sou · GWB386 · 2008-10-06 00:00:00 — Den är avsedd att placeras högt i landskapet vilket medför att den syns på långt håll. De klagande har uttryckt oro för buller och solblink/skuggning. De har också anfört att vindkraftsanläggningen kommer att utgöra ett dominerande inslag i miljön. Mot bakgrund av vad de klagande har anfört i målet fann att de olägenheter de klagande gjorde gällande inte var endast teoretiska eller helt obetydliga. , som hänvisade till NJA 2004 s. 590 I och II, biföll överklagandet. Som tidigare nämnts blev frågan om talerätten föremål för omfattande bedömning i målet om detaljplan för Gabrielsberget. En första förutsättning för rätten att överklaga en detaljplan är att man har framfört synpunkter senast , se avsnitt 3.2.6, och att dessa inte blivit tillgodosedda. I beslut om Gabrielsberget finns en redogörelse för praxis om talerätt i överklagade detaljplaneärenden. För rätt att överklaga krävs att ens enskilda rätt är berörd av den föreslagna markanvändningen. Den markanvändning som hanteras i planförslaget ska påverka den enskildes fastighetsinnehav. Att inneha en obebyggd fastighet i närheten av planområdet utgör exempelvis inte grund för att få sin sak prövad eftersom någon enskild rättighet inte kan anses berörd av angränsande planers påverkan på fastighetsinnehav utan bebyggelse. Beträffande vindkraftsparker kan enligt enskild rätt inte anses påverkad enbart av synintrycket av verken på långt håll. bedömde att boende inom från gränsen besatt enskild rätt som kunde påverkas på ett sätt som berättigade till prövning av intrångseffekterna för den enskilde i förhållande till 171 Dubbelprövning SOU 2008:86 allmänintresset att uppföra vindkraftverk. I fråga om buller valde att vid prövningen ta hänsyn till bostadsetableringar strax utanför 40 dBA-kurvan. Regeringen godtog i huvudsak bedömning i fråga om talerätten. prövade också, utan någon särskild kommentar, ett överklagande från en sameby. Eftersom en sameby inte i denna egenskap är fastighetsägare får frågan om samernas talerätt bedömas särskilt när det gäller tillämpningen av PBL. Detta är inte fallet i ärenden enligt eftersom de tidigare angivna kriterierna för talerätt inte är upphängda på den klagandes egenskap att vara fastighetsägare. Frågan om samernas talerätt enligt PBL behandlas av i Förvaltningsrättslig 2003 s. 364. När det gäller detaljplaner anses att samebyar och enskilda renskötselföretag som har ett väsentligt intresse av ett planförslag ska beredas tillfälle till samråd och därmed bli berättigad att överklaga oberoende av om man är kommuninnevånare eller ej. När det gäller bygglov är samernas talerätt mer osäker. Tillämpningen varierar mellan kommunerna. En del kommuner räknar inte samerna som sakägare eftersom renskötselrätten inte är inskriven i fastighetsboken. I mål och ärenden enligt PBL har naturligtvis kommunen en stark ställning eftersom kommunen enligt PBL har en principiell bestämmanderätt i fråga om markanvändningen. Den enskilde kan dock få rätt mot kommunen i ett ärende om bygglov även om kommunen har avslagit en ansökan om bygglov. När det gäller vindkraftverk finns det dock i kommentaren av Didón m.fl. till PBL inte någon anteckning om att bygglov beviljats mot kommunens önskan. När det gäller detaljplaner kan kommunen sätta stopp för en vindkraftsetablering antingen genom att vägra upprätta detaljplan (ett sådant beslut kan bara överklagas enligt reglerna om laglighetsprövning) eller genom att ställa krav på detaljplan när ansökan om bygglov görs. Även vid tillämpningen av har emellertid kommunen en stark ställning. Kommunen kan alltid överklaga ett tillståndsbeslut. Genom beslut i anmälningsärenden kan kommunen förbjuda en verksamhet. Vidare har kommunernas planer och vindkraftspolicys tillerkänts stor betydelse i rättspraxis. Som exempel kan nämnas MÖD 2005:66, där såväl som miljödomstolen hade avslagit en ansökan. anförde: En aktuell och väl underbyggd översiktsplan har stor betydelse för vad som kan anses vara en lämplig plats för en 172 SOU 2008:86 Dubbelprövning verksamhet som kräver tillstånd. Med hänsyn till att det aktuella området är det enda området som kommunen har pekat ut som en lämplig plats för vindkraft finner att den utredning bolaget presenterat får anses vara tillräcklig för en bedömning av lokaliseringen. Hinder enligt instansordningsprincipen mot att nu även fastställer villkoren föreligger inte eftersom det rör sig om villkor som är väl förankrade i praxis. Det gällde tre vindkraftverk som skulle bli och med en effekt på 1,8 MW för varje vindkraftverk. Samma utgång kan noteras i dom i mål nr 9959-04. Det finns ytterligare fall som går i samma riktning. Sammanfattningsvis kan konstateras att en vindkraftsutbyggnad som står i överensstämmelse med en översiktsplan godtas vid prövningen enligt . Översiktsplanens betydelse som beslutsunderlag torde därför inte vara mindre vid prövning enligt än vad som är fallet i mål och ärenden enligt PBL. Om en översiktsplan är föremål för omarbetning har det i några fall ansetts utgöra skäl för att ogilla en ansökan om tillstånd enligt eller att förbjuda uppförandet av ett vindkraftsverk (MÖD 2003:137 och MÖD 2003:138). Endast i några enstaka fall har gått emot kommunens beslut. ställningstagande har då inneburit att en vindkraftsutbyggnad inte kommit till stånd. I ett fall avslogs en ansökan trots att kommunen tillstyrkt. Det var fråga om tio vindkraftverk med en beräknad effekt om 2–3 MW för varje vindkraftverk och med en totalhöjd för varje torn. Verksamheten skulle enligt ansökan bedrivas i ett Natura 2000 område. , och Kammarkollegiet hade avstyrkt ansökan.TPF 6 FPT När det gäller omständigheter som åberopats som skäl för att bevilja ansökningar om att uppföra vindkraftverk kan nämnas statsmakternas målsättning för vindkraftsutbyggnaden. Som en rättskälla har även nämnts , upplaga. Det har gällt säkerhetsavstånd till väg och skuggeffekter.TPF 7 FPT Genom en dom fastställde en dom som meddelades av . Genom miljödomstolens dom lämnades sökanden tillstånd att TP 6 PT , mål. TP 7 PT Kammarrätten i , mål nr 2162-06, respektive MÖD 2003:86. Dubbelprövning SOU 2008:86 uppföra och driva en vindkraftsanläggning bestående av sex vindkraftverk med en högsta höjd om 130 m och en sammanlagd effekt om 18 MW. Verket låg alltså med god marginal inom den gräns enligt vilken det numera är tillräckligt att göra anmälan till kommunen för att enligt få anlägga och driva ett vindkraftverk. Anledningen till att det blev en tillståndsprövning var att ansökningen gjordes före . Tillståndet förenades med sedvanliga villkor. Dessutom ålades sökanden att ställa säkerhet om per vindkraftverk för nedmonteringskostnader och återställande av markytor m.m. I domen fick sökanden också tillstånd att nedmontera 20 befintliga mindre vindkraftverk. 5 Utländska förhållanden Enligt direktiven bör utredningen beakta erfarenheter från andra länder t.ex. och . Olika länder har kommit olika långt avseende vindkraftsutbyggnaden . Hur utbyggnaden av vindkraft ser ut i hela och i vissa länder utanför framgår av nedanstående tabell. Tabell 5.1 Jämförelse av vindkraftsutbyggnaden i olika länder Land Vindkraft som installerad effekt 2007 Vindkraft som ungefärlig procent av elanvändningen 2007 22 247 MW 16 818 MW 15 145 MW 8 000 MW 6 050 MW 3 125 MW 2 726 MW 2 454 MW 2 389 MW 2 150 MW 1 846 MW 1 746 MW 1 538 MW 982 MW 805 MW 871 MW 788 MW 333 MW 287 MW 276 MW 146 MW 116 MW 110 MW 89 MW 70 MW 65 MW 58 MW 50 MW 175 Utländska förhållanden SOU 2008:86 Land Vindkraft som installerad effekt 2007 Vindkraft som ungefärlig procent av elanvändningen 2007 35 MW 27 MW 17 MW 12 MW 8 MW 5 MW 4 MW Totalt i 57 136 MW Totalt i världen 93 864 MW Källa: samt , GWEC Global 2007 Report . De länder i som har byggt ut vindkraften mest är, vilket syns i ovanstående tabell, , och . Regelverket för utbyggnaden av vindkraft i dessa länder kommer att beskrivas närmare nedan. 5.1 DanmarkTPF 1 FPT har haft en kraftig utbyggnad av vindkraft och hade över 3 000 MW installerad effekt vilket motsvarar av landets elförbrukning. är därmed det land i som har störst andel av sin elförsörjning ordnad genom vindkraft. har erfarenhet av vindkraftsutbyggnad och det finns över 5 000 vindkraftverk i . Som en röd tråd genom förfarandet går rätten för dem som berörs att komma till tals. TP 1 PT Den danska regionindelningen och kommunindelningen har delvis ändrats. Följande framställningar som delvis behandlar finns utgivna före eller : Medvind i uppförsbacke – En studie av den svenska vindkraftspolitiken – Rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2006:1, och s. 101, s. 122– 125, Legal Preconditions for Implementation in and , , , 2006, s. 99–133, Svensk och dansk tillståndsprövning av vindkraft – En jämförelse av två nationella regelsystem, Examensarbete vid , 2007, av med som handledare s. 33–49. SOU 2008:86 Utländska förhållanden 5.1.1 Allmänt om för regeringsdepartementen och förvaltningsmyndigheterna är annorlunda i jämfört med . I lyder de centrala verken under regeringsdepartementen och intar inte samma självständiga ställning som i . Ansvarig minister kan ingripa direkt i en myndighets arbete. För vindkraft är det på nationell nivå i huvudsak två departement och två centrala verk som är ansvariga. Vindkraft på land hanteras av och därunder av By- og landskapsstyrelsen medan vindkraft till havs tillhör Klima- og energiministeriet och Energistyrelsen. På regional och nivå genomgick en reform där 14 AmtTPF 2 FPT blev 5 regioner och 270 kommuner blev 98. Det danska regelverket för vindkraft på land är baserat på en planering som styr vilka områden som ska tas i anspråk för vindkraftsutbyggnad. Plansystemet är hierarkiskt vilket innebär att lägre myndigheter, kommunerna inräknade, är skyldiga att planera i enlighet med och sträva efter vad regeringen och centrala myndigheter angivit. Med planerna som underlag kan sedan en exploatörs ansökan om tillstånd att sätta upp vindkraftverk behandlas. kan man även bygga direkt med stöd av en lokalplan. Systemet bygger i huvudsak på följande föreskrifter. Planlagen- Bekendtgörelse nr 813 af 21/06/2007 av lov om planlægning. Vindkraftscirkuläret – Cirkulære nr. 100 af , 1999 om planlægning for og landzonetilladelse til opstilling av vindmøller. Regler om miljökonsekvensbeskrivningar – Bekendtgørelse om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (VVM) i medfør af lov om planlægning, nr 1335 af 06/12/2006 (VVM-bekendtgörelsen). Bullerförordning – Bekendtgørelse nr 1518 af 14/12/2006 om støj fra vindmøller. Typgodkännande – Bekendtgørelse nr 1018 af 20/08/2007 om teknisk godkendelsesordning for konstruktion, fremstilling og opstilling af vindmøller. TP 2 PT Amt motsvarades av län på svenska. Utländska förhållanden SOU 2008:86 Bygglagen och byggreglementet- Bekendtgørelse nr 452 af 24/06/1998 af byggelov och bekendtgørelse nr 45 af 30/01/2008 om offentliggørelse af bygningsreglement 2008. För etablering av vindkraftverk i havsområdena sker en övergripande planering på statlig nivå vilken sköts av Energistyrelsen. För att uppföra vindkraftverk i havet krävs särskilt regeringstillstånd vilket är delegerat till Energistyrelsen. Prövningen av vindkraft till havs sker enligt ellagen Bekendtgørelse nr 1115 af 08/11/2006 af lov om elforsyning. 5.1.2 Planlagen Den danska planlagen har som övergripande syfte att förena samhällets olika intressen avseende markanvändning samt att medverka till att skydda natur och miljö så att samhällsutvecklingen kan ske på ett uthålligt sätt med respekt för människors livsvillkor och bevarandet av djur- och växtliv. Planeringen sker på nationell, regional och lokal nivå. De underliggande nivåerna, dvs. kommunerna, är skyldiga att följa föreskrifter av centrala myndigheter vilka i sin tur är underställda regeringens beslut. Systemet kallas rammestyring. Sedan kommunreformen 2007 har mer ansvar lagts på kommunerna. Ansvaret är fortfarande förenat med en möjlighet för staten att driva igenom sina intressen om kommunerna inte skulle uppfylla de nationella ambitionerna för t.ex. vindkraft. På nationell nivå utfärdar miljöministeriet planeringscirkulär med syfte att genomföra centralt fattade beslut. Det ovan nämnda vindkraftscirkuläret är ett sådant cirkulär och är utfärdat av miljöministeriet med stöd av 3 § planlagen. Utifrån vad som anges i cirkuläret ska kommunerna upprätta planer och miljökonsekvensbeskrivningar för vindkraft samt peka ut lämpliga områden för vindkraft. Innan kommunreformen 2007 utfördes dessa uppgifter av de 14 Amtsråden, som beslöt om regionplaner. Det finns fortfarande regionplaner som kommer att vara giltiga tills de ersätts av kommunplaner. Regionerna ger numera bara ut regionala utvecklingsplaner som på ett mer övergripande sätt anger den önskvärda utvecklingen för regionen (regional udviklingsplan enligt 10 a § planlagen). SOU 2008:86 Utländska förhållanden Systemet för vindkraftsplanering har numera två nivåer som kan beskrivas enligt följande. Nationell nivå Vindkraftscirkuläret utgivet av miljöministeriet, samt de ytterligare landsplandirektiv som behövs för att föra ut de statliga planerna för vindkraftsutbyggnaden. Det statliga intressena finns samlade i Oversigt over statslige interesser i kommunplanlaegningen – 2009 utgiven av miljöministeriet. Lokal nivå Kommunplaner och lokalplaner. Dessa planer följer vindkraftscirkuläret, regionplanerna och planlagen samt återspeglar även de statliga målen för vindkraftsutbyggnaden . Som nämnts ovan kan det finnas kvar äldre regionplaner som kommer att vara giltiga tills de ersätts av kommunplaner. Nationell nivå Vindkraftscirkuläret (Cirkulære nr 100 af , 1999 om planlægning for og landzonetilladelse til opstilling av vindmøller) styr regionernas planering. Cirkuläret anger att utnyttjandet av vindenergin ska ske på ett optimalt sätt som hänsyn tas till grannar, naturen, landskapet, jordbruksintressen och kulturhistoriska värden. Vindkraftverk ska företrädesvis placeras i grupper i geometriska mönster och med anpassning till områdets karaktär. Vidare ska nya grupper av vindkraft anpassas till befintliga grupper så att grupperna uppfattas som klart avskilda från varandra. Vindkraftverk får inte ställas upp närmre bostadsbebyggelse än fyra gånger vindkraftverkets totalhöjd dvs. nivån från marken till den högsta nivå vingspetsen når. Om planerna tillåter vindkraft inom 500 m från bostäder ska regionplanen (numera kommunplanen) särskilt belysa vilka störningar som kan drabba grannarna. Innan miljöministeriet fattar beslut, som t.ex. vindkraftscirkuläret, ska ett förslag offentliggöras och tillställas berört regionråd och berörda kommuner för yttrande. Det ska sättas ut en tidsfrist för synpunkter på det upprättade förslaget. Till cirkuläret finns även utgivet en särskild vägledning (Vejledning nr 39 af 07/03/2001 om planlægning for og landzonetilladelse til opstilling af vindmøller) som närmare anger riktlinjer. Vägledningen anger riktlinjer för uppställningsmönster, 179 Utländska förhållanden SOU 2008:86 avstånd mellan verken, avstånd till grannar, skuggning, m.m. Vägledningen innehåller därutöver särskilda riktlinjer som ska tillämpas vid regionplanering, kommunplanering, lokalplanering och vid tillståndsgivning. De statliga intressena såsom de beskrivs av miljöministerietTPF 3 FPT anger att ny vindkraft ska etableras såväl på land som till havs så att el från vindkraft kan utgöra en väsentlig del av dansk elförsörjning. Utbyggnaden ska ske på marknadsmässiga villkor. Det ska finnas arealer i kommunerna för uppställning av vindkraft. Särskilt skyddsvärda områden från natur-, landskaps- och kulturhistorisk synpunkt ska skyddas. Vidare ska utgångspunkten vara att det inte planläggs för vindkraft i kustområdet. Staten uttrycker vidare krav på kommunerna att i sin planering ta hänsyn till utbyte av gamla mindre verk till förmån för moderna större men färre verk. Samordning med befintliga vindkraftsområden ska beaktas. Uppförande av vindkraftverk högre än 80 m och projekt med mer än tre vindkraftverk ska föregås av en miljökonsekvensbeskrivning. Vindkraftverk med en totalhöjd över 100 m ska anmälas till luftfartsstyrelsen. Vidare anges zoner i närheten av flygplatser där vindkraft inte ska uppföras. Kommunplaner Varje kommun ska, enligt 11 § planlagen, ha en kommunplan som omfattar en tidsperiod . Planen, som ska uppdateras varje mandatperiod (), ska ange huvudinriktningen för kommunens utveckling och riktlinjer för markanvändningen i kommunen. Även denna plan ska ställas ut med en frist för synpunkter samt remiss till statliga, regionala och kommunala myndigheter (24–25 §§ planlagen). En kommunplan får enligt 11 § 4 st. 1–2 inte strida vare sig mot centralt utfärdade planeringsunderlag, utfärdade enligt 3 § planlagen som t.ex. vindkraftcirkuläret eller mot den önskade framtida utvecklingen som anges i en regionplan. Kommunen är enligt 12 § planlagen skyldig att verka för kommunplanens genomförande. Om ett område ska pekas ut för vindkraft görs detta vanligen genom ett kommunplantillägg. TP 3 PT Oversigt over statslige interesser i kommunplanlaegningen – 2009, . SOU 2008:86 Utländska förhållanden Kommunerna har genom sin kommunplanering ansvar för att planera för vindkraft. Om kommunerna inte gör detta eller planerar i otillräcklig omfattning kan regeringen via miljöministeriet enligt 2–3 §§ planlagen besluta att ett område som behövs för vindkraft ska pekas ut som vindkraftsområde. Kommunen kan i sådana fall inte stoppa det. Lokalplaner Inom ramen för kommunplanerna har kommunerna möjlighet att ta fram lokalplaner som är rättsligt bindande för markägare m.fl. Det gäller samma tidsfrister och remissregler som för regionplaner och kommunplaner dvs. för yttrande och remiss till statliga, regionala och kommunala myndigheter. Vidare ska markägare och nyttjanderättshavare inom berört område underrättas skriftligen. Detsamma gäller organisationer som anmält till kommunen att de vill bli underrättade om lokalplanförslag. En lokalplan får enligt 13 § planlagen inte strida mot kommunplanen. En lokalplan kan, enligt 15 § planlagen, innehålla en mängd bestämmelser såsom ändring av ett områdes zontillhörighet (se avsnitt om zoner nedan) områdets användning och gränser trafikfrågor bebyggelsens placering, utformning och användning frågor om gemensamhetsanläggningar och markägarfrågor bullerisolering lågenergibebyggelse m.m. En lokalplan för vindkraft kan bara tas fram inom ett område som är utpekat för vindkraft i en regionplan eller en kommunplan. Lokalplanen ska då ange vindkraftverkens antal och exakta placering, lägsta och högsta totalhöjd samt verkens utseende. Lokalplanen ska vidare ange hur vindkraftverken påverkar grannbebyggelse, natur, landskap, kulturhistoriska värden och jordbruksintressen. Planen måste även ange huruvida det föreslagna antalet vindkraftverk är optimalt i förhållande till vindläget på den föreslagna platsen. Om en lokalplan uttryckligen anger var och hur det får byggas vindkraft behövs, enligt 36 § 5 planlagen, inget efterföljande 181 Utländska förhållanden SOU 2008:86 landzonstillstånd utan man kan bygga direkt med stöd av lokalplanen. 5.1.3 Specialregler för vindkraftverk över 150 m För vindkraftverk som är högre än 150 m gäller enligt 11 § VVMbekendtgörelsen särskilda regler. I dessa fall tar staten genom något av miljöministeriets sju regionala miljöcentra över kommunplanläggningen och sköter även miljökonsekvensbeskrivningen (VVM). Lokalplanen sköts dock av kommunen. 5.1.4 Zonsystemet Enligt 34 § planlagen är indelat i olika zoner, stadszoner (byzoner), sommarhusområden (sommerhusområder) och landzoner (landzoner). Stadszoner är områden som i planer redan är avsedda för stadsmässig bebyggelse eller områden som i en lokalplan har överförts till stadszon. Sommarhusområden är områden som i planer är avsedda för sommarhusbebyggelse eller som i en lokalplan har överförts till sommarhusområde. Resten är landzoner, dvs. områden som inte är stadszon eller sommarhuszon. I en landzon får vindkraftverk som medför betydande miljöpåverkan endast ställas upp efter särskilt landzonstillstånd från kommunen (landzontilladelse enligt 35 § planlagen). Ett sådant tillstånd får endast ges om området pekats ut för vindkraft i en regionplan eller en kommunplan eller om en lokalplan upprättats för området. Vid behandlingen av ansökningar om landzonstillstånd ska myndigheterna enligt 6 § vindkraftscirkuläret ta största möjliga hänsyn till grannbebyggelse, intressen som rör användningen av det öppna landskapet avseende natur, landskap, kulturhistoriska värden och jordbruk. 5.1.5 Miljökonsekvensbeskrivningar (på Miljøet-VVM) Kraven på miljökonsekvensbeskrivningar styrs i liksom i av begreppet betydande miljöpåverkan i enlighet med EGdirektivet, i infört dels genom krav på miljökonsekvensbeskrivningar avseende anläggningar med betydande miljöpåverkan 182 SOU 2008:86 Utländska förhållanden i planlagens §, dels genom närmare regler i Bekendtgørelse om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (VVM) i medfør af lov om planlægning, nr 1335 af 06/12/2006 (VVM-bekendtgörelsen). VVM-bekendtgörelsen har en bilaga 1 som anger projekt om alltid har betydande miljöpåverkan. Vindkraftverk med en totalhöjd över 80 m eller grupper av vindkraft med fler än tre vindkraftverk är upptagna i bilaga 1 (punkt 37). Vindkraftverk i övrigt ingår i bilaga 2 (punkt 3 i) som anger att frågan om betydande miljöpåverkan ska bedömas från fall till fall med vägledning från de kriterier som anges i bilaga 3. 5.1.6 Landzonstillstånd För att uppföra ett vindkraftverk i ett landzonområde krävs enligt huvudregeln ett landzonstillstånd enligt 35 § planlagen (landzontilladelse). Om anläggningen är uttryckligt utpekad i en lokalplan krävs inget landzonstillstånd (36 § 5 planlagen). Normalfallet för nyuppförda vindkraftverk torde vara att dessa regleras detaljerat i lokalplan och därmed inte behöver landzonstillstånd. I 6 § vindkraftscirkuläret anges att vid prövningen av ansökningar om landzonstillstånd ska största möjliga hänsyn tas till grannbebyggelse och andra intressen såsom natur, landskap, kulturhistoriska värden och lantbruk. Tillstånd får bara meddelas om anläggningen stämmer med regionplan eller kommunplan som direkt pekar ut området för vindkraft eller om det upprättats en lokalplan. 5.1.7 Sommarhusområden Egendomar inom sommarhusområden får inte användas till annat än bostäder om inte annat är angivet i en lokalplan. I dessa områden får vindkraftverk inte uppföras. 5.1.8 Kustområden och strandskydd Den danska planlagen innehåller särskilda regler i 5 a och 5 b §§ om planläggning i kustområdena. Utgångspunkten är att kustområdena ska hållas fria från byggnader och anläggningar som inte måste ligga i kustområdena. Området som avses är det helt kustnära området 183 Utländska förhållanden SOU 2008:86 runt hela som preciseras i en kartbilaga till planlagen (från havet). I kustområdet får bebyggelse och anläggningar inklusive vindkraft endast komma till stånd om det inte påverkar syftet med skyddet av kustområdet. Inom ett område av 300 m från havet råder strandskydd där vindkraftverk endast undantagsvis får uppföras. 5.1.9 Överklagande av vindkraft på land Tillstånd till vindkraftverk på land kan enligt 58 § planlagen överklagas till Naturklagenaevnet. För att få överklaga tas det ut en avgift på . Överklagandet ska ges in från avgörandet. Om avgörandet är kungjort räknas tiden från kungörelsen (60 § planlagen). Ett överklagande hindrar att tillståndet tas i anspråk om inte Naturklagenaevnet beslutar annat. Naturklagenaevnets avgörande kan inte överklagas i förvaltningsrättslig ordning utan den som är missnöjd med avgörandet är hänvisad till att driva frågan genom att väcka talan i domstol från Naturklagenaevnets avgörande (62 § planlagen).