sou · GVB361 · 2008-01-01 00:00:00 — ULF-undersökningen har vidare ett bortfall, som bland de äldre till relativt hög grad består av sjuka, funktionsnedsatta personer. Detta får till följd att förekomsten av funktionsnedsättning systematiskt underskattas i . En följd härav blir då att i vissa fall antalet vårdtagare med höggradig funktionsnedsättning överstiger det beräknade totala antalet personer i kommunen i motsvarande delgrupp. För att undvika detta har andelarna funktionsnedsatta justerats upp så att detta problem elimineras. Detta förfarande medför ingen märkbar förändring i normkostnaden per socio-eko- nomisk grupp eller inkomstgrupp, eftersom beräkningsmetodiken medför att normkostnaden per ADL-grupp justeras i samma mån Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 som fördelningen på ADL-grupper ändras. Ett liknande juster- ingsförfarande har använts också i tidigare normkostnads- beräkningar och av samma skäl. Det förefaller dock som att av- vikelsen och därmed behovet av justering nu blivit större . Efter det att insatserna i form av hemtjänst resp. särskilt boende med heldygnsomsorg uppskattats per delgrupp räknas insatserna om till kostnader enligt nedanstående: Plats i boende med heldygnsomsorg Med hjälp av data från ULF-undersökningen har för varje delgrupp skattats antalet personer per grad av ADL-beroende i hela befolk- ningen – således även inklusive icke-vårdtagarna – i de kommuner som deltagit i fält- resp. SNAC-undersökningen. På detta sätt har bestämts kostnaden per invånare per delgrupp och grad av ADL- beroende i varje undersökt kommun. Utifrån dessa kostnader har sedan slutligen medelvärden beräknats över samtliga fältkommuner resp SNAC-kommuner och totalt. Liksom vid tidigare undersökningar har det i såväl fält- som SNAC-undersökningen visat sig att personer med utomnordisk härkomst får mindre insatser givet graden av ADL-beroende än personer som är födda i . Då det är uppenbart orimligt att detta skulle leda till lägre normkostnader givet graden av ADL-be- roende har uppdelningen med avseende på härkomst tagits bort vid normkostnadsberäkningen. Utomnordisk härkomst påverkar med denna inskränkning fortfarande ohälsofördelningen, men inte normkostnaden givet denna ohälsa. Tabell 5 visar antalet personer , antalet vårdtagare, antalet personer i undersökningen, andelen vårdtagare i befolkningen samt vårdtagarnas fördelning på ordinärt resp. särskilt boende i de delta- gande kommunerna i fält- resp. SNAC-undersökningen. Som framgår av tabellen varierar andelen vårdtagare ganska starkt mellan Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 kommunerna, liksom även andelen med heldygnsomsorg resp. hemhjälp i ordinärt boende eller särskilt boende. Tillsammans mot- svarar dock de undersökta kommunerna mycket väl riksge- nomsnittet. Sammanlagt innefattar de undersökta kommunerna av den svenska befolkningen . Bortfall av olika anledningar gjorde att antalet personer i undersökningen uppgick till totalt av samtliga vårdtagare i de deltagande kommunerna. Detta bortfall bedöms inte ha någon betydelse för resultatets tillförlitlighet. Tabell 5 Antal innevånare, vårdtagare, boende med heldygnsomsorg resp. mottagare av hemtjänst i de undersökta kommunerna Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Den följande tabell 6 visar fördelningen av de boende med hel- dygnsomsorg på grad av ADL-beroende per kommun – fält- resp. SNAC-kommunerna. Tabell 6 Fördelning av de boende med heldygnsomsorg på ADL-grupper, procent Det framgår här att nästan hälften av vårdtagarna med heldygns- omsorg tillhör den grupp som kan betecknas helt nedsatta, dvs. personer med behov av hjälp för samtliga ADL-aktiviteter. En mycket liten andel av de boende med heldygnsomsorg är helt ADL-oberoende. Variationen är relativt stor mellan kommunerna – framför allt när det gäller andelen helt utan ADL-beroende, som men som genomsnitt ligger SNAC-kommunerna mycket nära fält- kommunerna. Man kan se ett regionalt mönster. Generellt verkar gälla att ju högre andel vårdtagare, som har heldygnsomsorg, ju mindre nedsatta är vårdtagarna som genomsnitt. Den motsvarande fördelningen på grupper av ADL-beroende för vårdtagarna med hemtjänst framgår av den följande tabellen 7. SOU 2007:61 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Fördelning av de boende med hemtjänst ADL-grupper i procent Det framgår här klart att vårdtagarna med hemtjänst i ordinärt eller särskilt boende (s.k. serviceboende) som genomsnitt är betydligt mindre nedsatta än de med heldygnsomsorg. Fyra av tio vårdtagare med hemtjänst är oberoende i samtliga ADL-aktiviteter och mindre än en av tio är helt ADL-beroende. Även här är dock variationerna stora – speciellt när det gäller den senare gruppen. I och , finns det knappast några helt ADL-beroende vårdtagare med hemtjänst. Även på i och i är det mycket få. Kopplingen till hög andel boende med heldygnsomsorg är här påtaglig. Kvarboendeprincipen, dvs. att vårdtagarna skall kunna bo kvar i eget boende, har fått ett betydligt högre genomslag i kommunerna söderut, vil- ket givetvis beror på att möjligheterna att fullt ut tillämpa denna princip i hög grad sammanhänger med kommunens bebyggelse- struktur. Möjligheterna till kvarboende beror också av hur stora insatser som ges till de boende. I den följande tabellen 8 visas det genom- snittliga antalet veckotimmar hemhjälp per ADL-grupp i resp. kommuner. Genom att på detta sätt dela upp efter graden av funk- tionsnedsättning är det möjligt att jämföra generositeten i Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Som man kan se inverkar ADL-beroendet i mycket hög grad är det gäller insatsernas storlek som genomsnitt räknat. Inte överraskande visar det sig dock även här att det råder betydande skillnader mellan de undersökta kommunerna. Det framgår som exempel att man i ger mer än dubbelt så mycket hjälp till vårdtagare med en eller två ADL-beroenden som i och . Variationen verkar annars vara högst när det gäller insatserna till personer som är helt ADL-beroende. Nå- got överraskande är den kommun, som ger de största insatserna till denna grupp, , den kommun som har högst andel vårdtagare i heldygnsomsorg. Slumpmässig statistisk variation kan dock spela en roll här eftersom det rör sig om mycket få vårdtagare. Tabell 8 Genomsnittligt antal veckotimmar hemhjälp per ADL-grupp Genom att fältundersökningen 2007 genomförts med en motsva- rande metodik som den som användes vid undersökningarna 1994 och 2002 och i samma kommuner är det möjligt att direkt jämföra resultaten. Man kan därmed skapa en klar bild av de förändringar som skett med äldreomsorgen när det gäller andelen vårdtagare, i vilken utsträckning behoven tillgodoses med Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 hemhjälp eller med heldygnsomsorg, förändringarna i graden av funktionsnedsättning i resp. boendeform samt hemhjälpsinsatserna givet funktionsnedsättningen. Den jämförande redovisningen pre- senteras i bilaga 10b. Sammanfattningsvis visar denna jämförelse att andelen vård- tagare i den äldre befolkningen fortsätter att sjunka, men att det skett ett trendbrott såtillvida att en högre andel än har hemtjänst i ordinärt boende och en lägre andel heldygns- omsorg. Jämförelsen visar vidare att den genomsnittliga vård- tyngden i både heldygnsomsorg och bland vårdtagarna med hem- hjälp fortsätter att öka, men i betydligt långsammare takt än tidi- gare. Skillnaderna mellan kommunerna när det gäller vårdtyngd och insatser som förut var ökande tenderar nu att minska. Det är dock svårt att säga om detta är en generell tendens. Det kan ju möjligen vara så att tidigare undersökningar gett de deltagande kommunerna möjlighet att jämföra sig med varandra och rätta sig mer mot mitten. 4.2Normkostnad per grad av ADL-beroende För varje kommun som deltagit i fältundersökningen samt för de kommuner, som bidragit med data som insamlats i , har uppskattats den årliga kostnaden för äldreomsorgen per person i befolkningen uppdelat på delgrupper med avseende på ålders- grupp (65–, .,90+), kön och civilstånd (gifta resp. övriga) samt grad av ADL-beroende enligt (fyra nivåer: ADL-obero- ende, 1–2 ADL-beroenden, 3 ADL-beroenden, 4 ADL-beroen- den). Metoden för denna beräkning har redovisats ovan. Resultatet har därefter slagits samman till fältkommunerna resp. SNAC- kommunerna totalt och sedan till samtliga kommuner. I tabell 9 visas det sammanslagna resultatet i form av beräknad årlig norm- kostnad för äldreomsorgen per person givet grad av ADL-bero- ende, ålder, kön och civilstånd. Den följande tabell 10 visar motsva- rande resultat för könen sammantagna. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Tabell 9 Normkostnader för äldreomsorgen per person per grad av ADL- beroende, ålder, kön och civilstånd 85–89 år Några observationer kan göras. För personer utan ADL-beroende ökar kostnaden starkt med åldern, men denna effekt är mindre ut- präglad för ADL-beroende personer – speciellt för övriga, dvs. ogifta, änkor/änklingar och frånskilda. Gifta har nästan genom- gående betydligt lägre normkostnader än övriga. Förklaringen ligger i tillgången till informell omsorg, men kan också vara ett ut- slag av kommunernas prioritering. Normkostnaden för gifta kvin- nor är i allmänhet högre än för gifta män, men det finns undantag. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 För övriga är det blandat – ibland har kvinnorna högre kostnad, ibland lägre. Begränsningarna i underlagets omfattning visar sig i att siffrorna hoppar en del. Det är här givetvis möjligt att utjämna siffrorna med hjälp någon statistisk metod. Det är dock svårt att undvika att en sådan utjämning förvrider resultatet i något avseende. Genom att det är så många olika delgrupper erhålls en naturlig utjämning. Det spelar då mindre roll om stegen mellan två grupper inte är likfor- miga. Den mycket låga normkostnaden för gifta män, 65–med fyra ADL-beroenden, sammanhänger med att antalet i denna grupp är mycket litet varför slumpen spelat roll. Detta har ingen större betydelse, eftersom det låga antalet gör att det får en obetydlig in- verkan på den sammanlagda normkostnaden per kommun. Tabell 10 Normkostnader för äldreomsorgen per person per grad av ADL- beroende, ålder och civilstånd – båda könen Sammanläggning av normkostnaderna till båda könen gemensamt ger stadigare siffror. För gifta finns inverkan av ålder i samtliga fall, men för övriga försvinner denna om personerna är ADL-bero- ende och den blir för de med flera ADL-beroenden t o m omvänd. Inverkan av åldern kommer naturligtvis in ändå, eftersom andelen med ADL-beroende växer starkt med åldern. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 En jämförelse med tidigare beräknade normkostnader är svår att göra, eftersom dessa inte beräknandes per grad av ADL-oberoende utan efter grad av ohälsa enligt SCB hälsoindex. Kostnadsläget har också förändrats. Tabell 11 visar de normkostnader som beräkna- des på basis av undersökningen med uppdelning efter häl- soindex. I huvudsak kan man se att mönstren går igen. Äldre hade även betydligt högre normkostnader än yngre och gifta lägre än ej gifta – med undantag för de äldsta kvinnorna med full hälsa eller lätt ohälsa. Tabell 11 Normkostnader för äldreomsorgen per person per ohälsograd, ålder, kön och civilstånd, 2002 Full hälsa eller lätt oälsa 80–84 år Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 4.3Normkostnader per socio-ekonomisk grupp resp. inkomstgrupp Utgående från kostnaden per grad av ADL-beroende och fördel- ningen på dessa grader inom resp. delgrupp kan normkostnaden för delgruppen beräknas. Beräkningarna har gjorts dels med uppdel- ning på socio-ekonomiska grupper, dels med uppdelning på kvin- tilgrupper avseende sammanräknad inkomst. Skillnaden i norm- kostnad mellan resp. grupper samt beroende på nordisk eller ut- omnordisk härkomst avspeglar då skillnaderna i ADL-beroende mellan dessa grupper, medan normkostnaden givet graden av ADL- beroende är densamma. I tabell 12 redovisas de beräknade norm- kostnaderna per person givet kön, civilstånd, socio-ekonomisk grupp, härkomst och åldersgrupp. Tabell 12 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, kön, civilstånd, härkomst och socio-ekonomisk grupp mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Normkostnaderna för de olika grupperna sammanhänger givetvis med ohälsofördelningen. Samma mönster som observerats i tabell 3 går igen också här. Ej facklärda arbetare och företagare/jordbrukare har de högsta normkostnaderna, gruppen mellan och högre tjäns- temän de lägsta. Detta gäller såväl för kvinnor som för män, gifta som för övriga. Skillnaderna i normkostnad mellan de olika socio- ekonomiska grupperna tenderar dock att minska med växande ål- der. Personer med utomnordisk härkomst har genomgående högre normkostnader än de nordisk-födda, vilket avspeglar högre andelar ADL-beroende per åldersgrupp och kön. I den följande tabell 13 ges motsvarande normkostnader med uppdelning i stället efter inkomstkvintilgrupp. De två lägsta och de två högsta kvintilgrupperna har härvid slagits samman. Tabell 13 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, kön, civilstånd, härkomst och inkomstgrupp 65–69 år 85–89 år kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 65–69 år kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 SOU 2007:61 kvintil 1 - 2 kvintil 4–5 kvintil 1 - 2 kvintil 4–5 kvintil 1 - 2 kvintil 4–5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 En jämförelse mellan tabell 12 och tabell 13 visar att skillnaderna mellan inkomstgrupper genomgående är större än skillnaderna mellan de socio-ekonomiska grupperna. Förklaringen till detta är att dålig hälsa ofta leder till låga inkomster och därmed pension be- roende förtidspensionering eller allmänt låg förvärvsfrekvens. Även här tenderar dock skillnaderna att utjämnas med växande ålder. Motsvarande beräkningar har också gjorts utgående ifrån att män och kvinnor ges samma normkostnad givet ålder, kön, civil- stånd och grad av ADL-beroende, dvs. de kostnader som redovisa- des i tabell 10. Resultatet av dessa beräkningar redovisas i tabellerna 14 och 15 avseende dels uppdelning på socio-ekonomiska grupper, dels inkomstkvintilgrupper – sammanslagna på samma sätt som ovan. Att det här uppstår skillnader mellan könen beror på skillna- der i ADL-beroendefördelning inom resp. delgrupper. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Tabell 14 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, civilstånd, härkomst och socio-ekonomisk grupp – samma normkostnad per ADL-grupp oberoende av kön mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män Mellan/högre tj.män Mellan/högre tj.män Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män mellan/högre tj.män Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Tabell 15 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, kön, civilstånd, härkomst och inkomstgrupp – normkostnad per ADL- grupp oberoende av kön kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 -2 kvintil 4 -5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Kostnader per person, män per inkomstgrupp, ålder, civilstånd och härkomst kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 Gemensamma normkostnader per ADL-grupp för män och kvin- nor resulterar i detta fall i något högre normkostnader för kvinnor än för män. Om normkostnaden för en viss delgrupp kvinnor blir lägre eller högre än om man räknar separata kostnader per ADL- grupp beror på om kvinnor eller män hade den högsta norm- kostnaden i delgruppen ifråga. Som framgått av tabellerna 12 och 13 förekommer båda fallen. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 4.4Beräkning av normkostnader med uppdelning endast på grupperna med resp. utan ADL-beroende Som framgått av de tabeller som visats ovan erhålls det stora steget i ökningen av normkostnaden när man gå från inget ADL-beroende till minst ett beroende. I syfte att förenkla modellen för beräkning av normkostnaderna för äldreomsorgen har därför också prövats ett alternativ där uppdelning av befolkning och vårdtagare endast sker på två grupper: De utan beroende för någon av aktiviteterna för dagligt liv (ADL=0) och de med ADL-beroende (ADL=1 - 4). Dessa beräkningar har endast gjorts med uppdelning på tre in- komstgrupper och sammantaget för könen, d v s motsvarande de resultat som ovan presenterats i tabellerna 10 och 15 ovan. Norm- kostnaderna per åldersgrupp, civilstånd och ADL-grupp visas i ta- bell 16 nedan. I den följande tabell 17 visas motsvarande norm- kostnader per åldersgrupp, kön, civilstånd, härkomst och inkomst- grupp. Tabell 16 Normkostnader för äldreomsorgen per åldersgrupp, civilstånd för personer utan resp. med ADL-beroende 65–69 år 70 –74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år Som framgår av tabell 16 är normkostnaden för de utan ADL-bero- ende mycket låg jämfört med dem som är beroende för minst en ADL-aktivitet. Bland speciellt äldre personer förekommer dock att man är i behov av stöd även om man är oberoende i samtliga ADL- aktiviteter. Det handlar så om stödbehov för s.k. instrumentella ADL-aktiviteter: Städning, tvätt, matlagning, matuppköp etc. Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Tabell 17 Normkostnader för äldreomsorgen per åldersgrupp, kön, civilstånd, härkomst och inkomstgrupp - beräkning med uppdelning endast på personer med resp. utan ADL-beroende. 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 SOU 2007:61 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 kvintil 1 - 2 kvintil 4 - 5 De normkostnader som beräknats har tagits fram på i princip samma sätt som . Liksom förut är det ULF-undersökningen som legat till grund och liksom förut har en fältundersökning ge- nomförts för att ge underlag för skattning av sambandet mellan vårdbehov och insatser. Den stora skillnaden mot tidigare är att behovet av vård och omsorg nu är baserat på graden av ADL-bero- ende i stället för som tidigare SCB ohälsoindex. Förändringen har blivit möjlig genom att ULF-undersökningarna nu till skillnad från tidigare omfattar frågor avseende behov av hjälp med ADL-aktivi- teter. Skälet för denna förändring är att ADL-beroende har ett mer direkt samband med behovet av stöd och hjälp. I normkostnaderna blir detta synligt genom den stora skillnad man kan se mellan normkostnaderna för de ADL-oberoende och de som har en eller flera beroenden. ADL ger också tydligare skillnader mellan de Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 socio-ekonomiska grupperna och inkomstgrupperna än vad SCB ohälsoindex gör. Övergången till att utgå från ADL-beroendet i stället för hälso- index har även eliminerat behovet av att imputera hälsoindex i da- tamaterialet från fält- och SNAC-undersökningarna. Imputeringen innebar att man för varje undersökt person slumpade ut ett värde på hälsoindex utgående ifrån observerade värden på variabler, som har ett statistiskt samband med detta index. Den förutsatte tillgång till data som översätter mellan de båda sätten att mäta och inne- bar en felkälla, som man alltså nu kunnat undvika. En annan för- bättring är att underlaget från nu också omfattar personer . har ohälsan i denna grupp måst skattas utgå- ende en enda ULF-undersökning /89, vilket självklart in- neburit en felkälla. En nackdel med den nya metoden är dock, som påpekats ovan, att , som bygger på intervjuer med de äldre personerna själva, visat sig ge en systematisk underskattning av ADL-beroen- det jämfört med den bedömning, som personalen gjort i fält- och SNAC-undersökningarna. Detta problem fanns redan tidigare när mätningen skedde med hälsoindex, men har förvärrats genom övergången till att mäta i termer av ADL-beroende. För denna av- vikelse är det dock möjligt att korrigera genom kalibrering av san- nolikheterna i ADL-gradsfördelningen. Korrektionen påverkar en- dast kostnaden per ADL-grupp – inte den slutliga kostnaden per socio-ekonomisk grupp resp. inkomstgrupp. Detta beror på att en korrektion av sannolikheten för ett visst ADL-beroende automa- tiskt åtföljs av en motsvarande förändring av normkostnaden för denna beroendegrad. Till grund för beräkningarna ligger ett mycket fullständigt un- derlag i form av dels en särskild fältundersökning i åtta kommuner, dels motsvarande data från två områden från den nationella SNAC- studien. Dessa kommuner representerar tillsammans av befolkning . Representativiteten i underlaget måste bedömas som god, vilket visas av att nyckeltalen sammanta- get mycket väl motsvarar riksgenomsnittet. Beräkningarna har gjorts såväl med avseende på so- cio-ekonomiska grupper som inkomstgrupper. Båda grupp- indelningarna är definierade på samma sätt som . Beräk- ningen av normkostnaden för äldreomsorgen per socio-ekonomisk grupp förutsätter ett underlag som medger uppdelning av befolk- ningen i dessa grupper. Det underlag som står till buds är Folk- och Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 Sådana genomfördes tidigare , men har ingen ny undersökning gjorts. Metoden har tidigare fungerat väl genom att det här rör sig om personer, som till den helt övervägande delen lämnat yrkeslivet, och att man därför ändå måste man gå tillbaka till tidigare undersökningar för att få yrkesuppgifter. Ett växande problem i sammanhanget är dock att de personer som invandrat inte kan klassas med detta underlag. Andelen som kunnat klassas har sjunkit från i denna förra undersökningen år i årets undersökning. Problemet löses genom imputering men denna metod har klara begränsningar. Imputeringen görs i första hand utgående ifrån den socio-ekonomiska fördelningen i kommunen i delgruppen ifråga. Om det saknas personer i kommunen i denna delgrupp används i stället fördelningen i den kommungrupp som kommunen tillhör. Tyvärr är det givetvis inget som säger att alla kommuner, som till- hör denna grupp, har samma socio-ekonomiska struktur. För in- vandrartäta kommuner, där socio-ekonomisk grupp måste impute- ras för många personer, kan det bli stora avvikelser. torde det bli svårt att beräkna normkostnader på detta sätt om inte folk- och bostadsräkningarna ersätts med en likvärdig registrerings- metod. Beräkning av normkostnaderna utgående från inkomst- grupp är inte behäftat med dessa problem. Som man kunnat se i tabell 3 ovan har också inkomsten ett mycket tydligt samband med behoven av vård och omsorg i befolkningen. Ett annat problem med uppdelningen på socio-ekonomiska grupper sammanhänger med övergången till att använda ADL-be- roende i stället för hälsoindex, som mätare på behovet av stöd och hjälp. ADL-beroende är mer direkt relaterat till behovet av stöd och hjälp än hälsoindex, men eftersom antalet personer med mycket stort ADL-beroende och därmed stort behov av hjälp är ganska litet som andel av befolkningen för detta tyvärr med sig att den statistiska osäkerheten blir större. Detta visar sig på så sätt att skillnaderna i ADL-sannolikheterna mellan de socio-ekonomiska grupperna lägre och mellan/högre tjänstemän inte blir statis- tiskt säkerställda. Det finns alltså här en osäkerhet i beräkningarna, som dock bedöms vara av liten betydelse när det gäller att be- stämma den totala normkostnaden per kommun.