sou · GWB362 · 2008-06-03 00:00:00 — Forskningsanknutna frågor – (en del inom verket, forsk- ning av miljöövervakningens resultat, såväl bedöma ansök- ningar som att få till forskningsprogram) Övrigt – 2–(expertstöd till andra enheter på Naturvårds- verket, t.ex. för remisser, samt stöd till regeringen) Miljöövervakningsenheten samarbetar mycket med enheterna på samma avdelning. Utanför avdelningen har enheten kontakt med flertalet enheter på N-avdelningen för utveckling av övervakningen för biologisk mångfald inklusive övervakning av havsmiljön, Rv kring vattendirektivet och Rf för övervakningsfrågor kopplade till miljögifter. Enheten har också kontakt med flera andra myndig- heter, där , , , , och Lantmäteriet är de största. Mycket kontakt sker med länsstyrelserna i frågor om den regionala miljöövervakningen, bl.a. underlag för indikatorer i miljömålsarbetet. Eftersom en stor del av miljöövervakningen genomförs av universitet och högskolor är kontaktnätet till dessa också stort. Enheten ansvarar för officiell statistik för tillståndet i miljön. Utöver miljöövervakningsenheten arbetar ytterligare 20 personer på verket med anknytning till miljöövervakningen, i varierande grad. R-avdelningen arbetar med recipientdata och över- vakning av utsläpp görs på Md-enheten. Enhetens internationella arbete består av deltagande i möten i EU, HELCOM, OSPARTPF3FPT , , och Nordiska ministerrådets arbetsgrupper. Totalt uppgår de internationella kontakterna till ca 35–av enhetens tid. Enheten är bland annat involverad i arbetet med implementeringen av vattendirektivet och hur miljödata kan användas i produktionen av rapporter om miljön. Miljödataenheten (Md) har 22 medarbetare och två till tre inhyrda konsulter inom IT-området på deltid. Enhetens verksamhet kan delas upp i två ansvarsområden. Det första rör internationell rapportering inom områdena utsläpp till luft, vatten och farliga 3TP PT Helsingforskonventionen, Konventionen om skydd av miljö samt Oslo- , Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten. ämnen samt avfall. Några exempel på viktiga kravställare är Klimat- konventionen, HELCOM, Avfallsstatistikförordningen samt EPRTR-förordningenTPF4FPT. Rapporterade data används internationellt bl.a. för att följa upp EU:s miljöpolitik samt för uppföljning och utvärdering av miljöarbetet inom ramen för konventionsarbetet. De används också nationellt i miljömålsarbetet, till uppföljning av svensk miljöpolitik och gröna nyckeltal. Inom detta ansvarsområde faller också det övergripande ansvaret för officiell statistik för alla de ovanstående kategorierna utom för farliga ämnen. av personalstyrkan, tolv personer, arbetar heltid med detta. Data tas fram främst genom att anlita SMED-konsortietTPF5FPT som bildats mellan IVL, , SLU och SCB. Det andra ansvarsområdet är IT-stöd för t.ex. granskning och lagring av data. Två stora viktiga jobb har varit att utveckla ett verktyg för att granska klimat- och avfallsdatadata samt utveckling av den Svenska miljörapporteringsportalen (SMP). Ett annat pågående arbete är att utveckla en portal för att presentera data över utsläpp från punktkällor enligt Kiev-protokollet. Två till fyra personer arbetar med IT-relaterade frågor. Två personer ger expert- stöd till andra enheter. Utöver de två stora ansvarsområdena fyller enheten en rad funktioner. Enheten ska vara samordnande för hela Naturvårds- verket i rapporteringsfrågor. Alla rapporteringar följs upp för att se till att de är kompletta, är samt att de läggs in i EEA:s datatbas . Enheten ska också stödja andra enheter i upphandlings- frågor, även om merparten av upphandlingsstöd har centraliserats på S-avdelningen. Slutligen är enheten samordnande för IT-arbetet på avdelningen. Miljödataenheten samarbetar mycket med enheterna på samma avdelning. Utanför avdelningen har enheten kontakt med Kp för klimatrapportering, Ke för utsläpp till luft, Nh om utsläpp i havs- miljön, Rv kring vattendirektivet, Rp för avfallsfrågor samt Rt i till- synsfrågor kring SMP. Enheten har också kontakt med flera andra myndigheter, där , , Energimyndig- heten, och länsstyrelserna är några exempel. Mycket kontakt sker med länsstyrelserna i frågor om deras emissions- register (), SMP och indikatorer för miljömålsarbetet. En större del av enhetens arbete är internationellt, där medarbetarna bl.a. engageras i expert- och arbetsgruppsmöten 4TP PT EG-förordning om register över utsläpp. 5TP PT Svenska MiljöEmissionsData. inom EU som rör internationell rapportering av miljödata. Det- samma gäller i konventionsarbetet t.ex. inom HELCOM, OSPAR, CLRTAPTPF6FPT och Klimatkonventionen. Enheten arbetar också för att hålla rapporteringskraven nere och verkar för att rapporterings- arbete och dataflöden samordnas för att minska kostnaderna både för myndigheter och uppgiftslämnare. Miljöeffektenheten (Me) svarar för analyser, utvärderingar och prognoser vad gäller miljötillstånd och effekter på hälsa och miljö. Enheten har 18 anställda, inklusive en person med tjänst på EEA i , motsvarande 16,5 åak. Det är en ganska splittrad verksamhet som utöver chefs- och sekreteraruppgifter är fördelad på: Miljömålsarbetet – , uppföljning, utvärdering och utveck- ling av enhetens fyra miljökvalitetsmål Samordning mot EEA – LIFE+ – , administration av EU:s nya finansierings- instrument för miljöprojekt Konventionsarbete – , OSPAR, HELCOM, LRTAP, ICESTPF7FPT och Forskningsprogram – , tonvikten ligger på interna program som är sådana som initierar. Jobbar även externt mot MISTRA och FORMAS Miljögifter – , sådant som inte ingår i andra insatser t.ex. oavsiktligt bildade ämnen, dioxiner, metaller, PCB osv. Expertstöd – , till andra avdelningar inom verket, till andra myndigheter, , remissvar Övrigt – t.ex. webbarbete Enheten har ansvar för uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen luft, Bara naturlig försurning, Ingen över- gödning och Skyddande ozonskikt samt för det svenska genom- 6TP PT Konventionen för långväga gränsöverskridande luftföroreningar. förandet av EU:s finansieringsinstrument för miljön LIFE+. Vidare svarar enheten för bedömningsgrunder för miljökvalitet, utveckling av nya miljökvalitetsnormer (MKN) samt samordning av verkets MKN-arbete. Samordningsfunktionen till EEA och (för i frågor om miljötillstånd och miljöpåverkan) liksom funktionen för rapporteringar av kritisk belastning för övergödning, försurning och metaller till Luftvårdskonventionen LRTAP finns på enheten. Dessutom har enheten överblicksansvar för hälsofrågor. Enheten samordnar också hela arbete för de miljökvalitetsmål verket ansvarar för. I samordningen läggs en gemensam tidsplan upp för genomförande av uppföljning av effekterna av pågående arbete, förslag till nya delmål (många av de nuvarande delmålen har 2010 som slutår) och konsekvensbedömda åtgärdsförslag. De enheter som har ansvar för miljökvalitetsmål eller åtgärdsstrategier genomför aktiviteterna. Samordnaren ansvarar för att frågor kring resursallokering och prioriteringar i miljömålsarbetet diskuteras i TVÄR-gruppen och att leda den grupp av enhetschefer () som bereder frågor inför möten med BMU – beredningsgrupp för miljö- målsuppföljning. Totalt går av enhetens tid till internationellt arbete. Gränsöverskridande luftföroreningar ger en direkt internationell koppling, även arbetet med miljögifter är ofta internationellt relaterat. Enheten arbetar mycket med LRTAP och fungerar som expertstöd till i bl.a. arbetet med EU:s luft- direktiv och vattendirektiv. Även arbetet med HELCOM:s Baltic Sea Action Plan kommer att vara betydande. och information (Mk) svarar för kanslifunk- tionerna till och Tillsyns- och föreskriftsrådet (TOFR) samt för utveckling och stöd för avdelningens informa- tionsverksamhet. Totalt har enheten 16 anställda där av tiden går till miljömålsarbetet, till TOFR och resterande ägnas åt informationsfrågor för hela M-avdelningen. svarar bl.a. för den årliga redovisningen av miljömålsarbetet liksom för den fördjupade utvärdering som sker samt förvaltning och utveckling av Miljö- ska samordna myndigheternas arbete med tillsyn och föreskrifter under och föra ett register över samtliga förordningar, föreskrifter samt allmänna råd. Kansliet ansvarar också för rådets hemsida. M-avdelningens fyra informatörer har olika kompetens och de har därför samlats på en enhet för att kompetensen på bästa sätt ska kunna fördelas på avdelningens aktiviteter efter de behov som finns. Stora uppgifter, bl.a. den fördjupade utvärderingen, kräver att externa resurser hyrs in för att täcka behoven. Enhetens internationella arbete utgörs av någon enstaka person- vecka. En del går ut på att informera om miljömålssystemet i och det övriga handlar om att hämta hem information om frågor från EEA och aktiviteter som sker i . Naturresursavdelningen (N) ansvarar för arbete med frågor om bevarande av biologisk mångfald och hållbart nyttjande av naturresurserna. Avdelningen ansvarar för frågor om friluftsliv och för miljökvalitetsmålen Ett rikt växt- och djurliv, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Levande sjöar och vattendrag och Storslagen fjällmiljö. Avdelningen samordnar verkets arbete med åtgärdsstrategin för hushållning med mark, vatten och den bebyggda miljön – Hushållningsstrategin. Inom avdelningen finns kanslierna till , Samordnings- gruppen för havsmiljöfrågor (SamHav), Rådet för rovdjursfrågor, Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald, och Fjäll- säkerhetsrådet. Naturresursavdelningen finns både i och . På avdelningen finns 97 personer anställda. I avdel- ningens stab arbetar tio personer. Naturresursavdelningen (stab 10 personer) (20 personer) Havsmiljö (14 personer) Landskap (17 personer) Områdesskydd (16 personer) Friluftsliv och skötsel (20 personer) Viltförvaltningsenheten (Nv) har 20 heltidstjänster som, utöver chef och sekreterare, är fördelade på: Rovdjursfrågorna – 2 personer, inkl av en tjänst för viltskadeanslaget Jakt och viltförvaltning – 2–3 personer Informationsarbete – 4 personer Åtgärdsprogram för hotade arter, forskningsprogram för fåglar och däggdjur– 2 personer och Artskyddsförordningen – 2 personer , alla skyddsjaktsfrågor – 1 person är sektorsmyndighet för jakt och viltförvaltning. Länsstyrelserna utför rovdjursinventeringen och enheten fördelar medel för inventeringen, utvärderar och samordnar samt agerar stöd och bollplank mot länsstyrelserna i frågor om regional för- valtning, t.ex. omvandling av nationella mål till regionala mål för rovdjur. Enheten arbetar bland annat med vägledning i form av föreskrifter, handböcker och konferenser. Enheten administrerar delar av viltskadeanslaget efter ansökningar från länsstyrelserna. Viltskadecenter (ligger organisatoriskt inom SLU) får sina uppdrag från enheten och föreslår nya förebyggande åtgärder mot skador av fredat vilt, ger rådgivning till länsstyrelserna och näringsidkare, sammanställer inventeringsresultat och statistik, samt samordnar på verkets uppdrag inventeringsarbetet. Nv ansvarar för till- skapandet och utvecklingen av databasen . SOU 2008:62 Bilaga 4 ett landsomfattande verktyg för rovdjursarbetet, där länsstyrelserna lägger in inventeringarna samt skador från vilt. Inventeringarna är bl.a. underlag för ersättningar till renskötseln baserat på rovdjurs- förekomst. Enheten är ansvarig för alla beslut om skyddsjakt på rovdjur i , med undantag för enskilda problemdjur när det gäller lodjur och björn, där vissa län får besluta. Alla ansökningar kräver samråd med länen för beslut och ofta kommunikation i form av bl.a. pressmeddelande. Enheten ansvarar också för , dvs. de årliga skyddsjaktsbesluten samt arbete med förebyggande åtgärder för fisket. Enheten hanterar ca 900–1 000 ärenden . Därtill svarar enheten på ca 600 frågor från allmänheten, myndigheter eller organisationer. En handläggare arbetar med kanslifrågor för och lägger ca 4–på uppgiften. Informationsfunktionen för avdelningen utförs av tre informa- törer och en webbadministratör, varav en är placerad i . Informatörerna lägger upp arbetet med de olika enhetscheferna på avdelningen enligt prioriteringar efter enheternas sakfrågor. Avdel- ningen måste ta in konsulter när informationsbehovet ökar, t.ex. för havsmiljöarbetet. i är knutet till enheten. Där arbetar fyra personer med att registrera jägarexamen, administrera betal- ning och skicka ut jaktkort, ca 270 000 personer löser jaktkort . Enhetens internationella arbete tar totalt 2–3 åak. Utöver CITES-konventionenTPF8FPT, ingår arbete med HELCOM, ORNIS- kommitténTPF9FPT och rapportering till EU enligt olika direktiv. (Nh) bildades och har ansvaret för miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Enheten har totalt 14 anställda, ca 10–11 räknat i åak, som fördelas på följande arbetsområden: Havsområden – 2 åak Jordbruk – 2 åak Fiskefrågor – 1,5 åak 8TP PT Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and . 9TP PT Kommitté enligt fågeldirektivet. Övergripande övergödningsfrågor – 1 åak Främmande arter – 0,5 åak Vindkraftsärenden – 0,5 åak Gifter i havet (bl.a. båtbottenfärger) – 1 åak Internationellt arbete – 2 åak av arbetstiden på enheten är kopplat till arbete med miljökvalitetsmålen Hav i balans och Ingen övergödning. Enheten arbetar utifrån en ekosystemansats med Natura 2000, projektering för reservatsbildning, förutsättningar för ett rikt fiskliv och hur gifter, t.ex. från båtbottenfärger, påverkar ekosystemen. Fiske- frågorna angränsar mot som har hand om uttaget av fisk från ekosystemen. Enhetens arbete med jordbruksfrågor handlar om ekologisk odling, användning av bekämpningsmedel, livsmedelskonsumtion och näringsläckage. En viktig del utgörs av det löpande arbetet med översynen av EU:s gemensamma jord- brukspolitik, CAP. Andra övergödningsfrågor inkluderar enskilda avlopp och reningsverk, där finns ett samarbete med andra enheter inom myndigheten och vattenmyndigheterna. Enheten är också kansli för SamHav och . En mycket stor del av arbetet utförs inom ramen för tilldelade regeringsuppdrag, dess- utom förekommer 20–30 policyorienterade interna och externa remisser om olika havsbaserade företag. Enheten ansvarar även för fördelningen av de som Regeringen avsatt för havsmiljöarbete . Det internationella arbetet tar av enhetens tid och består mestadels av konventionsarbete inom OSPAR och HELCOM. Ett antal personveckor läggs på utvecklingssamarbete kring utbildningsprogram som görs tillsammans med bl.a. Kustbe- vakningen och och är riktat mot . På Landskapsenheten (Nl) arbetar 17 personer, vilket motsvarar 14,5 åak. Dessa är uppdelade på följande verksamhetsgrenar: Kalkning sjöar och vattendrag – 2 åak GMO – 0,5 åak, yttranden till och inter- nationellt Miljömålsarbete – 3 åak Klimatrelaterade frågor – 0,5 åak Art- och habitatdirektivet, Natura 2000 – 1 åak, ansvar för intern samordning, EU-relaterat arbete, uppföljning, bas- inventering Hushållningsstrategin – 0,5 åak Landskapsperspektivet – 0,5 åak – bl.a. vägledning till läns- styrelser Samverkan med andra myndigheter – 1 åak t.ex. remissvar Internationella konventioner – 1 åak Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald – 0,5 åak Biståndsarbete – 0,25 åak – ITP-utbildning om hushållnings- frågor FOU – 0,25 åak, styrgrupper för program Vägledningar och allmänna råd – 0,5 åak, ärendehantering Samordning och diverse – 1 åak – samordning för avdelningen, alla uppdrag med andra aktörer t.ex. Artdatabanken Enheten ansvarar för riktlinjer för kalkningsverksamheten, fördelar bidragen, följer upp resultaten samt driver den långsiktiga kalk- ningseffektuppföljningen. Underlag för planering tas fram av läns- styrelserna och huvudmännen som kan vara t.ex. en kommun eller en fiskevårdsförening. Kalkningsverksamheten kompletteras med åtgärder för biologisk återställning, vilket ofta innefattar mer fysiska åtgärder i kalkade vatten (t.ex. att ta bort hinder för åter- vandring av fisk). Enheten är pådrivande och samordnande för tre miljömål, bl.a. för årlig uppföljning för de Facto och för den fördjupade utvärde- ringen. I ansvaret för miljömålet Levande sjöar och vattendrag ligger genomförande och uppföljning av målet på en övergripande nivå samt att ta fram strategier och riktlinjer för arbetet. Enheten ansvarar för genomförande av delmål om skydd av natur- och kulturmiljöer tillsammans med , samt för delmål om restaurering av vattendrag, vari bland annat fördelning av medel för åtgärder ingår. Enheten har motsvarande ansvar för miljömålet Myllrande våt- marker och arbetar med strategier, riktlinjer och viss medelsfördel- ning för skydd samt återskapande och restaurering av våtmarker. Enheten ansvarar för genomförande av delmål om strategi för skydd och skötsel i samverkan med andra berörda myndigheter. Enheten bistår i EU:s arbete med biologisk mångfald, bl.a. genom deltagande i samt har övergripande ansvar för 2000. viktigt för uppfyllandet av båda de ovanstående miljömålen, liksom ramdirektivet för vatten och (våtmarkskonventionen). En central aspekt är enhetens pådrivande arbete för att öka miljöhänsynen inom främst jord- och skogs- bruket. Miljömålet Ett rikt växt- och djurliv är av mer övergripande karaktär och spänner över naturvårdens arbete med bevarande och hållbart nyttjande. Specifika åtgärder sätts inte in direkt kopplat till miljömålet, utan målet utgör snarare en uppföljning av samhällets insatser för biologisk mångfald. Enheten arbetar bl.a. med vägled- ning för landskapsstrategier för biologisk mångfald. Miljömålet är starkt internationellt kopplat, bl.a. till konventionen om biologisk mångfald och EU:s fågeldirektiv, art- och habitatdirektiv och Natura 2000. Enheten har hand om kanslifunktionen för det Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald, men rådet styr i övrigt helt över den egna verksamheten. Enheten är administrativt samordnande för Hushållnings- strategin och svarar för projektledare som håller i strategins arbets- grupp/styrgrupp. Totalt nio myndigheter har samarbetat i den för- djupade utvärderingen med att samla åtgärdsförslag från de berörda miljökvalitetsmålen för en analys av samband och identifiering av strategiskt viktiga åtgärder. Områdesskyddsenheten (No) ansvarar för att utveckla och sam- ordna arbete med långsiktigt bevarande av skyddsvärda naturområden. I detta ingår uppgift att förvärva värdefull natur och svara för fastighetsförvaltningen av statens naturvårdsfastigheter. Enheten svarar också för att samordna avdel- ningens IT- och GIS-utvecklingTPF10FPT. På enheten arbetar 16 personer, motsvarande 14 åak. Utöver chef och sekreterare fördelas uppgifterna på: Områdesskydd strategier, kriterier, vägledning för länsstyrelser Områdesskydd, marklösen – 3 personer GIS, IT-stöd – 1 person Fastighetsförvaltningsfrågor – 4 personer 10TP PT Geografiska InformationsSystem. Natura 2000-databasen – 1 person IT – 1 person Arkiv – 1 person Enheten begär in prioriteringar från länsstyrelserna med avseende på vilka områden länsstyrelserna avser att skydda i ett tre- årsperspektiv. Med utgångspunkt från länsstyrelsernas förslag till prioriteringar beslutar om länsramar för ersätt- ningar till markägare under budgetåret. På enheten går det ca 10 åak till denna verksamhet, på länsstyrelserna sammantaget ca 50–60. Enheten hanterar ca 1 000 ärenden/år och kontrakten omfattar i genomsnitt 800 tkr. Länsstyrelserna ansvarar för planering och genomförande av naturreservaten medan områdesskyddsenheten ansvarar för frågor om ersättning vid intrång och förvärv m.m. I genomsnitt tas det 7– 10 beslut och länsstyrelse. Enheten har tillsammans med tagit fram en strategi för formellt skydd av skog och arbetar även med områdesskydd i samtliga naturtyper, t ex myrar, odlingslandskap, sjöar och vattendrag samt områden (i sam- arbete med Nh och Nl). är enhetens viktigaste IT-system och det utvecklas löpande. Det växte fram delvis efter kritik från dåvarande Riksrevi- sionsverket att det saknades ett system för tydlig redovisning av motiven till skyddet av objekt, grunddata, kartredovisningar och dokumentation av processen. innefattar digitalt kart- stöd och tillåter alla användare, 40 myndigheter och 100 värderings- och förhandlarkonsulter, att direkt hämta ut och föra in uppgifter och handlingar i systemet. utgör bl.a fastig- hetsregister för fastigheter enligt fastighetsför- valtningsförordningen, naturvårdsregister enligt områdesskydds- förordningen. Enheten lägger ca på internationellt arbete. En av biologerna avsätter en halvtidstjänst inom . Enheten lägger sex person- veckor på arbete i konventionen för biologisk mångfald inom ett program för skyddade områden som handlar om internationell statistik, på arbete inom och en person- vecka på internationellt Natura 2000 arbete. 11TP PT United Nations Educational, Scientific and . och skötsel (Nf) arbetar för att: bevara och utveckla förutsättningarna för friluftsliv och naturturism utveckla och samordna arbetet med hotade arter samordna förvaltning och skötsel av skyddade områden samt friluftsanordningar och naturum Enheten ansvarar även för frågor om tätortsnära natur, strand- skydd, allemansrätt, planering för friluftsliv och terrängkörning. Vidare samordnar enheten arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö, men bidrar även till andra miljömål, och har ansvaret och kanslifunktionen för och Frilufts- rådet. Totalt arbetar ca 20 personer motsvarande 18 åak på enheten. Arbetsinsatserna fördelar sig på Strandskydd – 1 åak Övriga ärenden, normgivning, strategier, tillsynsfrågor – 2 åak Regeringsuppdrag –0,5 åak Uppföljning/utvärderning av framför allt resultatet av skötselinsatser i skyddade områden men även utvärdering av övrigt miljöarbete – 1 åak Terrängkörningslagstiftningen – 0,5 åak En storslagen fjällmiljö samt övriga miljömål– 1 åak Skötselfrågorna – 7 åak Friluftslivsfrågor – 2,5 åak Kanslifunktion till två råd- 1,5 åak Övrigt – 1 åak Vad gäller skötseln av skyddade områden (Nationalparker, Natur- reservat och Natura 2000) har enheten ett vägledningsansvar gentemot länsstyrelserna som är ansvariga för den operativa för- valtningen och skötseln av skyddade områden. Enheten utvärderar länsstyrelsernas arbete med förvaltning av skyddade områden. Enheten fördelar ca (2008) för förvaltning, skötsel och information av skyddade områden. Som ett verktyg för länsstyrelser uppföljning av skötselarbetet i landet utvecklar enheten en databas, som är en del av . har också skrivit flera handböcker till hjälp för arbetet med skötseln av skyddade områden. har fastställt ett program för att förbättra skötsel och förvaltning av naturskyddade områden (, Vårda, Visa). Enheten har ett särskilt ansvar för förvaltningen av nationalparker. Här fastställer enheten skötselplaner och driver flera projekt för att höja statusen och intresset för besök i nationalparker. Det övergripande ansvaret för alla åtgärdsprogram för hotade arter ligger på enheten, som samordnar och länsstyrelserna arbete. Arbetet innebär framtagande och fast- ställande av åtgärdsprogram samt fördelning av medel till genom- förande av åtgärder i enlighet med programmen. Enheten arbetar med friluftsliv i såväl skyddade områden som i allemansrättsligt tillgängliga marker. Arbetet fokuserar på bra fri- luftsliv för alla. Enheten utvecklar friluftslivet för olika prioriterade målgrupper; barn/unga, invandrare, gamla och funktionshindrade. Att säkerställa och främja allemansrätten, att arbeta med naturväg- ledning och naturturism syftar till att skapa förutsättningar för fri- luftsliv, miljömedvetenhet, folkhälsa och locka ut människor i naturen för positiva naturupplevelser. Enheten ansvarar också för samordningen av arbetet med att bevara och nyttja tätortsnära natur, vilket bland annat innebär att vara ett stöd för kommunerna. Ett led i detta är delmålet om tätortsnära natur. När det gäller den fysiska planeringen för friluftsliv verkar enheten för planering inom skyddade områden. Enheten ansvarar också för att vägleda och besluta om riksintressen för naturvård och friluftsliv. De lokala naturvårdsbidragen, , har hanterats från enheten.