sou · GVB311 · 2008-01-01 00:00:00 — Kollegiets verksamhet bedrivs inom ramen för medlemskap i , särskilt deltagandet i den inre marknaden, tullunionen och den gemensamma handelspolitiken. Dessutom genomförs utredningar och lämnas yttranden och för- slag i frågor som rör EU, , FN- organ och andra internationella organisationer. följer och analyserar kollegiet utrikeshandel med varor och tjänster. garanterar företag och banker betalning vid export. Uppdraget för Myndigheten för utländska investeringar i är att öka de utländska direktinvesteringarna i . Verksamheten består bl.a. i internationell marknadsföring av stra- tegiska branscher och ett regionalt investeringsfrämjande. Verket för innivationssystem stödjer behovsmotiverad forskning och utveckling inom teknik, arbetsliv och transporter samt verkar för att ny kunskap så effektivt som möjligt omsätts i företagsverksamhet.F29F Verket för näringslivsutveckling skall genom företagsfinansiering, information och rådgivning samt stöd till program och processer stärka näringslivets förutsättningar och främja regional tillväxt. Verket skall både verka för förbättrade förutsättningar för nyetablering av företag samt för ökad tillväxt 29 tillkom en samlad statlig organisation för forskningsfinansiering med Vetenskaps- rådet, Formas, FAS och . I budgetpropositionen aviserade regeringen en utvärdering av denna organisation. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna och livskraft i befintliga företag. I uppdraget ingår att särskilt främja näringslivets utveckling i regionalpolitiskt prioriterade områden och i övrigt verka för en balanserad regional utveckling.F30F I detta sammanhang bör påpekas att rättsväsendet, utbildnings- väsendet, den vetenskapliga forskningen i högskolan och arbets- marknadsmyndigheterna också utgör viktig samhällelig infrastruk- tur för företagen och näringslivet.F31F Reglering av marknader och branscher Som en andra undergrupp bland näringslivsmyndigheterna redovi- sas myndigheter med uppdrag att på olika sätt reglera marknader och branscher.F32F Ett väl fungerande näringsliv förutsätter god kon- kurrens på marknader och att monopol och kartellbildningar mot- verkas. Det finns behov av system som skyddar konsumenternas intressen och att övergripande samhällsmål rörande arbetsmiljö och arbetstagarnas position på arbetsplatsen säkras.F33F En viktig myndighet här är som skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Verket är också s.k. behörig myndighet i fråga om tillämpningen av EU:s konkurrens- och statsstödsregler. Vidare finns med uppgift att utöva till- syn över respektive att verka för en effektiv offentlig upphandlin. Nämnden skall också följa utvecklingen på upphandlingsområdet inom såväl EU som internationellt.F34F 30Inom det näringspolitiska området finns en mängd statliga organ som inte är myndigheter, såsom samt statliga bolag och stiftelser. har till uppgift att verka för företagsutveckling via 21 regionala dotterbolag. Dessa bedriver råd- givning och finansiering med inriktning på små och medelstora företag i alla branscher. Stiftelsen Industrifonden verkar för lönsam tillväxt och förnyelse av det svenska näringslivet genom att som aktiv medfinansiär erbjuda tillväxtkapital, kompetens och nätverk till utveck- lingsföretag. har till uppgift att stärka förutsättningarna för kommersialisering av forskningsresultat och innovationer. I bolaget ingår regionala dotter- bolag som bygger på de sju teknikbrostiftelserna. Det finns också nätverk av olika slag såsom Industriella UtvecklingsCentra IUC och Lokala Kooperativa utvecklingscentra LKA. 31Bredvid de forskningsfinansierande myndigheter som i detta kapitel redovisas i andra grupper (, , Formas) finns forskningsstiftelserna – tegisk forskning, och Mistra. 32Med den terminologi som används i kapitel 2 ovan rör det sig om myndigheter med upp- gift att styra genom att verka gränssättande snarare än främjande, till skillnad från den första undergruppen bland näringslivsmyndigheterna. 33I sammanhanget bör även nämnas , Jämställdhetsombuds- mannen, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Handikapp- ombudsmannen, som skall verka för att olika grupper inte diskrimineras på arbetsmark- naden. 34Regeringen har aviserat att nämnden kan komma att inlemmas i . En samlad genomgång av de statliga myndigheterna Inom det konsumentpolitiska området finns , och , som till- sammans bildar ett samlat system för att konsumenternas intressen skall värnas. är central förvaltningsmyndighet för arbets- miljö- och arbetstidsfrågor. Verket utövar tillsyn över bl.a. arbets- miljö- och arbetstidslagstiftningen samt meddelar föreskrifter och allmänna råd med stöd av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen och andra lagar. Verket skall vidare följa utvecklingen på arbets- miljöområdet och främja samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare på arbetsmiljöområdet, m.m. Arbetsdomstolen prövar arbetstvister som väcks av arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation eller av arbetsgivare som själv slutit kollektivavtal. huvuduppdrag är att medla i arbetstvister och att verka för en väl fungerande lönebildning. Institutet har också ansvar för den officiella svenska lönestatisti- ken. Vidare finns det näringslivsmyndigheter med särskild inriktning på branscher. övervakar företagen på finans- marknaden och skall bidra till att det finansiella systemet fungerar effektivt och uppfyller kravet på stabilitet. I uppdraget ingår att verka för ett gott konsumentskydd i finanssektorn. har till uppgift att handlägga frågor om insättnings- garanti och om investerarskydd enligt motsvarande lagar. är central förvaltningsmyndighet för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare och skall bl.a. verka för att fastighetsmäklare följer god fastighetsmäklarsed och att fastighetsmäklare har en god utbildning för sin uppgift. svarar för godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag i syfte att tillgodose samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer. I nämn- dens uppdrag ingår att utöva tillsyn, pröva frågor om disciplinära åtgärder, att anordna examina och lämplighetsprov och att föra ett register över godkända och auktoriserade revisorer samt registre- rade revisionsbolag. Lotteriinspektionen skall säkerställa att lotterier, kasinospel och annan spelverksamhet i utövas lagligt, säkert och tillförlit- ligt. Myndigheten bevakar konsumenternas intressen och skall även medverka till att minska riskerna för de sociala skadeverkningar som spelande kan medföra. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna Styrning av system för livsmedel, areella näringar och djurhållning En tredje undergrupp bland näringslivsmyndigheterna är de som styr branscher och system kring produktion och hantering av livsmedel, jordbruk och andra areella näringar samt djurhållning och djurhälsa. Bredvid de centrala statliga myndigheterna har också länsstyrelser och kommuner uppgifter i dessa sammanhang, efter- som de bl.a. utövar tillsyn enligt olika lagrum som rör areella näringar och djurhållning.F35F arbetar för säkra livsmedel av hög kvalitet, red- lighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Verket har ett överordnat ansvar för att leda och samordna kontrollen av livsme- del inklusive dricksvatten i landet. är expertmyn- dighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området och har ett samlat sektorsansvar för jordbruk och trädgård. Verket följer, analyserar och håller regeringen informerad om utvecklingen inom näringarna samt verkställer de politiska besluten inom verksam- hetsområdet. Administrationen av EU:s jordbrukspolitik är en av verkets huvuduppgifter. är ett veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda. Myndighe- ten utreder smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt, medverkar i förebyggande och bekämpande av djur- sjukdomar och bedriver forsknings- och utvecklingsarbete inom sitt verksamhetsområde. uppdrag är att säkerställa ett gott djurskydd och myndigheten skall bl.a. följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen, meddela föreskrifter inom sitt verksamhetsområde och genom information öka kunska- pen om djurskyddslagstiftningen hos myndigheter, djurhållare och allmänhet.F36F Vidare finns besiktnings- och distriktsveterinärerna med som chefsmyndighet för den första kategorin av veterinärer och som chefsmyndighet för den andra. är central förvaltningsmyndighet för bevarande och nyttjande av fiskresurserna. Verket skall aktivt verka för ett rikt, varierat fiskbestånd och en ekologiskt hållbar förvaltning av fiskre- 35Vad gäller rennäringen har såväl länsstyrelserna i , och Norr- bottens län som myndighetsuppgifter. Dessa myndigheter redovisas i detta kapi- tel i gruppen Gemensamma samhällsfunktioner och förvaltningstjänster. Den offentliga tillsynsorganisationen beskrivs och analyseras i ett eget huvudavsnitt samt i bilaga 4 (läns- styrelsernas uppgifter) och bilaga 5 (kommunernas tillsynsuppgifter). 36I budgetpropositionen aviserades att skall avvecklas fr.o.m. och dess verksamhet inom djurskyddsområdet inordnas i . En samlad genomgång av de statliga myndigheterna I verkets uppdrag ingår att bidra till en livskraftig och miljöanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. är förvaltningsmyndighet för frågor om skogsbruket och skall verka för att landets skogar vårdas och brukas på ett sådant sätt att de av statsmakterna beslutade målen för skogspoliti- ken kan uppnås. Transportsystem, trafik och kommunikation En fjärde undergrupp är de statliga trafik- och kommunikations- myndigheterna med ett sakområde där staten av tradition varit och är en tung aktör. har flera statliga verksamheter på detta område omvandlats genom att den egentliga produktionen bolagiserats. har nya fristående myndigheter tillkommit med uppdrag att i vissa avseenden stå för styrning av de bolagise- rade verksamheterna respektive andra affärsverk/trafikmyndigheter. Ett led i omvandlingen av de tidigare och är tillkomsten av . Denna är central förvalt- ningsmyndighet med ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom post- området och området elektronisk kommunikation. I uppdraget ingår att främja en väl fungerande samhällsomfattande posttjänst och att bevaka att en grundläggande kassaservice motsvarar sam- hällets behov. Vidare skall styrelsen främja tillgången till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och svara för att möjlig- heterna till radiokommunikation och andra användningar av radio- vågor utnyttjas effektivt. Verket skall främja en sund konkurrens. Luftfartsstyrelsens uppgift är att vara central förvaltningsmyndig- het med ett samlat ansvar (sektorsansvar) för att de transportpoli- tiska målen uppnås. I detta ingår bl.a. att pröva frågor om tillstånd inom den civila luftfarten och att utöva tillsyn av denna. finns som i affärsverksform driver och utvecklar statens trafikflygplatser och flygtrafiktjänst. Järnvägsstyrelsen utövar tillsyn över järnvägs-, tunnelbane- och spårvägssystemen. Myndigheten skall också verka för en hög säker- het i järnvägs-, spår- och tunnelbanesystemen och för en effektiv järnvägsmarknad med en sund konkurrens.F37F 37 I betänkandet (SOU 2007:4) Trafikinspektionen - en myndighet för säkerhet och skydd läggs förslag att en ny myndighet, Trafikinspektionen, bildas och att Järnvägsstyrelsen och Luft- fartsstyrelsen läggs ned, att verksamheterna där överförs till den nya myndigheten samt att sjöfart- och vägtrafikinspektionerna skiljs från och och att även dessa verksamheter förs till den nya myndigheten. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar (sektorsansvar) för hela järnvägstransportsystemet och skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Sektorsansvaret omfattar även tunnelbane- och spårvägssystem. Verket skall vidare verka för att den lokala, regionala och interregionala järnvägstrafi- ken samordnas. I uppdraget ingår vidare att samhällsmotiverad till- lämpad FoU-verksamhet planeras, initieras, genomförs, dokumen- teras och utvärderas samt att forskningsresultat sprids. Rikstrafiken skall verka för utveckling och samordning av den interregionala kollektiva persontrafiken samt för de transportpoli- tiska målen. Myndigheten skall också följa kollektivtrafikens utveckling och särskilt kartlägga brister i den interregionala kollek- tiva persontrafiken. I uppdraget ingår att svara för statens upp- handling av transportpolitiskt motiverad interregional eller inter- nationell kollektiv persontrafik där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. förvaltar egendom och ansvarar för verksamhet som inte avvecklades eller överfördes till . I myndighetsuppdraget ingår att hyra ut järnvägsfordon som används i den järnvägstrafik som upphandlas av Rikstrafiken. Inom områdena för telekommunikationer, postväsende, flygtra- fik och spårbunden trafik har alltså en ny struktur för de olika stat- liga organen växt fram . På väg- och sjöfartsområ- dena finns myndigheterna och , det senare ett affärsverk. är central förvaltningsmyndighet med ett sektorsan- svar för hela vägtransportsystemet. I detta ansvar ingår vägtrans- portsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, fram- komlighet och effektivitet samt frågor som rör väginformation, fordon, körkort, kollektivtrafik, yrkestrafik, handikappanpassning och tillämpad samhällsmotiverad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. är central förvaltningsmyndighet med ett sektors- ansvar för sjöfarten. Uppgifter är bl.a. att tillhandahålla lotsning och att svara för farledshållning, sjöräddning, isbrytning, sjökart- läggning samt samordna sjögeografisk information inom . Vidare utövas tillsyn över sjösäkerheten som verket har samordningsansvar för trafiksäkerhetsarbetet inom sjöfarten.F38F 38 Inom såväl som inom har funnits vägtrafikinspektionen respektive sjöfartsinspektionen med uppgifter som reglats i verkens instruktioner. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna I en femte undergrupp ingår ett antal näringslivsmyndigheter som främst är kunskaps- och expertmyndigheter. är ett nationellt för arbets- livsfrågor och skall bedriva forskning, utveckling och kunskaps- förmedling inom områden som hälsa och ohälsa i arbetslivet, arbetsmarknad och sysselsättning, arbetsrätt, arbetets organisering, ergonomi och belastning, fysikaliska och kemiska hälsorisker, integration och mångfald samt utvecklingsprocesser i arbetslivet.F39F har till uppgift att genom påverkan på olika sam- hällssektorer verka för goda levnadsförhållanden och utveck- lingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen i olika delar av landet med tyngdpunkten i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. har till uppgift att utveckla och tillhandahålla kunskapsunderlag för tillväxtpolitiken genom att bl.a. analysera den ekonomiska utvecklingen som under- lag för närings- och innovationspolitiken samt den regionala utveck- lingspolitiken och bidra till att utveckla processen med de regionala tillväxtprogrammen med hjälp av analys-, metod- och kompe- tensstöd. Institutet skall också initiera, beställa och genomföra utvärderingar av närings- och innovationspolitiskt motiverade åtgärder samt åtgärder inom den regionala utvecklingspolitiken, samt tillhandahålla statistik för forskare och utredare. utför ekonomiska analyser inom jordbruks-, livsmedels- och fiskeområdet som avser bl.a. lands- bygdens utveckling, strukturutvecklingen, miljön, djurskyddet, konsumentintresset, den globala livsmedelssituationen, handeln med livsmedel samt utvidgningen av EU. skall svara för övergripande analyser inom kommunikationssystemen och för analyser av effekter av åtgärder inom transportsystemen i syfte att uppnå de transportpolitiska målen. Institutet skall dessutom svara för att , , och framgått i fotnot ovan, har en utredare lagt fram ett utredningsförslag som innebär att dessa verksamheter förs över till en ny fristående myndighet, Trafikinspektionen. 39 I budgetpropositionen aviserade regeringen att skall läggas ner samt att vissa uppgifter eventuellt kan komma att överföras till annan myndighet. Forskning med arbetslivsinriktning avses fortsättningsvis bedömas av forsk- ningsfinansiärer i konkurrens på sedvanligt sätt. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna långsiktiga infrastrukturplanering samordnas och genomförs på ett gemensamt underlag. har till huvud- uppgift att på uppdrag bedriva forskning och utveckling som avser infrastruktur, trafik och transporter. I detta ingår att analysera transportsektorns effekter på miljön och energiförbrukningen. 3.11Begrepp för myndigheters uppdrag I detta kapitel har de statliga myndigheterna grupperats med avse- ende på sakområden. Syftet med genomgången har i första varit att ge en överblick, men den ger ett underlag för utveckling av begrepp för fortsatt analys av statliga myndigheter och deras uppdrag. Produktion och/eller styrning I kapitel 2 gjordes en distinktion vad gäller statliga verksamheter, nämligen att å ena sidan kan staten beskrivas som en producent, å andra sidan är staten en aktör som styr andra aktörer. Flertalet myndighetsgrupper i avsnitten 3.2–3.10 innehåller både myndig- heter vars verksamhet främst är produktionF40F och myndigheter vars uppdrag framförallt handlar om styrning. Det är inte ovanligt att en myndighets uppdrag både kan karak- teriseras som tjänsteproduktion och som styrning. Till exempel gäller detta rättsväsendet, som dels står för produktion som ger individuell och kollektiv nytta, dels fungerar styrande, eftersom rättsväsendet påverkar individer och andra i samhället på olika sätt. I vissa grupper finns myndigheter som svarar för stödfunktioner i förhållande till annan offentlig verksamhet. Exempel är myndighe- ter som står för s.k. förvaltningstjänster såsom arkivväsendet, och . Andra exempel är olika institut och inspektioner, t.ex. politiska utvärderingar respektive utvärdering av internationellt 40 I detta sammanhang räknas även myndigheter med uppgift att svara för transfereringar till enskilda och hushåll som producerande. En samlad genomgång av de statliga myndigheterna utvecklingssamarbete och Inspektionen för arbetslöshetsförsäk- ringen respektive . Genomgången visar att det förekommer många specialiserade kun- skaps- och expertmyndigheter i de olika myndighetsgrupperna. Sådana myndigheter har ofta uppdrag att genomföra uppföljning eller utvärdering på sina respektive sakområden eller att bedriva forskning och utveckling. Viktiga inslag i myndighetsuppdragen är inte sällan att myndighetens personal utgör en samlad nationell expertis för frågor inom sakområdet. En egen grupp bland kunskaps- och expertmyndigheterna är de forskningsfinansierande. Deras uppdrag att stödja forskning och utveckling är att betrakta som styrning, som de kan sägas utgöra stödfunktioner för FoU-verksamhet som bedrivs i statlig regi. Många av de mer breda förvaltningsmyndigheterna har också funktioner som avser kunskapsbildning och expertis, som det i deras roll också ingår myndighetsbefogenheter inom ramen för den statliga styrningen. Vem möter myndigheten? En relevant dimension i en analys av likheter och skillnader bland statliga myndigheter är till vem eller vilka som myndighetens verk- samhet primärt vänder sig. Myndighetsuppdrag av medborgarnära karaktär Många statliga myndigheter svarar för tjänsteproduktion som ska- par direkt nytta för individuella medborgare. Andra myndigheter svarar för myndighetsutövning som är gynnande för medborgare, t.ex. att besluta och betala ut sociala ersättningar eller förmåner. Det finns även, inte minst inom rättsväsendet, långtgående myn- dighetsbefogenheter i relation till enskilda – att i vissa situationer använda våld, att beröva misstänkta och dömda deras frihet, m.m. Att en domstol avgör tvister mellan medborgare och/eller juridiska En samlad genomgång av de statliga myndigheterna personer är också en myndighetsutövning som påverkar medbor- gare direkt genom att dombesluten förändrar förutsättningarna för enskildas rättigheter och agerande. Till det medborgarnära hör vidare myndighetsuppdrag med funktion att säkerställa lagenlighet och rättssäkerhet. I den meningen är JO, Justitiekanslern och de allmänna förvaltningsdomstolarna medborgarnära. Såväl inom producerande som styrande statlig verksamhet finns det alltså myndighetsuppdrag med tydlig medborgarnära karaktär. I kapitel 4 diskuteras i korthet medborgarnära myndighetsverksam- het i ett geografiskt perspektiv. Myndigheter som möter andra samhällsaktörer För många myndigheter är det snarare andra organisationer i sam- hället än medborgare som primärt möter den statliga verksamhe- ten. Avsnitt 3.10 ovan om myndigheter inom området Näringsliv inkl. arbetsliv, areella näringar och kommunikationer ger en över- sikt av den omfattande myndighetsstruktur som näringsliv och enskilda företag möter. Vidare finns det en lång rad myndigheter som helt eller i stor utsträckning är inriktade på verksamhet som bedrivs av kommuner och landsting. Sådana myndigheter förekommer i flera grupper i den genomgång som redovisats i detta kapitel. I kapitel 5 ges en mer samlad bild av den statliga myndighetsstruktur som primär- kommunen möter. Efter en kort reflektion över geografins betydelse för staten i ett historiskt perspektiv redovisas i detta kapitel hur statens geogra- fiska närvaro ser ut . Vidare diskuteras hur staten ter sig i ett regionalt perspektiv inklusive länsindelningen och den roll länssty- relserna spelar. Slutligen behandlas frågor som rör medborgarnära statlig verksamhet. Under de sekler när den svenska enhetsstaten växte fram var geo- grafisk närvaro både en förutsättning och en stor utmaning. Landet bestod av vidsträckta landsbygder, somliga tätt befolkade med intensivt jordbruk, andra nära nog ödemarker med långa avstånd mellan byar och enstaka boställen. Etableringen av städer och andra orter för köpenskap och rättsskipning skapade nya förutsättningar liksom kyrkans organisering i stift och församlingar och kunga- maktens inrättande av län. De långa avstånden och en primitiv transport- och kommunikationsteknik betydde dock att geografisk närvaro mycket länge förblev en strategisk förutsättning för statens styrning. Den förvaltningsstruktur som successivt inrättades har i hög grad formats av geografiska villkor. Residensstäderna i länen blev knutpunkter för statlig myndighetsutövning. Inom staten etablera- des strukturer med vad som kallas myndighetskoncerner med dels en central förvaltningsmyndighet, dels länsvisa organ som också är myndigheter under regeringen. Sjukkassorna (och seder- mera försäkringskassorna) kom att få en struktur med länvisa självständiga organ. Den stora utbyggnaden av väl- färdsstaten följde också en länslogik med en utbyggnad av lands- tingen som sjukvårdshuvudmän och inrättande av länsnämnder och länsexperter inom olika sakområden. Den transport- och kommunikationstekniska utveckling som tog sin början har betytt ökade möjligheter för staten att verka på distans. Utbyggnaden av kollektiva transport- system, expansionen av bilismen och IT-utvecklingen ställer frågan om statens geografiska närvaro på sin spets. Tillsammans med människors större geografiska rörlighet utmanar utvecklingen de traditionella principerna för hur statsförvaltningen skall vara orga- niserad. Inom ramen för den s.k. 24-timmarmyndigheten pågår ett målinriktat utvecklingsarbete med sikte på en statlig för- valtning som sätter både rummets och tidens begränsningar ur spel. geografiska organisering har under alltmer anpassat sig till de förändrade förutsätt- ningarna. Även om länsindelningen är i stort sett intakt, finns inom många statliga verksamheter tydliga tendenser till en mer koncentrerad geografi. Näten med lokala enheter bantas och inom verken skapas länsövergripande regioner.