sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Texasmodellen (1995) – () modell för mångfaldsarbete inom museisektorn Modellen sätter in museet i ett större samhällsperspektiv och berör såväl lednings- och kompetensfrågor som samlingar, utställningar, programverksamhet, publikationer samt PR och marknadsföring. Modellen är i första hand tillämpar för museisektorns institutioner. MOD – Mångfald och Dialog (1989) – studieförbunden Bilda och Sensus pedagogiska koncept för arbete med mångfalds- och diskrimineringsfrågor Metoden bygger på de diskrimineringsområden som finns formule- rade i svensk lagstiftning – kön, etnicitet, sexuell orientering och funktionshinder. MOD bygger på en steg-för-steg-modell med pedagogisk handledning genom kurser, utbildningsmaterial och verktygslådor. Metoden är i första hand användbar på individnivå (attityd- och värderingsfrågor) och är tillämpbar för samtliga kulturområden. 3.2Vägen in måste bli bredare 3.2.1Tillsättning av chefer, styrelser och arbets-, referens- och jurygrupper Samordnaren föreslår att regeringen ser över rekryterings- förfarandet vid tillsättning av myndighetschefer och styrelse- ledamöter till myndighetsstyrelser. Erfarenheter och kunskaper om mångfaldsarbete inom exempelvis offentlig förvaltning, kulturverksamhet och hos fria aktörer ska vara kriterier som väger tungt när regeringen bedömer lämplighet för ett uppdrag. Samordnaren anser också att regeringen behöver bli bättre på att se över kravprofilerna för utlysta tjänster samt utarbeta strategier, kriterier och rutiner för att kunna inkludera fler människor med olika erfarenheter, kunskaper och perspektiv i organisationen. Vidare föreslår samordnaren att offentligt finansierade kultur- och utbildningsinstitutioner ser över tillsättningen av sina arbets-, referens- och jurygrupper så att ett mångfaldsper- spektiv präglar sammansättningen av ledamöter. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet Att tillsättningen av chefer, styrelser, arbets-, referens- och jury- grupper är viktiga även utifrån ett mångfaldsperspektiv är något som samordnaren har fått erfara under arbetets gång. Det är viktigt att betona att ansvaret för såväl det interna som det externa arbetet med mångfaldsfrågor ligger på den högsta che- fen och hos ledningsgruppen. Även styrelserna har ett mycket vik- tigt ansvar och uppdrag att betona vikten av att mångfaldsarbetet efterlevs och utvecklas i enlighet med de övergripande målsätt- ningar som finns för detta. Inom ansvarsområde finns det 57 styrelser. Det är regeringen som utser styrelseledamöter och beslutar om arvode. I styrelser med så kallat fullt ansvar utses ord- föranden och de övriga styrelseledamöterna för av i taget. I styrelser med begränsat ansvar och insynsråd är mandat- perioden normalt tre eller . Enligt ett förslag, som för närva- rande bereds inom , kommer styrelser med begränsat ansvar, som det finns 19 av inom Kulturdeparte- mentets ansvarsområde, att upphöra att finnas /2008. beslutade regeringen att den nuvarande verksförordningen ska ersättas av en ny myndighetsförordning vilket också kommer att innebära nya förordningar med instruktioner för samtliga statliga myndigheter. De myndigheter inom ansvarsområde som har styrelser med begränsat ansvar kommer enligt förslaget att bli så kallade enrådighetsverk i vilka regeringen har möjlighet att inrätta insynsråd. Förslag till förändrade rekryteringsförfaranden Ledarskapets betydelse för ett effektivt och långsiktigt mångfalds- arbete kan inte nog betonas. Detta är något som har blivit särskilt tydligt, inte minst under de samrådsmöten med myndighets- och institutionschefer inom kultur- och utbildningsområdet som sam- ordnaren genomförde . Samordnaren har under arbetets gång kunnat notera ett visst samband mellan de myndigheter och institutioner vars högsta chefer och ledning i konkret handling har visat intresse och engagemang för att arbeta för en ökad mångfald inom sina respektive verksamheter, och hur långt dessa myndighe- ter och institutioner har kommit när det gäller detta arbete. Själv- fallet finns det på olika nivåer inom de flesta organisationer männi- Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet skor som arbetar aktivt för att med hjälp av ökad mångfald utveckla verksamheten, men om dessa personer inte får gehör eller mandat att skapa en långsiktig förändring från den högsta ledningen, kan det, enligt samordnarens bedömning, bli svårt att uppnå en gene- rellt ökad social och kulturell mångfald som är integrerad i den ordinarie verksamheten. Ett stort ansvar vilar också på regeringen vars uppgift det är att utse personer till högre tjänster inom den offentliga förvaltningen, till exempel generaldirektörer för statliga myndigheter och rektorer för universitet och högskolor. Denna, regeringens så kallade utnämningsmakt, har varit föremål för diskussion och debatt. Regeringen uttryckte i regeringsförklaringen ambitionen att öka transparensen i utnämningsförfarandet och i större utsträckning utlysa lediga chefstjänster genom ett sed- vanligt ansökningsförfarande, en hållning som även samordnaren delar. Samordnaren vill särskilt framhålla att erfarenheter och kunska- per om mångfaldsarbete inom exempelvis offentlig förvaltning, kulturverksamhet och hos fria aktörer, bör vara en av de kriterier som väger tungt när regeringen bedömer en myndighets- eller institutionschefs lämplighet för ett uppdrag. Samordnaren anser också att man från regeringens och myndigheternas sida behöver bli bättre på att se över kravprofilerna för utlysta tjänster och komplettera dessa samt utarbeta strategier, kriterier och rutiner för att kunna inkludera fler människor med olika erfarenheter, kun- skaper och perspektiv i organisationen. Hur man exempelvis utformar en platsannons och var och hur man väljer att annonsera har betydelse för vilka sökanden man får. Genom att även annon- sera i till exempel gratistidningar, genom SMS-utskick eller i sammanhang där man vet att potentiella sökanden kan finnas, ökar chanserna att man når människor med olika nätverk och kompe- tens som behövs för att utveckla den egna verksamheten. Meto- derna för detta varierar men det finns flera exempel på aktörer, entreprenörer och andra, framförallt inom det fria kulturlivet, som har lyckats hitta nya sätt att ta tillvara och inkludera en inter- kulturell kompetens som är en bristvara inom bland annat delar av det institutionaliserade kulturlivet. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet Arbets-, referens- och jurygrupper Det är samordnarens uppfattning att ett mångfaldsperspektiv även bör prägla sammansättningen av ledamöter i offentligt finansierade kultur- och utbildningsinstitutioners arbets-, referens- och jury- grupper som bland annat har en beslutande eller rådgivande funk- tion för fördelning av bidrag och offentliga uppdrag, samt antag- ning av nya studenter vid de konstnärliga högskolorna. Detta inne- bär konkret att gruppernas sammansättning, enligt samordnaren, i större utsträckning bör präglas av de perspektiv som kun- skaper och erfarenheter av fler än en kultur och internationell och interkulturell kompetens kan ge. Sammansättningen av gruppernas ledamöter bör även ha en jämn fördelning mellan kvinnor och män och representera en regional spridning. Samordnaren bedömer att detta bör öka möjligheterna för att ledamöterna ska se och värde- sätta fler kvaliteter hos de sökande, något som även skulle kunna utmana rådande normer och strukturer och därmed bidra till en ökad mångfald i kulturlivet. Även om det har skett en viss förbättring återstår det fortfarande en del att göra för att ledamöternas sammansättning bättre ska spegla dagens när det gäller bland annat etnisk och kulturell bakgrund. Det är samordnarens uppfattning att de som utser ledamöter till arbets-, referens- och jurygrupper måste bli bättre på att leta och använda befintliga och nya nätverk för att hitta personer med olika bakgrunder, erfarenheter och perspektiv. Samordnaren vill dock betona att det är viktigt att den som utses till ledamot inte blir utsedd som en representant för en grupp eller kultur utan endast kan representera sig själv och utgå ifrån sina egna erfaren- heter, kunskaper och perspektiv. 3.2.2Arbetsförmedlingen Kultur ska se över sina regler och rutiner Samordnaren föreslår att Arbetsförmedlingen Kultur får i upp- drag att se över sina regler och rutiner för att underlätta för per- soner med utländska betyg och arbetslivserfarenhet från ett annat land att skrivas in, bland annat bör undersökas om det är möjligt att skapa någon form av validering för att undersöka om den arbetssökande har de färdigheter som krävs inom kultur- området. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet Arbetsförmedlingen Kultur är en rikstäckande specialförmedling inom kulturområdet som ger service till arbetssökande med yrkes- utbildning och/eller lång erfarenhet inom kulturområdet. Samord- naren har fått flera signaler om att personer med utländska betyg inom kulturområdet och/eller lång erfarenhet från kulturområdet i ett annat land stöter på problem när de ska skrivas in på Kultur. Betygen kan översättas men det behövs även kunskap om vilka skolor som är kvalificerade utbildningar. På samma sätt kan arbetsintyg översättas men det kan vara svårt att bedöma nivån på en konstnärlig verksamhet i ett land vars kulturliv arbetsförmedlingen inte har tillräcklig kunskap om. En möjlig väg, som Arbetsförmedlingen Kultur bör utreda, är att utforma ett valideringssystem som undersöker om de arbets- sökande har de färdigheter som krävs inom kulturområdet. En annan möjlig åtgärd är att söka internationella kontakter och att Arbetsförmedlingen Kultur ökar sin kunskap om internationella utbildningar och andra länders kulturliv för att bli bättre på att bedöma utländska betyg och arbetsintyg. 3.2.3Förhandling och förankring: Rekrytering genomförd av Mångkulturellt Centrum 2004 på uppdrag av regeringen, visar att personer med utländsk bakgrund som främst arbetar på positioner utan krav på utbildning (Pripp, Plisch och Printz , 2004). Samordnaren anser att det ur ett demokratiskt perspektiv är viktigt att undanröja hinder på kulturinstitutioner som verkar exkluderande för personer med annan kulturell och etnisk bak- grund än svensk. En arbetsplats som speglar befolkningens sam- mansättning har bättre förutsättningar att samverka med det omgi- vande samhället och följa med i utvecklingen. Kulturinstitutioner och myndigheter med en personalsammansättning med olika erfa- renheter, perspektiv och kunskaper förbättrar förutsättningarna för att uppnå ett kulturliv med mångfacetterade uttryck. Samordnaren använder här en bred definition av mångfald och ser att etnicitet och erfarenhet av fler kulturtraditioner ingår, men också de olika Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet perspektiv som olika geografisk hemvist, kön, sexuell läggning, social bakgrund och funktionalitet kan ge. Förslag på uppdrag till de 23 myndigheter och institutionerTPF3FPT som omfattas av förhandling och förankringTPF4FPT Samordnaren föreslår att de 23 myndigheter och institutioner som omfattas av förhandling och förankring vid rekrytering förstärker arbetet för att arbetsplatsen i högre utsträckning ska spegla befolkningens mångfald. Institutionerna och myndigheterna har ofta låg personalrörlighet bland de fasta tjänsterna. Flera av dem har dock ett stort antal per- soner anställda bland exempelvis konstnärlig, administrativ och pedagogisk personal med tidsbegränsade kontrakt, där det finns möjlighet att i större utsträckning och bredda rekryteringen för att uppnå en personalsammansättning som bättre speglar samhällets mångfald. De tidsbegränsade tjänsterna ställer alltså olika krav på utbild- ning och kompetens och innebär olika grader av inflytande på myndighetens och institutionens verksamhet. Några av de myndig- heter och institutioner som samordnaren har samtalat med arbetar aktivt för att bredda rekryteringen vid anställning av personal, men samordnarens bedömning är att detta arbete generellt bör förstär- kas. Samordnarens förslag innebär att myndigheter och institutioner ska utveckla delar av rekryteringsprocessen som kan förbättra möj- ligheterna att rekrytera personer som kan tillföra fler erfarenheter, perspektiv och kunskaper till arbetsplatsen. Också vid rekrytering av praktikanter ska metoder för breddad rekrytering användas. Samordnaren vill inte föregå varje myndighets och institutions utvecklingsarbete, men det finns anledning att anta att det kommer att behöva göras en översyn av och en utveckling av kravprofiler samt en analys av om det finns behov av att annonsera på andra platser än man gör . (Se essä Strategier för mångfaldsfrämjande rekryteringar eller magkänsla? i detta betän- kande för tips på fler metoder.) PT Se i bilaga 7 vilka dessa är. PT Se kap 2.1 Samordnarens erfarenheter för presentation av förhandling och förankring. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet Ett mångfaldsperspektiv ska även användas vid val av medlem- mar till jury- och arbetsgrupper vid antagning av nya studenter vid de konstnärliga högskolorna, liksom vid val till Konstnärsnämn- dens arbetsgrupper som tillsammans med , som utses av regeringen, beslutar om fördelning och bidrag. har under arbetat medvetet för att jury- och arbetsgruppernas sammansättning ska präglas av olika perspektiv, erfarenheter och kunskaper. Samord- naren är positiv till detta och uppmuntrar ett fortsatt arbete. En jury, arbets- eller referensgrupp präglad av mångfald ökar möjligheterna för att de olika jurymedlemmarna ser och uppskattar olika kvaliteter hos de sökande. Detta kan utmana rådande normer och i förlängningen bidra till ökad mångfald inom kulturlivet. Förslag på uppdrag till , Statens maritima museer, samt Samordnaren föreslår att , Statens histo- riska museer och Statens maritima museer, får i uppdrag att i samarbete med universitet och högskolor initiera ett praktik- platssystem där studenter med erfarenheter av mer än en kultur särskilt beaktas. Som ett led i arbetet för breddad rekrytering föreslår samordnaren efter samråd med de tre myndigheterna ett utvecklat samarbete med universitet och högskolor för att uppnå större mångfald vid rekrytering. Samordnaren bedömer att de tre myndigheterna har goda möjligheter att utveckla och ta tillvara tidigare erfarenheter av samarbete med universitet och högskolor. Samarbetet kan ske med utbildningar inom ämnen med relevans för myndigheternas olika verksamheter. Uppdraget ger myndigheterna möjlighet att öka intresset kring kulturarvet för studenter med olika bakgrund, som kan tillföra perspektiv som exempelvis erfarenheter från fler än en kultur kan ge. För studenternas del innebär förslaget en bättre kontakt med arbetslivet. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet Förslag på uppdrag till , , , , , i och i Samordnaren föreslår att , Danshög- skolan, , , Kungliga Musikhög- skolan, i samt i får i uppdrag att utveckla och förstärka arbetet för att bredda rekryteringen av studenter med målet att skolan ska spegla befolkningens mångfald. Enligt har de konstnärliga skolorna färre antal stu- denter med arbetarbakgrund och färre studenter med utländsk bakgrund än övriga högskolor.TPF5FPT Arbete för breddad rekrytering ingår i de konstnärliga högskolornas uppdragTPF6FPT, men samordnaren vill betona att detta arbete bör förstärkas. Flera av skolorna har under samtal med samordnaren uttryckt att de önskar samarbeta med andra konstnärliga högskolor med satsningar för breddad rekrytering, samordnaren är positiv till sådana initiativ. Hög- skolorna har olika erfarenheter av att arbeta med breddad rekryte- ring, och föreslås därför få individuellt anpassade uppdrag: har en tradition av entreprenörskap och ett nära samarbete med näringslivet. I linje med detta föreslår sam- ordnaren att utvecklar ett pilotprojekt i samarbete med Röda Korset. Konkret innebär uppdraget att Beck- mans designhögskola initierar ett samarbete med Röda Korsets secondhandbutik Kupan i , en förort till . Samarbetet berör elever i årskurs två på skolans tre utbildningsprogram, Mode, Form samt Reklam och grafisk form, vilka inom sina olika utbildningsområden ska stärka och synliggöra Kupans profil, och därmed även den egna verksamheten. 5TP PT Snäv rekrytering till de konstnärliga högskolorna, Statistik och analys, 2005. Detta är senaste statistiska undersökning om studenternas bakgrund vid de konstnärliga högskolorna. Enligt har skolorna sedan undersökningen genomfördes arbetat för att bredda rekryteringen. Samordnarens bedömning är att detta arbete ytterligare bör förstärkas. 6TP PT Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet naren bedömer att samarbetet med en verksamhet som Röda Kor- set i ett område med kulturell mångfald ger design- högskola goda förutsättningar att presentera sig för människor med olika bakgrund. I förlängningen kan detta öka möjligheterna att bredda designhögskolas rekryteringsbas. Som en del av förslaget ska arrangera ett seminarium för andra konstnärliga högskolor om nya samar- beten med organisationer och verksamheter, med utgångspunkt i erfarenheterna från samarbetet med Röda Korset. Samordnaren föreslår att förstärker det uppsö- kande arbete som bedriver med att pre- sentera sin verksamhet för rektorer och ledningsgrupper på högs- tadie- och gymnasieskolor. Syftet är att i högre utsträckning syn- liggöra som ett möjligt val av högre utbildning. (Se också avsnittet om under rubriken 4.1.3 Kompe- tensutveckling.) De två skolorna har under samtal med samordnaren betonat vikten av insatser för breddad rekrytering. Samordnaren föreslår att Dra- matiska institutet och i får uppdrag att förstärka och utveckla arbetet för breddad rekrytering och att de konkretiserar hur uppdraget ska utföras. Uppdraget innebär att utvecklar sitt samarbete med för- beredande skolor inom konst och design, för att tillsammans med dessa presentera sina verksamheter på högstadie- och gymnasie- skolor i områden där man inte tidigare gjort detta. Syftet är att pre- sentera verksamheten för ungdomar med olika erfarenheter och bakgrund. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet För att bredda juryns rekryteringsunderlag samarbetar med grund- och gymnasieutbildningar i olika kommuner och informerar om verksamheten. Samordnaren är positiv till samarbeten av dessa slag, men föreslår också att Kung- liga i arbetet för breddad rekrytering utformar alternativa programstrukturer, som ett komplement till de fleråriga grundutbildningarna. Kortare kurser kan vara attraktivt för många som inte vill satsa på en traditionell flerårig utbildning men ändå söker kvalificerad kunskap. Uppdraget innebär också att marknadsför kursutbudet i sammanhang där skolan inte tidigare presenterat sin verksamhet. Samordnaren föreslår att utvecklar det arbete man bedriver med att presentera sin verksamhet för barn och ung- domar som åldersmässigt har möjlighet att utveckla sig musikaliskt till den höga nivå som antagningsproven på krä- ver. Samordnarens förslag innebär att förlägger delar av utbildningen till grundskolor där man tidigare inte har pre- senterat sin verksamhet. Dessa delar ska införas i ordinarie kurs- plan för studenter i årskurs två. Samordnaren ser gärna att under- visningen även presenteras för klasser som inte har musikinrikt- ning. Syftet är att väcka intresse för och göra operakonsten begrip- lig även för barn som inte varit i kontakt med konstarten. Förslaget sträcker sig varefter en utvärdering får visa om arbetet bör vidareutvecklas. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet 3.2.4Förhandling och förankring: Synliggöra verksamheten och nå nya utövare och besökare Förslag på uppdrag till Samordnaren föreslår att får i uppdrag att utveckla en webbplats för unga teaterintresserade. Syftet är att hjälpa unga att utvecklas inom teaterkonstens olika delar. Webbplatsen ska erbjuda metoder och professionell vägledning inom teater- produktion. Samordnarens förslag innebär en möjlighet för svenskt teaterliv att hitta och utveckla talanger inom teaterkonsten. Målet är att stärka unga teaterintresserades roll och möjlighet inom svensk teater- konst och förbättra möjligheterna för att synliggöra fler perspektiv och berättelser. Webbplatsen ska vara ett forum där unga teater- skapare kan diskutera texter och egna produktioner. Webbplatsen ska också vara en mötesplats där företrädare för landets teater- institutioner kan upptäcka och knyta kontakt med morgondagens teatertalanger. Landets institutioner ska bidra med kompetens och mentorskap för stöd och utveckling av unga kreatörer med ambi- tion att skapa sina berättelser för scenen. Webbplatsen blir även en nyhetsplats med möjligheter att få information om produktioner och utbildningar. Genom god marknadsföring ska webbplatsen bli ett forum för unga talanger som kan tillföra olika perspektiv, erfa- renheter och kunskaper till teaterlivet i . Förslagets förlaga är webbplatsen Dvoted, en webbplats för unga filmskapare i ett samarbete mellan , , Det danske filminstitut, Norsk film institutt, Icelandic filmcentre och the Finnish film . Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet Förslag på uppdrag till Stiftelsen Samordnaren föreslår att Stiftelsen får i uppdrag att vidareutveckla verksamheten med syfte att nå fler och, för Svenska rikskonserter, nya musiker. Uppdraget är en konkretisering av det mål Stiftelsen konserter har genom regleringsbrevet, det vill säga att främja det unga musiklivet genom ett kvalitativt musikutbud, samverkans- projekt och utvecklingsarbeteTPF8FPT. Stiftelsen arbetar efter en genreindelning bestående av bland annat jazz, kammarmusik, folk- och världs- musik, kör, nutida musik samt orkester. Inom jazzgenren har man utvecklat konceptet Jazz i SverigeTPF9FPT. Uppdraget att intensifiera arbetet för att nå fler och nya musiker är omfattande och kräver långsiktiga strategier. Som en del av arbetet föreslår samordnaren att Stiftelsen överför konceptet Jazz i Sve- rige till folk- och världsmusikgenren som del av Rikskonserters ordinarie verksamhet. Företrädare för musiklivets parter utgör bedömningskommitté, som utser en ensemble som kommer att sättas in i Rikskonserters ordinarie verksamhet. Liknande projekt finns också inom körområdet under . Sam- ordnaren föreslår att en jury avseende utmärkelsen för folk- och världsmusikområdet, förutom av Svenska rikskonserter, represen- teras av företrädare för olika delar av området. Förslag på uppdrag till med Samordnaren föreslår att förstärker och vidare- utvecklar verksamheten för barn och unga, med syfte att pre- sentera verksamheten för en ny publik med olika kulturella bak- grunder. 8TP PT Mål, återrapporteringskrav och uppdrag för avseende Stiftelsen . 9TP PT Ett samarbete mellan institutioner inom området, , /svensk musik, P2 och Rikskonserter samt fristående utövare. Större eget ansvar för institutionerna och bredare vägar in i kulturlivet Uppdraget är en konkretisering av nuvarande mål att utveckla den pedagogiska verksamheten i samarbete med bland annat skola, uni- versitet, högskola samt andra kulturinstitutionerTPF10FPT. genomför regelbundet omfattande publik- undersökningar.TPF11FPT Tack vare undersökningarnas redovisning av besö- karnas bostadsort samt härkomst har ett omfattande underlag för kommande informations- och marknadsföringsinsatser för att presentera verksamheten för en ny publik. Samordnarens förslag innebär att , med utgångspunkt i senast genomförda publikundersökning, söker kontakt med barn och unga från områden där en relativt låg andel av de boende besöker NationalmuseumTPF12FPT. Förslag på uppdrag till