sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — Räknar vi ihop de som försörjde sig på eko- nomisk bistånd bland programdeltagarna och gruppen öppet arbetslösa, utan programdeltagande, kommer vi fram till att andelen som huvudsakligen levde på ekonomiskt bistånd utgjorde strax av det totala antalet personer i åldersgruppen. Motsvarande andel som försörjde sig via arbetslöshetsrelaterad ersättning var strax . Vi har redan påtalat att beroende av ekonomiskt bistånd i väldigt hög grad är kopplat till etnicitet. Utrikesfödda med en bakgrund utanför utgjorde av det totala antalet pro- gramdeltagare med ekonomiskt bistånd som huvudsaklig inkomst. Bland de öppet arbetslösa var andelen ännu högre, . Beroendet av ekonomiskt bistånd är också starkt relaterat till utbildning. av dem som hade försörjningsstöd som huvudsaklig inkomst och som deltog i ett arbets- marknadspolitiskt program saknade gymnasieutbildning. Bland de öppet arbetslösa som huvudsakligen försörjde sig via ekonomiskt bistånd var andelen utan fullbordad gymnasieutbildning lika hög, strax . När vi studerar deltagarna i ungdomsgarantin respektive arbets- marknadsutbildning ser bakgrundsbilderna väldigt olika ut. Inom ungdomsgarantin var det ungefär en fjärdedel som saknade full- bordad gymnasieutbildning jämfört med ungefär en femte- del bland dem som deltog i arbetsmarknadsutbildning. I hela åldersgruppen 20 var det som saknade full- bordad gymnasieutbildning. Bland deltagarna i arbetsmarknadsutbildning var det enbart som huvudsakligen försörjde sig via ekonomiskt bistånd jämfört bland de som deltog i ungdomsgarantin. I åldersgruppen 20 som helhet var det bara ett fåtal procent som huvudsakligen försörjde sig på försörjningsstöd . Uppgifter gällande andelarna utrikesfödda av deltagarna i arbetsmarknadsutbildning och ungdomsgarantin var . Våra uppgifter stärker följaktligen bilden av att det sker en kraftig selektion av unga arbetslösa vid anvisning till olika aktiviteter. Ungdomsgarantin rymmer i högre grad än arbetsmark- nadsutbildning och andra arbetsmarknadspolitiska program unga arbetslösa med särskilda svårigheter att etablera sig på arbets- marknaden och klara sin försörjning. Utbildningsinsatser för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken Sammantaget illustrerar våra uppgifter att för de arbetslösa i åldrarna som tillhör gruppen särskilt utsatta, till vars kärna de 20 000 individer som huvudsakligen lever på försörjningsstöd måste räknas, är utbildningsbakgrunden ett helt avgörande handikapp. Utrikesfödda är överrepresenterade bland dem som saknar fullbordad gymnasieutbildning, men till detta kommer naturligtvis också andra faktorer som gör att utrikesfödda har svårare att konkurrera om jobben än inrikesfödda. 4Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar I det här kapitlet redogörs för olika arbetsmarknadspoli- tiska program och andra insatser riktade till arbetslösa ungdomar 20 . Vi har delat in insatserna i tre huvudkategorier beroende på hur ansvaret för insatserna är fördelat mellan staten och kom- munerna. För det första redovisas insatser som sker i samverkan mellan AMS och enskilda kommuner. I denna kategori beskriver vi ung- domsgarantin som bedrivs i regi på grundval av avtal med länsarbetsnämnderna och med finansiering av AMS. Här ges även exempel på att kommuner sökt medel från Svenska ESF- RådetTPF1FPT för att utveckla verksamheten inom ramen för ungdoms- garantin. Den andra kategorin beskriver program som AMS bedriver helt i egen regi. Här ingår arbetsmarknadsutbildning och lärlingsplatser. Vidare redogör vi för två särskilda satsningar inom folkbildningen, som pågick genom att AMS finansierade ett antal studieplatser på ett urval folkhögskolor. Den tredje kategorin handlar om den verksamhet som kommuner bedriver för arbetslösa ungdomar med försörjningsstöd. Här är dock uppgifterna mer knapphändiga. I många fall har kommuner sökt medel från Svenska ESF-Rådet även till projekt som riktats mot denna målgrupp. Av redovisningen framgår kort de regler som styr olika program och insatser, innehållet i insatserna samt uppföljning av resultat och i den mån det finns utvärderingar vilka effekterna har varit. Det totala antalet 20 24-åringar i landet uppgick till 541 577 personer. Av antalet ungdomar i denna åldersgrupp var 151 616 arbetslösa någon gångTPF2FPT . 1TP PT Rådet för Europeiska socialfonden i . 2TP PT Källa: AMS. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar månad var 30 103 ungdomar i åldern 20 arbetslösa . Motsvarande siffra för långtidsarbetslösaTPF3FPT var 1 898. Den mest förekommande aktiviteten/insatsen för arbetslösa 20 24-åringar var ungdomsgarantinTPF4FPT som 21 785 ungdomar påbör- jade . Näst vanlig var arbetsmarknadsutbildning som 7 564 ungdomar påbörjade . I lärlingsplatser började under 1 951 ungdomar i åldern 20 . AMS satsningar på utbildningsplatser i folkhögskolor genom Ungdomsplatser- AMS och Vägen in i arbetslivet (VIA) samlade 1 077 respektive 598 deltagare . Detta visar att andelen ungdomar som deltagit i arbetsmark- nadsutbildning, lärlingsplatser och satsningarna inom folkbild- ningen är mycket liten jämfört med andelen ungdomar i ungdoms- garantin. Ungdomsgarantin infördes och syftar till att utveckla ung- domars kompetens genom aktiverande och utvecklande insatser så att deras möjligheter till arbete eller studier förbättras. Enligt den överenskommelse som tecknats i flertalet kommuner med respek- tive länsarbetsnämnd tar kommunen över ansvaret för att syssel- sätta ungdomar, 20 , om arbetsförmedlingen inte kunnat föreslå något lämpligt arbete eller arbetsmarknadspolitiskt program . Därefter ska kommunen erbjuda den unge utveck- lingsinsatser , vilka ska bygga på en individuell handlingsplan. Utvecklingsinsatserna ska omfatta heltid och kan innehålla olika typer av kompetensutveckling, t.ex. höjning av baskunskaper, att utbildning varvas med praktik eller enbart praktik som ger yrkes- erfarenhet. Insatserna ska anpassas efter lokala förutsättningar och kan genomföras i samarbete med t.ex. skola, studieförbund eller ideella organisationer. Varje ungdom som deltagit i ungdomsgaran- tin ska få ett intyg som beskriver vilka utbildnings- och arbets- moment som ingått. För deltagare i ungdomsgarantin finns tre olika ersättnings- former. Ungdomar som kvalificerat sig för arbetslöshetsersättning 3TP PT För personer definieras en person som långtidsarbetslös efter tre månaders sammanhängande arbetslöshetsperiod. Personer räknas som långtidsarbetslösa om arbetslöshetsperioden överstiger . 4TP PT Före benämndes programmet utvecklingsgaranti. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar får aktivitetsstöd motsvarande arbetslöshetsersättningen. Ung- domar som enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) har rätt till försörjningsstöd får en ersättning som motsvarar detta bistånd. Ungdomar som varken har rätt till arbetslöshetsersättning eller försörjningsstöd får en statligt finansierad utvecklingsersättning på en nivå som anges i lagen och betalas ut av kommunen. I kapitel 3 redovisas hur försörjningsvillkoren såg ut för ungdomar som del- tog 2004. Den totala kostnaden för uppgick till 603 miljoner kro- nor, varav var ersättning till kommunerna. Enligt () årsrapport 2005TPF5FPT började totalt 24 279 ungdomar i ungdomsgarantin . Av dessa var män och kvinnor. Under deltog i genomsnitt knappt 5 800 personer i ungdoms- garantin. Trots att ungdomsgarantin får pågå var den faktiska tiden 2005 betydligt kortare. Den genomsnittliga tiden för deltagande var knappt . Av AMS uppföljning framgår inte vilka aktiviteter ungdomarna har deltagit i inom ramen för ungdomsgarantin. De senaste upp- gifterna om vilka insatser som ingått i ungdomsgarantin finns i på hundra.TPF6FPT Av rapporten framgår att mer än hälften, , av ungdomarna enbart hade deltagit i praktik, som främst anordnats inom kommunernas egna verksam- heter. hade haft utbildning som huvudsaklig sysselsättning och övriga hade kombinerat utbildning och praktik. Den vanligaste utbildningen var jobbsökarutbildning. Därefter kom teoretiska studier för att höja baskunskaperna inom t.ex. vuxenutbildning. Som tredje största utbildningsform kom praktiska utbildningar med varierande inriktningar. Den minst vanliga formen av utbildning var datortek. 5TP PT Ure 2006:1 Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport . 6TP PT En på hundra Utvecklingsgarantins tredje år, Utredning 23, 2000. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Deltagare som avslutade ungdomsgarantin I AMS årsrapport används andel i arbete 30, efter avslutat program som mått på programmets/insatsens resultat. Andelen i arbete efter avslutad insats uppgick till . Motsvarande andel var . Kvinnor fick i något större omfattning arbete jämfört med män vid mätningar både efter insatsen. Skillnaden jämnades ut . För samtliga mätperioder gäller att flertalet som fick arbete gick till en icke- subventionerad anställning. hade ett subven- tionerat arbete efter insatsen, varav andelen män var högre än andelen kvinnor. Enligt AMS tenderar andelen som efter avslutad insats går till ett subventionerat arbete att öka. En relativt stor andel, av deltagarna, avaktualiserades på grund av okänd orsak, annan utbildning eller återremitterad till annan myndighet efter avslutad insats. Tabell 4.1 Resultat 30, efter avslutad ungdomsgarantiTPF7FPT Avser sökandekategori 21–23, 31, 41 samt avaktualiseringsorsak 1–3. Avser sökandekategori 35, 42–43, 47–50 samt avaktualiseringsorsak 4. Avser sökandekategori 11 samt 96–98. Avser sökandekategori 14, 34 samt 91. Avser avaktualiseringsorsak 5–7 och 9. 7TP PT Resultat avseende 30, beräknas utifrån de som avslutat ungdomsgarantin –200509. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar genomförde AMS en enkät där samtliga länsarbets- nämnder fick redovisa aktuell situation för ungdomsprogrammen. Enligt AMS återrapportering till regeringen (2006) om ungdomarTPF8FPT saknades avtal om ungdomsgarantin i 41 kommuner . I fyra av dessa angavs att avtal skulle träffas . I kommuner där det inte fanns avtal deltog unga arbetslösa i andra arbetsmarknadspolitiska program, som datortek, arbetspraktik eller i olika projekt. Enligt bestämmelserna ska den unge efter avslutad insats få ett intyg om vilka kunskaper och färdigheter som uppnåtts. Drygt hälften av länsarbetsnämnderna hade utfärdat intyg. I övriga län angav man att intyg skulle utformas och införas. 4.1.2Exempel på hur man i arbetat med ungdomar i ungdomsgarantin med stöd av Mål 3-medelTPF9FPT I samarbete mellan kommun och arbetsförmedlingen i har två projekt med ekonomiskt stöd från Svenska ESF- Rådet genomförts för ungdomar inom ramen för ungdomsgarantin. Det första projektet, Youthlink, startade och pågick . Det andra projektet , som är en fortsättning på Youthlink, startade och avslutades . övergick Ung Refill till ordinarie verksamhet för 35 deltagare . Avtalet för ungdomsgarantin upphörde . Ungdomar med ekonomiskt bistånd har därefter ingått i Ung Refills verksamhet som förlängts till sista . Genom att inledningsvis kartlägga ungdomarnas resurser, behov, intressen och önskemål gav man ungdomarna möjligheter att pröva olika modeller och strategier för inträde på arbetsmarknaden. Ungdomarna erbjöds studier i vuxenutbildning och vid behov undervisning av specialpedagoger som arbetade i projekten. Det fanns även möjlighet att läsa in körkortsteori. Studiecirklar anordnades för att motivera ungdomarna att börja studera. Praktik förekom i varierande omfattning utifrån ungdomarnas behov och intressen. Praktiken ägde rum i butiker, lager, spedi- tioner, skolor/fritidsverksamhet, byggarbetsplatser, caféer och restauranger. Syftet med praktiken varierade från att testa ett 8TP PT Återrapportering Ungdomar h. enligt regleringsbrevet , Dnr 05-3790-00, Arbets- marknadsstyrelsen. 9TP PT I kapitel 4 och 5 presenteras ett antal enskilda projekt som dels bygger på informella ut- värderings- och projektrapporter, dels muntliga kontakter. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar yrkesområde till att komma till en arbetsplats med förhoppning att bli kvar. I projektet arbetade man processinriktat med väglednings- samtal som ett viktigt instrument. Genomsnittstiden för ung- domarnas deltagande var . Målet för projektet var att 30 deltagare skulle få ett arbete, 60 gå vidare till studier och 95 ha upplevt att möjligheterna att ta sig in på arbetsmarknaden hade stärkts. 142 ungdomar deltog i Youthlink varav 117 avslutade och 25 fortsatte i det efterkom- mande projektet . Av de 117 ungdomar som slutförde projektet fick arbete (tillsvidareanställningar, prov- anställningar, startat eget företag, bemanningsföretag, tillfälliga anställningar) och påbörjade utbildning (t.ex. folkhög- skola, vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning, privata utbildningar). Övriga, , gick tillbaka till arbets- förmedlingen eller annat (t.ex. flyttade från orten, gick på föräldra- ledighet, militärtjänstgöring). Det förväntade resultat av projektet var att 60 pro- cent av det totala antalet deltagare skulle ha fått arbete, påbörjat utbildning eller lämnat in ansökan om utbildning samt att skulle vara nöjda med insatsen efter projekttidens slut. 174 ungdomar deltog i Ung Refill varav 142 avslutade och 32 fort- satte i projektet när detta övergick till ordinarie verksamhet. Av de 142 ungdomar som slutförde projektet fick arbete, påbörjade utbildning och övriga, , gick tillbaka till arbetsförmedlingen eller annat. Nedan redovisas resultaten av aktuella utvärderingar av ungdoms- garantin. har granskat arbetsförmedlingens insatser för ung- domar med utgångspunkt i de kommunala ungdomsprogrammen ungdomsgarantin och kommunala ungdomsprogrammet. 10TP PT I detta delbetänkande redovisas endast utvärderingar som rör ungdomar och som utförts . I slutbetänkandet kommer vi att redovisa fördjupade utvärderingar av arbetsmarknadsutbildning som rör alla åldersgrupper. 11TP och de kommunala ungdomsprogrammen, , RiR 2006:14. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar ningen omfattar hela kedjan från att en ungdom skrivits in på arbetsförmedlingen till att den unge lämnar programmet. konstaterar att det fanns brister i arbetsförmed- lingens insatser under ungdomarnas tre första månader vid arbets- förmedlingen, dvs. innan de anvisats till programmen. Tre fjärde- delar av kontoren gav inte ungdomarna det stöd de behövde för att söka arbete. Det vanligaste problemet var enligt att handlingsplanerna uppdaterades för sällan. Andra problem som lyftes fram var bristen på förslag på lämpliga arbeten att söka, hjälp med ansökningshandlingar och möten med arbetsförmedlare. betonar att arbetsförmedlingens insatser kan förbättras även när det gäller stöd till ungdomarnas arbetssökande när de anvisats till programmen. Mer än hälften av kontoren följde inte upp eller uppmuntrade ungdomarnas arbetssökande. Enligt släppte arbetsförmedlingen taget om ungdomarna genom att lämna över ansvaret till kommunerna. Vid flera kontor hade heller inte reformen att inleda programmen med jobbsökar- aktiviteter fått genomslag. Vidare påtalas att det fanns brister i hur arbetsförmedlingen styrde kommunens insatser, bl.a. när det gällde att se till att programmen utgick från den unges individuella handlingsplan. En tredjedel av kommunerna hade samma upplägg för alla ungdomar, vilket innebar att individuella behov inte tillgodosågs. Detta hänger enligt samman med att förmedlingarna inte lyckats öka omfattningen av utbildningsinsatser i ungdomsgarantin, som enligt till största delen inriktats på praktik. Införan- det av ett kompetensintyg hade heller inte fått fullt genomslag. slutsatser är bl.a. att många arbetsförmed- lingskontor brustit i sitt stöd till ungdomarna. betonas att det fanns stora skillnader mellan olika kontor i detta avseende, vilket innebar att ungdomarna inte fick en likvärdig behandling. framför också kritik mot AMS och kommuner- na för bristande samordning avseende insatser för unga arbetslösa och konstaterar att systemet med ett delat ansvar mellan AMS och kommunerna inte har fungerat. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar IFAU:s utvärdering av arbetsmarknadspolitiska program för () har studerat i vilken utsträckning ungdomar hjälps av att de behandlas annorlunda än äldre arbetslösa inom arbetsmarknadspolitiken. Studien omfattar perioder . Resultaten tyder på att deltagare i ungdomsgarantin hade en svagare ställning på arbetsmarknaden jämfört med deltagare i arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik. Andelen utom- nordiska invandrare, andelen med enbart grundskoleutbildning, andelen utan a-kassa och andelen med socialbidrag var högre bland deltagarna i ungdomsgarantin. Detta bekräftas också av uppgifter i föregående kapitel. I utvärderingen studeras övergången till arbete efter programstarten. Jämförelsen görs mellan deltagare i ung- domsgarantin och jämnåriga deltagare med liknande bakgrund i arbetsmarknadsutbildning eller arbetspraktik.TPF13FPT Resultaten visar att ungdomspolitiken förkortade perioderna av arbetslöshet för unga arbetslösa, men att effekterna inte hade långtidsverkan. IFAU pekar också på att kommunala ungdomsprogram fungerade sämre än normala AMS-program när det gäller sysselsättning både , men att de ledde till att fler började i reguljär utbildning. Vidare framgår att arbetsmarknadsutbildning på kort sikt fungerade sämre än praktikprogram. På lång sikt går resultatet enligt IFAU åt motsatt håll. IFAU:s tolkning är att arbetsmark- nadsutbildning gav en högre produktivitet och därför högre reser- vationslön (dvs. den lägsta lön individen kräver för att acceptera ett jobberbjudande), vilket ger negativa effekter på kort men positiva effekter på lång sikt. Vid en jämförelse mellan kvinnor och män var skillnaderna genomgående små, åtgärderna hade samma effekt för båda könen. En tidigare utvärdering av baseras på tre olika jämförelser: 24-åringar som ingick i ungdomsgarantin och 25-åringar som inte gjorde det, 12TP PT , och , (Hur) hjälps ungdomar av arbets- marknadspolitiska program för unga? IFAU Rapport 2006:5. 13TP PT Av utvärderingen framgår inte vilken verksamhet som ingått i ungdomsgarantin. 14TP PT , K & L. . Does early intervention help the unemployed youth? Labour Economics, 12:301 319. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar att en femtedel av kommunerna inte infört ungdomsgarantin samt att programmet fanns 1998 men inte 1997. Utvärderingen jämför effekten av att ha omfattats av garantin med att inte ha omfattats. Studien, där man följde ungdomar fram till och med juni , visar att garantin inte fungerade som garanti. fann inget stöd för att ungdomsgarantin haft någon nämnvärd positiv inverkan på ungdomarnas möjligheter att få arbete. De flesta ungdomar fanns kvar hos arbetsförmedlingen långt efter sina första som arbetslösa. Andelen som slussades in i något program ökade bara från till som studerades. Enligt utvär- deringen kan det negativa resultatet bero på inkörningsproblem i samband med införandet av en ny modell. Enkät från Kommuner och Landsting angående insatser för arbetslösa ungdomarTPF15FPT gick Kommuner och Landsting ut med en s.k. snabbenkät för att få en överblick av hur kommunerna upp- fattar att åtgärder för ungdomar fungerar. Enkäten sändes ut till kontaktpersoner för arbetsmarknads- politiska frågor i alla kommuner. Svar efterfrågades enbart från kommuner som tecknat avtal med länsarbetsnämnder. Enkäten gällde både kommunalt ungdomsprogram och ungdomsgarantin och besvarades av 62 kommuner. Av praktiska skäl var svarstiden begränsad till , vilket kan förklara den relativt låga svars- frekvensen. Som nämns i kapitel 3 skiljer kommunerna ofta inte på verksam- heterna inom det kommunala ungdomsprogrammet och ungdoms- garantin. Redovisningen som följer avser enbart ungdomsgarantin. Resultatet visar att i de kommuner som besvarat enkäten anvisa- des av ungdomarna till ungdomsgarantin . Vidare framgår att anvisningstiderna hade blivit kortare . I en majoritet av de svarande kommunerna anvisa- des ungdomarna endast i undantagsfall till än och i var fjärde kommun varierade anvisningstidens längd. Endast en kommun uppgav att ungdomar anvisats upp till . 15TP PT Kommuner och Landsting, Synpunkter på ungdomsinsatserna, Diskussions- material . Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Skälet till att arbetsförmedlingen förkortat anvisningstiderna upp- gavs av flertalet kommuner bero på bristande ekonomiska resurser hos arbetsförmedlingarna och att dessa prioriterat andra arbetslösa och andra insatser, t.ex. aktivitetsgarantin. På frågan om kvalitén i ungdomsgarantin påverkas av anvisnings- tidens längd ger svaren en delvis motsägelsefull och otydlig bild. Flertalet var överens om att de kommunala arbetsmarknads- enheterna skulle kunna göra ett bättre jobb om de fick mer tid på sig. Kommunerna upplevde det som ett misslyckande när de tvingats avbryta en pågående åtgärd därför att anvisningstiden var slut. En nackdel med de korta anvisningstiderna uppgavs vara att kommunens personal inte hann lära känna ungdomarna tillräckligt bra för att se vilka som behövde extra stödinsatser. Avgörande för kvaliteten var enligt de svarande inte anvisnings- tiden i sig utan att kommunen kunnat erbjuda nödvändiga insatser. Några kommuner påpekade vikten av att undvika att ungdomarna fastnade i ungdomsåtgärderna. Dessa kommuner godkände därför endast korta praktikplaceringar. påpekade de att om ungdomarna skulle komplettera tidigare utbildning eller prova olika yrken fungerade inte korta anvisningar och att det ibland också krävdes lite för att etablera arbetsgivarkontakter. Kommunerna ombads också i enkäten att ange vilka eventuella förbättringar som borde genomföras för att öka ungdomars möjlig- heter att få arbete. Flera kommuner pekade på behovet av individ- anpassade insatser och individuella kontaktpersoner för att hålla regelbunden kontakt med ungdomarna. Mer tid för motiverande samtal, förberedande insatser och tidiga jobbsökaraktiviteter efter- lystes. Handlingsplanen ansågs viktig liksom nära samarbete med arbetsgivare på orten och varvning av utbildning och praktik. Möte på Kommuner och LandstingTPF16FPT inbjöd Kommuner och Landsting före- trädare från åtta kommuner för att diskutera frågor rörande kommunernas arbete med arbetslösa ungdomar. De inbjudna representerade stora och små kommuner runt om i landet. Till mötet inbjöds även representanter för Utredningen om en flexibla- re arbetsmarknadsutbildning. Ett antal frågor om ungdomsgarantin 16TP PT Förteckning över deltagare vid mötet se bilaga 3. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar och ungdomsinsatser generellt sändes ut till kommunföreträdarna som förberedelse inför mötet. Av kommunernas redogörelse framkom bl.a. följande. Sam- arbetet med arbetsförmedlingen upplevdes av flertalet som positivt, vilket exemplifierades på olika sätt. Från några kommuner fram- fördes dock att det fanns brister i arbetsförmedlingens samman- ställning av personuppgifter och att ungdomarna ofta saknade handlingsplaner när de kom till ungdomsgarantin. Detta uttrycktes från en kommun som att vi gör det jobb som arbetsförmedlingen borde göra när det gäller handlingsplaner och jobbsökaraktivi- teter. Vidare påtalades problemet att AMS i sin definition av fullföljd gymnasieutbildning inte tar hänsyn till om betygen innehåller ämnen som den unge inte blivit godkänd i. Anvisning till ungdomsgarantin hade som regel skett . I en kommun hade ungdomarna anvisats snabbare, vilket upplevdes positivt. Samtliga kommunföreträdare uppgav att tiden i ungdomsgarantin hade kortats ned väsentligt till att som regel omfatta , vilket ansågs otill- räckligt för flertalet ungdomar. En kommunföreträdare angav att anvisningstiden varierat . Praktik uppfattades som ett mycket viktigt inslag i ungdoms- garantin och hade förekommit i alla kommuner. Omfattningen av praktiken varierade upp och hade erbjudits både inom och privat verksamhet.