sou · GVB360d8 · 2008-01-01 00:00:00 — Vårfroster är ett mindre problem för björk, tall och lärk än för många övriga trädslag. Snöbrott drabbar både våra barr- och lövträd. Risken för snöbrott är störst då snö faller vid temperaturer nära nollstrecket. Eftersom temperaturhöjningen är större i norr finns är det möjligt att risken ökar, speciellt i och . På bör risken minska i då mängden nederbörd som faller i form av snö börjar bli låg. 4.6Torka och komplexa klimatskador Träd blir gamla och de har därmed en god förmåga att klara av väderlekspåfrestningar, som inträffar under den långa livstiden. Extrem väderlek, torka eller frost, vid en för trädet känslig tidpunkt, innebär dock stress, som kan leda till direkta väderleksskador. Väderleksstress kan utan att ge synliga skador även göra trädet känsligt för insekts- och svampangrepp. Vädret påverkar inte bara trädet direkt, utan har också betydelse för patogena svampars och skadeinsekters angreppsförmåga och fortsatta livscykelsförlopp. När det gäller skador på träd är ett långsiktigt perspektiv nödvändigt. Sjukdomsförlopp kan dra ut över och blir därmed svåra att överblicka. Risken är stor att man drar felaktiga slutsatser. Det långsiktiga perspektivet innebär också att vi behöver knyta ihop äldre beprövad kunskap om skador med vår tids erfarenheter och med ny forskning. Man har i olika sammanhang pekat på att granen i högre grad drabbas av olika typer av mer diffusa klimatskador då den odlas utanför sitt naturliga utbredningsområde (se Sonesson 2004). Granen växer naturligt i bergsområden i den nemorala zonen av , i boreala och i stora områden i , och (Spiecker m fl 2004). I har man kunnat urskilja ståndortsfaktorer som är speciellt ogynn- samma (hög lerhalt samt omväxlande hög och lägre grundvatten- nivå, 1988) eller provenienser som varit känsliga (rumänska, sydpolska, Ravensbeck 1991). hade man omfattande problem med syrebrist i granplanteringar fram- förallt på lerjordar i sydvästra (och ) (1994). Många träd dog och hela bestånd förstördes. De bestånd som drabbats av syrebristskador drabbas året efter av torkskador och eftersom endast ytliga rotsystem överlevt, blev granarna extra känsliga för torka. När man sökte förklaringar till en ökad förekomst av granar med kådflöden längs stammen (gråtande granar) framstod någon form av klimatinducerad skada som en av de mer troliga hypoteserna, antingen torkstress (som i sin tur antingen kan bero på låga grundvattennivåer eller på varma vintrar) eller en effekt av varma vintrar som givit tidig start med åtföljande frostskador, speciellt 91 (m fl. För dessa skador såg man istället en viss ökad känslighet för nordliga provenienser. Kådflödesskadorna, som även observerats i , blev emellertid inte speciellt omfattande . De värst drabbade bestånden avverkades och andra återhämtade sig, i vissa fall dock med bestående kvalitetsskador. Man kan dock förvänta sig att frekvensen av torrsomrar med låga grundvatten- nivåer ökar, speciellt i . Frekvensen av varma vintrar kommer med stor säkerhet att öka i hela landet. Risken finns därför för att torkskador och kådflödesskador ökar i omfattning. Det har också funnits skadebilder, framförallt under 70-, 80- och , som sannolikt haft med extra hög expone- ring till luftföroreningar att göra. har vi haft med ekar som dött i och övriga . Omfattande ekdöd har dock inträffat tidigare i . I räknar man med tre perioder med ekdöd före den nu pågående. Den längsta av dessa började1911 och varade till 1925 (2002). Vad är anledningen till ekdöd? De tre föregående ekdödsperioderna i har alla initierats av svår torka och/eller frost. Extrema väderleksför- hållanden är i allmänhet inte tillräckligt för att ekar ska duka under, men de blir nedsatta och får minskad motståndskraft mot sekun- dära skadegörare. Sannolikt kan perioder av sommartorka och extrem kyla förklara den nu pågående ekdöden (2002). Om perioder med extrem kyla är en viktig faktor skulle problemen kunna minska . Den återkommande förekomsten av liknande problem i indikerar dock att komplexa skador kan uppstå även i ett mildare klimat. Skogsbränderna ökade i (Skogsstatistisk 1954 1980), men har därefter minskat igen tack vare en förbättrad brandbekämpning. har emellertid den statliga finansieringen av brandövervakning med flyg ifrågasatts. Risken för skogsbrand kommer sannolikt att öka i hela landet till följd av en ökad frekvens av heta sommarperioder med stort vattenunderskott (Suffling 1992), sannolikt mest i där somrarna i genomsnitt blir torrare. 5 Hur påverkas skogbruket? Faktorer som påverkar hur kraftig markberedning som behövs för att möjliggöra en godtagbar föryngring är bland annat markens bördighet och fuktighet, förekomst av snytbaggar, hur stark påverkan av vilt och gnagare man kan räkna med och risk för torka. Med ökande bördighet ökar konkurrensen från hyggesvegeta- tionen, sannolikt i högre grad norröver. Både hjortvilt och snyt- baggar kommer troligen att uppskatta ett varmare klimat, också de i speciellt hög grad norröver (jfr kap 4). En anpassning kommer dock att kunna ske gradvis över tiden eftersom problemen är av direkt natur. 5.2Drivning och uttransport av virke I avverkningsplaneringen klassar man vissa områden som s.k. "vintertrakter", vilket innebär att man behöver tjälad mark för att klara avverkning utan oacceptabla markskador. I ett klimat med kortare tidsperioder med tjälad mark alternativt endast sporadiska tjälepisoder uppstår problem för skogsbruket med kostnader för ojämn resursallokering eller skadeförebyggande åtgärder. Vissa skogsområden, t.ex. myrholmar, är dessutom tekniskt svåra eller omöjliga att nå utan tjäle. En mycket begränsad andel av drivningen kommer att kunna genomföras på tjälad mark, och då främst i norra . Studier har dock visat att det inte i första hand är markens bärighet som påverkar åtkomsten av virket utan snarare hur beståndet ligger i terrängen och i förhållande till väg samt statusen på skogsbilvägen. Kortare perioder med tjälad mark och ökad nederbörd och vinter kommer sannolikt att medföra ökad risk för körskador, vilket i sin tur kan ge skador på den biologiska mångfalden då sediment, organiskt material eller stora näringsmängder transpor- teras ut i avrinnande vatten. Risken för ökade problem med drivning pekar mot att dikes- rensning på vissa håll kan bidra till att motverka problemen. Uttransport av virke via skogsbilväg utförs åtgärder i flera hundra tusen skogsbestånd i landet. Varje sådan åtgärd ger upphov till transporter av olika slag, både i terräng och på väg. Det handlar om förflyttning av virke, maskiner, plantor och personal som arbetar med avverkning, maskinservice, skogsvård och planering etc. Vägarnas betydelse i det skogliga transportsystemet ökar i takt med att avverkning och transport alltmer kan ses som en integrerad del av industrins produktions- process. Det totala vägnätet i är , varav ca hälften utgörs av skogsbilvägar. Omfattningen av nybyggnad och förbättring av dessa uppgår till /år. Klimatförändringarna innebär sannnolikt ökad vintertempe- ratur, ökad årlig medelnederbörd samt att den ökade nederbörden kommer mer som regn och främst , vinter och vår, mer i norra och mindre i . Detta innebär att tjäl- perioden reduceras och perioden med tjälloss- ningsförhållanden ökar såväl frekvensmässigt som varaktigt. Följderna blir en ökad belastning på vägtrummor och vägkrop- parnas stabilitet samt en reduktion i vägarnas tillgänglighet. En sådan utveckling ökar således kraven på skogsbilvägsystemet En bedömning utifrån klimatscenarierna är att det är i synnerhet i sydvästra och i södra som problemen kan bli stora. Drift av skogsbilvägar kan påverka miljön på flera sätt och i olika grad beroende på hur åtgärderna utförs. Äldre vägar har byggts med sämre avrinningsteknik än nya, ofta med direkt utsläpp i vattendrag. Äldre vägar följer ofta kulturella stråk i geografin d v s längs vattendrag och lågt placerade i terrängen. Detta kan få framtida följder vid ökad nederbörd så som okontrollerade utsläpp eller erosionsproblem av vägar. Vägsystem med dåliga vägkroppar som nyttjas under svåra förutsättningar kan leda till vägkollaps, där körspår blir djupa och kan fungera som avrinningsdiken. Ökad avrinning i kombination med bristfälliga dikessystem kan resultera i ökade urlakning som skadar livet i mottagande vattendrag. I värsta fall kan även vattentäkter för dricksvatten påverkas. Nybyggnation kan ibland medföra att effekterna på miljön reduceras. Graden av påverkan på värdefulla natur- och kulturmiljövärden, respektive på mark och vatten generellt, beror i hög grad på kunskap och förmåga hos dem som jobbar med planering och byggande att uppnå en funktionell miljöhänsyn. Sammantaget bedöms klimat- förändringens påverkan på skogsbilvägarna som stor och att det finns behov av ökad kunskap om hur man skall sköta och anpassa befintliga och tillkommande vägar till framtida förhållanden. Det allmänna vägnätets betydelse för virkestransporter Den minskade tillgängligheten på råvara och bristande standard på de statliga vägarna orsakar skogsnäringen stora kost- nader. analyser gjorda på Skogforsk respektive 1999 av skogsnäringens kostnader för bristande vägstandard i det allmänna vägnätet visade på en total årlig kostnad på ca 750 respektive eller 15–/m³fub. I kostna- derna ingick både direkta transportkostnader och lagerkostnader. För att klara industriförsörjningen i ett framtida klimat avsevärt måste skogsbruket sannolikt öka virkeslagren vid bäriga vägar. Instabila vintrar med svårare tjällossning och större nederbörds- mängder och vår kommer att skapa större variationer mellan åren vilket innebär att säkerhetsmarginalen i planeringen måste öka. Antaget en lagerökning med 50–jämfört med och utredningar skulle detta motsvara en kostnad på ca 24–/m³fub i dagens penningvärde för ökade transport- och lager- kostnader. För en avverkningsvolym på 100 miljoner m³fub en total kostnad för skogsindustrin på 2400–. Kostnaden är en ökning jämfört med dagens nivå med ca 8– /m³fub. 5.3Hur påverkas den svenska skogssektorn av effekter i omvärlden? Utifrån föreliggande klimatscenarier (IPCC) bedöms att skogs- tillväxten netto på medellång sikt ökar svagt i den boreala zonen, minskar svagt i den tempererade zonen – dock starkt i – och minskar starkt i den tropiska zonen. En möjlig-trolig utveckling är att den ekonomiska utvecklingen i relativa tal – kort- och långsiktigt - kommer att bli relativt måttlig i de mest utvecklade länderna (, , EU 15, , , ), relativt hög i östra och länder i en tidig industrialiseringsfas i övriga världen (framför allt men även ) och relativt låg i övrigt. Det förutsätts att förnybara råvaror och energikällor, som träfiber, kommer att ha god konkurrenskraft gentemot de icke förnybara. Det finns ganska starka samband mellan ett lands ekonomiska utvecklingsnivå mätt t.ex. som BNP per capita och konsumtionen av skogsindustriprodukter och virke för energiändamål. Särskilt starkt är sambandet för papper. När välfärden ökar stiger konsum- tionen av t.ex. tidnings-, tryck-, förpacknings- och mjukpapper. I de allra mest utvecklade länderna kan man dock skönja en utplaning av papperskonsumtionen. Ser man till hela världsdelar med en stor variation i utvecklingsgrad mellan länderna, som t ex och inkl. , stiger konsumtionen fort- farande men i relativa tal ofta mindre . Konsumtionen av solidträ och skivor är förutom av BNP även beroende av hur lämpligt trä är som byggmaterial i det aktuella klimatet och på traditioner, som i sin tur kan bero på historisk tillgång på trä. Tabell 5.1 Ett tänkbart framtidsscenario för tillgång på träfiber, efterfrågan på skogsindustriprodukter resp. skogsbränsle och balans mellan tillgång och efterfrågan på träfiber i olika regioner i världen baserat på antaganden i texten och andra bedömningar Användningen av virke för energiändamål i länder med låg utvecklingsnivå är generellt stor. Bristande tillgång pressar dock ner användningen i många länder. Det gäller t.ex. stora delar av . Med stigande välstånd i de utvecklade länderna har använd- ningen, åtminstone fram till , minskat kraftigt. Det har skett en övergång till andra tillgängliga och mer effektiva energikällor. Men med införandet av mål om hållbar utveckling samt befarade klimatförändringar har användningen av virke i många utvecklade länder börjat ta ny fart. Användningen ökar framför allt till följd av politiska styrmedel, t.ex. skatter och utsläppsrätter. Ovan nämnda antaganden tillsammans med andra bedömningar leder till ett tänkbart framtidsscenario som redovisas i tabell 5.1 Enligt scenariot sjunker tillgången på träfiber i hela världen utom i den boreala zonen där den ökar. Där tillgången minskar, t.ex. i , är det främst en följd av klimatföränd- ringarna. Dessa leder troligen till att en del av den befintliga skogen med tiden skadas av klimatrelaterade orsaker (s.k. naturlig avgång). Enligt scenariot ökar efterfrågan på träfiber i alla områden. Det är dock endast och , med sina stora och sannolikt ökande reserver av boreal skog, som har goda fysiska förut- sättningar att klara av att tillgodose någon betydande del av den ökade globala efterfrågan. Det är emellertid tveksamt om det är möjligt att så kraftigt bygga ut avverkningskapaciteten ens fram . Allra svårast att tillgodose behovet blir det i med en mycket stor befolkning, en god ekonomisk tillväxt och en liten virkestillgång per capita. Effekter på svensk skogsindustri och svensk skogsproduktion Efterfrågan på skogsindustriprodukter både nationellt och på exportmarknaderna kommer enligt scenariot att öka. Ökningen i relativa tal blir svag på de traditionella marknaderna (och ) men nästan lika stark i absoluta tal (efterfrågan per capita) som i t.ex. . Ökningstakten blir större för papper än för solidträ. I blir den totala ökningen stark både i absoluta och relativa tal. kan mycket väl bli en viktig framtida marknad för svenska skogsindustriprodukter. Pappersproduktionen och då framför allt den produktion som baseras på mekanisk massa kan komma att bli drabbad av konkurrens om virket från energisektorn. Enligt scenariot ser framtidsutsikterna för svensk skogsindustri ändå relativt gynnsamma ut. En svagt ökande tillgång på råvara ger ett visst expansionsutrymme och efterfrågan på exportmarknaderna blir god. Till följd av att efterfrågan ökar mer än virkesproduktionen i världen finns goda förutsättningar för högre produktpriser. kommer sannolikt råvarupriserna att stiga vilket sätter press på lönsamheten. Enligt scenariot har också det svenska skogsbruket mycket gynnsamma framtidsutsikter på denna sikt. En ökad efterfråga på skogsprodukter och breddad avsättningsmarknad (energi- och drivmedelsmarknaden) medför sannolikt stigande virkespriser och ökad lönsamhet. En förbättrad lönsamhet resulterar troligen i ökade investeringar i virkesproduktion vilket troligen ger större råvaruutbud på lång sikt. Konkurrensen på ett par decenniers sikt kommer framför allt från . Kostnaderna för att utnyttja de enorma ryska virkestillgångarna kan dock bli höga till följd av dålig infrastruktur och låg befolkningstäthet där tillgångarna finns. En alternativ utveckling är att den ökade efterfrågan på biobränsle genererar en påtagligt ökad produktion i och andra delar av världen där den ovan antagits minska. Vidare kan man tänka sig att i-ländernas pappersförbrukning sjunker till följd av datorutveckling och ökat miljö- tänkande när det gäller pappersförpackningar, samt att många utvecklingsländer i och med det kan utvecklas utan passera det skede av hög förbrukning av primärvirke till papper där många i- länder nu är. Allt detta innebär en totalt sett mer positiv utveckling för världen, vilket sannolikt ändå innebär en större ökning i efterfrågan på biomassa än i scenariet ovan (mer för el). Sannolikt förändras därför inte slutsatserna nämnvärt. 5.4Hur påverkas arbetet med klara miljömålet Levande skogar? Bevarande av skyddsvärd skogsmark Artbevarandet försvåras av en rad stressande faktorer som till exempel fragmentering, försämring och förstö- relse av livsmiljöer, spridning av invasiva främmande arter och föroreningar. finns det en utdöendeskuld för den biolo- giska mångfalden då arter i små isolerade biotoper ännu inte hunnit försvinna. Detta medför att en stor mängd arter hotas av utrotning. Klimatförändringarna, inklusive väderextremer, förstärker denna effekt eftersom förutsättningarna på en viss plats ändras. Arterna kan reagera på klimatförändringarna med att förskjuta sitt utbredningsområde, anpassa sig eller bli utrotade. Deras spridning försvåras emellertid av fragmenteringen av deras livs- miljöer och förändringarna sker så snabbt att möjligheten till anpassning är liten. Mildare och fuktigare vintrar samt ökad näringsomsättning gör i många fall att fler arter kommer att kunna vara med och konkurrera om utrymmet på en viss ståndort, ibland till nackdel för en art med skyddsbehov på plats, ibland till fördel för en art söderifrån. Arter som finns naturligt i landskapet riskerar såle- des att ersättas av andra, konkurrensstarka arter. Om skogen sköts på samma sätt som kommer dessutom större arealer skog att ha så täta kronskikt att endast lite kan växa på marken, speciellt om skogsägare väljer att öka satsningen på rena granbestånd i och . Arter med begränsad spridningsförmåga och speciella ståndorts- krav eller krav på ljusklimat kan få särskilt svårt att hinna flytta norrut. Detta gäller exempelvis många kalkkrävande arter, eftersom det på många håll är långt mellan de kalkrika biotoperna. Att det i relativt hög takt uppstår nya kombinationer av ljus-, temperatur- och fuktklimat och geologi som färre arter är anpassade till, medan vissa gamla kombinationer försvinner kan också bidra till artutarmning. För att miljökvalitetsmålet Levande skogar ska kunna nås ökar således behovet av tillgång till sådana substrat, biotoper och händelser som ett produktionsoptimerat skogsbruk normalt minskar förekomsten av. Detta understryker behovet av generella hänsynsåtgärder på all brukad skogsmark och genomtänkta strategier för biotopval vid olika former av avsättningar. och har tagit fram en nationell strategi för formellt skydd av skog för att åstadkomma ett kostnadseffektivt skydd för de mest skyddsvärda skogarna. Där beskrivs hur olika kombinationer av bevarandeformer, inklusive frivilliga avsättningar (eget bevarande) och generell hänsyn kan kombineras för att nå den samlat bästa lösningen utifrån de förutsättningar som finns i varje enskilt fall. Målen om bevarande av skyddsvärd skogsmark bygger på denna strategi. Om kombina- tionen av det egna bevarandet och formellt skydd i hög utsträck- ning avser värdekärnor, samt om deras geografiska utsträckning och kvalitet är känd, ökar möjligheten att anpassa det totala skyddet för att nå en mer effektiv naturvård. Skötsel av skyddsvärd skogsmark Skötselåtgärder kan bidra till att minska stressen för den biologiska mångfalden genom att kvaliteten på arternas livsmiljöer förbättras. För vissa biotoper är rätt skötsel av avgörande betydelse för bibehållande och utveckling av den biologiska mångfalden, i andra fungerar fri utveckling tillfredsställande. Biologiskt värdefulla strukturer och processer på produktiv skogsmark Det finns flera exempel på betydelsen av val av anpassningsstrategi för den biologiska mångfalden. Om en ökad antändningsrisk till följd av ökad frekvens av sommartorka möts med ökad brand- övervakning kan antalet oplanerade skogsbränder minska snarare än öka. Ökad stormfällning kan leda till ett ökat uttag av död ved för att minska risken för insektsskador. Toleransen mot död ved kan också minska om man ser ett samband med risk för spridning av bränder. Å andra sidan kan risken för skador som sagt leda till ett behov av (eller önskan om) ökad riskspridning i skogbruket, vilket kan leda till ökad arealandel lövrik skog. Viltvårdens utveck- ling är emellertid av central betydelse (se ovan). Satsningar på att bevara biologiskt värdefulla strukturer och processer är till fördel för den biologiska mångfalden, vilket kan minska känsligheten för klimatförändringar. Miljön i och kring vatten i skogslandskapet Skogsbrukets negativa påverkan på avrinnande vatten är stor på många håll. Mest skadlig är uttransporten av sediment och organiskt material till vattendrag, vilken stör eller förstör livsförutsättningarna för många arter. Klimatförändringarna medför att vintrarna blir mildare, tjälperioderna kortare, väder- extremerna bli starkare och vattenstånden högre under vinter- halvåret. Allt större andel av drivningen kommer därför att ske på tjälfri, fuktig mark med låg bärighet. Risken är således stor att effekterna av körskador på avrinnande vatten förvärras (se nedan). Om frekvensen av större skadeutbrott ökar kan det dessutom oftare bli bråttom att få ut virket, vilket i sig minskar frihets- graderna i planeringen och ökar risken för körskador. Om det föreslagna delmålet om körningsfria kantzoner längs naturliga vattendrag kan uppfyllas av skogssektorn motverkas vissa av de negativa effekterna av klimatförändringarna. Kulturmiljövärden och sociala värden I förhållande till dagens pågående skogsbruksmetoder bedöms klimatförändringarnas påverkan på skogens kulturmiljövärden vara ringa. En ökad skoglig tillväxt eller förändringar i brukandet av skog, t ex stubbrytning, medför möjligen ett ökat behov av regler som säkerställer skyddet för kulturlämningar och skötselmetoder för att synliggöra dem. Klimatförändringarnas påverkan på skogens sociala värden bedöms vara ringa. En ökad skoglig tillväxt medför möjligen ett ökat skötselbehov för att synliggöra och bevara natur- och kultur- miljövärden. Om markägare väljer att sprida riskerna inför fram- tiden genom ett mer diversifierat skogsbruk med fler trädslag och fler bestånd med trädslagsblandning kan det å andra sidan vara positivt ur upplevelsesynpunkt. I skattningarna av det framtida klimatet i förutspås ett ännu torrare Medelhavsklimat . Detta, i kombination med relativt sett dyrare flygtransporter och ett mildare klimat i norr, kan med tiden möjligen bidra till att turismen ökar i norra och , även av oss själva. Ekonomin i ett mer turist- anpassat brukande av skogslandskapet kan då öka på många håll. 6 Hur kan skogsbruket anpassas? I projekt " efter stormen drogs slut- satsen att riskhanteringen, exempelvis när det gäller risken för stormfällning, inom det svenska skogsbruket inte är speciellt medveten (och 2006). Ur ett nationellt virkes- försörjningsperspektiv kanske risken för vindfällning bedöms vara liten i relation till kostnaden för att reducera den, men ur en privat skogsägares perspektiv kan motåtgärder bedömas vara betydligt mer prisvärda. Det kan bero på att man inte ekonomiskt kan klara eller är beredd att ta risken för ett dåligt utfall i form av omfattande skador som ger en starkt reducerad inkomst per kubikmeter. kan också bero på att man har andra mål med sitt skogsägande än rent produktionsmässiga. I analysen pekas bland annat följande faktorer ut som viktiga vid skoglig rådgivning för en förbättrad medvetenhet: tydlighet rörande vilka principer som tillämpas vid riskbedömning, strävan efter många handlingsalternativ, riskinformation och stöd när det gäller att balansera flera olika mål med skogsbruket. I rådgivningen bör man i ökad grad redovisa möjligheter och risker med olika handlingsalternativ, och vara öppen för att varje skogsägare har en egen kombination av mål med sitt brukande. I "strävan efter många handlingsalternativ" kan man också se ett budskap till forskar- samhälle och forskningsfinansiärer. Eftersom skogsvårdslagen lägger stor vikt vid "beprövad erfarenhet" då ett handlingsalternativ ska godkännas är det angeläget att det i så liten grad som möjligt är ren brist på kunskap som lägger hinder ivägen. Även om klimatförändringen på många sätt ökar möjligheterna för skogsbrukandet i , åtminstone under de närmaste decennierna, så ökar också riskerna påtagligt.