sou · GWB347 · 2008-05-09 00:00:00 — Om bostadsrättshavaren förlorat sin rätt till återvinning är föreningen inte skyldig att lämna något meddelande till socialnämnden. Föreningen har inte heller skyldighet att lämna någon form av rättelseanmaning. Som påpekats i föregående avsnitt finns det likheter mellan reg- leringarna i bostadsrättslagen och hyreslagen. Sålunda kan numera såväl en bostadsrättshavare som en hyresgäst förlora sin lägenhet på grund av upprepade betalningsförseningar även om betalning skett inom återvinningsfristen. Med hänsyn härtill, och då bostaden socialt sett är viktig för en bostadsrättshavare och hans familj, kan det tyckas finnas skäl att införa en motsvarighet till den ändring som tidigare föreslagits beträffande uppsägning till hyrestidens utgång. Det finns emellertid skillnader som starkt talar i motsatt rikt- ning. Till att börja med bör understrykas att bestämmelsen i 7 kap. 23 § tredje stycket bostadsrättslagen utgör ett undantag från ett annars föreliggande krav på att bostadsrättshavaren ska få en underrättelse om möjligheten att få tillbaka lägenheten och att för- eningen ska skicka ett meddelande till socialnämnden. Underrättelse till socialnämnden som rör bostadsrätt Ur systematisk synvinkel finns det en tydlig skillnad mellan en uppsägning som aktualiserar nyssnämnda undantagsbestämmelse och en uppsägning av ett hyresavtal till hyrestidens utgång. I det sistnämnda fallet finns det inget som helst krav på rättelseanmaning till hyresgästen eller meddelande till socialnämn- den. I det fallet måste av naturliga skäl inte heller någon förverk- andefrist ha löpt ut för att förseningen ska kunna beaktas. När det gäller en bostadsrättshavare, som gjort sig skyldig till upprepade betalningsförseningar, kan man däremot utgå från att föreningen vid åtminstone något tillfälle har varnat bostadsrätts- havaren för vad som kan bli konsekvensen av utebliven betalning. Det finns även skäl att utgå från att socialnämnden underrättats vid något av tillfällena. Detta beror på att, vid betalningsförseningar enligt bostadsrättslagen, förverkande av nyttjanderätten till lägen- heten är det enda alternativet. Med andra ord kan man i nu aktuella fall räkna med att bostads- rättshavaren regelmässigt har fått den varning och socialnämnden den kännedom som våra förslag avser garantera när en hyresgäst sägs upp till hyrestidens utgång under åberopande av att denne har åsidosatt sina skyldigheter. Ett motsvarande förslag för bostads- rätterna skulle därför riskera att bli endast en onödig belastning för bostadsrättsföreningarna, utan något ökat skyddsvärde för bostads- rättshavarna. Vi anser därför att det saknas skäl för att i bostadsrättslagen in- föra en motsvarighet till den ändring som har föreslagits beträffande uppsägning till hyrestidens utgång. 11 Konsekvenser av förslagen Vår bedömning: Samtliga förslag bedöms vara kostnadsneutrala för det allmänna och övriga aktörer. Förslagen som tar sikte på förfarandet vid uppsägning till hyrestidens utgång bedöms ha positiva konsekvenser för barns situation genom att de bidrar till att minimera risken för vräkning och hemlöshet bland barn- familjer. Förslagen bör kunna träda i kraft . Det finns inte något behov av särskilda övergångsbestämmelser. Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkter- na för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet tillsammans med andra samhällsekonomiska konsekvenser. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommu- nala självstyrelsen, ska enligt 15 § samma förordning konsekvens- erna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdhet mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen. I våra direktiv anges att vi ska beräkna de ekonomiska kon- sekvenserna av de förslag som vi lägger fram. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska vi föreslå hur dessa ska finansieras. När det gäller redovisning av förslagens konsekvenser för företagen, ska vi samråda med Näringslivets Enligt direktiven ska vi även redovisa vilka kon- sekvenser som de förslag som lämnas har utifrån ett jämställdhets- perspektiv och vilka konsekvenser som de får för barns situation. Enligt vår uppfattning kommer inte förslagen i kapitel 2 och 3 att få några ekonomiska konsekvenser som ska redovisas. Förslaget som berör bestämmelsen om möjligheten att avtala bort rätten till hyres- nedsättning vid sedvanligt underhåll innebär en närmare precisering av det avtalsfria området. Förhoppningsvis kan detta leda till att man undviker en del tvister. Förslaget att det ska införas en undan- tagsbestämmelse till regleringen om att hyresavtalet förfaller om lägenheten blivit förstörd innebär vidare inte att kraven höjs för när lägenheten ska anses vara förstörd. Undantagsbestämmelsen tar endast sikte på den situationen att hyresvärden, oaktat att lägen- heten blivit förstörd, inte har några sakliga skäl att låta hyresavtalet förfalla. I kapitel 4 har vi föreslagit en ny bevisregel. Avsikten med denna är att motverka olaglig handel med hyreskontrakt. Bytesrätten kommer i övrigt att finnas kvar på samma sätt som . Den föreslagna bevisregeln har därför enligt vår mening ingen eko- nomisk betydelse att tala om. I kapitel 5 har vi föreslagit en bestämmelse om att hyresnämn- den vid prövningen av om hyresgästen åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas, ska ta särskild hänsyn till om hyresvärden uppmanat hyresgästen att vidta rättelse. Avsikten är att säkerställa att hyresgäster inte ska kunna förlora sin bostad utan att ha fått en möjlighet att vidta rättelse, samt att rättelseanmaningen i vissa fall ska kunna medföra att hyresgästen vidtar rättelse och får behålla sin lägenhet. Rättelseanmaningar skickas ofta . Genom förslaget kan man förvänta sig att hyresvärdar kommer att skicka rättelse- anmaningar i ett antal fall ytterligare. Naturligtvis kommer detta inte att ge upphov till annat än kostnader som för hyresvärden är helt obetydliga. Utbyte av hyresgäster innebär dessutom regel- mässigt kostnader för hyresvärden; något som i gynnsamma fall undviks. Att en hyresgäst förlorar sin lägenhet kan också innebära kost- nader för samhället, t.ex. om hyresgästen får problem med att ordna en ny bostad. Eftersom såväl privata som allmännyttiga bostads- företag ställer allt högre krav på bostadssökande kan en hyresgäst som förlorat sin lägenhet riskera att utestängas från den reguljära bostadsmarknaden, och, i värsta fall, drabbas av hemlöshet. I sådana fall är det ytterst kommunen som enligt socialtjänstlagen ansvarar för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Detta innebär naturligtvis en ekonomisk belastning för kommunerna. I de fall hyresgäster vidtar rättelse och får behålla lägenheten innebär förslaget alltså kostnadsbesparingar. Förslaget om att hyresnämnden ska ha en underrättelseskyldig- het till socialnämnden i vissa typer av förlängningstvister kan i sig antas medföra endast ett marginellt merarbete för hyresnämnderna, bl.a. eftersom det är vanligt att hyresvärdarna själva underrättar socialnämnden (se avsnitt 5.6.5). För hyresnämnderna kan man alltså inte förvänta sig någon mätbar kostnadsökning. Avsikten är även med detta förslag att bidra till att förläng- ningstvister får andra lösningar än att hyresgästen får flytta. Detta sker naturligtvis inte genom själva meddelandet till socialnämnden. Meddelandet säkerställer endast att socialnämnden får kännedom om tvisten. Men i den mån socialnämnden vidtar åtgärder kan alternativa lösningar bli möjliga i fall där hyresgäster annars hade fått flytta. I enlighet med vad som sagts kan sådana lös- ningar innebära kostnadsbesparingar både för hyresvärdar och för samhället. Som utvecklats i avsnitt 5.5 pågår ett arbete med att för- bättra socialnämndens rutiner när det gäller meddelanden om att en hyresgäst har sagts upp. Detta arbete har den avgörande betydelsen för frågan om eventuella kostnadsbesparingar. Vårt förslag om ändring av delgivningsbestämmelserna innebär viss förenkling för hyresvärdarna. I den mån man kan tala om någon ekonomisk effekt handlar det således om att delgivningen i några fall kan bli billigare. Vi föreslår i kapitel 7 att det nuvarande överklagandeförbudet ska slopas för beslut om avstående från besittningsskydd (45 a och 56 §§ hyreslagen) och förbehåll vid blockuthyrning (1 § sjätte stycket hyreslagen). I enlighet med vad vi anfört tidigare kan det antas att antalet överklaganden av dessa typer av beslut kommer vara mycket litet (se avsnitt 7.4.4 och 7.4.5). Vi bedömer därför att även för- slagen i denna del inte har några beaktansvärda ekonomiska kon- sekvenser. Förslaget i kapitel 9 tar sikte på ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Den reglering som vi föreslår innebär i och för sig att bostadsrättsföreningarna kommer att behöva underrätta icke med- lemmar om bl.a. beslutet om att förvärva huset. Något formkrav på denna underrättelse föreskrivs dock inte. Vidare föreslås en be- stämmelse om att underrättelsen ska kunna lämnas i rekommen- derat brev. Företrädarna för de centrala bostadsrättsorganisationerna har bedömt att den föreslagna underrättelseskyldigheten får anses med- föra ett närmast försumbart merarbete i ombildningsförfarandet. Det förfarandet innebär nämligen en omfattande pappers- excersis och att hyresgäster behöver hållas underrättade i olika av- seenden. Härtill ska läggas att förslaget bör leda till att man und- viker ett antal rättstvister. Vår bedömning är därför att den föreslag- na regleringen inte kommer att leda till några ekonomiska effekter av betydelse för bostadsrättsföreningarna eller övriga aktörer. Sammanfattningsvis kan konstateras att förslagen inte har några sådana ekonomiska konsekvenser som ska redovisas enligt direk- tiven eller 14 § kommittéförordningen. Genom de förslag i kapitel 5 som tar sikte på förlängningstvister säkerställs att hyresgästen som huvudregel vid åtminstone något tillfälle på ett klart sätt varnas för riskerna med att åsidosätta sina förpliktelser. Vidare föreslås att hyresnämnden, om hyresvärden åberopar dröjsmål med betalning av hyran eller störningar i bo- endet, ska underrätta socialnämnden om hyresvärden inte gjort detta. Som utvecklats i det föregående avsnittet kan man förvänta sig att man härigenom i vissa fall uppnår en annan lösning än att hyresgästen förlorar sin lägenhet. På det sättet kan förslaget bidra till att minimera vräkningar och hemlöshet bland barnfamiljer. I övrigt ser vi inte att våra förslag i delbetänkandet har några sådana konsekvenser som ska redovisas enligt direktiven eller 15 § kommittéförordningen. Våra förslag till författningsändringar kräver inte några särskilda förberedelser för att kunna träda ikraft. Ikraftträdandet kan därför beräknas till . Våra förslag till författningsändringar avser både civilrättsliga och processuella regler. Utgångspunkten för civilrättsliga regler är att de nya reglerna inte är tillämpliga för rättigheter och skyldigheter som har upp- kommit före ikraftträdandet. I den mån avsikten är att de nya reg- lerna ska gälla för rättigheter och skyldigheter som uppkommit före ikraftträdandet måste detta uttryckas i en särskild övergångs- bestämmelse. Utan någon särskild övergångsbestämmelse blir reglerna emellertid ändå tillämpliga på hyresavtal eller upplåtelser av bostadsrätt som skett före ikraftträdandet. Om ett hus exempelvis förstörs vid en brand kan alltså undan- tagsregeln i 10 § hyreslagen, dvs. att ett bostadshyresavtal ändå ska bestå, bli tillämplig även om hyresavtalet träffats före ikraftträdan- det, förutsatt att branden inträffat efter ikraftträdandet. Reglerna om ersättning vid underhållsarbeten kommer att avse arbeten efter ikraftträdandet och reglerna som rör ombildningsfrågor träffar för- värv där beslutet om förvärvet fattats efter ikraftträdandet. Denna tidsmässiga avgränsning förefaller rimlig. Vi anser därför inte att det finns något behov av övergångsbestämmelser för dessa fall. Enligt allmänna rättsgrundsatser ska vidare processuella bestäm- melser i en ny lagstiftning tillämpas efter ikraftträd- andet. De blir därför, om inte annat sägs, tillämpliga på förfaranden som inletts även före ikraftträdandet. Något behov av att inskränka rätten att överklaga beslut enligt 45 a § och 56 § hyreslagen i tiden kan inte anses föreligga. Inte heller finns det skäl att föreskriva några tidsmässiga begränsningar för tillämpningen av den nya bevisregeln i 35 § hyreslagen. Vårt förslag till författningsändringar innehåller därför inte några övergångsbestämmelser. 12.1Förslaget till ändring i jordabalken Lägenhetens skick och hinder i hyresrätten 10 § Blir lägenheten före tillträdesdagen så förstörd att den inte kan an- vändas för det avsedda ändamålet, förfaller avtalet. Gäller avtalet en bostadslägenhet ska det dock bestå, om 1.hyresgästen, utan att ha varit vållande till händelsen, motsätter sig att avtalet upphör att gälla, och 2.hyresvärden avser att återställa eller har återställt lägenheten för samma ändamål som den hade före händelsen. Förfaller avtalet har hyresgästen rätt till ersättning för skada, om hyres- värden är vållande till händelsen eller inte utan dröjsmål lämnar meddelande om denna till hyresgästen. Meddelar en myndighet före tillträdesdagen på grund av lägenhetens beskaffenhet förbud mot att använda lägenheten för det avsedda ända- målet, upphör avtalet att gälla, även om beslutet ej vunnit laga kraft. Om det förhållande som föranlett beslutet beror på försummelse av hyres- värden eller om denne ej utan dröjsmål lämnar hyresgästen meddelande om beslutet, har hyresgästen rätt till ersättning för skada. Paragrafen behandlar vad som gäller om vissa allvarligare brister upp- står i lägenheten före tillträdet. Genom 16 § är paragrafen gällande även efter det att tillträde skett. Bestämmelsen i första stycket har ändrats beträffande bostads- lägenheter. Ändringen innebär att bostadshyresavtal kan komma att bestå även om lägenheten har blivit så förstörd att den inte kan användas för det avsedda ändamålet. För detta krävs dock att hyres- värden avser att återställa eller har återställt lägenheten för samma ändamål som den hade före händelsen. Vidare krävs att hyresgästen inte har varit vållande till händelsen och att denne motsätter sig att avtalet upphör att gälla. Begreppet vållande omfattar både avsikt- lighet (uppsåt) och oaktsamhet från hyresgästens sida. den nu angivna förändringen har redovisats i allmänmotiveringen, avsnitt 3.5.5. Är nu angivna förutsättningar uppfyllda kommer således frågan om lägenheten har blivit så förstörd att den inte kan användas för det avsedda ändamålet inte i sig att ha betydelse för avtalets be- stånd. Hyresförhållandet består oförändrat. Hyresgästen och hyres- värden har därför i den situationen samma rättigheter och skyldig- heter i anledning av avtalet som före skadetillfället. Detta innebär exempelvis att hyresgästen i enlighet med 11 § kommer att ha rätt till skälig nedsättning av hyran för den tid lägenheten är i brist- fälligt skick och kunna ansöka vid hyresnämnden om åtgärdsföre- läggande (jfr även den nedan behandlade ändringen av 11 §). Som ytterligare exempel kan nämnas att bestämmelserna om hyresgäst- inflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten (18 d–h §§) och om hyresgästens besittningsskydd (46 §) kommer att vara tillämpliga. Frågan om lägenheten blivit så förstörd att den kan användas för det avsedda ändamålet avgörs ytterst av allmän domstol. Ändringen i första stycket innebär att, när lägenheten är så förstörd, men hyresgästen menar att avtalet trots allt ska bestå, även denna fråga får prövas av allmän domstol om parterna inte kan komma överens. Beträffande båda frågorna kan parterna, liksom vid andra hyrestvister, ansöka om medling vid hyresnämnden. Andra stycket motsvarar med viss redaktionell ändring nuvar- ande första stycket andra meningen. Tredje stycket motsvarar nu- varande andra stycket. 11 § Uppkommer före hyrestidens början skada på lägenheten utan att avtalet förfaller enligt 10 § första stycket och är skadan inte avhjälpt när lägenheten ska tillträdas eller är lägenheten i övrigt, i annat fall än som avses i 13 §, på tillträdesdagen inte i det skick som hyresgästen har rätt att fordra, gäller följande: 1.Hyresgästen får avhjälpa bristen på hyresvärdens bekostnad, om hyresvärden underlåter att efter tillsägelse ombesörja åtgärden så snart det kan ske. 2.Kan bristen inte avhjälpas utan dröjsmål eller underlåter hyresvärden att efter tillsägelse ombesörja åtgärden så snart det kan ske, får hyres- gästen säga upp avtalet. Uppsägning får dock ske endast om bristen är av väsentlig betydelse. Sedan bristen har blivit avhjälpt av hyresvärden, får avtalet inte sägas upp. 3.För den tid lägenheten är i bristfälligt skick har hyresgästen rätt till skälig nedsättning av hyran. 4.Hyresgästen har rätt till ersättning för skada, om hyresvärden inte visar att bristen inte beror på hans försummelse. Om hyresavtalet avser en bostadslägenhet, får hyresvärden före- läggas att avhjälpa bristen (åtgärdsföreläggande). Åtgärdsföreläggande meddelas av hyresnämnden efter ansökan av hyresgästen. I fråga om åtgärdsföreläggande gäller i övrigt vad som föreskrivs i 16 § andra och femte–sjunde styckena. Har en bostadslägenhet för fritidsändamål eller en lokal hyrts ut i be- fintligt skick gäller 1.för bostadslägenheten första stycket och 2.för lokalen första stycket 1–4, endast om lägenheten enligt den all- männa uppfattningen på orten inte är fullt brukbar för sitt ändamål och hyresgästen när han ingick avtalet inte kände till bristen eller kunde upp- täcka den med vanlig uppmärksamhet. Paragrafen behandlar hyresgästens olika rättigheter vid brister i lägenheten som uppkommit före hyrestidens början. Genom 16 § är paragrafen gällande även efter det att tillträde skett. Bestämmelsen i första stycket har ändrats. Genom ändringen blir frågan om avtalet har förfallit i anledning av skadan på lägen- heten avgörande för vilka påföljder hyresgästen kan göra gällande. Omfattningen av skadan på lägenheten kommer alltså inte i sig att vara av betydelse för frågan om paragrafen är tillämplig. Ändringen är en följd av förslaget rörande 10 § första stycket, vilket innebär att hyresavtal beträffande bostadslägenhet i en närmare preciserad undantagssituation kan komma att fortsätta att gälla även om lägenheten blivit så förstörd att den inte kan användas för det avsedda ändamålet. Bortsett från denna undantagssituation är ändringen endast redaktionell. När det gäller undantagssituationen är den sakliga ändringen i praktiken inte heller stor. I domstols- praxis har nämligen tidigare, i vissa fall, de omständigheter som an- ges i undantagsbestämmelsen ansetts medföra att lägenheten inte var så förstörd att avtalet förföll. Första stycket 5 har ändrats redaktionellt på grund av att ett nytt fjärde stycke förts in i 16 § hyreslagen. Bestämmelserna i tidigare fjärde–sjätte styckena återfinns numera i femte–sjunde styckena. 16 § Bestämmelserna i 10–12 §§ gäller också, om 1.lägenheten skadas utan att hyresgästen är ansvarig för skadan, 2.hyresvärden brister i sin underhållsskyldighet enligt 15 § andra stycket, 3.hinder eller men på annat sätt uppstår i nyttjanderätten utan hyres- gästens vållande, eller 4. myndighet meddelar beslut som avses i 10 § tredje stycket eller 12 § utan att hyresgästen givit anledning till det, dock ej förrän beslutet länder till efterrättelse. Avser hyresavtalet en bostadslägenhet, får hyresnämnden i fall som avses i första stycket 1–3 eller om hyresvärden inte fullgör sin under- hållsskyldighet enligt 15 § tredje stycket på ansökan av hyresgästen ålägga hyresvärden att avhjälpa bristen (åtgärdsföreläggande). I föreläggandet, som får förenas med vite, ska bestämmas inom vilken den eller de åtgärder som avses med föreläggandet ska ha vidtagits. Föreligger sär- skilda skäl, får tiden förlängas, om ansökan om det görs före utgången av den löpande tidsfristen. Hyresvärden och hyresgästen kan med bindande verkan träffa avtal om inskränkning i rätten att enligt första stycket erhålla nedsättning av hyran för hinder eller men i nyttjanderätten till följd av att hyresvärden låter utföra 1.arbete för att sätta lägenheten i avtalat skick, 2.arbete i lägenheten eller fastigheten i övrigt som omfattas av hyres- värdens underhållsskyldighet och inte innebär omfattande ombyggnader (sed- vanligt underhåll), eller 3.annat arbete som särskilt anges i avtalet. Även om avtal har träffats enligt tredje stycket 2 kvarstår hyresgästens rätt till nedsättning av hyran, om arbetet har tagit än hyresgästen haft anledning att räkna med eller medfört påtagliga och svårförutsebara olägenheter för hyresgästen. Ansökan om åtgärdsföreläggande kan riktas mot den för vilken lagfart senast är beviljad eller sökt, även om denne har överlåtit fastigheten innan ansökan görs. Överlåts fastigheten sedan ansökan har gjorts eller föreligger fall som avses i femte stycket, gäller bestämmelser om verkan av att tvisteföremålet överlåts och om tredje mans deltagande i rättegång. Om tvist angående äganderätten är antecknad i fastighetsregistrets inskrivningsdel, kan ansökan om åtgärdsföreläggande riktas mot den som innehar fastigheten med äganderättsanspråk. Paragrafen behandlar bl.a. vilka rättigheter som tillkommer hyres- gästen vid olika slags brister som uppkommer . Första stycket 4 har ändrats redaktionellt på grund av att ett nytt andra stycke har förts in i 10 §. Bestämmelserna i det tidigare andra stycket återfinns således numera i det tredje stycket. Vidare har tredje stycket i förevarande paragraf ändrats och ett nytt fjärde stycke tillförts paragrafen. Ändringarna innebär, utöver vissa redaktionella justeringar, att möjligheterna att avtala bort rätten till hyresnedsättning vid sedvanligt underhåll förtydligas med utgångspunkt från gällande praxis (se avsnitt 2.6.2 och 2.6.3). I tredje stycket 2 preciseras själva begreppet. Som utvecklats i avsnitt 2.6.2 avses med sedvanligt underhåll inte bara ommålning och liknande, utan även mer ingripande åtgärder såsom byte av stamledningar, fasadputsning, takomläggning samt nedtagning och ombyggnad av balkonger kan utgöra sedvanligt underhåll. Två be- gränsande förutsättningar för vad som avses med sedvanligt under- håll anges. Härmed avses endast åtgärder som omfattas av hyres- värdens underhållsplikt och som inte ger upphov till omfattande ombyggnader. I fjärde stycket anges två begränsningar av det avtalsfria området rörande sedvanligt underhåll. Om åtgärderna tar än hyres- gästen haft anledning att räkna med eller medfört påtagliga och svårförutsebara olägenheter för hyresgästen, ska rätten till hyres- nedsättning kvarstå trots avtal om motsatsen. Det är hyresgästens befogade förväntningar som skyddas. Man får i det enskilda fallet göra en objektiv bedömning av vad som kan anses rimligt. I av- snitt 2.6.3 finns en närmare redogörelse för hur bestämmelsen är avsedd att tillämpas. Femte–sjunde styckena motsvaras av nuvarande fjärde–sjätte styckena med viss redaktionell ändring. 35 § Hyresgästen får överlåta hyresrätten till sin bostadslägenhet för att genom byte få en annan bostad, om hyresnämnden lämnar tillstånd till överlåtelsen. Tillstånd ska lämnas, om hyresgästen har beaktansvärda skäl för bytet och detta kan äga rum utan påtaglig olägenhet för hyresvärden samt inte heller andra särskilda skäl talar emot bytet. Tillståndet kan förenas med villkor. Vid prövningen av om andra särskilda skäl talar emot bytet gäller följ- ande.