sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — En första observation är att mottagarlandets storlek verkar vara en viktigare variabel för de största företagen än de minsta företagen. Detta kan ha att göra med en mera systematisk analys av potentialen på olika marknader. Avståndet har däremot en starkare negativ effekt på småföretag än stora företag. Detta antyder att småföretagen exporterar till de marknader som ligger närmast, oav- sett storlek, medan storföretagen söker sina kunder inom större geografiska områden. Det är dock viktigt att notera att avståndet Svensk export på företagsnivå har en signifikant negativ inverkan även på de stora företagens export.TPF18FPT De minsta företagen verkar också påverkas mer av destinations- landets inkomstnivå. En möjlig tolkning är att de i huvudsak pro- ducerar för den svenska marknaden, och att de få produktvarianter de exporterar är mera gångbara på andra marknader där inkomstni- vån och därmed preferenserna liknar de svenska.TPF19FPT Större företag har ett större sortiment av exportprodukter, och kan sälja varor som är bättre lämpade för länder med lägre köpkraft. Det finns en antydan till att destinationsländer som saknar kustlinje är besvärli- gare att nå för småföretag än för storföretag. De andra variablerna uppvisar inga tydliga mönster som är relaterade till storleksklas- serna. Det viktigaste resultatet från Tabell 3.5 är således att små före- tag påverkas av gravitationskraften från stora ekonomier, men styrs ännu mer av avståndet och fokuserar på närmarknaden: en rimlig tolkning är att det är mera kostsamt att skaffa sig den nödvändiga marknadsinformationen om länder som ligger långt bort från Sve- rige. Storföretagen påverkas ännu starkare av dragningskraften från stora länder, och är bättre på att klättra över de trösklar som är relaterade till avstånd: de säljer globalt. Tabell 3.6 har antalet företag i varje branschTPF20FPT som exporterar till en given destination som beroende variabel. Detta är ett mått på vad den akademiska litteraturen kallar extensiv marginal, eller bredd i exporten. Resultaten har stora likheter med dem i föregående tabell, även om det också finns skillnader som är värda att upp- märksammas. I kolumnen för alla företag är alla de ingående vari- ablerna signifikanta, och med ett undantag är effekterna också de förväntade. Marknadsstorlek, inkomstnivå och engelska som offici- ellt språk leder till att fler svenska företag finns på marknaden, medan avstånd, brist på kust och liten ö-ekonomi har en återhål- lande effekt. Det förvånande resultatet är att variabeln för EU-15 har en signifikant negativ koefficient: när vi kontrollerat för övriga 18TP PT Utredningen har också genomfört beräkningar med kontrollvariabler för de nordiska länderna och . Dessa får genomgående positiva skattade koefficienter, och i många fall kvarstår även effekten av avståndsvariabeln. Med tanke på den höga korrelationen mellan dessa kontrollvariabler och avståndsvariabeln presenteras dessa inte i tabellerna. 19TP PT En alternativ tolkning är att de flesta länder som ligger nära har en hög inkomstnivå, och eftersom de minsta företagen i huvudsak säljer till grannländerna är det svårt att separera effekten av avstånd från effekten av inkomster. Det som talar emot denna tolkning är att per kapita-inkomsterna har signifikanta effekter även på större företag som säljer till många fler länder (, 1961). 20TP PT På tvåsiffrorsnivå. Svensk export på företagsnivå variabler är det färre företag som exporterar till EU-länderna. Det finns ingen tydlig förklaring till denna negativa effekt för gruppen av alla företag, utan tolkningen är helt enkelt att fler svenska före- tag borde kunna exportera till EU-15, givet att regionen finns så nära, har stora marknader och en hög inkomstnivå. De tydligaste skillnaderna mellan storleksklasserna rör effekten av inkomstnivå och avstånd. har en starkare prefe- rens att exportera till rikare marknader som ligger nära ; för storföretagen spelar dessa variabler en mindre roll. Småföretagen påverkas också mer av engelskakunskaper och de geografiska egen- skaper som fångas upp av variablerna inland och ö-ekonomier. Den negativa effekten för EU-15 är också större för de minsta företagen än för storföretagen. Denna starka effekt för småföretag är troligen ett resultat av metoden att registrera statistik snarare än en rationell ekonomisk reaktion på EU. Som vi noterade ovan registreras exporten till endast om den samlade exporten till EU överstiger . Detta innebär troligen att många småföretag som har en liten export till något EU-land inte syns. I övrigt understryker resultaten slutsatsen från den förra tabellen: småföretagens exportbeslut påverkas av olika typer av trösklar och kunskapsgap, som storföretagen i viss utsträckning lyckats överbrygga. Avståndet finns kvar som en begränsande fak- tor även för storföretagen, men den är inte lika viktig som i mindre företag. SOU 2008:90 Svensk export på företagsnivå Gravitationsekvationer: antal företag med export 1997–2003, med export (extensiv marginal) 201–1 000 BNP (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** BNP/capita (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** Avstånd (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.03)** (0.01)*** (0.00)*** (0.01)*** (0.05)* (0.03)** (0.08)* (0.02)** (0.05)* (0.06)* (0.05)* (0.03)** (0.03)** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s företagsstatistik. I Tabell 3.7 är den beroende variabeln mängden export per företag – detta är exportens djup eller intensiva marginal. Kolumnen för alla företag ger åter de resultat man skulle kunna förvänta sig: den enda variabeln som har ett annat tecken än tidigare är variabeln för EU- 15, som är positiv och statistiskt signifikant. Med andra ord tenderar exporten per företag till EU-länderna att vara något högre än för andra destinationer. Marknadsstorleken är viktigare för stora företag än småföretag. Detta antyder att deras export fördelas på ett mera rationellt sätt, så att stora marknader också har stor för- säljning. Varken inkomstnivå eller avstånd uppvisar några tydliga skillnader mellan små och stora företag. Det gör däremot EU-vari- abeln, som har en starkare effekt för de minsta företagen, och ingen effekt alls för de största företagen. Detta är åter en konsekvens av Svensk export på företagsnivå insamlingen av statistik: endast de småföretag som exporterar för mer än är med i beräkningen. Gravitationsekvationer: exportvärde per 1997–2003, Exportvärde per företag (intensiv marginal) 201–1 000 BNP (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** BNP/capita (log) (0.04)** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.02)** (0.00)*** Avstånd (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.01)** (0.00)*** (0.04)** (0.09)* (0.04)** (0.02)** (0.03)** (0.04)** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.02)** (0.02)** (0.08)* (0.03)** (0.04)** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.03)** Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s företagsstatistik. Utredningen har även beräknat gravitationsmodeller med export- mängd (i kg), exportmängd per företag (i kg) och värde per kg export som beroende variabler. Dessa presenteras inte i detalj, men några av de huvudsakliga resultaten är värda att uppmärksammas. Med total exportvolym som beroende variabel blir resultaten mycket lika dem där exportvärdet är den beroende variabeln. Avståndet är dock en mer betydelsefull faktor när det handlar om mängd än värde. Beräkningarna med export i kilo per företag är också snarlika de med exportvärde per företag, men med större påverkan av avståndsvariabeln. När det gäller pris per kilo Svensk export på företagsnivå exportvolym är den främsta observationen att marknadsstorlek har en negativ effekt medan avstånd har en positiv inverkan. Med andra ord exporterar svenska företag mer högförädlade och kostsamma produkter till små och avlägsna marknader. Effekten av avstånd är särskilt stark på de minsta företagen, vilket betyder att de bara exporterar till avlägsna marknader om värdet per kilo är högt. Detta är till viss del en konsekvens av transportkostnader (det är sällan ekonomiskt att transportera tunga produkter till avlägsna markna- der) men kan också återspegla andra typer av trösklar för export. Vi har tidigare noterat att kostnaden för att exportera till avlägsna, eller snarare främmande, marknader är hög. Det krävs att produk- terna är relativt värdefulla för att det ska vara lönsamt att ta på sig dessa kostnader. Stora företag kan fördela kostnaderna på en större försäljningsvolym, och kan därför exportera även om produkterna är mindre sofistikerade och vinsten per produkt lägre. 3.3Exportens fördelning över svenska regioner En dimension av den svenska exportutvecklingen som uppmärk- sammas ganska sällan rör exportens fördelning inom . Finns det skillnader mellan olika ursprungsregioners exportmönster? Vilka regioner har de mest framgångsrika exportföretagen? Hur förklarar vi de regionala skillnaderna? Redan innan vi ser på den tillgängliga statistiken är det rimligt att utgå från att det finns vissa mönster som drivs av geografi och historia. befolkning är ojämnt fördelad mellan de olika landsdelarna, och detta kommer att förklara mycket av export- mönstret. Råvarorna är också ojämnt fördelade över landet, och det är självklart att stora delar av exporten av skogsprodukter och järn och stål är koncentrerad till regioner som har skog eller malm. Historien påverkar på så sätt att tillgången på infrastruktur – vägar, järnvägar, hamnar, universitet och andra forsknings- och utbild- ningsresurser – är ett resultat av investeringsbeslut under många årtionden eller till och med århundradens. är bero- ende av vägar och hamnar; andra behöver den kvalificerad arbets- kraft och kunskap som finns nära universitet och forskningscentra. Tradition och kultur påverkar också: företagsamheten och den höga sysselsättningsnivån i med omgivande län är kan- ske det bästa exemplet på en region som är känd för en viss typ av entreprenörsanda (, 2003). Svensk export på företagsnivå Tabell 3.8 visar fördelningen av export och export per sysselsatt i tillverkningsindustrin för åtta svenska regioner , 2000 och 2004. Sammanställningen bekräftar att exporten inte varit jämnt fördelad över landet och att förändringarna följt olika mönster.TPF21FPT De mest befolkningsrika regionerna – och – har störst andel av exporten, och koncentrationen till dessa två regioner har ökat . hade de sammanlagt av exporten; 2004 var summan . Östra och har däremot förlorat andelar. och ligger också högt när det gäller exportvärde per syssel- satt, men även registrerar ett högt export- värde. och (inklusive och ) har lägst exportvärden per anställd. Tabell 3.8 Den regionala fördelning av export: andelar och exportvärde per sysselsatt i tillverkningsindustrin 1997, 2000 och 2004 Referens: andel av befolkning (procent) Andel av export (procent) Exportvärde / sysselsatt för exportörer (tkr) Källa: SCB, 2008. Tabell 3.9 visar hur exportinriktad tillverkningsindustrin i de olika landsdelarna är. En första observation är att tillverkningsindustrin i är mycket exportinriktad, med den högsta andelen företag som har egen direkt export: av alla småländska företag exporterar. Även har en hög andel exportföretag, medan ligger i botten på skalan med 21TP PT Definitionen av regioner följer EU:s NUTS2 indelning. Svensk export på företagsnivå företag som exporterar.TPF22FPT Med detta mått mätt är även de norr- ländska företagen mer exportinriktade än Stockholmsföretagen. Om vi däremot mäter exportinriktningen som exportens andel av omsättningen hamnar i topp, efter . Det är också anmärkningsvärt att Stockholmsexportörernas exportandel ökat kraftigt , från . och hamnar lägst i jämförelsen av exportkvoter för exportörerna, men den låga andelen kan vara relaterad till det faktum att statistiken inte täcker av de minsta företa- gens export till EU. Tabell 3.9 Tillverkningsindustrins exportinriktning i 8 svenska regioner, 1997, 2000 och 2004 Exportföretag som andel av alla företag (procent) Export som andel av omsättningen, exportörer (procent) Källa: SCB, 2008. Skillnaderna i exportandelar och exportinriktning beror inte enbart på att befolkning och resurser är ojämnt fördelade inom landet, utan också på att tillverkningsindustrins profil varierar. Tabell 3.10 visar hur företagen och exporten är fördelat mellan branscher och regioner. En stor del av höga exportvärden per sysselsatt förklaras av att har en hög andel högtek- nologiska företag. Dessa är i hög grad exportinriktade, både mätt som andelen företag som exporterar och exporten per företag. 22TP PT Med tanke på att de minsta företagens export till EU endast registreras om den sammanlagda exporten till alla EU-länder överstiger är det troligt att tabellen underskattar exportinriktningen i . Med tanke på att tröskeln för att exportera till eller är lägre i söder (eftersom avståndet är lägre och infrastrukturen bättre) bör det finnas många småföretag som exporterar men som inte kommer med i statistiken. Småföretagens export till mäts med större precision eftersom landet inte är en EU-medlem. Svensk export på företagsnivå har företagen dessutom bättre tillgång till utbildad arbetskraft och infrastruktur än på de flesta andra håll, vil- ket bidrar till att de kunnat växa sig stora. Ett resultat av många och stora företag är att står för av hög- teknologiska export. dominerar på samma sätt inom den skalintensiva industrin, där av företagen genererar av exporten. har också relativt höga andelar av exporten inom industrier med arbetsintensiv teknologi och dif- ferentierade produkter. har en förhållandevis stor andel av den arbetsintensiva industrins export, medan de nordliga regio- nerna utmärker sig inom den resursintensiva branschgruppen. Tabell 3.10 Regionernas andelar av och export per bransch- grupp 2004 Regionens andel av per branschgrupp (procent) Regionens andel av export per branschgrupp (procent) Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s företagsstatistik. Den genomsnittliga företagsstorleken per bransch varierar, vilket medför att regionerna uppvisar en stor spridning vad gäller de olika storleksklassernas betydelse. Tabell 3.11 visar att de allra största företagen är koncentrerade till , , och Östra Svensk export på företagsnivå I både och i motsats till är dessa företag också synnerligen exportin- riktade. har också en relativt stor andel av småföreta- gen, med dessa visar inte samma effektivitet i exporten. I stället verkar småföretagen i Väst- och vara de mest drivna exportörerna: i båda dessa regioner är småföretagens exportandel klart större än regionens andel av landets småföretag. Tabell 3.11 Regionernas andelar av och export per storleks- klass 2004 Regionens andel av per storleksklass (procent) Regionens andel av export per storleksklass (procent) Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s företagsstatistik.. Även om det är svårt att ge ett entydigt svar på vilken region som har de mest framgångsrika exportörerna går det ändå att lyfta fram tre sammanfattande observationer. För det första visar Stock- holmsområdet mycket stark export för de största företagen, i syn- nerhet inom den högteknologiska industrin. För det andra utmär- ker sig när det gäller storföretag och skalintensiv indu- stri. Dessa mönster är inte förvånande: i drivs resultaten av stora multinationella företag som och , medan framgångar i stor utsträckning är kopplade till , och deras underleverantörer inom for- Svensk export på företagsnivå Den tredje observationen är att också är framgångsrikt i många andra av de kategorier vi tittat på. Bara har sett en snabbare ökning i sin andel av export, andelen företag som exporterar hör till de högsta i riket, och de västsvenska småföretagens exportframgångar är större än i andra regioner (i synnerhet mycket större än i Stockholmsregio- nen), vilket innebär att regionen är framgångsrik även i branscher med differentierade och arbetsintensiva produkter, där storföre- tagsdominansen är mindre. Med hänsyn taget till branschstruktur och företagsstorlek är exportresultat till och med mer imponerande än . Med samma referensramar förefaller även och som starka exportregioner. Vilka variabler är det som förklarar de västsvenska (och syd- svenska) företagens exportframgångar? En faktor som vi noterade inledningsvis är geografi och infrastruktur: avståndet till konti- nenten och de stora utländska marknaderna är mindre i södra rige, och landets främsta utskeppningshamnar ligger också i västra och . Tabell 3.12 visar hur den lastade godsvolymen fördelas mellan hamnar i olika svenska regioner. Närmare två tred- jedelar exporteras från hamnar i Väst- och , vilket natur- ligtvis ger ett försprång jämfört med företag som är lokaliserade i andra regioner. Tabell 3.12 Total lastad godsvolym över kaj i svenska hamnar per region 2004 Andel av lastad godsvolym (procent) Källa: SOU 2005:58. En ytterligare förklaring kan ha att göra med tillgången på relevant exportkunskap. Stora företag kan ofta motivera de nödvändiga investeringarna i kunskap om utländska marknadsförhållanden och anpassning till utländska marknader, men möjligheten för ett små- Svensk export på företagsnivå företag att bli exportör begränsas av de fasta kostnaderna. Det finns emellertid omständigheter där kostnaden för att inhämta kunskap är lägre. Detta gäller till exempel om det finns många exporterande företag inom samma region eller bransch. Om andra företag redan skaffat sig den nödvändiga kunskapen kan den lätt spridas genom personliga kontakter, eller genom att stora exportö- rer drar med sig sina underleverantörer utomlands. För att undersöka om denna typ av klusterbildning har någon betydelse har utredningen beräknat en enkel regressionsmodell som fokuserar på sannolikheten att ett enskilt företag exporterar. Den beroende variabeln kan således vara ett eller noll; företaget exporterar eller inte. Denna sannolikhet påverkas av egenskaper, som företagets storlek, kapitalintensitet, arbetskraftens kunskaps- nivå och arbetsproduktivitet, i enlighet med resultaten från Tabell 3.3. Dessa variabler förväntas ha en positiv inverkan på företagets benägenhet att exportera. Vi kontrollerar också för ägandeTPF23FPT och industritillhörighetTPF24FPT. Dessutom påverkas exportbenägenheten av företagets regionala miljö. Vi använder två typer av mått för den regionala miljön. För det första inkluderas mått på exportintensi- teten, alltså andelen företag som exporterar, eller antalet exporte- rande företag i den arbetsmarknadsregionTPF25FPT och bransch företaget är lokaliserat i. Om det finns positiva externaliteter – det vill säga spridningseffekter – från export borde dessa variabler få positiva koefficienter. Modellen omfattar statistik över alla företag i till- verkningsindustrin –2004. Resultaten presen- teras i Tabell 3.13. 23TP PT Här skiljer vi mellan svenska och utländska multinationella företag, svenska koncerner och oberoende företag. 24TP PT På tvåsiffrig SNI-nivå. 25TP PT Arbetsmarkandsregionerna är mindre än de NUTS 2 regioner som diskuterats ovan. Det finns sammanlagt 81 sådana regioner i landet. Svensk export på företagsnivåTabell 3.13 Binär regression: sannolikheten att svenska företag exporterar 1997–2004 (binär variabel för exportör = 1; icke-exportör = 0)TPF26FPT (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** Arbetsproduktivitet (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** Kapital (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** Storlek (log) (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** (0.00)*** -0,0004 (0.03)** tag i regionen och bran- (0.00)*** Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s företagsstatistik. Notera: *** indikerar statistisk signifikans på 1%-nivå, ** på 5%-nivå och * på 10%-nivå. Alla de företagsspecifika variablerna har starka och förväntade effekter på sannolikheten att företaget exporterar. Större, mer kapitalintensiva och mer produktiva företag och företag med mer 26TP PT Skattningen görs med en logitmodell (se , 1974). Svensk export på företagsnivå humankapital exporterar oftare. Ägandet påverkar, och multinatio- nella företag och företag som ingår i koncerner har större sanno- likhet att exportera än helt självständiga företag. Regionens exportintensitet – andelen exportörer av totala antalet företag – är också en signifikant variabel. Om många andra företag i regionen exporterar ökar sannolikheten att företaget har export. Det totala antalet exportföretag i regionen har en något otydlig effekt, men antalet exportföretag i regionen och den egna industrin har en tyd- lig positiv effekt. Med andra ord tyder resultaten på att kunskapen om export tenderar att spridas: finns det många exportörer i regio- nen och branschen verkar det också vara lättare för det enskilda företaget att klättra över de trösklar som försvårar export. Så här långt har diskussionen om kunskap och spridningseffek- ter handlat mycket om spontana flöden av information och erfa- renheter mellan företag. Det är viktigt att redan här flagga för att utredningen tolkar resultaten på ett något annorlunda sätt. Mot bakgrund av de observationer vi gjort om exportfrämjande på lokal och regional nivå kommer vi att argumentera för att de mest effek- tiva strukturerna verkar finnas i , och i synnerhet i regi- onen omkring . Ett målinriktat och effektivt exportfräm- jande på lokal nivå, som reducerar det enskilda företagets kostnader för inhämtningen av relevant exportkunskap, bidrar till att förklara sambandet mellan det enskilda företagets export och andra expor- törer i regionen. Analysen i Tabell 3.13 omfattade statistik . Detta kan före- falla underligt om man antar att företagen antingen är exportörer eller inte. Om företagen alltid återfinns i den ena eller andra kate- gorin ger tidsdimensionen ingen användbar information om vad som påverkar sannolikheten att exportera: de förklarande variab- lerna kan förändras på olika sätt utan att något händer med företagets exportbeslut. Exportbesluten är emellertid inte konstanta över tiden. Många av företagen är temporära exportörer – de exporterar vissa år, men inte andra. Som en sista punkt i analysen av exporten på företagsnivå stude- ras i detta avsnitt de temporära exportörernas egenskaper, och hur de skiljer sig från kontinuerliga exportörer och företag som inte exporterar alls. Få tidigare studier har fokuserat på denna grupp av Svensk export på företagsnivå företag (med , 2007, som ett viktigt undantag). Denna övning är intressant från ett policyperspektiv, eftersom de tempo- rära exportörerna är en intressant målgrupp för exportfrämjande åtgärder. I motsats till de företag som över huvud taget inte exporterar har temporära exportörer demonstrerat att de är intres- serade av att exportera, och har investerat i en del av den kunskap och kompetens som krävs för att bli konkurrenskraftig på utländska marknader. I motsats till de kontinuerliga exportörerna har de ännu inte lyckats bygga en kunskapsstock som tillåter dem att kontinuerligt sälja på utländska marknader. Exportfrämjande som sänker trösklarna för export kan göra det möjligt för dessa företag att stärka sin långsiktiga konkurrenskraft. En första fråga är hur vanliga de temporära exportörerna är. För att utreda detta har utredningen tagit fram ett statistiskt material baserat på de företag inom tillverkningsindustrin som fanns med i SCB:s företagsstatistik –2004. Detta ger utredningen möjlighet att följa företagen och entydigt kategorisera dem antingen som icke-exportörer eller hemmamarknadsföretag, temporära exportörer, eller kontinuerliga exportörer.