sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — Företagsformen bedöms även kunna skapa nya arbetstillfällen eftersom de behov som man tillfredsställer varken tillgodoses av marknaden eller den offentliga sektorn. På så sätt kan nya grupper integreras på arbetsmarknaden. 3TP PT Social ekonomi (2001), En skrift om arbete med ett nytt begrepp, s. 10. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling De sociala företagen organiseras oftast som ekonomiska eller ideella föreningar, men även aktiebolag och stiftelser förekommer. De verkar både på den privata och den offentliga marknaden genom att sälja produkter och tjänster till privatpersoner, företag och offentlig sektor. De har en affärsidé, de marknadsför och tjänar pengar på sin produktion av varor och tjänster, betalar skatt och arbetsgivaravgifter för sina anställda. Så långt är det inte mycket som skiljer sig från andra företag. Det som dock skiljer sociala företag från andra företag är att de har som mål att tillgodose samhälleliga behov som de driver en affärsverksamhet. Verksamheten är även i olika grad finansierad från samhällets sida.TPF4FPT Det europeiska har gjort empiriska studier av det sociala företagandet i de flesta EU-länder. Även svenska forskare har deltagit och bland annat beskrivit och sociala arbetskooperativ. Genom denna forskning har de sociala företagen klassificerats enligt en modell med fyra kategorier: 1.Övergångsföretag: Erbjuder arbetsträning, rehabilitering och utbildning. Därefter går de berörda vidare till andra företag. 2.Företag som skapar permanenta arbeten: Erbjuder arbeten som finansieras genom försäljning av tjänster och varor till mark- naden. 3.Permanent subventionerade företag: Erbjuder arbetsplatser för svårt funktionshindrade. 4.Företag som arbetar med personer som har haft stora sociala problem: Erbjuder rehabilitering och arbetsplatser till bland annat före detta missbrukare och kriminellt belastade. I en rapport från ArbetslivsinstitutetTPF6FPT görs en inventering av olika verksamheter inom sociala arbetskooperativ. Inventeringen leder fram till följande definition: Sociala arbetskooperativ är fristående sammanslutningar av per- soner som samverkar för att lösa behovet av arbete och social gemenskap genom ett samägt och demokratiskt företag. Vinst- motivet är underordnat syftet att utveckla och göra bruk för 4TP PT (2005), Socialt företagande – en väg till arbetsmarknaden. 5TP PT är ett europeiskt nätverk av forskare som också samarbetar med det sociala företagandets organisationer. 6TP PT , E. (2002), Rapport från , Sociala arbetskooperativ. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling vars och ens arbetsförmåga och medbestämmande i företagets angelägenheter. Personer som befinner sig utanför den ordinarie arbetsmark- naden på grund av funktionshinder eller andra skäl är den dominerande medlemsgruppen. De sociala arbetskooperativen bedriver affärsverksamhet med varu- och tjänsteproduktion för försäljning och de har alltid en relation till offentlig sektor, genom olika typer av stöd, bidrag, försäljning av platser eller tjänster. Det finns ingen enhetlig definition på begreppet empowerment. Ordet bygger på det engelska ordet power som både betyder makt och kraft. Sammanslagningen av dessa två ord ger dock en vägledning till hur begreppet tolkas när det handlar om socialt företagande. Eftersom det har blivit lite av ett modeord som an- vänds i vitt skilda sammanhang och med olika innebörder kan det vara på sin plats att titta närmare på detta begrepp. Ett sätt att förstå empowerment är att se det i relation till dess motsats. I artikeln Empowerment – kan vi lära oss något av ? beskriver empowerment i förhållande till paternalism. Båda begreppen utgör förhållningssätt vid arbetet med att hjälpa människor. Det paternalistiska sättet bygger på över- och underordning där man antar att människor i allmänhet och s.k. utsatta människor i synnerhet inte själva vet vad som är bäst för dem, utan bedömningen av detta är en fråga för en expert eller för en myndighet. I en paternalistisk lösning av sociala problem som t.ex. arbetslöshet, fattigdom och sjukdom spelar de arbetslösa, de fattiga och de sjuka en underordnad roll både när det handlar om att ta fram olika lösningsförslag och när det gäller förslagens genomförande. Den administrative expertens syn- punkter väger alltid tyngst. I motsats till detta synsätt associerar den empowermentorienterade tanken till begrepp som självtillit, stolthet, delaktighet, makt, kraft, egenkontroll, kompetens, med- borgarskap, självstyre och liknande. Verksamhet och förhållnings- sätt som är empowering är sådana som stärker och stödjer den Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling enskilde genom att man visar respekt och inte använder sig av förhållningssätt som trycker ned och exkluderar andra människor.TPF7FPT Kooperativa verksamheter har sin ideologiska grund tankar om självhushåll, oberoende, självtillit och solidaritet mellan resursstarka och resurssvaga. De startas i regel utifrån behov som personer i en grupp har gemensamt och som kan tillfredsställas genom en ekonomisk verksamhet, där medlemmarna deltar som konsumenter, producenter eller med sin arbetskraft. Olika rörelser som startade kring kollektivt boende och arbete, daghem och miljöfrågor utvecklades . Entreprenörskapet i de sociala arbetskooperativen började dock med grupper som framför allt kom från psykiatrin. pre- senterades riktlinjer för en ny psykiatri. Den slutna vården skulle minska och mentalsjukhusen skulle avvecklas. Utflyttningen ut i samhället påbörjades, och i samband med detta uppmärksammades att målgruppen saknade möjligheter till social gemenskap och arbetsrehabilitering på många orter. Kommunala företrädare tog initiativ till studieresor till framför allt där man redan hade erfarenheter av kooperativa verksamheter för personer som varit inskrivna på mentalsjukhus. Med konferenser och föredrag spreds idéerna vidare och de första sociala arbetskooperativen startades genom ekonomiskt stöd från Allmänna Arvsfonden, , Dagmarpengar, otraditionella medel från läns- arbetsnämnderna m.m. Den kooperativa metoden har spritt sig och finns det arbetskooperativ där medlemmarnas svårigheter att konkurrera på den ordinarie arbetsmarknaden beror på andra typer av funktions- hinder, t.ex. språksvårigheter och avsaknad av en gångbar utbild- ning eller yrkeserfarenheter. Det finns också allt fler exempel på att personer som av olika anledningar är långtidsarbetslösa bildar kooperativa företag för att ge sig själva arbete. Utvecklingen har gått från en mer terapibetonad sysselsättning till en ökad mark- nadsorientering med tyngdpunkt på hantverk och kafé- och restaurangverksamhet. 7TP PT Artikeln är skriven av , B. (2006), . 8TP PT , E. (2002), Rapport från , Sociala arbetskooperativ. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling 9.4Social ekonomi i StorbritannienTPF9FPT I har välgörenhet av hävd haft stor betydelse i lösningen av sociala frågor. Ur den ekonomiska krisen skapades en grogrund för starka välgörenhetsorganisationer som agerade tillsammans med en växande medborgarrörelse inspirerad av . Med honnörsord som gräsrotsdemokrati och självorganisering byggde man upp olika community businesses, med hjälp av medel från välgörenhet och lotterier etc. Genom den sociala ekonomin skapades på så sätt nya innovativa sätt att lösa välfärdsproblem i olika former av kooperativa och ideella verksamheter. Behoven av anpassade verksamheter för att anställa funktionshindrade låg som grund för skapandet av social firms. Målsättningen för dessa brittiska social firms är att förbättra anställningsmöjligheterna för funktionshindrade och skapa stöd- strukturer som leder till empowerment och individuell utveckling, som de är affärsdrivande verksamheter med företags- mässiga mål att bli så självbärande som möjligt. Liksom i finns ingen klar gränsdragning mellan de olika typerna av verk- samheter inom den sociala ekonomin. Vissa har en klar kooperativ identitet, andra en grund i välgörenhet och frivilligt arbete. Medlemsgrupperna varierar från mindre grupper av personer som samverkar för att skapa arbete eller tillgodose gemensamma behov av service eller t.ex. boende, till hela samhällen som samverkar för att tillfredsställa lokala behov av välfärd och utveckling. 9.5Social ekonomi i ItalienTPF10FPT Den kooperativa rörelsen i är stark. Den har av tradition varit en kooperativ rörelse som organiserat alla olika typer av kooperativ. har mer allmänt än något annat västeuropeiskt land valt den kooperativa företagsformen. Kooperativ i är i huvudsak organiserade i två stora nationella federationer: Legacoop, som har sitt ursprung i den socialistiska rörelsen. Confederacoop, som hör till den katolska traditionen. 9TP PT Ibid. 10TP PT Ibid. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling De sociala kooperativen växte liksom i andra europeiska länder fram , som ett svar på hög arbetslöshet och ökade sociala kostnader i välfärdssystemet. De första sociala kooperativen skapades av katolska grupper, men rehabiliterings- kooperativen i har även en spelat en stor roll. Dessa koope- rativ bildades som en följd av nedläggningen av ett mentalsjukhus. Kooperativ i regleras av en särskild lagstiftning. Det krävs mindre kapital för att starta kooperativ än andra företagsformer. måste avsätta en viss andel av sin vinst till en kooperativ fond som finansierar den kooperativa rörelsen. Kooperativ i är befriade från företagsskatt på vinsten. De ska ha som målsättning att uppfylla det allmänna samhälleliga intresset att främja mänskliga behov och att socialt integrera medborgarna genom att erbjuda hälsovårds- och utbildnings- tjänster samt att genomföra diverse aktiviteter – jordbrukande, industriella, affärsdrivande eller tjänster – med syftet att finna förvärvsarbete för missgynnade personer (den italienska beteck- ningen är svantaggiato och det finns ingen riktigt bra över- sättning till svenska). Grupper som omfattas av verksamheten är t.ex. personer med fysiska, psykiska eller andra funktionshinder. erbjuder av de sociala koope- rativen verksamhet i form av hälsovård och utbildningsinsatser, och genomför aktiviteter för att finna förvärvsarbete för dessa missgynnade personer. Övriga kooperativ betraktas som en blandning av de bägge. 9.6Jämförelse mellan , och StorbritannienTPF11FPT I har de ideella organisationerna mer varit intresseorga- nisationer för att identifiera och framföra olika gruppers behov. Till skillnad mot och har välgörenhet inte utgjort någon grund för utvecklandet av sociala företag i . Den sociala ekonomin kom upp på agendan i och med EU-inträdet , men redan innan hade dock olika processer inletts för att hitta modeller för samarbete mellan kooperativ och myndigheter. Några exempel är daghemskooperativ och socialt arbete inom missbrukarvården. 11TP PT Ibid. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling Den traditionella statliga arbetsmarknadspolitiken och den stora verksamhet som bedrivit har inneburit att det i inte funnits så stort utrymme att utveckla andra affärsdrivande verk- samheter med målsättningen att skapa arbete för funktionshind- rade. har dock denna målgrupp utvecklats mot ökat socialt företagande. De verksamheter som skapats är förhållandevis små jämfört med de verksamheter som bedrivs i och , där många verksamheter mer påminner om med en mer traditionell företagsstruktur. Medlemsgrupperna i har en spännvidd från dem som står mycket långt från arbetsmarknaden till dem som använder koope- rativet som sin arbetsplats i stället för att söka sig ut på öppna marknaden, eller i första hand som en språngbräda för att gå vidare. I och i fångar man till stor del upp de personer med funktionshinder som i förmodligen skulle ha erbjudits arbete på eller kanske andra arbetsmarknads- åtgärder. Eftersom man i och i bedriver sociala arbetskooperativ med löneanställda (inklusive lönebidrag) och ibland också med ideellt arbetande personer, ställs större krav på bärande affärsidéer. I kan sociala arbetskooperativ starta en verksamhet utan att ha några lönekostnader mer än till hand- ledarna. Företagskulturen kan därmed sägas vara mer utpräglad i och i jämfört med . I är utvecklingen av affärsverksamheten i högre grad beroende av medlemsgruppens egen vilja att utveckla en företagskultur. I vissa fall är bevekelsegrunderna i stället att ha en mer social inriktning, där arbetet leder till gemenskap och inte nödvändigtvis till lön och arbetslivsliknande krav. Eftersom många kooperativ i startar utifrån kommunala initiativ och med offentligt anställd per- sonal som eldsjälar i utvecklingsprocessen, finns det ofta en svag företagskultur. Entreprenörskapet inriktar sig i högre grad på att skapa goda verksamheter med meningsfyllda arbetsuppgifter utifrån medlemmarnas intresse och behov. I och Storbritan- nien finns det s.k. workshops, daglig verksamhet, som fyller denna funktion, men i de flesta fall är inte de funktionshindrade med- lemmar i de verksamheterna, utan de drivs av andra personer. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling 9.7En överblick av de sociala företagen i Det finns en mängd olika inriktningar på de sociala företag som bedrivs i . Startmiljön finns ofta i föreningslivet och i lokalsamhället. Somliga syftar till att skapa arbete i utsatta områden i städer eller i glesbygd, och utveckla lokalsamhället och skapa ett bättre liv för dess invånare. Andra riktar sig till människor med arbetshinder i form av fysiskt eller psykiskt funktionshinder eller sociala problem. Dessa personer skulle med stor sannolikhet ha varit sysslolösa och i varierande grad i behov av andra insatser från samhällets sida om de inte hade varit engagerade i denna typ av verksamhet. Andra exempel är företag, fackföreningar och eldsjälar som engagerat sig för att minska arbetslösheten och sjukskriv- ningarna, och ge människor en chans att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Nedan presenteras ett antal verksamheter i syfte att åskådliggöra mångfalden inom socialt företagande: Eko-Teck i och är ett av största sociala företag och har som målsättning att skapa meningsfulla och varaktiga arbeten för människor med arbetshinder. Verksamheten spänner inom en rad olika affärsområden: metallåtervinning, kartong och emballagetillverkning, bilrekonditionering, snickeri, handelsträdgård, legoarbete, syverkstad och personaluthyrning. Kooperativet utvecklades inom Egenmakt i . Kooperativet säljer rehabiliteringstjänster, driver restau- rang, catering och en städ- och fastighetsverksamhet i bostads- området Baronbackarna i . Av de hundra medlemmarna arbetar en del i företaget, medan andra utbildar sig eller deltar i olika aktiviteter. Gemenskapsföretaget i Byske-Vaxdal () är en ideell förening som bildats av bygdens föreningar och företag. Syftet är att skapa fler jobb och ekonomisk tillväxt. Den ideella föreningen äger ett aktiebolag som driver verksamhet inom turist- och servicenäringarna. Xpandia vision är en ekonomisk förening startad som ett EU-pro- jekt i av personer från fem etniska och andra föreningar. Syftet är att skapa kontakter mellan arbetslösa och den lokala 12TP PT NTG – Socialt företagande (2005), Socialt företagande – En väg till arbetsmarknaden. En handlingsplan för tillväxt genom fler och starkare sociala företag. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling Ungdomar i riskzon slussas till arbete eller studier. Föreningen har också fungerat som en språng- bräda för tidigare arbetslösa medarbetare som gått vidare till andra anställningar. Basta arbetskooperativ i och Basta Väst i är två före- tag som genom kvalificerat arbete, boende och en rik fritid erbjuder en väg bort från droger och misär. Över hundra personer arbetar i de båda företagen och har själva haft drogproblem. Bastas verksamheter spänner över djurhållning, byggverksamhet, restaurang, inre och yttre underhållsarbete till klottersanering. Ett utbildningscenter, YES, erbjuder ettåriga yrkesutbildningar. döttrar i är ett Vägen Ut-kooperativ som drivs av kvinnor för att hjälpa kvinnor att ta sig ur kriminalitet och miss- bruk. Bland kooperativets medlemmar finns de med egen erfaren- het av kriminalitet och missbruk. säljer arbets- träningsplatser men kan också ge långsiktigt stöd. Verksamheten omfattar i första hand vävning och konsthantverk. Medvind är ett kooperativ som grundades för att rehabi- litera och stödja långtidsarbetslösa, och ge dem möjlighet till praktik och utbildning som ska leda till en anställning på olika företag i närområdet. Den huvudsakliga verksamheten är inriktad på lager- och distributionshantering åt andra företag. Medvind driver också daglig verksamhet för personer med utvecklingsstör- ning på uppdrag av kommun. Galaxen är ett aktiebolag ägt av byggindustrin, som rehabiliterar byggnadsarbetare. Verksamheten, som finns på flera platser i landet, omfattar personer som har ett arbetshandikapp och som är arbetslösa eller riskerar att bli arbetslösa. Placeringen i ett nytt arbete görs med hjälp av lönebidrag. Målet är att ska kunna lämna sin Galaxanställning till ett ordinarie arbete utan lönebidrag. Arbetsgivarringen Arvika-Ed är en ideell förening som bildats av ett 20-tal företag för att de tillsammans ska kunna erbjuda rehabili- tering, arbetsprövning och nytt arbete åt anställda som är eller riskerar att bli långtidssjukskrivna. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling Communicare work vill skapa en ökad tilltro till unga människors entreprenörskap och arbetsvilja. Företaget förmedlar ung arbets- kraft till den värmländska arbetsmarknaden så att fler unga får det jobb de vill ha. Man driver en uppdragsförmedling samt ger unga människor möjligheter att pröva på att starta ett eget företag. Många av de sociala arbetskooperativ som finns har startats som Mål 3- eller Employment-projekt med kommuner, länsarbets- nämnder och som medfinansiärer. Finansie- ringen kan komma från ett flertal källor: Kommunerna bekostar ibland delar av startprocessen utifrån projektpengar eller från befintlig budget. Länsstyrelserna har i några fall gått in med projektpengar för utvecklingsprocessen. går ibland in med utvecklingspengar, de tidigare otraditionella medlen eller andra tillgängliga projekt- pengar. har tidigare haft tillgång till s.k. Dagmar- medel som använts vid starten. ESF-kontoren har inom ramen för ett flertal EU-projekt gett stöd till utvecklingen av sociala arbetskooperativ. Allmänna arvsfonden har bekostat startkostnader och speciella projekt för utvecklingen av sociala arbetskooperativ. är dock EU-medlen de vanligast förekommande startbidragen till sociala arbetskooperativ. Det finns dock inga enhetliga riktlinjer från myndigheterna. Förutom Allmänna arvsfonden finns det heller ingen fond i som kan ge bidrag till investerings- kostnader eller ge förmånliga lån till sociala arbetskooperativ. Den alternativa banken kan i vissa fall förmedla lån till denna typ av projekt. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling 9.9Finansiering av den dagliga driften De sociala arbetskooperativen bedriver affärsverksamhet som i olika grad ger intäkter till verksamheterna. I och med att intäkterna varierar, skiftar även behovet av samhällets stöd. De sociala arbetskooperativen befinner sig i olika utvecklings- faser. Starten sker i samband med att en idé kommer upp i någon grupp och sedan görs en bedömning av det färdiga kooperativets långsiktiga behov av verksamhets- och kompetensutveckling. Den uttalade ambitionen är att det samhälleliga stödet successivt ska minska i denna process, till förmån för kooperativets oberoende och normalisering. Vissa sociala arbetskooperativ har dock sämre förutsättningar att kunna uppnå dessa ambitioner. Den affärsverksamhet man bedriver har kanske inte målsättningen att skapa en självbärande affärs- verksamhet, utan har snarare syftet att driva en gemensam arbets- plats främst med ändamålet att erbjuda sina medlemmar en social gemenskap och en meningsfull sysselsättning. För kooperativets medlemmar innebär detta en möjlighet att få använda sin arbets- kapacitet, som annars inte efterfrågas på arbetsmarknaden. Driftskostnaderna när kooperativen startat kan förklaras genom nedanstående bild, som är en schematisk bild av flödet av ekonomiska transaktioner genom de sociala arbetskooperativen: Fig omarbetning från Yohanan Stryjan; Social cooperatives in : etudes in entrepreneurship working paper 1/2002, . Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling Sociala arbetskooperativ i har i allmänhet byggts upp med utgångspunkt från att de enskilda medlemmarna har sin försörjning tryggad via socialförsäkringssystemet eller någon form av arbets- marknadsstöd, samt att det sociala arbetskooperativet får stöd från kommunen. Den regelrätta affärsverksamheten har därigenom inte varit drivkraften för starten av kooperativen. Det finns dock exempel på nystartade verksamheter där de egna intäkterna växer. Intäkterna kommer dels från försäljning av varor och tjänster på den öppna marknaden, dels från försäljning till den offentliga sektorn. De mer affärsinriktade kooperativen har ofta en omsättning på , medan de övriga har mycket varierande intäkter. En stor grupp har intäkter runt 100–. Arbetet i många sociala arbetskooperativ utförs i regel inom om- råden som inte är tillräckligt lukrativa för privata entreprenörer, men som skapar ett mervärde i samhället för kunder och koope- rativens medlemmar. Försäljning till den offentliga sektorn kan ske på tre sätt: Daglig verksamhet till den personkrets som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Det är ett begränsat antal sociala arbetskooperativ som vänder sig till denna målgrupp. De som finns finansierar verksamheten nästan uteslutande med den ersättning man får från kommunen. Ersättningen förutsätts i allmänhet täcka samtliga kostnader för verksamheten. Rehabiliteringsplatser och arbetsträning till personer som är aktuella inom , eller Arbetsför- medlingen. Rehabilitering och arbetsträning förekommer i mindre omfattning bland de sociala arbetskooperativen. Förutsättningen är att det finns en tillfredställande kompetens inom kooperativet. I regel är det som köper dessa tjänster. Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling Försäljning av service och produkter till offentlig sektor, t.ex. snöröjning, parkskötsel, inventariereparationer, konferens- arrangemang, kaféverksamhet i offentlig miljö etc. Kommunala bidrag kan förekomma i en rad olika former, men det vanligaste är att kommunen står för kostnaderna för handledare och lokaler. Antingen genom att ge ett bidrag i pengar som mot- svarar dessa kostnader eller genom att tillhandahålla dessa resurser gratis. Dessa bidrag regleras i väldigt liten utsträckning i avtal, utan de styrs i regel av muntliga överenskommelser. Lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) finns i varje län och ger rådgivning, konsultation och utbildning till alla typer av nykooperativa grupper. Verksamheten stöds av staten via och av lokala medlemmar, bl.a. kommuner, kooperativa företag och intresseorganisationer. På vissa LKU finns speciella rådgivare som specialiserat sig på sociala arbetskooperativ och deras behov av rådgivning och utbildning. De kooperativa rådgivarna arbetar med mobilisering, informationsspridning, projektledning, affärsutveck- ling, kooperativ organisering, kooperativ företagsrådgivning och samverkansfrågor inom den sociala ekonomin. I vissa fall är de även involverade i kooperativa projekt i andra länder. När det gäller de sociala arbetskooperativ har de deltagit i startprocesserna, med mobilisering av målgrupper och offentliga myndigheter och utbild- ningar inför kooperativens företagsstart. De arbetar även med kontinuerlig rådgivning till de etablerade kooperativen och hjälper dem också i nätverksbyggande och med relationerna till myndig- heter och andra organisationer. De lokala kooperativa utvecklings- centrumen är samlade i en gemensam organisation, Föreningen kooperativ utveckling, FKU.