sou · GWB398 · 2008-10-29 00:00:00 — Överklagandet skall göras inom från det att protokoll över valresultatet har anslagits vid förbandet, skolan eller verksamhetsstället. Försvarsmaktens respektive beslut får inte överklagas. Förordning (2003:803). 24 § Varje totalförsvarspliktig som fullgör värnplikt får lämna förslag (motion) att behandlas vid värnpliktskongressen. Detsamma gäller varje totalförsvarspliktig som fullgör civilplikt i fråga om civilpliktskongressen. 25 § Förbandet, skolan eller verksamhetsstället skall lämna information om valet till kongresserna till de politiska sammanslutningar för ungdomar som är anslutna till partier representerade i och som är verksamma inom regionen. Därvid skall även information lämnas om sammanslutningarnas möjligheter till mötesverksamhet där de totalförsvarspliktiga tjänstgör. 26 § De totalförsvarspliktigas deltagande i kongresserna skall anses som en tjänsteuppgift. 27 § Efter kongresserna skall ombuden på tjänstetid informera de totalförsvarspliktiga om vad som har diskuterats och beslutats på kongressen. 28 § Försvarsdepartementet, Försvarsmakten, Krisberedskaps- myndigheten, och skall informeras om de beslut som har fattats vid kongresserna. Förordning (2003:803). 29 § Ombuden vid värnpliktskongressen får bland sig utse högst sju totalförsvarspliktiga med uppgift att under benämningen under det närmaste året efter kongressen företräda de totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt. Ombuden vid respektive civilpliktskongress får bland sig utse högst två totalförsvarspliktiga att ingå i ett civilpliktsråd och företräda de totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt. Mandattiden är räknat från den kongress ledamoten utsågs. Högst tre ledamöter får ingå i . Högst två avgående ledamöter ur respektive en ur får väljas om till det nytillträdande eller . Förordning (2005:550). 29 a § Avgående ledamöter i och får tjänstgöra i respektive råd för inskolning av nya ledamöter sammanlagt inom och högst sammanlagt inom . Förordning (1997:1194). 30 § skall vara administrativt anslutet till Försvarsmakten. Det skall genom Försvarsmaktens försorg ha tillgång till ett centralt kansli och till regionala kanslier. 31 § skall vara administrativt anslutet till . Det skall genom försorg ha tillgång till ett kansli. Förordning (2003:803). 32 § ledamöter och ledamöter har rätt att fullgöra återstående grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt vid något av respektive råds kanslier. Förordning (1996:887). 33 § De ledamöter i och som inte längre fullgör grundutbildning och de avgående ledamöter som tjänstgör i råden enligt 29 a § skall behålla sina förmåner enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. Dagersättningen skall dock alltid bestämmas till . Någon utbildningspremie lämnas inte för tiden efter fullgjord grundutbildning. Bestämmelser om rätt till ersättning för skada eller sjukdom som en ledamot eller avgående ledamot i eller ådrar sig under tjänstgöring finns i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Förordning (2005:1072). 34 § och får genomföra en konferens med totalförsvarspliktiga kontaktmän. Om det finns särskilda skäl, får konferensen genomföras i omgångar. Deltagande i konferensen skall anses som en tjänsteuppgift. 35 § Försvarsmakten skall regelbundet samla företrädare för de olika försvarsgrenarna och för överläggningar i frågor som rör de totalförsvarspliktigas medinflytande. 36 § skall regelbundet samla företrädare för de utbildningsansvariga myndigheterna och för överläggningar i frågor som rör de totalförsvarspliktigas medinflytande. Förordning (2003:803). 37 § Försvarsmakten får meddela föreskrifter för dem som fullgör värnplikt och för dem som fullgör civilplikt, i fråga om 1.det högsta antal ombud som får väljas till värnpliktskongressen respektive civilpliktskongressen, 2.medinflytande i arbetsmiljöfrågor, 3.de förtroendevaldas utbildning för uppgifter som de har enligt denna förordning, 4.verkställigheten i övrigt av denna förordning. Förordning (2003:803). Förordning (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal 1 kap. Förordningens tillämpningsområde m.m. 1 § Denna förordning gäller för sådan personal som tjänstgör i Försvarsmakten. Förordningen gäller dessutom för dem som är anställda som yrkesofficerare vid andra myndigheter och som har en motsvarande anställning vid Försvarsmakten. 2 § Om det i en författning som har beslutats av regeringen eller i ett kollektivavtal finns en föreskrift som avviker från denna förordning, gäller i stället den föreskriften. 3 § Försvarsmakten får meddela föreskrifter för verkställigheten av denna förordning. 1 § I Försvarsmakten finns militär och civil personal. Den militära personalen indelas i befäl och meniga. 2 § Den militära personalen består av följande grupper. Försvarsmakten får meddela föreskrifter i fråga om undergrupper till grupperna yrkesofficerare och reservofficerare. Bilaga 5 SOU 2008:98 Den som är anställd som militär och inte är reservofficer eller Den som är anställd som militär (2007:1268). Den som är anställd som militär och som inte tillhör någon av grupperna under 1och 2. Den som är antagen till lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt har skrivits in eller krigsplacerats för tjänstgöring i under 1– 4. antagits såsom krigsfrivilliga. Personal som ingått avtal enligt (1997:146). SOU 2008:98 Bilaga 5 utan att tillhöra någon av grupperna 1–8 har tagits i Förordning (2008:288). 3 § Om tjänstegrader och befordran finns bestämmelser i officersförordningen (1994:882). Försvarsmakten bestämmer villkoren för och beslutar om befordran av militär personal som inte är anställd. 1 § Befälsrätt innebär rätt och skyldighet för den som tillhör den militära personalen att i tjänsten föra befäl över annan militär personal. Befälsrätten kan vara begränsad till en viss tjänsteutövning eller ett visst tjänsteuppdrag. Den som har befälsrätt över någon annan är dennes förman. 2 § En chef har befälsrätt över den personal som tjänstgör under honom eller henne. Befälsrätt över en chef medför också befälsrätt över den personal som står under dennes befäl. 3 § En militär eller civil chef får begära av sin personal att den skall biträda honom eller henne med personliga angelägenheter endast under tjänstetid och om det behövs för att chefen skall kunna utöva sina tjänsteåligganden effektivare. 4 § Befälsrätt över dem som har befattningar i Försvarsmakten som läkare, veterinär, tandläkare, apotekare, psykolog, själavårdare eller jurist omfattar inte medicinska, psykologiska, religiösa respektive juridiska frågor. 5 § Den som har befälsrätt får inte ge en order som strider mot svensk lagstiftning eller folkrätten. 4 kap. Soldaterinran m.m. 1 § När någon börjar militärtjänstgöring skall han eller hon upplysas om vad som gäller för honom eller henne enligt denna förordning och i övrigt under tjänstgöringen. Han eller hon skall också upplysas om grunddragen i rikets säkerhets- och försvarspolitik. I upplysningen skall ingå en erinran (soldaterinran), som meddelas på ett värdigt sätt av chefen för organisationsenheten eller den han eller hon utser. 2 § Soldaterinran skall ha följande lydelse. Sedan du har påbörjat din grundläggande militärutbildning erinrar jag dig om vad det innebär att vara soldat i landets tjänst. Det svenska försvaret skall verka för att vår fred och vårt oberoende bevaras. Det skall värna vår frihet att själva forma vår rättsordning och vår kultur. Om blir angripet, skall vi med vapenmakt hindra att landet faller i angriparens hand. Försvarets styrka och landets säkerhet beror på den personliga insats som du och alla vi andra kan göra och på allas vår förmåga att samverka för att lösa de uppgifter som ålagts oss. Värdet av dina insatser bestäms av de kunskaper och färdigheter som du förvärvar under utbildningen och av din vilja att fullgöra de uppgifter som möter dig. Såväl i fred som i krig skall vi samvetsgrant och efter bästa förmåga fullgöra våra uppgifter och lyda givna order. Vi skall vara vaksamma mot allt som kan äventyra landets säkerhet. Genom vårt personliga föredöme skall vi främja samhörighet och god anda inom försvaret. Om kriget kommer, skall vi med gemensamma krafter till det yttersta försvara vårt land. 3 § Försvarsmaktens personal skall i sitt arbete iaktta de principer som soldaterinran ger uttryck för och skall uppträda så att Försvarsmaktens anseende främjas. En chef i Försvarsmakten skall agera på ett sådant sätt att han eller hon är ett föredöme för övrig personal. 5 kap. Skyldighet att tjänstgöra utomlands 1 § Bestämmelser om att sända en svensk väpnad styrka till ett annat land finns i regeringsformen, lagen (2003:169) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands och lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet. Med de begränsningar som följer av dessa bestämmelser får den som tjänstgör vid Försvarsmakten beordras att fullgöra tjänsteuppgifter i ett annat land. Förordning (2007:268). 1 § Den militära personalen och civil personal som tjänstgör i vakt- eller bevakningstjänst skall bära uniform. Civil personal som inte tjänstgör i vakt- eller bevakningstjänst skall bära uniform när det är särskilt påkallat. I fred får Försvarsmakten medge undantag från första stycket i den utsträckning som det bedöms lämpligt. 2 § Försvarsmakten får medge att uniform bärs också av militär personal som tjänstgör vid andra myndigheter än de som sägs i 1 kap. 1 §. 3 § Den som deltar i en politisk demonstration får inte bära uniform. 4 § Den som är avstängd från arbetet, liksom den som avtjänar frihetsstraff, får inte bära uniform. 5 § I övrigt får uniform bäras utom tjänsten enligt Försvarsmaktens bestämmande. Hälsning och annan hedersbevisning Hälsning av personal i uniform 1 § Personal i uniform skall hälsa på 1.Sveriges statschef och dennes gemål samt utländska statschefer vid officiella tillfällen, 2.Sveriges flagga eller annat lands flagga förd som blottad fana, en blottad förbandsfana, ett blottat förbandsstandar, en svensk eller utländsk örlogsflagga när den hissas eller halas samt en tvärskuren svensk eller utländsk flagga när den hissas eller halas vid ett ceremoniellt tillfälle. Personal i uniform skall i övrigt hälsa enligt Försvarsmaktens bestämmande. Hälsning utförs på det sätt som Försvarsmakten bestämmer. 2 § Vid statschefens eller dennes gemåls frånfälle skall den anställda militära personalen bära sorgetecken till uniformen från den tidpunkt då frånfället har tillkännagetts officiellt och som bestäms särskilt. 3 § Om någon som tillhör den militära personalen förolyckas under tjänsteutövning, skall han eller hon begravas genom militär begravning. Sådan begravning får utföras också i andra fall enligt Försvarsmaktens bestämmande. Militärbegravning skall inte äga rum mot de anhörigas önskan. 1 § Personalen skall i den omfattning som Försvarsmakten bestämmer medverka för att ge försvarsinformation inom och utom Försvarsmakten. Sådan medverkan skall anses som tjänstgöring. 2 § Försvarsinformationens ändamål är att sprida kunskap om vår säkerhetspolitik, om totalförsvaret och om det militära försvarets roll i totalförsvaret. Försvarsinformationen skall ge ökad förtrogenhet med uppgifterna i försvarets tjänst. Försvarsinformation skall vara saklig och så fullständig som säkerhetsföreskrifterna medger. 3 § Försvarsinformationen skall utgå från de mål för säkerhetspolitiken som statsmakterna har fastställt. Den skall inriktas på att belysa de uppgifter som statsmakterna har lagt på Försvarsmakten och dess verksamhet och ha avseende på organisation, materielanskaffning, utbildning och övningar samt de utrikespolitiska, militärpolitiska och militärtekniska förhållanden som har varit och är av betydelse för statsmakternas beslut. 4 § Försvarsinformation skall inte innehålla partipolitiska ställningstaganden. De partier som är representerade i och deras bör dock ges tillfälle att informera Försvarsmaktens personal om sin syn på säkerhets- och försvarspolitiken. Personalens medverkan i ceremonier, idrottstävlingar m.m. 1 § Militär personal svarar för vakttjänsten vid statschefens residens. Närmare bestämmelser om högvakten meddelas av Försvarsmakten. 2 § Försvarsmakten får besluta att personalen skall medverka i tjänsten vid statsceremonier eller vid andra ceremonier som anordnas i anslutning till utländska officiella besök här i landet eller vid liknande tillfällen. 3 § Försvarsmakten får besluta att personalen skall medverka i tjänsten vid utställningar eller liknande evenemang, om medverkan tjänar ett militärt eller annat allmännyttigt intresse. 4 § Om det inte medför någon särskild kostnad för staten, får Försvarsmakten bestämma att personalen skall medverka som funktionärer vid idrottstävling eller liknande tävling under ordinarie arbets- och övningstid, om sådan medverkan kan inordnas som ett led i och är likvärdig med den militära utbildningen eller om tävlingen är av militär betydelse och medverkan är nödvändig för att tävlingen skall kunna genomföras. 5 § Deltagande i och träning inför en idrottstävling eller en liknande tävling får enligt Försvarsmaktens bestämmande anses som tjänstgöring. 1 § En förman skall, i den mån omständigheterna kräver det och med de inskränkningar som anges i 3 och 4 §§, ingripa på sätt sägs i 6 § mot underlydande, som inom ett område eller utrymme som används av Försvarsmakten eller på allmän plats stör ordningen inom Försvarsmakten eller allmän ordning eller utgör en fara för disciplinen. 2 § Den skyldighet som en förman har enligt 1 § har också annan personal i uniform med lägst löjtnants tjänstegrad i fråga om ingripanden mot personal som har lägre tjänstegrad eller saknar sådan grad. 3 § På allmän plats får ingripanden enligt 1 och 2 §§ göras endast mot personal i uniform. 4 § Om ett ingripande på allmän plats kan antas orsaka större allmän uppmärksamhet, får ingripandet göras endast om förseelsen är att anse som allvarlig. Ingripanden på allmän plats för att upprätthålla allmän ordning får göras endast om polis eller vaktpersonal eller en ordningspatrull inte är tillgänglig eller om ingripandet görs för att hjälpa sådan personal. 5 § Den som ingriper skall, om det kan antas att han eller hon inte känns igen av den som ingripandet riktas mot, uppge sin tjänstegrad och sitt namn och även kunna legitimera sig. 6 § Den som ingriper skall uppmana den som ingripandet riktas mot att upphöra med sin ordningsstörande verksamhet. Blir han eller hon inte åtlydd skall han eller hon, om det krävs, ta befälet över den som ingripandet riktas mot samt utöva detta tills syftet med ingripandet har nåtts. 7 § För övervakning av den militära personalens uppförande på allmän plats får Försvarsmakten på begäran av polismyndigheten sända ut en särskild ordningspatrull. På tåg, fartyg, eller luftfartyg tjänstgör ordningspatruller enligt Försvarsmaktens bestämmande på begäran av det berörda trafikföretaget. 8 § Vaktpersonalen skall utöver vad som följer av 1 och 2 §§ ingripa mot militär personal i uniform som i närheten av ett post- eller vaktställe stör ordningen inom Försvarsmakten eller allmän ordning eller utgör en fara för disciplinen. 9 § Ordnings- och vaktpersonalen skall informeras noga om i vilken utsträckning våld får användas. 11 kap. Vissa åtgärder beträffande rättsärenden m.m. 1 § Bestämmelserna i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. och i förordningen (1995:241) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. skall gås igenom med de totalförsvarspliktiga i den omfattning som behövs. Detsamma gäller bestämmelserna i lagen (1994:260) om offentlig anställning och lagen (1994:261) om fullmaktsanställning beträffande den anställda militära och civila personalen. För var och en skall göras klart vilka disciplinpåföljder som kan komma i fråga samt vilka bestämmelser som finns om åtalsanmälan, överklagande och omprövning samt om omhändertagande och kroppsvisitation och annan undersökning. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser tillämpas beträffande den som vid förordningens ikraftträdande är antagen till grundläggande yrkesofficersutbildning enligt äldre bestämmelser i officersförordningen (1994:882). Översiktlig bedömning av ekonomiskt utfall av olika personalförsörjningssystem I denna PM jämförs kostnaderna för plikt- och frivilligbaserade militära personalförsörjningssystem utifrån varierande personalvolymer. Utgångspunkterna för jämförelserna är kostnad per person för mönstring/antagningsprövning, kostnad för grundutbildning samt bedömda rekryteringskostnader. Kostnaderna i de olika alternativen baseras på information som har lämnats av , och , . Kostnader för fortsatt utbildning inom ramen för befattnings- och förbandsskede är inte medtagna. Vidare har följande antaganden legat till grund för jämförelserna: bedömning är att två till fler personer behöver mönstras eller antagningsprövas jämfört med antalet personer som ska skrivas in till tjänstgöring. I beräkningarna nedan antas denna omräkningsfaktor vara 2,5. statistik för antalet mönstrade/antagningsprövade samt inskrivna för värn- eller civilpliktsutbildning visar att omräkningsfaktorn har överstigit tre . Exempelvis mönstrades och antagningsprövades 4,5 gånger fler individer än vad som skrevs in för grundutbildning . Kommitténs valda omräkningsfaktor är mot denna bakgrund ytterst moderat och medför en fördel för de kostnadsberäkningar som har utförts avseende pliktförslagen. uppskattning är enligt myndighetens Årsredovis- ning att kostnaden per mönstrad och/eller antagningsprövad individ uppgår till . Försvarsmakten har levererat ett nyckeltal till kommittén. Detta används för att utföra schablonmässiga beräkningar för kostnader av värnplikten. Beloppet omfattar både kostnader för den värnpliktige (dagersättning, hemresor med mera) och utbildningskostnader. Nyckeltalet uppgår till /dag. I samtliga beräknade alternativ antas att förmåner och ersättningar under grundutbildning förordningsregleras. Marknadsföringskostnaderna i olika frivilligsystem varierar. , , har i en PM ställd till Försvarsmakten redovisat marknadsföringskostnader i rekryteringsverksamheten i bland annat och . Mot bakgrund av denna PM kan marknadsföringskostnaderna per rekryterad soldat/fastställas till i och i . FOI har därutöver angett att omkostnaderna för tester och urval i uppgår till . Kostnaderna för Forsvarets dag är och övriga kostnader för ledning samt administration uppgår till . Kostnaderna, utöver marknadsförings- kampanjer, per rekryterad individ uppgår därigenom till . Avkastning i form av tecknade avtal i plikt- respektive frivilligsystem Antalet personer som väljer att teckna avtal efter avslutad grundutbildning skiljer sig sannolikt mellan system som baseras på plikt respektive på frivillighet. Vad gäller pliktbaserade system indikerar både danska och svenska erfarenheter att av dem som har fullgjort värnplikt vill teckna avtal med respektive försvarsmakt. Det faktiska antalet som tecknar avtal i förefaller dock vara lägre. Som har redovisats i delbetänkandet har antalet varierat mellan cirka 10–av de som har skrivits in till grundutbildning mellan 2002–05. skäligt att anta att en högre nivå har uppnåtts i samband med rekryteringen till Nordic Battlegroup. Att grundutbildningen i är kortare än den i synes inte påverka andelen som går vidare inom den danska försvarsmakten. Internationella erfarenheter pekar på att 60–av de grundutbildade i ett frivilligsystem också tecknar avtal med en försvarsmakt. Denna siffra antas av kommittén utgöra , ett lågt antagande bland annat i belysning av erfarenheterna från där av de soldater som efter urval och grundläggande frivillig utbildning fortsätter med en karriär inom den nederländska försvarsmakten. I nedanstående pliktförslag tillkommer Försvarsmaktens kostnader för marknadsföring och rekrytering. Även bedriver visst informationsarbete. Storleken på dessa kostnader är emellertid svåra att fastställa . Därför lämnas de utanför beräkningarna. 1 a) Tremånaders grundutbildning för 15 000 personer Om 15 000 personer ska skrivas in till grundutbildning, antas att 37 500 personer behöver mönstras och/eller antagningsprövas. Kostnaden för mönstringsverksamheten uppgår till . Mönstring eller antagningsprövning av större antal individer skulle sannolikt medföra stordriftsfördelar och en lägre kostnad per prövad individ. Emellertid skulle det även innebära att skulle behöva utöka sin verksamhet, något som skulle verka kostnadsdrivande. För att inte föra in fler variabler som ökar osäkerheten väljer kommittén att därför utgå från den kostnad per individ som har rapporterat i sin Årsredovisning . Grundutbildning för 15 000 personer innebär totalt 1 . Kostnaden för detta är . Totala kostnader: . Till detta ska läggas alla eventuella kostnader för marknadsföring och aktivt rekryteringsarbete.) Avkastning: 4 500 personer tecknar avtal med Försvarsmakten. 1 b) Tre månaders grundutbildning för 10 000 personer Om 10 000 personer ska skrivas in till grundutbildning, antas att 25 000 personer måste mönstras/antagningsprövas. Kostnaden för detta blir . Utbildning för 10 000 personer innebär totalt . Kostnaden för detta är . Totala kostnader: . Till detta ska läggas alla eventuella kostnader för marknadsföring och aktivt rekryteringsarbete.) Avkastning: 3 300 personer tecknar avtal med Försvarsmakten. 1 c) Tre månaders grundutbildning för 5 000 personer Om 5 000 personer ska skrivas in till grundutbildning, förutsätter det att 12 500 personer mönstras/antagningsprövas. Kostnaden för mönstringsverksamheten blir . Utbildning för 5 000 personer innebär totalt . Kostnaden för detta är . Totala kostnader: . Till detta ska läggas alla eventuella kostnader för marknadsföring och aktivt rekryteringsarbete.) Avkastning: 1 650 personer som tecknar avtal med Försvarsmakten. Den frivilliga grundutbildning som kommittén har föreslagit i sitt delbetänkande är utformat för att kunna anpassas efter Försvarsmaktens behov av militär personal. Kommittén vill särskilt framhålla att antalet personer som genomgår frivillig grundutbildning inte är fastslaget i förhand utan är ett resultat av vilken avkastning som behövs för att tillfredställa personalbehovet. Nedan belyses kostnaderna för att uppnå en avkastning på 4 500 personer, det vill säga samma avkastning som beräknas uppnås med 15 000 värnpliktiga. Till skillnad från pliktförslagen enligt ovan, har kommittén försökt uppskatta marknadsföringskostnadernas storlek utifrån erfarenheter från och genom att lägga till dessa kostnader. Utgångspunkten är att en avkastning på 4 500 personer i ett system i enlighet med det i delbetänkande kräver att cirka 6 400 (4 500/0,7) personer grundutbildas. Kommittén har inte tagit ställning till huruvida mönstringsplikten bör finnas kvar i någon form. Det går därför inte att på motsvarande sätt som i ovan redovisade förslag beräkna vad rekrytering och urval kommer att kosta. Man kan emellertid utgå från tre alternativ för att få en fingervisning. Alternativ 2 a) Kostnader utan mönstringsplikt Alternativet bygger på att ett rekryteringsförfarande liknande det i där inget obligatoriskt mönstringsförfarande tillämpas. måste erinras om att urvalsproceduren i innefattar snarlika moment som mönstringen och antagningsprövningen i . Kommittén antar därför att urvalsprocessen i ett frivilligsystem betingar motsvarande kostnader som i ett pliktsystem, det vill säga per individ i . Kommittén utgår vidare från att av de som får genomgå ett frivilligt urval uppfyller de krav som krävs för att påbörja en frivillig utbildning. I anslutning till detta tillkommer marknadsföringskostnader som FOI har beräknat uppgå till per rekryterad individ i . För att 6 400 personer ska kunna väljas ut, måste cirka 9 150 (6 400/0,7) personer genomgå tester och urval. Kostnaden för urval blir . Om 6 400 personer skulle rekryteras till grundutbildning, skulle detta – i – innebära marknadsföringskostnader om .