sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Yrkesgrupper med låg risk för arbetslöshet skulle finna det lönsamt att skapa en egen försäkring, vilket skulle leda till en segregerad försäkring. Kostnaden för försäkringen inom yrkesgrupper med hög risk för arbetslöshet skulle kunna bli så hög att många inom yrken med hög arbetslöshetsrisk fann det lönsamt att inte ta arbetslöshets- försäkringen, vilket kan övervältra försörjningsproblemet på andra sociala system, eller lämna individer oförsörjda. Eftersom arbetslöshetsrisken är en egenskap hos arbets- organisationens utformning, över vilken individen har begränsad kontroll särskilt på kort sikt, är det motiverat att erbjuda ett 152TP PT Jämför begreppet flexicurity, betoning av flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden, se KOM [2007]. Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Bilaga 7 till LU 2008 universellt skydd mot arbetslöshet i form av anställningstrygghet och/eller arbetslöshetsförsäkringar.TPF153FPT Andra orsaker till att ha system för anställningstrygghet och arbetslöshetsförsäkringar som förts fram är skillnaden i tillgänglig information mellan arbets- tagare och arbetsgivare om anställningens förväntade varaktighet och att en individ i ett arbete kan ha högre samhälleligt värde än vad individen har för företaget.TPF154FPT Utformningen av trygghetssystemet på arbetsmarknaden En anledning till att välja ett system med en kombination av avgångsersättning och arbetslöshetsförsäkring är dess olika välfärdsimplikationer på samhällsnivån. Således kan uppsägnings- tiden vältra över en del av den individuella kostnaden för omställning på företaget. En avgångsersättning kan motiveras med att friställning av arbetskraft leder till externa kostnader. Avgångs- ersättningar leder till att företag i viss mån får internalisera kostnaden av den ökade arbetslösheten. Anställningstryggheten fungerar alltså som ett slags avgift i arbetslöshetsförsäkringen, och hindrar företagen från att vältra över kostnaden för kortsiktiga förändringar i arbetskraftsefterfrågan på samhället (arbetslöshets- försäkringen) och den drabbade individen.TPF155FPT I används i stället ett system där företagen bidrar till kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen genom en skatt som beror på hur företaget bidragit till arbetslöshetsnivån (Experience rating). För en beskrivning av detta system, se till exempel (2004). För samhället är det också rimligt att individen får ersättning i relation till arbetslösheten, inte enbart utbetalat som ett engångsbelopp vid uppsägning. Marknadsimperfektioner på kapitalmarknaden kan leda till att marginalintäkten av ytterligare sökande inte är desamma för individen och samhället. Om hela avgångsersättningen betalas ut i form av en klumpsumma (till exempel en årslön), kan detta resultera i för långa eller för korta arbetslöshetsperioder.TPF156FPT Värdet av ytterligare sökande efter nytt arbete är för individen noll, vilket leder till att individen inte har någon anledning att lägga ner tid på sökande, vilket försämrar matchningsprocessen. Arbetslöshetsperiodens längd kan även 153TP PT Pissarides, C. [2001]. 154TP PT Kuhn, P. [1992] och Booth, T. & , G. [2003]. 155TP PT Självrisken för individen utgörs av i början av arbetslöshetsperioden. 156TP PT , G. [2000]. Bilaga 7 till LU 2008 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden påverkas genom variationer i kompensationsnivå och ersättnings- periodens varaktighet.TPF157FPT Anställningsskyddet innebär en implicit kostnad för företag och därför är det troligt att företaget blir mindre benäget att dra ned arbetsstyrkan vid kortsiktiga minskningar i efterfrågan och mindre benäget att anställa vid kortsiktiga ökningar i efterfrågan.TPF158FPT Anställningstrygghet är dock en nyttighet för den anställde, och i ett system med existerande anställningstrygghet speglas värdet i lönen genom att arbetsgivarna betalar en lägre lön än vad de skulle behövt göra om det inte funnits anställningstrygghet. Eftersom anställningsskyddet påverkar både antalet skapade arbetstillfällen och antalet försvunna arbetstillfällen – dvs. sysselsättnings- dynamiken på företagsnivå – torde effekten av anställningsskyddet på den totala sysselsättningen och arbetslösheten vara begränsad. Internationella studier har också visat att sambandet mellan sysselsättning, arbetslöshet och anställningsskydd är svagt.TPF159FPT Däremot har anställningsskyddet effekter på fördelningen av arbetslösheten: genomsnittlig anställningstid ökar och flöden in och ut ur arbetslöshet minskar, vilket kan ha effekter på sanno- likheten att finna ett arbete för dem som är nya på arbetsmarknaden. Effekten av en striktare anställningstrygghet kan bli minskad sysselsättning i vissa grupper, till exempel yngre, äldre, kvinnor och lågutbildade.TPF160FPT Anställningsskydd – varsel och uppsägningstider – är den del av omställningskostnaden som betalas av företaget.TPF161FPT Förlängda uppsägningstider innebär alltså att företagens andel av om- ställningskostnaden ökar. Varsel och uppsägningstid ger också individen möjlighet att initiera sökandet efter nytt arbete . På så sätt delas kostnaden för om- ställningen mellan individen och företaget; om sökandet är framgångsrikt bär företaget hela kostnaden som annars skulle ha inneburit arbetslöshet och därmed burits av individen och staten. 157TP PT Se t.ex. , P. & , B [2006]. 158TP PT Hopenhayn, H. & Rogerson, R. [1993]. 159TP PT [2000] och [2004]. 160TP PT Bassini, A. & , R. [2006]. 161TP PT , P. & , B. [2004] diskuterar i någon mån hur anställningstrygghet kan ses som en skatt på neddragningar och varför detta är motiverat. Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Bilaga 7 till LU 2008 Sökande under anställning är både vanligt förekommande och leder till bättre resultat än arbetssökande under arbetslöshet.TPF162FPT Lagen om anställningsskydd (LAS)TPF163FPT och Lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärderTPF164FPT utgör det första nätet i trygghetssystemet. Varsel måste läggas före den planerade driftsinskränkningen om den omfattar minst fem personer och varseltiden blir längre ju fler som omfattas, enligt Lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Ett varsel är inte tvingande, utan kan dras tillbaka. Varslet ger arbetsgivare, fack- förening och arbetsförmedling möjlighet att tillsammans vidta åtgärder som kan anses nödvändiga, särskilt vid större neddragningar. Sådana åtgärder kan till exempel vara fackliga diskussioner om vem som skall varslas, möjligheten att lösa ned- dragningen med frivilliga avgångar, eller åtgärder som involverar tredje part. Varslet är i början inte personspecifikt, utan avser storleken på den planerade driftsinskränkningen. Senast en månad före driftsinskränkning skall dock varslet kompletteras med att personerna som berörs av neddragningen namnges, vilket ger individen möjlighet att vidta åtgärder och till exempel söka nytt arbete. Ett anställningsförhållande kan inte avslutas med omedelbar verkar, utan både arbetsgivare och arbetstagare har uppsägningstid, vilken regleras enligt LAS. Uppsägningstider avser fasta anställningar, medan tidsbegränsade anställningar normalt löper kontraktstiden ut, om inte annat avtalats i kollektivavtal eller anställningskontrakt. För uppsägning från arbetsgivarens sida varierar uppsägningstidens längd beroende på anställningstid, medan uppsägningstiden från arbetstagarens sida normalt är en månad. Lön under uppsägnings- tiden skall betalas ut även om arbetstagaren inte har några arbetsuppgifter . Arbetsgivaren slipper dock betala lön om arbetstagaren får nytt arbete . Anställningstryggheten omfattar de som har en tillsvidare- anställning, som är den vanligast förekommande anställnings- 162TP PT Boeri, T. [1999] och , S. & , J. [2006]. 163TP PT SFS 1982:80. 164TP PT SFS 1974:13. Bilaga 7 till LU 2008 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden formen på arbetsmarknaden. av de anställda har tillsvidareanställning.TPF165FPT Sannolikheten att ha en tillsvidare- anställning är dock mycket högre för en äldre person – ca hälften av de anställda i åldersgruppen 20–har tillsvidareanställning, men av de anställda i åldersgruppen 60–har tills- vidareanställning. Män är tillsvidareanställda i högre utsträckning än kvinnor, och anställda i privat sektor är tillsvidareanställda i högre utsträckning än anställda i offentlig sektor. Anställningsskyddet berörs inte av omställningsavtalen, förutom att vissa avtal ger förlängd uppsägningstid för äldre anställda med lång anställningstid. Ofta måste den anställde ha fyllt och ha anställningstid, i vilket fall han får upp till sex månaders förlängd uppsägningstid. I den privata sektorn är det de kooperativa arbetsgivarna och arbetsgivarna inom fastighetssektorn som erbjuder förlängd uppsägningstid. En effektiv arbetsförmedling är viktig för att sänka sökkostnader för både individer som blivit arbetslösa och för företag som söker personal. Även rådgivning till individen om att till exempel starta företag eller rådgivning kring möjliga yrken, utbildningar och karriärvägar kan för individen vara viktiga redskap i omställningen. Förutom de allmänna omställningssystemen och omställnings- avtalen, finns här ett stort antal övriga privata aktörer, till exempel bemanningsföretag, karriärrådgivare, eller arbetsgivarringar, som beskrivs i (2007). 7.4.1Allmänna system: Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen tillhandahåller förmedlingstjänster som syftar till att underlätta för den som är eller riskerar bli arbetslös att hitta nytt arbete samt anordnar, administrerar och fördelar arbets- marknadspolitiska program. Arbetsförmedlingen bedriver alltså en allmän verksamhet som marknadsplats för arbetssökande och 165TP PT Arbetskraftsundersökningarna, SCB. Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Bilaga 7 till LU 2008 Syftet med denna verksamhet är att sänka transak- tionskostnaderna förknippade med arbetssökande i syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt.TPF166FPT Arbetsförmedlingens har dessutom, tillsammans med a-kassorna, en kontrollerande funktion av arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingens tjänster är riktade till personer om är, eller riskerar bli, arbetslösa och är anmälda vid en arbetsförmedling. Den som är eller riskerar bli arbetslös har dels tillgång till de generella förmedlingsinsatser, men också individuellt stöd och tillgång till vissa arbetsmarknadspolitiska program. 7.4.2Omställningsavtalen: Förstärkt omställningshjälp Omställningsstöd kompletterar de allmänna systemen dels i form av förstärkt arbetsmarknadsrådgivning inom ramen för de olika trygghetsråden (exempelvis , , Företagens trygghetsfond och Trygghetsfonden TSL). Dessa kan erbjuda stöd till utbildning, hjälp med att starta eget företag, i vissa fall lönebidrag till ny arbetsgivare , eller betald praktikplats hos ny arbetsgivare. Stöd till utbildning kan till exempel ges genom stöd till kursavgifter och kurslitteratur. I vissa fall utgår även finansiellt stöd, så att personen kan studera med ersättning motsvarande a- kassa. Stöd för att starta eget företag är ofta rådgivning, i vissa fall inkomststöd eller stöd till nödvändiga utgifter, till exempel bokföringshjälp. I en del fall betalas lönebidrag till ny arbetsgivare , eller kan personen få betalt under praktik. Åtgärderna i omställningsavtalen är utformade med tanke på att många som omfattas av avtalen är äldre och redan etablerade på arbetsmarknaden. De liknar eller kompletterar arbetsför- medlingens verksamhet i stor utsträckning, men är mer inriktade mot personens specifika erfarenheter, behov och förutsättningar. 166TP har länge haft en unik särställning som intermediär i matchningsfunktion, genom att både administrera vakanser och kontroll av arbetslöshetsförsäkringen. skulle samtliga lediga tjänster med en varaktighet anmälas till Arbetsförmedlingen. Denna lag upphävdes 2007. Se Regeringens proposition 2006/07:89. Bilaga 7 till LU 2008 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Utöver de allmänna och de avtalade systemen finns kompletterande system för trygghet på arbetsmarknaden. Stora arbetsgivare kan ha möjlighet att inom ramen för sin verksamhet erbjuda omställnings- lösningar när övertalighet uppstår i en del av verksamheten. Mindre arbetsgivare har gått ihop i olika system för att hantera situationer av övertalighet. Dessa beskrivs närmare i (2007). Om individen inte hittar nytt arbete mellan varsel och uppsägningstidens utgång, uppkommer behovet av skydd mot inkomstbortfall. För den som är arbetslös är den allmänna arbetslöshetsförsäkringen (A-kassan) grunden i inkomst- skyddet, medan omställningsavtalen och andra försäkringar kompletterar den allmänna försäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen är tvådelad, med en allmän grundförsäkring och en frivillig inkomstbortfallsförsäkring. Den allmänna grundförsäkringen omfattar alla som uppfyller grund- villkoren och arbetsvillkoren, medan inkomstbortfallsförsäkringen endast omfattar de som även uppfyller medlemsvillkoret. För att bli medlem av en arbetslöshetskassa måste individen ha arbetat minst , och fortfarande arbeta i denna utsträckning vid ansökningstillfället. Lagen om arbetslöshetsförsäkring (SFS 1997:238) reglerar arbetslöshetsförsäkringens utformning.TPF167FPT För att få ersättning från av den allmänna grundförsäkringen krävs att man är fyllda, anmäld på arbetsförmedlingen, aktivt arbetssökande och är obehindrad att ta lämpligt arbete (grund- villkoret), samt att man har arbetat närmaste året (arbetsvillkoret). För att få ersättning från den frivilliga inkomstbortfallsförsäkringen krävs dessutom att man uppfyller medlemsvillkoret. De frivilliga arbetslöshetskassorna hade ca 3,4 miljoner medlemmar , vilket motsvarar 167TP PT Med början har arbetslöshetsförsäkringen genomgått ett antal större förändringar. Den allmänna diskussionen här avser försäkringens utformning före förändringarna, eftersom de empiriska studierna i rapporten avser år . Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Bilaga 7 till LU 2008 Kvinnor är i större utsträckning anslutna till arbetslöshetskassor än män – av männen och av kvinnorna var anslutna till frivilliga arbetslöshetskassor 2005.TPF168FPT Arbetslöshetsförsäkringen, både den allmänna grundförsäk- ringen och inkomstbortfallsförsäkringen, finansieras genom en arbets-givaravgift samt genom medlemsavgifter. Medlemmarnas egenavgifter täckte mellan av kostnaden för försäkringen, medan övriga finan- sierades av en arbetsgivaravgift. Faktaruta 7.1 Förändringar i a-kassan Med början har arbetslöshetsförsäkringen genomgått ett antal större förändringar. De huvudsakliga förändringarna var: –Ökad grad av egenfinansiering genom införandet av en förhöjd finansieringsavgift som varierar med arbetslöshetens storlek inom respektive a-kassa. –Avskaffande av den förhöjda dagpenningen . Fallande kompensation över tiden genom en sänkning av ersättningsnivåerna. –Arbetslöshetsersättningen lämnas under eller för föräldrar till barn . Möjligheterna till förlängd ersättning har avskaffats. Skärpta krav för berättigande till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, bl.a. krav på mer arbetad tid före arbetslösheten och längre veckoarbetstid för att vara berättigad till ersättning för inkomstbortfall. Källa: Källa: IAF och AMS. Kompensationen i arbetslöshetskassan är inledningsvis av tidigare inkomst, upp till ett en högsta dagpenning, () . Nivån på den högsta dagpenningen sätts av . Den högsta dagpenningen innebär att för en stor del av arbetskraften är även den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkring ett grundskydd – i och med att det finns en övre gräns för hur hög ersättningen från A-kassan kan bli, så kommer en andel av arbetskraften att få en ersättningsnivå som är lägre än den angivna kompensationsgraden. I systemet betalar högavlönade i viss mån försäkringsskyddet för lågavlönade. För individen innebär det att premie och kompensation inte är kopplade till varandra, och individen får lägre 168TP PT IAF och Arbetskraftsundersökningen (SCB). Totalsiffrorna avser och de könsuppdelade siffrorna årsgenomsnitt 2005. Bilaga 7 till LU 2008 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden försäkringsskydd än den generellt angivna nivån och i den meningen är individen underkompenserad av den allmänna arbetslöshetsförsäkringen.TPF169FPT Att individen är underkompenserad innebär att ersättningsnivå individen får när hon blir arbetslös är lägre än den angivna kompensationsnivån. I Diagram 7.1 visas hur stor andel av de sysselsatta i privat sektor vars arbetslöshetsersättning motsvarar av tidigare inkomst vid då rådande högsta dagpenning. Diagram 7.1 Andel av privatanställda som teoretiskt kunde erhålla av tidigare inkomst i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen 1998–2006 Anm.: Högsta dagpenning var per dag, per dag och 2002–per dag. Källor: Högsta dagpenning och ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen, IAF och Lönestrukturstatistiken, SCB, egna bearbetningar. I och med att den högsta möjliga dagpenningen inte höjts i samma takt som lönerna ökat, har andelen av de sysselsatta som teoretiskt kan erhålla högsta kompensationsgrad i den allmänna arbets- löshetsförsäkringen minskat. var det enbart av tjänstemän och av arbetare som skulle ha fått en 169TP PT Samma typ av omfördelning genom tak på ersättning men inte betalning finns t.ex. i sjukförsäkringen. Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Bilaga 7 till LU 2008 dagpenning som motsvarar av tidigare inkomst om de blivit arbetslösa. Män erhåller generellt en lägre kompensationsgrad i A-kassan än kvinnor, vilket kan vara en förklaring till den högre anslutningsgraden till arbetslöshetskassor bland kvinnor. Tabell 7.3 Andel av privatanställda som teoretiskt kunde erhålla av tidigare inkomst i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen 1998–2006 Anm,: Detta är inte faktiska täckningstal utan avser hur stor andel som skulle erhålla full kompensation om de vore medlemmar av en arbetslöshetskassa. av de anställda är inte medlem av arbetslöshetskassa. Källor: Högsta dagpenning och ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen, IAF och Lönestrukturstatistik, privat sektor 1998 – 2006. SCB, särskilt uttag. Den generella inkomsttryggheten vid arbetslöshet är alltså inte likformig för alla grupper. Endast en del av arbetskraften erhåller högsta kompensationsgrad vid inkomstbortfall till följd av arbets- löshet genom den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. Inkomst- tryggheten omfattar främst låginkomsttagare i privat och offentlig sektor. För dem med högre inkomster kan inkomsten i vissa fall tryggas genom kompletterande system, som omställningsavtalen och i vissa fall fackliga försäkringar. Dessa kompletterande system beskrivs nedan. Bilaga 7 till LU 2008 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden I avsnittet om den allmänna arbetslöshetsförsäkringen konsta- terades att den allmänna försäkringen inte kompenserar alla medlemmar i samma utsträckning vid inkomstbortfall. Inkomst- försäkringen för dessa individer kompletteras då ofta via trygghets- och omställningsavtalen. En sammanfattning av inkomsttryggheten i omställningsavtalen finns i Tabell 7.4. I omställningsavtalen finns oftast avtalat om avgångs- ersättningens storlek, och hur avgångsersättningen betalas ut. I LO-kollektivets avtal betalas vanligtvis avgångsersättningen som ett engångsbelopp, vars storlek beror på anställningstid. I avtalen med tjänstemannafacken är det vanligare att avgångsersättningen betalas som ett komplement till arbetslöshetsförsäkringen, så att den som har inkomst över den som ger högsta dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen får ersättning utöver dagpenningen i A- kassan. Nivån på denna ersättning varierar, men den högsta nivån sätts i Lagen om Arbetslöshetsförsäkring, och får inte överstiga den högsta kompensationsnivån i den allmänna arbetslöshets- försäkringen. Löneläget är högre för tjänstemannagruppen och avtal där avgångsersättning betalas i form av supplement till A-kassan är vanligare inom dessa avtalsområden. Andra avtal är slutna så, att hela avgångsersättningen fördelas mellan de som blir arbetslösa, medan de som snabbt hittar nytt arbete inte får någon avgångs- ersättning. Exempel på sådana avtal är 2004 slutet mellan Svenskt näringsliv och PTK, där de som blir arbetslösa till följd av en neddragning får ett månatligt belopp så att individen är garanterad av tidigare inkomst om han förblir arbetslös. I finanssektorns trygghetsavtal tar det extra stödet formen av en förhöjd högsta dagpenning. Andra avtal (t.ex. KFS, och avtal) täcker uttryckligen mellanskillnaden mellan högsta dagpenning i arbets- löshetsförsäkringen och kompensationsgraden i arbetslöshets- försäkringen. är skillnaden mellan avtalsgrupperna tydlig, som det avtal Kooperativa företagen slutit med Handels. Avgångsersättning för butikschefer och tjänstemän betalas som supplement till arbetslöshetskassan (liknande avtalen PTK) och butiksbiträden och lagerpersonal erhåller avgångsersättning som engångsbelopp (liknande avtalet mellan och LO). Det är sannolikt att avtalens utformning ändras till följd Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Bilaga 7 till LU 2008 av att fler medlemmar når taket i den allmänna arbetslöshets- försäkringen. Den förstärkta inkomsttryggheten är dels ett kompletterande skydd för höginkomsttagare vid arbetslöshet – individer med lön över taket kompenseras för att det generella systemet inte kompenserar upp till den stipulerade kompensationsnivån. Taket ligger under medianlönen, vilket innebär att mer än hälften av arbetskraften får förstärkt inkomsttöd från omställningsavtalen. Individer kan också kompenseras i ett övergångsskede om de tar ett arbete med lägre lön än det tidigare arbetet. De förstärkta omställningstjänsterna kan vara individuell rådgivning, utbildnings- insatser, värdering av affärsidéer eller andra typer av stöd som syftar till att underlätta för individen att hitta annat arbete. Tabell 7.4 Inkomsttryggheten i omställningsavtalen KFO – Handels A KFO – Handels B och KFO – PTK Svensk Scenkonst – PTK Källor: , H. [2007] samt avtalstexten AGF-KL (). Bilaga 7 till LU 2008 Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden 7.5.3Fackliga och individuella inkomstförsäkringar Kompletterande inkomstförsäkringar har funnits på den svenska arbetsmarknaden , då andelen av privatanställda tjänstemän som var fullt försäkrade av den allmänna försäkringen var kring . I och med sänkningen av dag- penningen har intresset åter väckts för kompletterande inkomstförsäkringar och slöt som första komplet- terande inkomstförsäkring som medlemsförmån för samtliga medlemmar. har ett antal ytterligare skaffat kompletterande inkomstförsäkring. Tabell 7.5 Kompletterande fackliga inkomstförsäkringar (1/7/07) (1/1/07) (1/1/08) (1/4/07) Ingår i medlemsavgift. Anm.: Ett flertal har slutit avtal om förstärkta inkomstförsäkringar, som inte syns i denna sammanställning. Källor: Förbundens hemsidor. Reglerna och ersättningsnivåerna i de olika omställningsavtalen skiljer sig åt i relativt stor utsträckning. Som ett komplement till A- kassan och ersättningarna i omställningsavtalen har nya försäk- ringslösningar blivit vanligare. Ett antal fackförbund, främst inom och , erbjuder sina medlemmar en kompletterande Trygghetssystemen på den svenska arbetsmarknaden Bilaga 7 till LU 2008 inkomstförsäkring som en del av medlemsavgiften. Andra förbund erbjuder medlemmarna kollektivt avtalade privata försäkringar I Tabell 7.5 finns en sammanställning av kompletterande fackliga inkomstförsäkringar. De fackliga inkomstförsäkringarna jämnar i viss mån ut skillnader i kompensationsnivåer och villkor mellan olika omställningsavtal. Inkomstförsäkringarna är vanligare i tjänstemannaförbunden i och , men har flera tecknat kompletterande inkomstförsäkring för sina medlemmar. Man kan förvänta sig att fler förbund tecknar kompletterande försäkringar i den mån en växande andel medlemmar blir underförsäkrade av den allmänna arbetslöshetsförsäkringen.