sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — Områdena som svämmas över är i huvudsak naturområden. Dessa har högt miljövärde samt stor kulturell och ekonomisk betydelse. Drygt hälften är naturreservat. Bebyggelse som skadas vid en vattenståndshöjning av 2 m redovisas i tabellens högra kolumn och uppgår till sammantaget ca . Hamn och stationsområdet (I), Ystads teater (II), en del av den gamla staden och en del av det relativt nya området () Gjuteriet (III) i stad kommer att svämmas över. Figur 5.3 Bebyggelse i Ystads kommun som kan komma att översvämmas () och dess huvudledning som följer väg 9 strax väster om kommer delvis översvämmas. I kommer att ligga i vattenbrynet och resten av stranden och dynerna att ligga i havet. Delar av strandbad kommer att översvämmas. I riskområdena planeras ingen ny bebyggelse av bostäder. I dess absoluta närhet finns , vilket är ett populärt nybyggnadsområde. Ett nytt område väster/norr/söder om befintlig bebyggelse planeras att exploateras se figur 5.4. I det nuvarande nybyggda området har en pump installerats för att sänka grundvattennivån. SOU 2007:60 Bilaga B 14 55 Figur 5.4 Bostadsområden i , Ystads kommun I Ystads Hamn planeras investeringar i miljardklassen genom utveckling samt utbyggnad av hamnen och dess verksamheter. Konsekvenser och kostnader Att beräkna de exakta kostnaderna för översvämningsskador till följd av klimatförändringarna låter sig endast göras på en översiktlig nivå. För Ystads del är kostnadsbedömningen utförd i två steg, dels för de områden som långsiktigt kommer att hamna under det nya medelvattenståndet om inga åtgärder vidtas, dels för de område som drabbas av det framtida 100-års vattenståndet. Kostnaderna har beräknats genom att uppskatta marknadsvärdet för de byggnader som hamnar under medelvattenståndet och redovisas i tabell 5.10. För de byggnader som drabbas av 100-års vattenståndet har kostnaderna beräknats genom nyckeltal angivna i delbetänkandet för , och (SOU 2006:94). Denna kostnad är satt till 3 500:-/m2 översvämmad byggnadsyta och utgår från skadestatistik för översvämningarna 2001. I tabell 5.10 har marknadsvärdet för byggnader uppskattats till 20 000:-/m2 för bostäder och offentliga byggnader och 15 000:-/m2 för industribyggnader. Kostnader för nya vattenledningar uppgår till 1 000:-/m och för avloppsledningar till 1 500:-/m. Bilaga B 14 SOU 2007:60 56 bedöms kosta 2 500:-/m. El-, tele- och fiberledningar bedöms kosta 500:-/m. Kostnader för tekniska försörjningssystem och infrastruktur är hämtade från erfarenhetsvärden. Samtliga kostnader är redovisade nivå. I tabellen nedan har de byggnader som ligger under 1 metersnivån bedömts bli drabbade av en totalskada alternativt behöva omlokaliseras. Värdet på dessa har därför satts till marknadsvärdet. Tabell 5.10 Skadekostnader för byggnader och infrastruktur vid översvämning i Ystads kommun (MSEK) 0-1 m Kostnad meter Kostnad MSEK område Naturreservat m och m 5,5 3000 m Övrig väg 5000 m 20 15000 m Ledningar Vatten 2000 m 2 5000 m Avlopp 5000 m 7,5 10000 m Fjärrvärme 1000 m 2,5 2000 m Fiber 500 m El/tele 2000 m 1 7000 m Byggnader Offentliga byggnader 24,5 3 st 10 st Bostad 70 45 st 110 st Industri 12 20 st 30 st Summa kostnader 473,5 106,5 5.6.2 stad genomförde en utredning rörande extrema vädersituationer i syfte att utreda ett antal frågeställningar om beredskap, kunskap, risk och åtgärder. I föreliggande utredning har SOU 2007:60 Bilaga B 14 57 en sammanfattande analys gjorts med utredning som grund samt med koppling till kommande havsnivåförändringar. har delat in staden i tre zoner: zon A, , zon B, Centrala staden, zon C, . Zonerna hänvisar till kartor vilka finns att ladda ner från . Inom zon B, centrala staden, bedöms ca 40 000 arbetsplatser och ca 30 000 boende tillkomma fram . En grov uppskattning är att ca 2/3 av dessa kan komma att lokaliseras till utfyllda låglänta områden. Åtgärder kan komma att behöva vidtas på grund av att de ligger lågt i förhållande till dagens och framtida havsnivåer. arbetade med en säkerhetsmarginal till högsta högvatten på ca en halvmeter. Denna säkerhetsmarginal gällde för grundläggning av bebyggelsen. Staden har i samband med att vattenplan fastställdes beslutat att för ny bebyggelse ska säkerhetsmarginalen utökas med ytterligare om inte andra extraordinära åtgärder vidtas (som t.ex. invallning pumpning av bräddavlopp etc.). Siffran är hämtad från scenariot att havsnivån förväntas stiga mellan 0,10,9 m . har valt att analysera effekterna utgående från en nivå mitt i detta spann. I denna utredning har nivån +0,9 m valts. Under nästkommande år har för avsikt att påbörja en förstudie avseende höga vattenstånd. Studien ska utreda om problem finns för den befintliga bebyggelsen. Vidare ska utredningen behandla gamla kajkonstruktioner, sättningsbenägen mark samt avloppssystem m.m. Detta för att kunna utfärda rekommendationer att användas såväl vid stadsplanering samt ny och ombyggnation. Konsekvenser och kostnader För de tre zonerna har beräknat den totala byggnadsytan som berörs av översvämningar inom fyra markanvändningskategorier. Försäkringskostnaden för den skada som skulle uppstå om hela detta område skulle drabbas av ett vattenstånd på HHW+ 0,9 m uppgår till 7,5 miljarder. Beräkningarna baseras på en för Bilaga B 14 SOU 2007:60 58 säkringskostnad om 3 500:-/m2 enligt delbetänkandet för , och (SOU 2006:94). Denna beräkning innehåller inte kostnader för en permanent översvämning som den globala vattenståndökningen kan ge upphov till. Då ligger utanför modellområdet för de hydrologiska beräkningarna har inte denna kostnad kunnat beräknas. Dock kan konstateras att marknadsvärdet för befintliga fastigheter inom zon B, centrala , och är belägna under HHW+0,5 m uppgår till ca för enbart fastigheter, vilket motsvarar ca 26 500:-/m2. Läggs kostnader för det allmänna till såsom infrastruktur m.m. så uppskattar de totala kostnaderna till den summan. Mer specifik har inte kunnat vara när det gäller kostnader. SOU 2007:60 Bilaga B 14 59 Tabell 5 . 11 Arealer för byggnader för olika havsvattennivåer i Areal beräkningar - area (m²) Bostäder Verksam heter Offentligt Handel niv å <= (m²) (B) % av aktuell markarea (I) % av aktuell markarea (O) % av aktuell markarea (H) % av aktuell markarea total - area % av total markarea Zon A +11 . 5 4 602 326 10 710 0,29 958 0 , 323 0,1 209 0 , 55 506 1 , +12 . 0 7 462 555 31 838 0,65 426 0 , 2 256 0,1 404 0 , 137 376 1 , +12 . 4 10 529 415 58 276 0,142 683 1,6 505 0,1 739 0 , 263 364 2 , Zon B +11 . 8 2 859 251 58 965 2,269 953 9,30 889 1,58 658 2 , 453 046 15 , +12 . 3 5 945 604 110 528 1,648 526 10 , 65 395 1 , 153 012 2 , 1 053 006 17 , +12 . 7 7 757 218 168 646 2,875 000 11 , 101 592 1 , 199 485 2 , 1 440 134 18 , Zon C +12 . 0 3 025 728 2 143 0 , 166 822 5,7 0,1 727 0 , 174 312 5 , +12 . 5 4 081 773 2 922 0,325 221 7,7 0,3 840 0 , 338 465 8 , +12 . 9 4 687 087 4 144 0,412 591 8,10 0 , 7 646 0 , 434 559 9 , Totalt Scenario 1 (HHW) 10 487 305 71 818 0,466 733 4,31 219 0,61 594 0 , 682 864 6 , Scenario 2 (HHW + 0.5 m) 17 489 932 145 288 0,1 , 67 658 0 , 158 256 0 , 1 528 847 8 , Scenario 3 (HHW + 0.9 m) 22 973 720 231 066 1 , 1 430 274 6 , 108 107 0 , 208 870 0 , 2 138 057 9 , Tabell 5 . 11 Arealer för byggnader för olika havsvattennivåer i Areal beräkningar - area (m²) Bostäder Verksam heter Offentligt Handel niv å <= (m²) (B) % av aktuell markarea (I) % av aktuell markarea (O) % av aktuell markarea (H) % av aktuell markarea total - area % av total markarea Zon A +11 . 5 4 602 326 10 710 0,29 958 0 , 323 0,1 209 0 , Tabell 5 . 11 Arealer för byggnader för olika havsvattennivåer i Areal beräkningar - area (m²) Bostäder Verksam heter Offentligt Handel niv å <= (m²) (B) % av aktuell markarea (I) % av aktuell markarea (O) % av aktuell markarea (H) % av aktuell markarea total - area % av total markarea Zon A +11 . 5 4 602 326 10 710 0,29 958 0 , 323 0,1 209 0 , 55 506 1 , +12 . 0 7 462 555 31 838 0,65 426 0 , 2 256 0,1 404 0 , 137 376 1 , +12 . 4 10 529 415 58 276 0,142 683 1,6 505 0,1 739 0 , 263 364 2 , Zon B +11 . 8 2 859 251 58 965 2,269 953 9,30 889 1,58 658 2 , 453 046 15 , +12 . 3 5 945 604 110 528 1,648 526 10 , 55 506 1 , +12 . 0 7 462 555 31 838 0,65 426 0 , 2 256 0,1 404 0 , 137 376 1 , +12 . 4 10 529 415 58 276 0,142 683 1,6 505 0,1 739 0 , 263 364 2 , Zon B +11 . 8 2 859 251 58 965 2,269 953 9,30 889 1,58 658 2 , 453 046 15 , +12 . 3 5 945 604 110 528 1,648 526 10 , 65 395 1 , 153 012 2 , 1 053 006 17 , +12 . 7 7 757 218 168 646 2,875 000 11 , 101 592 1 , 199 485 2 , 1 440 134 18 , Zon C +12 . 0 3 025 728 2 143 0 , 166 822 5,7 0,1 727 0 , 174 312 5 , +12 . 5 4 081 773 2 922 0,325 221 7,7 0,3 840 0 , 338 465 8 , +12 . 9 4 687 087 4 144 0,412 591 8,10 0 , 7 646 0 , 434 65 395 1 , 153 012 2 , 1 053 006 17 , +12 . 7 7 757 218 168 646 2,875 000 11 , 101 592 1 , 199 485 2 , 1 440 134 18 , Zon C +12 . 0 3 025 728 2 143 0 , 166 822 5,7 0,1 727 0 , 174 312 5 , +12 . 5 4 081 773 2 922 0,325 221 7,7 0,3 840 0 , 338 465 8 , +12 . 9 4 687 087 4 144 0,412 591 8,10 0 , 7 646 0 , 434 559 9 , Totalt Scenario 1 (HHW) 10 487 305 71 818 0,466 733 4,31 219 0,61 594 0 , 682 864 6 , Scenario 2 (HHW + 0.5 m) 17 489 932 145 288 0,1 , 67 658 0 , 158 256 0 , 1 528 847 8 , Scenario 3 (HHW + 0.9 m) 22 973 720 231 066 1 , 1 430 274 6 , 108 107 0 , 208 870 0 , 2 138 057 9 , 559 9 , Totalt Scenario 1 (HHW) 10 487 305 71 818 0,466 733 4,31 219 0,61 594 0 , 682 864 6 , Scenario 2 (HHW + 0.5 m) 17 489 932 145 288 0,1 , 67 658 0 , 158 256 0 , 1 528 847 8 , Scenario 3 (HHW + 0.9 m) 22 973 720 231 066 1 , 1 430 274 6 , 108 107 0 , 208 870 0 , 2 138 057 9 , Bilaga B 14 SOU 2007:60 60 5.6.3 har en digital primärkarta som täcker ungefär halva kommunens kuststräcka och inom det området finns större delen av den permanenta bebyggelsen. Därför bedöms bortfallet i de redovisade beräkningarna vara relativt litet. Ur primärkartan har en terrängmodell skapats på vilken 100-årsvattenståndet markerats. En GIS-analys utförts som redovisar vilka byggnader som hamnar inom riskområdet. Ökningar i 100-års vattenståndet är begränsade i och med den motverkande effekt som den pågående landhöjningen för med sig, se tabell nedan. Tabell 5.12 Vattenståndsförändringar i havet för 100-årsvattenstånd för perioden 20712100 enligt det högsta scenariot. (m över medelvattenståndet för ). Skillnad i 100-årsvattenstånd 20712100, högt scenario, och 19611990. (m) 1,36 0,18 Med den relativt lilla ökningen (+0,18 m) i vattenståndsnivå och rådande topografi i blir effekterna små. För riskerar endast enskild bebyggelse, ofta fritidshus, för översvämningar. Antalet uppgår till ca 50 stycken. Konsekvenser och kostnader De ekonomiska effekterna för bebyggelse som ligger inom framtida 100-års vattenstånd kan översiktligt sättas till fastigheternas taxerings- eller marknadsvärde. En grov bedömning, som bedöms ligga i överkant, då de flesta av fastigheterna utgörs av fritidsbebyggelse, är att åsätta varje enskild fastighet ett värde av . Kostnaden inom skulle då begränsas till ca . Om skadekostnaden används som beräkningsgrund uppgår kostnaderna till ca 17,5 miljoner, (3 500:-/m2, total yta ca ). SOU 2007:60 Bilaga B 14 61 5.6.4 Kommentarer till kommunanalyserna De studier som utförts inom de utvalda kommunerna visar att förutsättningarna och problembilden varierar högst avsevärt mellan kommunerna avseende konsekvenserna av ett framtida 100-års vattenstånd. De kommuner som bedöms drabbas värst av klimatförändringarna har en god medvetenhet om problemet och har arbetat och arbetar aktivt med frågeställningarna. Det som kan konstateras är att både Ystads och till vissa delar väljer att fortsätta med exploateringar inom riskområden, men detta tillsammans med åtgärder för att förebygga eller minimera konsekvenserna. Längre norrut i landet blir inte förändringarna i havsvattenståndet lika stora och de studier som utförts av antyder att problemställningen för framtida bebyggelse kan hanteras med en medveten planering. Åtgärder och kostnader för framtida bebyggelse bedöms i huvudsak inrymmas i normal planering och byggande. Att extrapolera resultatet från till resten av är vanskligt. Den topografi som finns i och i övrigt, med bland annat , gör att utbredningen av 100-års vattenståndet blir begränsat. För och med betydligt flackare kustlinje kan konsekvenserna bli mer omfattande. En jämförelse med den rikstäckande analysen, se kap. 5.5, har utförts för de tre kommunerna i syfte att bedöma relevansen i de rikstäckande beräkningarna. I och med att den rikstäckande beräkningen gjorts för byggnader som ligger ända upp till 5 meters nivån fås en överskattning av antalet drabbade byggnader. Genom att studera förhållandena för och och de skillnader som finns mellan den rikstäckande beräkningen och kommunens detaljerade beräkning kan en uppskattning göras för resten av landet. Bilaga B 14 SOU 2007:60 62 Tabell 5.13 Jämförelse mellan beräkningar för den rikstäckande analysen samt för de specialstuderade kommunerna, omfattning av byggnader bebyggelse Industri område Friliggande byggnad Hög bebyggelse Industriområde Friliggande byggnad Rikstäckande beräkning markyta markyta 859 st markyta markyta 849 st Kommunens beräkning <0,markyta 0,25km2 markyta 168 st 0 <0,1km2 markyta 50 st I tabellen ovan redovisas dels den översvämmade markytan för hög bebyggelse och industriområden dels antal friliggande byggnader som drabbas. I beräkningen av jämförelsetal mellan de olika analyserna har antalet friliggande byggnader använts. För ger detta att den rikstäckande analysen överskattar översvämningskonsekvenserna med (859/168). För blir denna siffra (849/50). Skillnaderna mellan den rikstäckande analysen och de utvalda kommunerna är mycket stora. Resultatet för de arealer av bebyggelse som hotas av höga havsnivåer under 5 m kurvan bör kraftigt reduceras. Slutsatser på nationell nivå kan inte göras med undersökningens lilla urval. Varje kommun eller region bör själva utföra egna analyser av bebyggelsearealer med avseende på utbredningen av 100-års vattenståndet. I kommer det inte att enbart att röra sig om skadekostnader för tillfälligt översvämmade byggnader. Områden kommer att permanent läggas under vatten eller för att förhindra detta vallas in. Dessa kostnader är svåra att överblicka och har inte analyserats för landet som helhet. För visar en översiktlig beräkning att kostnaderna för permanent översvämmad bebyggelse under nya medelvattenståndet uppgår till den bedömda skadekostnaden för tillfälligt översvämmad bebyggelse, se tabell för . SOU 2007:60 Bilaga B 14 63 5.7 Tekniska åtgärder för att minska konsekvenser av höga flöden Det allra effektivaste sättet för att undvika översvämningsskador på bebyggelse är att inte bygga inom områden som riskerar att översvämmas. finns ett mycket stort kapital investerat i bebyggelse inom områden som är utsatta för eller kan komma att utsättas för översvämning. Det gäller för såväl dagens klimat som för kommande klimatförändringar. Kapitalet finns både i enskilda byggnaderna och i tillhörande infrastruktur. Det finns också ett stort intresse för ett fortsatt byggande nära vatten. Klimatförändringarna sker successivt vilket medför att varierande vattenstånd kommer att råda under bebyggelsens livslängd. För att undvika att ny bebyggelse lokaliseras på mark som är hotad eller med tiden kan komma att bli hotad av översvämningar är det viktigaste instrumentet den kommunala fysiska planeringen. Ett förändrat klimat skapar förändrade hydrologiska förutsättningar och osäkerheter finns kring klimatets utveckling och konsekvenserna för markens användbarhet för bebyggelse. Effekter av förändrat klimat bör beaktas vid kommande planläggning och vid osäkra förhållanden kan ökade säkerhetsmarginaler behöva användas. Åtgärder som syftar till att dämpa flödet Reglerade vattendrag är byggda för att kunna utvinna vattenkraft och med dammar byggda för vattenkraftsproduktion, inte för att dämpa flöden. Viss dämpning kan dock ske genom förändrad hantering av befintliga regleringsanläggningar genom t.ex. förändrad tappningsstrategi inom befintliga vattendomar, dels genom att bygga ut ytterligare regleringskapacitet. En annan möjlighet är att avleda högvattenflöden till låglänta områden. Det förutsätter naturligtvis att skadorna på den översvämmade marken blir mindre än de skador som undviks. Tidigare studier (bl.a. SOU 2002:50) visar att möjligheterna att dämpa höga flöden med hjälp av regleringar är ytterst begränsade. Eventuellt kan mindre översvämningar förhindras. Användbarheten av denna metod är mycket begränsad i då flertalet dammar är byggda för vattenkraftproduktion och inte för flödesdämpning. Förutsättningar för flödesdämpning är att dammarna är byggda för flödesdämpning samt att god kännedom om hydrologiska Bilaga B 14 SOU 2007:60 64 förhållandena i vattendraget finns och att framtida nederbörd kan förutsägas. En nackdel kan vara att intervallen mellan framtida översvämningstillfällen förlängs och att den vattendragsnära marken tas i anspråk för ytterligare bebyggelse. Därmed kan svårare skador orsakas om översvämningar inträffar. Åtgärder som syftar till att öka avbördningskapaciteten i vattendraget Flödet kan ökas genom att öka arean av vattendragets trånga sektioner t.ex. via rensning och genom ombyggnad av broar och dammar. Eventuellt kan vatten ledas över i en alternativ fåra. All verksamhet i vatten innebär risk för skador och konsekvenser på miljön. har kraven på miljöhänsyn ökat. Det har medfört att många vattendrag inte rensas och underhålls och möjligheten att genomföra förändringar i de trånga sektionerna är begränsade. I vattendrag där klimatförändringar medför att flödet ökar och där det förekommer vattendragsnära bebyggelse eller infrastruktur kommer troligen åtgärder som innebär förändring av flödet i trånga sektioner att behöva vidtas. När åtgärder i ett vattendrag vidtas bör det betraktas som en helhet eftersom att åtgärder på enskilda platser kan påverka flödet, erosionsbetingelser eller miljöpåverkan uppströms eller nedströms åtgärden. Invallning I syfte att erhålla ny genomfördes många invallningsföretag. Omfattningen var så stor att verksamheten fick särskilda regler i vattenlagstiftningen, regler som återfinns i och restvattenlagen. Permanent invallning av bebyggelse är mindre vanligt. Invallning kan bestå dels av en tät vall som håller vattnet ute, och dels av pumpar som pumpar ut nederbörd och dräneringsvatten som samlas innanför . Invallningar kan vara permanenta eller sättas upp tillfälligt i ett akut skede. Permanenta kan kompletteras med tillfälliga i kortare passager, t.ex. vid väggenomförningar etc. där permanenta är olämpligt. SOU 2007:60 Bilaga B 14 65 De invallningar som är till för att dränera mark som ligger lägre än normalvattenståndet kräver i stort sett kontinuerlig pumpning med betydande driftkostnader som följd. Vid invallningar för extrema situationer kan den fasta installationen bestå av pumpgropar och därtill hörande fasta kopplingar. Pumpar, temporära barriärer och annan utrustning flyttas dit i översvämningsskedet. kan medföra att marken innanför nyexploateras eller att bebyggelsen förtätas. Stora skadekonsekvenser kan uppstå om brister. Detta kan bero på felkonstruktion, bristande underhåll eller att marken översvämmas på grund av att vattnet stiger högre än medger. kan således medföra falsk säkerhet. En invallning kan också ge negativa konsekvenser genom att vattendragets kapacitet begränsas/förändras och att områden för flödesdämpning försvinner. Beredskap för en akut invallning bör finnas i de kommuner där förutsättning för omfattande översvämning råder. Tillgång till invallningsmaterial och pumpar bör finnas. Andra förutsättningar som bör vara kända är kännedom om t.ex. dagvattenledningar korsar eventuell invallning samt om möjlighet att stänga av dessa finns. Geotekniska förutsättningarna bör vara kända så att inte tillfälliga orsakar skred och ras. Tillgång till personal som snabbt kan genomföra åtgärderna bör finnas. Uppfyllnad höjning av fastigheter Risk för översvämningsskador kan minskas genom att mark fylls ut och höjs upp. Detta förutsätter att marken håller för ökad belastning. I vissa fall kan det vara intressant att höja enskilda hus. Exempelvis kan fritidshus på plintar lyftas upp med relativt små ekonomiska medel. Uppfyllnader kan, liksom invallning, inkräkta på vattendragets kapacitet eller att markens stabilitet äventyras. Anpassning av byggnader och konstruktioner Enskilda byggnader kan anpassas för att eliminera eller minska skador. Källarvåningar kan konstrueras för att tåla tillfälligt eller långvarigt vattentryck. Skador kan minskas genom att installationer Bilaga B 14 SOU 2007:60 66 för el och värme och ventilation inte placeras på översvämningsutsatta nivåer och genom att använda byggmaterial som tål vatten i utsatta delar av byggnader. Broar och dammar bör konstrueras så att de klarar en överdämning. Anpassning av nyttjandet av fastigheter Fastigheternas användning har stor betydelse för vilka skador som kan uppstå vid en översvämning. Kostnader för källaröversvämningar har ökat eftersom att källare numera ofta används som bostadsyta. Källare och våningar som kan drabbas av översvämning kan exempelvis nyttjas för andra ändamål och bör inte användas som bostadsyta. Val av åtgärd Val av åtgärd är en avvägning mellan risk och kostnader för de skador som kan uppstå vid en översvämning samt kostnaden för förebyggande åtgärder. I en samhällsekonomisk analys måste även kostnader som inte direkt hänför sig till själva översvämningen vägas in, exempelvis samhällets kostnader för att hålla beredskap. Många intressenter är inblandade och ansvarsfördelningen samt kostnadsfördelning är inte tydlig. Eftersom skadorna inträffar relativt sällan har berörda parter ofta en begränsad kunskap både om risker och om ansvarsfördelning. Detta oavsett om ansvarsfördelningen verkligen är oklar eller om den är tydligt reglerad i lagstiftning eller genom avtal. Samtliga ovan nämnda föreslagna åtgärder kan tillämpas på översvämning i vattendrag medan man vid översvämningar beroende på ökade havsnivåer har ett mer begränsat urval. Åtgärder kan utföras både på enskild fastighet och kräva samverkan. Flödesdämpning eller ökning av flödeskapacitet måste som regel utföras i ett större sammanhang. Invallning kan vara aktuellt både för en enskild fastighet och större område medan anpassning av byggnader och nyttjande utförs på den enskilda fastigheten. Val av åtgärd kan även vara avhängigt hur tidigt ett flöde kan förutsägas och hur snabbt vattnet stiger. Snabba flöden kräver mer SOU 2007:60 Bilaga B 14 67 permanenta åtgärder medan långsamma flöden lättare kan hanteras med tillfälliga lösningar. I akuta skeden uppstår ofta diskussioner både om flödesreglering, sektionsförändringar och skapande av alternativa avledningsvägar. Sådana åtgärder bör planeras i förväg så att beslut som fattas i en akut situation, ofta med bristfälligt underlag, inte blir felaktiga. Detta kan leda till betydande skador som vida överstiger nyttan av åtgärden. Stor skillnad finns mellan områden med befintlig bebyggelse och områden där ny bebyggelse planeras. Betydande skador eller skaderisker krävs innan det är ekonomiskt att avveckla befintlig bebyggelse. Ny bebyggelse bör inte tillåtas i utsatta områden utan att förebyggande anpassningsåtgärder vidtas. Referenser GSD-Fastighetskartan, Specifikationen för Fastighetskartan, version 1.1. Lantmäteriet 2006 GSD-Terrängkartan, Specifikationen för Terrängkartan, version 1.2. under utveckling, ett principbetänkande: Delbetänkande av , , SOU 2002:50 Personlig kommunikation med , planarkitekt, och , tekniskchef kommun, 2007 Personlig kommunikation med , , 2007. Personlig kommunikation med , , , 2007. , Översiktlig översvämningskartering, rapporter för de i utredningen använda 56 vattendragen i pdf-format, 19982007. Sidan uppdateras kontinuerligt. Risker och åtgärder för , och : Delbetänkande av Klimat- och sårbarhetsutredningen, , SOU 2006:94.