sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — har en förtrogenhet med centrala delar av vårt svenska och nordiska och västerländska kulturarv (koppling till bland annat SO, hem- och konsument- kunskap) har kunskaper om de nationella minoriteternas kultur, språk, religion och historia (koppling till SO, svenska), kan utveckla och använda kunskaper och erfarenheter i så många olika ut- trycksformer som möjligt som språk, bild, musik, drama och dans (koppling till musik, slöjd, bild), har utvecklat förståelse för andra kulturer (detta mål hör mer hemma under Normer och värden), kan kommunicera i tal och skrift på engelska (koppling till engelska), känner till grunderna för samhällets lagar och normer och vet om sina rättig- Förslag till utformning och utveckling av målsystemet heter och skyldigheter i skolan och i samhället (koppling till SO), har kunskaper om länders och världsdelars ömsesidiga beroende av varandra (koppling till SO), känner till förutsättningarna för en god miljö och förstår grundläggande ekologiska sammanhang (koppling till NO/SO), har grundläggande kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa samt har förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan och miljön (kopp- ling till bland annat idrott och hälsa), har kunskaper om medier och deras roll (koppling till bild, svenska), kan använda informationsteknik som ett verktyg för kunskapssökande och lärande (detta mål bedöms mer höra hemma under Kompetensmål), och har fördjupade kunskaper inom några ämnesområden efter eget val (koppling till eget valt ämne). I tidigare avsnitt har frågan om det behövs kunskapsmål i läropla- nen tagits upp. Enligt min bedömning är det mer logiskt och ef- fektivt att i läroplanens övergripande mål hänvisa till målen och kunskapskraven i kursplanerna. Detta kan göras med formuleringar som gör sambanden tydliga mellan de övergripande målen och må- len i kursplanerna. Mål som att eleverna efter fullföljd grundskole- utbildning t.ex. skall behärska grundläggande matematiskt tän- kande och dess tillämpning i vardagslivet måste självklart framgå i kursplanen för matematik. Att inte upprepa kunskapsmålen, som finns uttryckta i kursplanerna, i de övergripande målen i läroplanen gör målsystemet tydligare och mer stringent. Med utbildningsmål avses de nationella mål för un- dervisningen som anges i läroplanen och kursplanerna. Om det på skolorna finns behov av lokala mål för att utvärdera den egna verk- samheten bör detta inte vara ett statligt krav utan något man lokalt kan välja. Sådana mål är en form av verksamhetsmål eller process- mål som mer handlar om lokala ambitioner för skolutveckling i allmänhet eller för en eventuell profilering av skolans verksamhet. Lokala mål får dock inte komma i konflikt med de nationella målen för skolan. Under rubriken skolans utveckling i Lpo 94 finns följande text. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot uppställda mål. Huvudmannen har ett givet ansvar för att så sker. Den dagliga pe- dagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar är förutsättningar för att skolan utvecklas kvalitativt. Detta kräver att undervisningsmålen ständigt prövas, resultaten följs upp och utvärde- ras och att nya metoder prövas och utvecklas. Ett sådant arbete måste ske i ett aktivt samspel mellan skolans personal och elever och i nära kontakt med såväl hemmen som med det omgivande samhället. Begreppet undervisningsmål i läroplanen är som texten ovan be- skriver inte liktydigt med de nationella mål för undervisningen som föreslås inom ramen för en samlad läroplan för . Där- för bör begreppet undervisningsmål ersättas med undervis- ningen i stycket ovan. Det är alltså inte frågan om att lokalt pröva de nationella målen för undervisningen utan den egna planeringen och utformningen av undervisningen. Det innebär inte att man på skolan inte längre måste planera sin verksamhet och undervisning så att de nationella målen nås. Planeringen skall enligt dagens bestämmelser dokumenteras i ar- betsplanen. Enligt grundskoleförordningen är arbetsplanen till för genomförandet av de fastställda målen för utbildningen och den skall kontinuerligt följas upp och utvärderas. Det är alltså i arbets- planen som den lokala planeringen av hur undervisningen skall genomföras för att nå de nationella målen skall finnas. I kvalitets- redovisningen skall det bland annat klargöras på vilket sätt plane- ringen och genomförandet av undervisning leder mot de nationella målen. Kvalitetsredovisningen blir därmed ett led i den kontinuer- liga uppföljningen och utvärderingen av undervisningen. har föreslagit att arbetsplanen skall utgå ur författningen. Om arbetsplanen får en tydligare funktion som ett lokalt pedagogiskt planeringsinstrument kan frågan behöva ses över på nytt. Det finns enligt min bedömning skäl att förtydliga kraven på planering och uppföljning. Detta bör kunna ske i sam- band med en eventuell revidering av Lpo 94 eller inom ramen för den skollagsberedning som pågår inom . Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Föreskrifter om bedömning av elevens kunskaper bör ingå som en del i kursplanen. Dessa föreskrifter föreslås få . Under denna rubrik anges kunskapskra- ven i ämnet. För de årskurser där betyg inte sätts bör det finnas kunskapskrav som anger vad som krävs för godtagbara kunska- per. För årskurs 9 anges kunskapskraven för betygsstegen God- känt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Skolans och huvudmannens ansvar för att eleverna ges möjlighet att nå kunskapskraven för godtagbara kunskaper respektive be- tyget Godkänt skall anges i läroplanen. I ett förändrat målsystem krävs att sättet att ange kunskapskraven anpassas till att läroplanen och kursplanerna har en ny struktur. utgör mål att uppnå betygskriterier för betyget Godkänd.TPF17FPT I och med att begreppet mål att uppnå föreslås tas bort i kurspla- nerna ligger det nära till hands att, givet dagens betygssystem, på samma sätt som för gymnasieskolan ange betygskriterier för bety- get Godkänd. I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 16) uttrycker regeringen att betyg bör bli obligatoriska från och med årskurs 6 samt att antalet betygssteg skall vara fler än . En arbetsgrupp inom fick i uppdrag att utreda och föreslå en betygsskala med flera steg än för alla skolformer där betyg skall sättasTPF18FPT. En utgångspunkt för arbetsgruppens arbete är att betyg skall sättas från årskurs 6 i . I mina direktiv ingår att pröva hur betygskriterierna kan samverka med ett reformerat målsystem samt om och i så fall hur betygskriterierna behöver anpassas. Mina överväganden om bedömning och betygssättning utgår från dagens betygssystem. Jag bedömer att mina förslag inte kommer i konflikt med arbetsgrup- pens fortsatta arbete utan kan tillämpas oberoende av antal betygs- steg och vid vilken årskurs betyg introduceras i . 17TP PT ersätts betygsbeteckningarna Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd med Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt. 18TP PT En ny betygsskala, regeringsbeslut , bilaga till protokoll § 41 Förslag till utformning och utveckling av målsystemet har utöver betygskriterier för betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd fastställt vad som benämns Bedömningens in- riktning. I författningssamlingTPF19FPT föreskrivs med stöd av grundskoleförordningen (1994:1194) 7 kap. 8 § andra stycket de betygskriterier som skall gälla för ämnen i . Föreskrif- terna anger bedömningens inriktning samt betygskriterier för Väl godkänd respektive Mycket väl godkänd för varje ämne. I inledningen till skriften Kursplaner och betygskriterierTPF20FPT skriver : I avsnittet bedömningens inriktning beskrivs de kunskaper och kun- skapskvaliteter som skall bedömas oavsett betygssteg. Avsnittet utgör en brygga mellan kursplaner och betygskriterier och ett stöd i det lo- kala arbetet med att konkretisera och fastställa de kunskapskvaliteter som skall ligga till grund för bedömningen av eleven. förklaring till avsnittet Bedömningens inriktning måste ses som något verket bedömer behövs för att betygskriterierna skall kunna tolkas och tillämpas. I grundskoleförordningen finns dock inget uttalat bemyndigande att utfärda föreskrifter om be- dömningens inriktning, varför det är osäkert om i före- skrifter kan fastställa annat än betygskriterier. Även i de kursplaner som gällde fanns bedömningens inriktning angiven. I kommentarer till kursplanerna var bedömningens in- riktning fogad till betygskriterierna för varje ämneTPF21FPT. Bedömning- ens inriktning hade då karaktären av allmänna råd. Rådet syftade till att uttrycka de kvaliteter som undervisningen skulle inriktas mot och utgjorde på så sätt en brygga mellan kursplan och betygskrite- rier. Att bedömningens inriktning har gjorts om från att vara all- männa råd till bindande föreskrifter utan ett tydligt bemyndigande i grundskoleförordningen förstärker oklarheten i anvisningarnas rättsliga ställning. Bedömningens inriktning utgör en del av målsy- stemet som lärarna skall följa, även om det inte finns klart fram- skrivet i grundskoleförordningen som ett bemyndigande att med- dela sådana föreskrifter. Det finns skäl att ta ställning till om det i föreskriftens form be- hövs texter av den typ som finns under . Innehållet liknar målen att sträva mot. I en artikel i 19TP PT föreskrifter om betygskriterier för ämnen (SKOLFS 2000:141) 20TP PT (1991) Kursplaner och betygskriterier, –X 21TP PT databas (1999/00), tillgänglig via Förslag till utformning och utveckling av målsystemet GrundskoletidningenTPF22FPT skriver : Gör man en analys av avsnittet Bedömningens inriktning i alla ämnen kommer man att finna att de förmågor som eleverna ska utveckla är de samma i ämne efter ämne.. Erfarenheterna av betygssystemet visar att lärarna behöver handledning i sitt bedömningsarbete och det är logiskt att ge lä- rarna sådant stöd i någon form, t.ex. i föreskrifter eller i allmänna råd. Innehållet i sådana föreskrifter bör vara av ett annat slag än . Det är viktigt att föreskrifterna betonar vad läraren skall ha med i sitt underlag för bedömningen. För de lägre åldrarna handlar det om att bedöma elevernas kunskaper i relation till kursplanens mål och huvudsakliga innehåll. I de årskurser där betyg skall sättas finns föreskrifter som anger kunskapskraven för de olika betygs- stegen. Därför föreslår jag att föreskrifter om bedömning skall fin- nas samlade under en rubrik som heter för bedömning. Att bedöma elevernas kunskaper är inte bara en fråga om betygs- sättning. skall läraren följa elevernas kunskapsutveckling och bedöma i vad mån eleverna är på väg mot målen. Läraren skall t.ex. vid utvecklingssamtalet grunda sin infor- mation på en utvärdering av elevens kunskapsutveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna. Dagens system med mål att uppnå som anger nivån för betyget Godkänd och betygskriterier för nivåerna Väl godkänd och Mycket väl godkänd behöver revideras. Som en konsekvens av mitt förslag att benämningen mål att uppnå tas bort är det nödvändigt att for- mulera kraven för godtagbara kunskaper på ett annat sätt. I de års- kurser som är nationellt fastställda som avstämningstillfällen, se avsnitt 2.5, är det särskilt angeläget att kunna avgöra om eleverna har uppfyllt kunskapskraven. För de årskurser där eleverna inte får betyg måste kunskapskraven anges i tydliga föreskrifter. Frågan är vad dessa föreskrifter bör kallas när benämningen mål att uppnå utgår. Eftersom det handlar om krav på kunskaper i ett ämne faller det sig naturligt att kalla det för kunskapskrav för godtagbara kun- skaper. I årskurs 9 finns det mål att uppnå som avser kraven för betyget Godkänd och betygskriterier för Väl godkänd och Mycket väl god- 22TP , Vägen till IUP, Nr 6/2006 Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Den enkla lösningen vore att behålla begreppet betygskrite- rier och införa betygskriterier även för betyget Godkänd. Det skulle ge ett enhetligt system med betygskriterier för alla betygs- steg i såväl som gymnasieskolan. Min bedömning är dock att det är bättre att använda begreppet kunskapskrav även för årskurs 9 och ange kunskapskraven för betygsstegen Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Bedömningen bygger förvisso på att dagens betygssystem är givet, men även med fler betygssteg i bör kunskapskrav kunna formuleras. Om det sker för varje eller endast för vissa betygssteg är något för den arbetsgrupp som arbetar med frågan att fundera över. har skolhuvudmannen och skolan enligt läroplanenTPF23FPT ansvar för att eleverna ges möjlighet att nå mål att uppnå. Eftersom mål att uppnå föreslås utgå som benämning måste detta ansvar formuleras på ett annat sätt. Mitt förslag är att kunskapskraven för godtagbara kunskaper respektive för betyget Godkänd anger skolans och skol- huvudmannens ansvar på samma sätt som mål att uppnå anger an- svaret . Detta ansvar bör göras tydligt i läroplanen. Frågan har även betydelse för det pågående arbetet med en ny skollag. I Skol- lagskommitténs förslag (SOU 2002:121) knyts elevens rätt att få särskilt stöd tydligt till rätten att få möjlighet att uppnå skolans mål. Kunskapskraven i kursplanerna anger således vilka krav som ställs på eleverna. Det faktum att skolorna och skolhuvudmännen ansvarar för att eleverna ges möjlighet att nå kunskapskraven inne- bär också ett resultatkrav på skolorna. Statens krav på skolorna och skolhuvudmännen är att de skall visa att eleverna når kunskapskra- ven. Gör de inte det måste skolhuvudmannen t.ex. överväga hur resurserna till skolorna bättre kan fördelas. Rektorn på respektive skola måste i sin tur bland annat bedöma hur lärare och stödresur- ser bäst kan utnyttjas. Den statliga skolinspektionen har en viktig uppgift att bedöma hur väl skolhuvudmannen och skolorna följer upp och analyserar resultaten och vidtar lämpliga åtgärder. 2.4.3Om likvärdighet i terminsbetyg sätts betyg från och med hösten i årskurs 8. För denna årskurs finns inga nationella mål eller betygskriterier angivna. En- ligt grundskoleförordningen skall läraren bedöma de kunskaper 23TP PT Lpo 94 avsnitt 2 Mål och riktlinjer Förslag till utformning och utveckling av målsystemet som eleven inhämtat i ämnet eller ämnesblocket fram till och med den aktuella terminen. Då det avgörs lokalt hur långt man har pla- nerat hinna till denna tidpunkt bedöms inte kunskaperna efter en nationell enhetlig angivelse. I årskurs 8 finns det inte heller ämnes- prov att stödja bedömningen på, endast diagnosmaterial för vissa ämnen. Prov i provbank saknas i stort settTPF24FPT men håller enligt Skol- verket på att utvecklas i några ämnen. Det får till följd att betygs- sättningen före det att slutbetyg sätts i ämnet inte är nationellt lik- värdig. Det är en avvägningsfråga hur viktigt det är med en nationell lik- värdighet i betygen i tidigare årskurser. Om man skall ställa ett så- dant krav måste det fastställas nationella kunskapskrav för varje termin eller åtminstone varje årskurs före årskurs 9 där betyg skall sättas. Det är enligt min bedömning inte lämpligt, bland annat för att det skulle medföra en alltför omfattande kravsamling i kurspla- nerna. Det bör räcka med att betyg som sätts innan den termin då slutbetyg ges är en form av prognosbetyg. Betygssättningen bör bygga på en bedömning av elevens kunskaper i relation till de kun- skaper en elev bör ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven för årskurs 9. 2.4.4Föreskrifter om bedömning bör ingå som en del i en kursplan I skrift Kursplaner och betygskriterier 2000 – grundsko- lanTPF25FPT finns – utan källhänvisning till regeringens förordning om kursplaner för (SKOLFS 2000:135) – de kursplaner som gäller . Skriften inleds med rubrikerna Kursplaner och Bedömning. Rubriken presenteras som om avsnit- tet är en del av kursplanen, och det klarläggs inte att avsnittet be- dömning inte det formellt inte är så. En jämförelse med författ- ningen visar att texten under rubriken är förordnings- text, medan texten under Bedömning inte kan ses som annat än en kommenterande och förklarande text till grundskoleförordningen och föreskrifter om betygskriterier. Bristen på tydlighet i vad som är förordning, föreskrifter, kom- mentarer eller annan information i skrift är besvärande, 24TP PT finns tre provuppgifter i ämnet hem- och konsumentkunskap i provbanken för . 25TP PT (2000) Kursplaner och betygskriterier Förslag till utformning och utveckling av målsystemet även om det kanske inte är ett problem för den enskilde läraren som troligen uppfattar allt som kommer från staten som bestäm- melser. Utifrån principiella utgångspunkter kan det inte accepteras om det i skrifter där författningar som kursplaner och betygskrite- rier publicerats inte klarläggs vad som är bindande föreskrifter re- spektive annan typ av information. Det måste vara tydligt för lärare och skolledare vad som är bindande bestämmelser – lag, förordning eller föreskrifter – respektive allmänna råd eller annan information i publikationer från staten. Det är därför rimligt att bestämmelserna i grundskoleförordningen ändras så att det klart framgår att före- skrifter om bedömning är en del i kursplanerna. Då både målen och kunskapskraven finns i kursplanen får lärarna ett samlat styrdoku- ment för både undervisningsplaneringen och bedömningsarbetet. I grundskoleförordningen (1994:1194) föreskrivs i 2 kap. 6 § att kursplanerna fastställs av regeringen och i 7 kap. 8 § att skall fastställa betygskriterier för betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Kursplanernas mål att uppnå utgör kra- ven för betyget Godkänd vilket innebär att regeringen fastställer godkändnivån och övriga betygsnivåer. Det har medfört att om man vill ändra på betygskriterierna för nivån Godkänd så måste regeringen besluta om förändringar i kursplanernas mål. Detta skedde senast i samband med bestämmelsen i 7 kap. 8 § sista stycket i grundskoleförordningen, som medger vissa undantag i betygssättningen för elever med funktionshinder. Om förslaget att det skall finnas kunskapskrav för alla de tre betygsstegen i grund- skolans ämnen genomförs, så undviks problemet att regeringen fastställer föreskrifterna för godkändnivån och övriga betygsnivåer. Kursplanernas mål, innehåll och grund för bedömning skall en- ligt mitt förslag vara starkt kopplade till ämnets karaktär. Kurspla- nerna skall vidare vara utformade så att de är funktionella såsom statligt styrinstrument. Detta kräver att har både egen kompetens och inlånad kompetens när kursplanerna skall utarbe- tas. Jag anser att kursplanerna också måste väl förankrade hos dem som skall använda kursplanerna. I avsnitt 2.6.1 Kursplanearbete redogörs mer i detalj för vad som bör ingå i ett kursplanearbete. För gymnasieskolans kursplaner är det som fastställer alla delar i kursplanerna och därmed har ett samlat ansvar för att kursplanerna och betygskriterierna är fungerande helheter. Det finns skäl att överväga om det bör vara så även för . De förslag till kursplaner som tagit fram skall med dagens Förslag till utformning och utveckling av målsystemet ordning sedan fastställas av regeringen. Det är enligt min bedöm- ning mer ändamålsenligt och praktiskt om även fast- ställer kursplaner för . Om en sådan ordning införs innebär det att det ställs större krav på regeringens uppdrag och beställning till . Erfarenheten från kursplanearbetet är att regeringens styrning av arbetet var ytterst begränsad. Oavsett om det är regeringen eller som fastställer kurs- planer, måste regeringen enligt min bedömning noga precisera de krav som kursplanearbete skall utgå från. 2.4.5Komplettering med belysande exempel Oberoende av hur väl målen och kunskapskraven formuleras kan det befaras att de uppfattas som abstrakta och lämnar en osäkerhet i tolkningen. Att i kommentarmaterial eller på annat sätt ange kon- kreta exempel på hur målen och kunskapskraven kan tolkas medför att lärarna och eleverna kan få en bättre förståelse av vilka kun- skapskvaliteter kunskapskraven syftar till att beskriva. Hur sådana kommentarmaterial kan utformas framgår av utredningens exempel i matematik i kapitel 6. Publiceringen av belysande exempel kan även ske på det sätt som görs på (be- tygswebben, ). Det bör finnas nationellt fastställda avstämningstillfällen i slutet av årskurserna 3 och 6. I kursplanerna bör för dessa årskurser anges ett huvudsakligt ämnesinnehåll och kunskapskrav för godtagbara kunskaper. I årskurs 3 bör detta gälla för matematik och svenska och i årskurs 6 för samtliga ämnen. Det bör även finnas nationella avstämningstillfällen i årskurs 3 för ämnen inom de naturorienterande och samhällsorienterande områdena. Mycket talar för att det för samtliga ämnen bör fin- nas ett huvudsakligt ämnesinnehåll i årskurs 3. Detta förutsätter en översyn av ämnen och särskilt av vilka ämnen som bör finnas i de tidigare årskurserna. Förslag till utformning och utveckling av målsystemet I detta avsnitt behandlas i enlighet med utredningens direktiv över- väganden och förslag om avstämningstillfällen i . En särskild problematik är de natur- respektive samhällsorienterande ämnena där undervisning kan ske ämnesintegrerat och eleverna kan få betyg i enskilda ämnen eller i ämnesblock. I dagens kursplaner anges mål att uppnå efter det femte respek- tive nionde skolåret. Detta tillsammans med information från främst har lett till att begreppet skolår i flera sam- manhang ersatt begreppet årskurs. Motivet är att kopplingen mellan i skolgången och en specifik lärokurs inte är självklar. Det finns dock inte i skollagen eller i grundskoleförordningen nå- got stöd för att ersätta årskursbegreppet. tog i sitt betänkande (SOU 2002:121) ställning för att begreppet årskurs av rättssäkerhetsskäl bör behållas och motiverade detta med att det är nödvändigt för att på ett precist sätt reglera elevernas rättigheter och skyldigheter samt ange den position i systemet där en elev befinner sig, t.ex. när betyg skall sättas eller när nationella prov skall hållas. Jag delar bedömning och an- vänder därför i mina förslag begreppet årskurs. 2.5.1Motiv till regelbundna nationella avstämningstillfällen Enligt mina direktiv skall det prövas om mål skall fastställas för tre eller fyra tillfällen i den obligatoriska skolan samt vid vilka tillfällen detta skall ske. I dagens kursplaner finns det mål att uppnå för årskurs 5 i alla ämnen. Regeringen bedömde i budget- propositionen för att det skall finnas ett antal regelbundna, obligatoriska kontrollstationer, att en översyn av skolans mål skall genomföras och angav att man avser att utreda frågan om målrela- terade och obligatoriska betyg från årskurs 6. Som ett led i införandet av sådana avstämningstillfällen uppdrog regeringen åt att utarbeta mål att uppnå och nationella prov i svenska och matematik för årskurs 3TPF26FPT. I uppdraget påtalas att syftet med regelbundna, obligatoriska kon- trollstationer är att sätta en lägsta garanterad nivå för lärarnas kon- tinuerliga utvärdering och uppföljning. skall under sitt arbete med uppdraget samråda med Utredningen om mål och 26TP PT Uppdrag till att föreslå mål att uppnå och nationella prov i årskurs 3 2006- 11-30 (U2006/8951/S) Förslag till utformning och utveckling av målsystemet Ett sådant samråd har också skett . Dagens mål att uppnå i kursplanerna för årskurs 5 har flera syf- ten. Det främsta syftet bedöms vara att de skall utgöra grund för både lokal och nationell utvärdering. Skolan och skolhuvudmannen ges en möjlighet att bedöma hur kunskapsresultaten ser ut vid en årskurs, relaterat till nationellt fastlagda krav. Avstämningarna ger också förutsättningar för att låta resultaten påverka de insatser som behövs för att åtgärda eventuella kunskapsbrister, t.ex. genom omfördelning av resurser eller stödinsatser. På nationell nivå ger målen i årskurs 5 en möjlighet att få en bild av situationen i landet som en del av det nationella uppföljningsar- betet.