andra övergrepp (prop. 1999/2000:123). omfattar register- kontrollen fler grupper som verkar inom skola och barnomsorg. Bland annat ska lärarstudenter innan de utför verksamhetsförlagda delar av sin utbildning visa upp ett registerutdrag. Tungt vägande skäl talar för att den lärare som privat gör sig skyldig till sådana brott som ska framgå av ett registerutdrag för anställning ska kunna få sin legitimation återkallad. har en sådan lärare genom sin brottslighet visat sig uppenbart olämplig för att utöva läraryrket. En bedömning måste dock självklart göras i det enskilda fallet. Avsikten är emellertid inte att den som tidigare dömts för ett allvarligt brott och som avtjänat sitt straff med någon form av automatik och ska hindras från att bli lärare och få legitimation för yrket. Även här ska en individuell prövning göras av personens lämplighet (se vidare avsnitt 9.4). Om en lärare inte är i stånd att undervisa på grund av hälsoskäl, t.ex. svårare sjukdom eller missbruksproblem kan detta utgöra en fara för eleverna och deras skolgång. I första hand är det även här huvudmannens ansvar att hantera sådana problem men i sista hand kan det enligt min uppfattning vara nödvändigt att vidta en så drastisk åtgärd som att begära att legitimationen ska dras in. En lärare ska enligt 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen, aktivt motverka kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. Det är då helt oacceptabelt om en lärare själv beter sig på ett sådant sätt mot ett barn eller en elev. Sådant beteende bör föranleda kraftfulla åtgärder från huvudmannen och i sista hand kunna medföra att legitimationen ifrågasätts. Enligt min uppfatt- ning har en lärare som vid upprepade tillfällen gjort sig skyldig till kränkande handlingar mot en elev därigenom visat sig uppenbart olämplig för yrket. Även inkompetens eller vad som skulle kunna benämnas som grov oskicklighet är något som enligt min uppfattning kan göra att en legitimation ifrågasätts och i slutänden dras in. Det är inte rim- ligt att en lärare som missköter sina åtaganden får ansvara för allt fler elevers lärande. Inom hälso- och sjukvården utgör möj- ligheten att återkalla en legitimation på grund av grov oskicklighet en naturlig del av systemet även om det, som påpekats ovan, är ovanligt att en legitimation återkallas på den grunden. En legitimerad lärare ska upprätthålla och utveckla sin yrkes- mässiga standard. Huvudmannen har därvid ett ansvar för att lärarna har möjligheter till kompetensutveckling och även i övrigt det stöd som krävs för att fungera väl i yrkesrollen. Om en lärare trots insatser från huvudmannen inte förmår att vidmakthålla eller utveckla sin kompetens och inte heller i övrigt förmår att sköta sitt uppdrag bör det i allvarliga fall vara möjligt att begära att legitima- tionen ska återkallas. Grov oskicklighet kan även innebära att en lärare inte förmår att leva upp till yrkesrollen. I denna ingår undervisning och sådant som hör undervisningen till t.ex. betygssättning, utvecklingssamtal och att upprätta individuella utvecklingsplaner och åtgärdsprogram. Om en lärare inte förmår att fullgöra sådana uppgifter på ett till- fredställande sätt kan också det vara ett tecken på grov oskicklighet i lärargärningen. En sammanvägning av de faktorer som nämnts ovan kan leda till att en lärare bedöms som grovt oskicklig i sin lärargärning och därför ska bli av med sin legitimation. Det är väsentligt att en sådan prövning sker genom ett rättssäkert förfarande utifrån dokumente- rade förhållanden. 9.6.2Kan man få ny legitimation? Den som blivit av med sin legitimation bör kunna få en ny om de förhållanden som föranlett återkallelsen ändras eller om läraren på nytt visat sig lämplig att utöva sitt yrke. Enligt min uppfattning bör det dock normalt ha gått innan läraren ska kunna beviljas en ny legitimation. Regeringsrätten har i ett avgörande som avsåg en legitimerad sjuksköterska slagit fast att en rimlig utgångspunkt kan vara att prövningen åtminstone bör omfatta en treårsperiod (RÅ 2000 ref. 10). Detta kan vara ett lämpligt riktmärke även för lärare, men enligt min uppfattning bör det inte i lag anges en viss minimitid för ny prövning. Omständigheterna i det enskilda fallet kan motivera att såväl en längre som en kortare anmärkningsfri period krävs. När frågan väcks om att på nytt bevilja en legitimation måste den som söker kunna styrka att han eller hon är lämplig att utöva yrket samt i förekommande fall att de omständigheter som föran- ledde återkallelsen inte längre föreligger. Det bör t.ex. vara möjligt för en lärare som varit inne i ett akut missbruk av alkohol eller nar- kotika att visa att han eller hon genomgått framgångsrik behand- ling för missbruket. Även en lärare som fått sin legitimation åter- kallad på grund av grov oskicklighet bör kunna ansöka om att på nytt beviljas legitimation. I sådana fall måste läraren kunna visa att han eller hon nu klarar av läraruppdraget. Den nämnd som enligt nedan ska pröva frågor om återkallelse av legitimation bör även pröva frågor om att på nytt bevilja legitimation. 9.6.3Vem kan begära att en legitimation ska återkallas? När en legitimation återkallas är avsikten från det allmännas sida att markera att en uppenbart olämplig person inte ska undervisa. Inom hälso- och sjukvården är det eller den yrkesutövare det gäller som kan begära att en legitimation ska återkallas. Efter- som personal inom hälso- och sjukvården är skyldiga att anmäla missförhållanden (jfr avsnitt 6.2) ges upplysningar om händelser som kan föranleda att en legitimation ifrågasätts. Det finns ingen liknande anmälningsskyldighet på sko- lans område. Det bör dock nämnas att systemet på hälso- och sjuk- vårdens område är föremål för debatt och ifrågasättande. Somma- ren 2007 tillsatte regeringen en utredning om patientsäkerhet (dir. 2007:57) med uppdrag att bl.a. se över roll. kommer den nya myndig- heten att ansvara för inspektion, kvalitets- granskning och tillsyn över det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna, de fristående skolorna samt den av de all- männa anordnade förskolverksamheten och skolbarnsomsorgen. När utredningen i betänkandet använder begreppet Skolinspektio- nen avses därför den statliga skolmyndighet som kommer att han- tera dessa frågor . Skolinspektionen ska hantera och utreda anmälningar mot en enskild lärare (jfr avsnitt 9.6.5). Därför är det också rimligt att inspektionen ska kunna begära att en legitimation återkallas. Det är också rimligt att en lärare själv ska kunna begära att legitimationen återkallas om han eller hon inte längre anser sig lämplig för yrket. Det kan anföras skäl för att även andra ska kunna begära åter- kallande av legitimation. Jag anser emellertid att den rätten ska vara förbehållen inspektionsmyndigheten och den som innehar legiti- mationen. Missförhållanden ska uppmärksammas via anmälningar till Skolinspektionen, och inspektionen ska efter utredning kunna ansöka om att en legitimation återkallas. 9.6.4Vem prövar frågor om återkallelse? Att få sin legitimation återkallad är mycket ingripande för den enskilde och en sådan åtgärd förutsätter därför ett förfarande som uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet.