sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — Från socialbidrag till arbete Från socialbidrag till arbete Utredningen från socialbidrag till arbete SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Vid regeringssammanträdet fick utredningen regeringens uppdrag att göra en översyn av de insatser samhället erbjuder personer i arbetsför ålder som är beroende av social- tjänstens försörjningsstöd och som med hjälp av olika insatser bedöms kunna få ett arbete. Utredningens uppgift var att föreslå åtgärder som underlättar övergången från bidragsberoende till försörjning genom eget arbete. Utredningsuppdraget skulle överlämnas . fick utredningen tilläggsdirektiv som innehöll ett uppdrag att analysera konsekvenserna av att frångå den gällande principen om att beakta samtliga inkomster vid bedömningen av behovet av ekonomiskt bistånd för barnfamiljer. för- längdes utredningens uppdrag till . Med anledning av regeringsskiftet fick utredningen tilläggsdirektiv. Enligt dessa ska utredaren i sitt arbete beakta regeringens samlade politik för att öka sysselsättningen. Vidare sägs att utredaren inte ska lämna förslag på några nya ersättningssystem samt att tilläggsuppdraget som lämnades utgår. Utredningstiden förblev oförändrad. Som särskild utredare förordnades general- direktör . Flera sakkunniga har deltagit i utredningen fr.o.m. : kansliråd Per , , departementssekreterare , Finansdepartemen- tet, departementssekreterare , (t.o.m. och fr.o.m. ), departe- mentssekreterare , (t.o.m. ), ämnessakkunnig , Justitiedeparte- mentet (t.o.m. ), kansliråd , Social- departementet (till ), kanslirådet , Utbildnings- och (till ), departementssekreterare , Utbild- nings- och (fr.o.m. ), ämnessak- kunnig , (fr.o.m. ) och från departementssekreterare , . Experter i utredningen var fr.o.m. enhetschef , , utredare , , utredare , Kommuner och Landsting, expert , Integrations- verket, verksamhetschef , Sociala Missionen, utredare , , utredare , (t.o.m. ) samt handläggare , (fr.o.m. ). Huvudsekreterare i utredningen har fr.o.m. varit förbundssekreterare och sekreterare departements- sekreterare (fr.o.m. ), kansliråd (till ), föredragande (till ) och utredare (till ). Utredningen överlämnar nu sitt betänkande Från socialbidrag till arbete (SOU 2007:2). Utredningens uppdrag och arbetsformer............................... En förändrad arbetsmarknad ....................................... Ett nytt samhälle ...................................................................... Färre i arbetsför ålder .............................................................. Var arbetar man? Utan arbete i arbetsför ålder ................................................... Den kommande arbetskraftsbristen ....................................... Nytillträdande på arbetsmarknaden.............................. 2.1.1 Kommunernas introduktionsprogram ........................ 2.1.2 Förklaringar till olikheter på arbetsmarknaden finns på efterfrågesidan ................................................ Utrikes födda akademiker.......................................... Hur fungerar arbetsmarknadspolitiken för Lönesubventioner till ordinarie arbeten.................... Fördelning på arbetslöshet och program bland Sökandekategori 14 Övriga inskrivna ....................... Målkonflikter i arbetsmarknadspolitiken.................. Det kommunala uppföljningsansvaret .................... Hur tillämpas bestämmelsen i 4 kap. 4 § Anknytningen till arbetslivet................................... Målgrupp för utredningen .......................................... Vad säger direktiven om målgruppen för utredningen? Uppgifter från kommunerna ................................................. Vad vet vi mer om målgruppen?............................................ Samhällsekonomiska utgångspunkter för olika förändringar av välfärdstjänster.................................. Cost benefit-analyser och alternativkostnader .................... 4.2Samhällsekonomiska effekter av en renodlad ansvars- fördelning av arbetsmarknadspolitiken ................................ Socioekonomiska bokslut – svårigheter och möjligheter.... Socioekonomiska bokslut för tre sociala företag................. Ekonomiskt bistånd – utveckling och omfattning ......... Ett kommunalt ansvar ........................................................... Orsaker till ekonomiskt bistånd ........................................... 5.3Några viktiga domstolsavgöranden när det gäller rätten till ekonomiskt bistånd.......................................................... Skillnader mellan kommuner................................................. Brister i statistiken ................................................................. Den enskildes syn på stödet ...................................... Upplevelsen av mötet med myndigheterna.......................... Skam – ett återkommande tema............................................ En positiv sida ........................................................................ Synen på Arbetsförmedlingen............................................... Samverkan som möjlighet ..................................................... Olika sätt att förstärka ett brukarperspektiv ....................... Några återkommande tema.................................................... Den nationella arbetsmarknadspolitiken...................... Riksdag och regering.............................................................. 7.2.1 Aviserade kommande förändringar på Arbetsmarknadspolitiska program och insatser................... 7.4Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik i praktiken för personer som är beroende av ekonomiskt bistånd ............... Beskrivning av målgruppen ........................................ 7.4.3 Hur stor andel har deltagit i program över en 7.4.4 Övriga inskrivna (sökandekategori 14) ..................... 7.4.5 Slutsatser om deltagande i Resultat efter arbetsmarknadspolitiska program.................. 7.5.1 Många utan A-kassa lämnar Arbetsförmedlingen 7.5.2 Slutsatser om effekter av programdeltagande ........... Bemanningsföretag – en genväg till arbetsmarknaden? Hur ser branschen ut?............................................................ En ny databas .............................................................. 8.1.2 Vilka jobbar i bemanningsföretag? Varför väljer man att jobba i ett bemanningsföretag?.......... Varför expanderar bemanningsföretagens verksamhet? 8.3.1 Bemanningsföretagen kombinerar ihop deltids- och delårsarbeten till fasta heltidsarbeten ................. 8.4Bemanningsföretag kan vara bättre på att hitta anställda med rätt kompetens ............................................................... 8.5 Kostnader för rekrytering av tillfälliga arbeten.................... 8.6Effektiv matchning av arbetslösa och arbetsgivare inom vissa delar av arbetsmarknaden ............................................. 8.7Ökad anställningstrygghet kan leda till ökad efterfrågan på bemanningsföretagens tjänster......................................... 8.8Inkörsport för ungdomar och personer som är utrikes 8.9Bemanningsföretagen fyller en funktion för personer som befinner sig i etableringsfasen ....................................... Bemanningsföretagen kan även spela roll för dem som står längre ifrån arbetsmarknaden......................................... Socialt företagande arbete och mänsklig utveckling .. Social ekonomi i ............................................ Social ekonomi i ......................................................... Jämförelse mellan , och ......... En överblick av de sociala företagen i ...................... Utvecklings- och startkostnader........................................... Finansiering av den dagliga driften ....................................... Har socialt företagande konkurrensfördelar jämfört med andra företag? Lönsamt – för vem?................................................................ Kommunernas roll i att aktivera enskilda med Den kommunala aktiveringen ............................................... Effekter av kommunala aktiveringsprogram ........................ Samverkan runt arbetslösa med ekonomiskt bistånd..... Försök med olika former av finansiell samordning.............. Den nya möjligheten till finansiell samordning ................... Faros – samverkan mellan försäkringskassa och Uppföljning av samverkan när det gäller rehabilitering....... Bedömning av arbetssökandes kompetens och Verktyg för kartläggning av arbetsförmåga .......................... Ekonomiska incitament för den enskilde..................... Varför ekonomiska incitament för den enskilde?................ Begränsade effekter av ekonomiska incitament ................... 13.3.1 Rapport från ............. Effekten av arbetsutbudsstimulerande åtgärder i andra 13.5.2 försök med att bortse från inkomst av Inkomster .....................................................från feriearbete 13.7.1 Hur hanterar kommunerna ferieinkomster i 13.7.2 ....................Utredningens enkät till kommunerna Eftersatt rehabiliteringsbehov för personer utanför 14.1.2 Skillnader mellan utrikes och inrikes födda 14.2.1 Kartläggning i av personer med FK - projektet i Utanför ....socialförsäkringssystemet och född utomlands Strukturella brister bakom utanförskapet............................. 14.4.1 Strukturella brister i form av sektoriserings- 14.4.2 Sektoriseringsproblem framför allt i komplexa sektorer och för individer med sammansatta Mål- och resultatstyrning i ett sektoriseringsperspektiv när det gäller arbetslivsinriktad rehabilitering ...................... 14.5.1 Mål- och resultatstyrning kan i vissa fall bidra 14.5.2 Kan mål- och resultatstyrningen användas för att mildra eller lösa sektoriseringsproblem? 14.5.3 Hinder för att förändra mål- och resultat- ÖVERVÄGANDEN, BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG Det yttersta skyddsnätet påverkas av samhälls- utvecklingen i stort................................................................. Kopplingar till regeringens samlade politik för att öka Målgruppen för utredningen ................................................. Från utanförskap till innanförskap........................................ 16.5.1 Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun 16.5.2 Förbättrad rehabilitering för att öka anknyt- ningen till arbetslivet................................................ Förändringar inom utbildningsområdet ................. En gemensam välfärdsorganisation....................................... Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna ............. Beställar- och utförarperspektiv.............................. 17.1.7 Uppföljning och utvärdering av externa leveran- Jobbagenter – ny medarbetarroll på Arbetsförmedlingen... 17.2.1 Matchningsuppdraget har kommit i skymundan ... Vikten av arbetsgivarkontakter ............................... Etableringsjobb för nytillträdande arbetssökande – komplement till Nystartsjobb............................................... Nytillträdande på arbetsmarknaden........................ 17.3.2 Etableringsjobb i förhållande till Nystarts- 17.3.3 Vikten av tidiga insatser för samtliga arbets- sökande som är beroende av ekonomiskt 17.3.4 Personer med ekonomiskt bistånd matchas inte lika ofta mot lediga arbeten ..................................... 17.3.5 Etableringsjobb för nytillträdande som inte kommer i fråga för nystartsjobb.............................. 17.5 Rehabilitering genom arbete i sociala företag....................... 17.5.1 Mervärdet av att arbeta inom sociala företag.......... Arbetslivsinriktad rehabilitering inom sociala arbets- 17.6.2 Utvecklings- och trygghetsanställning i sociala 17.6.5 Sociala arbetskooperativ har en plats att fylla......... 17.7Fördjupat samarbete på lokal nivå mellan och lokala kooperativa utvecklings- Förhöjt anordnarbidrag som stimulans för start av nya 17.8.1 Förhöjt anordnarbidrag i ett inledningsskede ........ Förbättrat stöd till information och rådgivning................... Fördelning av medlen till arbetsmarknadspolitiken ....... Dagens fördelning av arbetsmarknadsmedel ........................ 19Huvudmannaskapet för de insatser som riktas till unga med försörjningsstöd tydliggörs i Kommunerna har i praktiken fått ett ökat ansvar för Hur har aktiveringsbestämmelsen tillämpats? Utvärderingar av de kommunala ungdomsprogrammen..... Kommande förändringar inom arbetsmarknadspolitiken ... 19.5Att erbjuda praktik och arbetsmarknadsinsatser för unga människor bör ingå i Arbetsförmedlingens Kommunerna ska ansvara för övrig kompetenshöjande Vikten av samverkan.............................................................. Förbättrade möjligheter till finansiell samordning ........ Fördelar med samverkan ....................................................... Vikten av en långsiktig finansiering...................................... Finansiell samordning (Finsam) ............................. 20.2.2 Fördelarna med finansiell samordning.................... Den nuvarande finansieringen................................. 20.2.4 Förstärkta möjligheter till finansiell samordning .. 20.2.5 Färre parter och friare finansiering ......................... Nya former av välfärdstjänster.............................................. Förändring i uppdraget till AMS, och 21 Förbättrad rehabilitering för personer med ekonomiskt 21.1Försäkringskassan får en skyldighet att inleda en rehabiliteringsutredning efter en remiss från 21.2Förbättrat samarbete mellan , kommunerna och primärvården kring personer som saknar sjukpenninggrundande inkomst ................................ 21.2.1 Många har fortfarande ett eftersatt Ett gemensamt mål höjd sysselsättningsgrad ............ En gemensam samlad välfärdsorganisation.................. Finns det ett behov av att i grunden organisera välfärds- tjänsterna på ett annat sätt? En internationell utblick ........................................................ Bedömning av de arbetssökandes kompetens .............. Arbetsförmågeverktyg för att ge bättre kunskaper.............. Tre kompletterande modeller................................................ Förbättrade ekonomiska incitament för den enskilde.... En förvärvsstimulans införs .................................................. Utvärdering av förslaget .......................................... Målgruppen för förslaget......................................... Inkomster från ungdomars feriearbete................................. 25.2.1 Det ska löna sig att feriearbeta under studie- 25.2.2 Olika tillämpningar i kommunerna......................... En övre gräns............................................................ Förslag i förhållande till gymnasieutbildningen............ Bättre profilering av de yrkesförberedande programmen ... 26.2.1 Det finns ett behov av lärlingar............................... 26.2.2 Vad har gjorts ? Kommunernas skyldighet att tillhandahålla studie- och yrkesvägledning regleras i skollagen ..................................... 26.3.2 Det behövs ett nytt arbetssätt................................. Vidareutveckling av försöksverksamheten med Lär av Navigatorcentrum! 26.4.2 Närmare beskrivning av försöksverksamheten ...... Tre veckors praktik för alla i gymnasieskolan...................... Bättre kunskaper om orsakerna till ekonomiskt Konsekvenser av vårt förslag................................................. Nya jobb behövs ....................................................... Nya områden för arbete......................................................... Förslag till lag om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för etableringsjobb...................... Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser................... Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ... Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ............. Bilaga 1 Kommittédirektiv (Dir. 2005:10)................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv (Dir. 2006:72) ..................................... Bilaga 3 Tilläggsdirektiv (Dir. 2006:120) ................................... I huvudsak har utredningen följt de definitioner som Social- styrelsen använder sig av. Försörjningsstöd används i direktiven till denna utredning som det samlade begreppet för all ekonomiskt stöd som kommunerna ger den enskilde. Som titel på utredningen använder vi begreppet socialbidrag som ett samlat ord för allt ekonomiskt bistånd som kommunerna lämnar. säger i statistiken för det ekonomiska biståndetTPF1FPT avseende följande: Ekonomiskt bistånd (socialbidrag) är det begrepp som täcker all ekonomisk hjälp enligt socialtjänstlagen. Försörjningsstöd är en del av det ekonomiska biståndet och avser de vanligaste och regel- bundet återkommande levnadskostnaderna. Försörjningsstödet består dels av en norm för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och tv-avgift, dels av skäliga kostnader för boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. När det gäller skäliga kostnader för fastställer regeringen en riksnorm på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. I ekonomiskt bistånd ingår även introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar som har tagits emot i kommunen inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Några andra vanliga begrepp i denna utredning: Bidragshushåll definieras som bidragsmottagande hushåll som består av ensamstående eller samboende med eller utan barn . Undantagsvis kan ensamstående eller samboende 16- och 17-åringar definieras som egna hushåll. 1TP PT , Ekonomiskt bistånd årsstatistik . samtliga personer i de hushåll som fått socialbidrag oavsett om hela hushållet eller endast någon av dess medlemmar fått bistånd. Ett långvarigt biståndshushåll eller en långvarig biståndsmottagare har fått ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning under ett kalenderår. En helårsekvivalent räknas exempelvis som en person som får fullt ekonomiskt bistånd , två personer som får fullt ekonomiskt bistånd vardera. I utredningen återkommer också förkortningar på olika myndig- heter, t.ex. Det ekonomiska biståndets omfattning och utveckling beror i hög grad på arbetsmarknadsläget och på hur andra politikområden agerar och utvecklas. Vi har därför under vårt utredningsarbete berört många olika samhällsområden och lagt förslag på föränd- ringar inom flera politikområden. Det har varit nödvändigt efter- som orsakerna till bidragsberoendet beror på många olika faktorer. Även verktygen för att kunna åstadkomma en förändring finns inom ett flertal politikområden. Vår utgångspunkt har varit att målgruppen ska ges det stöd som behövs utifrån de ordinarie samhällsstrukturerna och våra förslag syftar bland annat till att på olika sätt förtydliga det ansvar som olika huvudmän har för mål- gruppen. Utredningens förslag riktar sig till det stora flertalet som har ekonomiskt bistånd på grund av arbetsmarknadsskäl, eftersom det närmast är omöjligt att mer i detalj avgränsa målgruppen. Ett sådant ställningstagande har starkt stöd i den forskningTPF1FPT som finns och även i de fördjupningsstudier som utredningen har aktualiserat. En ambition från utredningens sida har varit att förslagen, så långt det är möjligt, ska ta sin utgångspunkt i den enskildes upp- fattning och synpunkter på vilka förändringar som behövs för att förstärka arbetsmarknadsanknytningen, eftersom en varaktig för- ändring bara kan komma till stånd om den förstärker individens egna drivkrafter och utgår från vars och ens förutsättningar. Det är även viktigt att ett gemensamt samhällsekonomiskt tankesätt genomsyrar de olika huvudmännens arbete. Prioriteringar måste i högre grad ses ur ett sektorsövergripande perspektiv och långsiktighet måste få större genomslag, både på central och lokal nivå. Den samhällsekonomiska vinsten som uppstår när behovet av samhällets samlade stöd minskar i ett antal samhällsarenor bör i högre grad uppmärksammas. 1TP PT , A. (2006), Aktivering av socialbidragstagare insatsernas utformning och effekt. Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna Under detta avsnitt tar vi i huvudsak upp förändringsförslag som påverkar verksamheten på arbetsförmedlingarna och inom Arbets- marknadsverket. Utredningen föreslår att () av anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbild- ning och övriga kostnader, ska avsättas till att upphandla tjänster från externa leverantörer för arbetssökande med en svag förankring på arbetsmarknaden. Exempel på externa leverantörer kan vara bemanningsföretag, utbildningsföretag, organisationer eller sociala arbetskooperativ. En av fördelarna med denna förändring är att externa leve- rantörer inte behöver ta hänsyn till myndighetsrollen, som ibland kan begränsa arbetsförmedlarnas kreativitet. De externa leveran- törerna kan i stället koncentrera sig på att stödja och coacha de arbetssökande och lämna myndighetsuppgifterna till Arbetsför- medlingen. En annan fördel är att de externa leverantörerna ofta har tillgång till andra strategiska nätverk än de som Arbetsförmed- lingen har. Jobbagenter – ny medarbetarroll på Arbetsförmedlingen På Arbetsförmedlingarna arbetar ungefär 6 000 personer. Lönekostnaden för dessa uppgår till . Det är en förhållandevis liten del av resurs- er som går åt till arbetsgivarkontakter och matchning mot lediga arbeten. Vi föreslår att regeringen ger AMS i uppdrag att omstrukturera Arbetsförmedlingens personalresurser så att större uppmärksamhet kan riktas mot arbetsgivarnas servicebehov. En ny yrkesroll bör införas på Arbetsförmedlingen – jobbagent – vars uppdrag blir att fokusera på arbetsgivarkontakter och näringslivsorganisationer. Jobbagenterna ska vara väl förtrogna med arbetsgivarnas villkor, ha dokumenterad kunskap inom företagsekonomi och marknads- föring, ha goda branschkunskaper, vara goda omvärldsanalytiker samt ha god kunskap om den regionala arbetsmarknaden i närings- livet och om den offentliga sektorn. Med tätare arbetsgivar- kontakter ökar arbetsgivarnas förtroende för Arbetsförmedlingen vilket kan leda till att fler lediga arbeten anmäls. Jobb- agenterna ska även kunna hjälpa till vid enskilda rekryterings- uppdrag om arbetsgivaren av tidsskäl inte har möjligheter att gå igenom en stor mängd jobbansökningar. Jobbagenterna kan på så sätt underlätta rekryteringsprocessen för arbetsgivaren och bidra till att minimera vakanstiden. Vi föreslår vidare att regeringen ger AMS i uppdrag att återinföra specialförmedlingar där handläggarna får utrymme att fördjupa kännedomen om enskilda branscher och yrken. Detta ger både arbetsgivare och arbetssökande större möjligheter att få bra service från Arbetsförmedlingen. Etableringsjobb för nytillträdande arbetssökande – komplement till Nystartsjobb infördes de s.k. nystartsjobben. Nystarts- jobben syftar till att öka möjligheterna för dem som står långt utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka till arbete. När det gäller nytillträdande på arbetsmarknaden som är beroende av eko- nomiskt bistånd, kommer vissa att kunna erbjudas nystartsjobb i ett tidigt skede och andra först . Vi anser att det är viktigt att insatser sätts in i ett tidigt skede för samtliga arbetssökande som är nytillträdande på arbetsmarknaden och beroende av ekonomiskt bistånd. De saknar ofta de kontakter och referenser som mer erfarna arbetstagare har arbetat upp, vilket gör det svårare för dem att konkurrera om de lediga jobben.