sou · GVB398 · 2008-01-01 00:00:00 — Det Norske Universitetsråd (1995): Jeg ble dedømt som om jeg skulle vært en geolog, og vurderinger av ordningen med opprykk til professor etter kompetansevurdering, Rapport nr 5/95. Ds 1992:1 och högskolor. Ds 1992:112 Myndigheternas föreskrifter. Ds 1996:14 Värdering av kvinnors respektive mäns meriter vid tjänstetillsättning inom universitet och högskolor. Ds 1997:56 Jämställdhet för kunskap, insikt och kvalitet. Ds 1998:67 Konst utan gränser. Ds 2002:56 arbetsrätt – för ett föränderligt arbetsliv. Ds 2005:15 Förstärkning och förenkling, ändring i anställnings- skyddslagen och föräldraledighetslagen. ENWISE (2003): of Talents: Turning personal struggles into a public issue. (1999): Science Poli- cies in Union: Promoting Excellence through Mainstreaming Gender Equality. Europeiska kommissionen (2004): Europe needs more scientists, Increasing human resources for science and technology in Europe, rapport från on for Science and Technology in Europe. Europeiska kommissionen (2004): Gender and Excellence in the Making. Europeiska kommissionens arbetsdokument Utvecklingen av en öppen metod för samordning av benchmarking av nationell forskningspolitik – mål, metoder och indikatorer, SEK(2000)1842. Europeiska kommissionens arbetsdokument Kvinnor och veten- skap: jämställdhetsaspekten som hävstång för att utveckla forsk- ning och vetenskap, SEK(2001)771. Europeiska kommissionens arbetsdokument Women and Science: Excellence and Innovation – Gender Equality in Science, SEC(2005)370. Europeiska kommissionens grönbok för forsk- ningsverksamhet: Nya utsikter, KOM(2007) 161 slutlig. Europeiska kommissionens handlingsplan Vetenskap och samhälle . Europeiska kommissionens meddelande Förslag till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998, KOM(1997) 497. Europeiska kommissionens meddelande Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor, KOM(1999) 76 slutlig. Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet, COM(2000)6. Europeiska kommissionens meddelande A mobility strategy for Research Area, COM(2001) 331 final. Europeiska kommissionens meddelande Investering i forskning: en handlingsplan för , KOM(2003) 226 slutlig/2. Europeiska kommissionens meddelande Integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005–2008), KOM(2005) 141 slut- lig. Europeiska kommissionens meddelande Att förverkliga modernise- ringsagendan för universiteten: utbildning, forskning och inno- vation, KOM(2006) 208 slutlig. , (2002): Hur påverkar pensioneringarna rekryte- ringen av högskolelärare?, pensionsbilaga Universitetsläraren, nr 16, 2002. , m.fl. (2006): och jämställdheten. , (2000): Tidsbegränsade anställningar och upp- sägning på grund av arbetsbrist i och , i Juridisk , . 12, 2000-01, Nr 2, ss. 281–303. Haikola, (1999): Att leda solister – om ledning och ledarskap vid . HEFCE (2005): Staff employed at HEFCE funded HEIs, Trends, profiles and projections (2003/23 Issue paper). Helsingforsgruppen (2002): National Policies on Women and Sci- ence in Europe. (1993): högskolereform – Vad blev det av den? Sju vittnesmål , Skrift 1996:6 S. (1996): Rätt att inrätta professorer, prövning av högskolan i , , , , samt och , Rapport 1996:24 R. (1997): Rekryteringsmål för kvinnliga professorer – ett regeringsuppdrag, Rapport 1997:9 R. (1999): Högskolornas regler och delegeringssystem, Rapport 1999:5 R. (2000): Jämförelse av statistik över rörlig- het, PM . (2000): Utredning om en ny anställningsform i högskolan och en ny ordning för befordran för anställning till lektor, /1814/UH. (2001): Karriär genom befordran och rekrytering, Delrapport, Rapport 2001:7 R. (2001): Pedagogisk skicklighet och pedagogiska meriter – historik och praktik, Rapport 2001:18 R. (2002): Befordringsreformen 1999: Hur har det gått?, Delrapport , Rapport 2002:2 R. (2002): Befordringsreformen 1999: Ekonomiska effekter, Delrapport , Rapport 2002:33 R. (2002): Lika olika – En jämförande studie av högre utbildning och forskning i de nordiska länderna, Rapport 2002:40 R. (2003): Adjunkter vid universitet och högskolor, . (2003): Karriär genom befordran och rekrytering, Slutrapport, Rapport 2003:3 R. (2003): Lärarundersökningen, Rapport 2003:13 R. (2003): Jämställdhet inom universitet och högskolor, En bibliografi med kommentarer, Rapport 2003:22 R. (2003): Doktorandspegel, Rapport 2003:28 R. (2003): Redovisning av uppdrag till att utreda det framtida behovet av lärare vid universitet och högskolor, Rapport . (2004): Arbetsmarknad och högskoleutbildning , Rapport 2004:36 R. (2005): Dold könsdiskriminering på akademiska arenor, Rapport 2005:41 R. (2005): Akademisk frihet i praktiken, Rapport 2005:43 R. (2005): Akademins olika världar, Rapport 2005:53 R. (2006): Forskarutbildning och forskarkarriär – betydelse av kön och socialt ursprung, Rapport 2006:2 R. (2006): Högre utbildning och forskning 1945–2005 – en översikt, Rapport 2006:3 R. (2006): Forskarutbildades etablering på arbetsmark- naden, Rapport 2006:7 R. (2006): Utbildning på vetenskaplig grund – röster från fältet, Rapport 2006:46 R. (2006): Högskolornas handläggning av överklagan- den, Rapport 2006:51 R. (2007): Befordran till professor och lektor – en rätts- lig översikt, Rapport 2007:55 R. , Rapport 2006:26 R. , Rapport 2007:33 R. JNCHES (2005): Academic Role Profiles. , (1956): Svensk tjänstemannarätt I. , (2002): Lika olika – En jämförande studie av högre utbildning och forskning i de nordiska länderna. Högskolever- kets rapportserie 2002:40 R. , och , Per redaktörer (2003): Den vildväx- ande högskolan, Studier av reformer, miljöer och kunskapsvägar, 7. (2006): Framtidens universi- tet, Syntesrapport. (2006): Framtidens universi- tet, Panel III, Mobilitet, meritering och rekrytering. Kyvik, m.fl. (2003): Opprykk till professor, eller konkurranse?, NIFU Rapport 4/2003. Kyvik, och , (2004): The Academic Workplace Country Report . Lerwall, (2001): Könsdiskriminering, En analys av nationell och internationell rätt. (2003): Uppföljning av arbetet i lärarförslags- nämnderna under anställningsordningens tre första år. , (1992): Laglighets- och lämplighetsprövning en titt i backspegeln och framåt, Förvaltningsrättslig tidskrift, ss. 121–137. , (2005): Anställning i medborgarnas tjänst, i till Hans Ragnemalm, ss. 205–216. Marheim , och (2006): etter høgskolereformen – en statusrapport om FOU i statlige høgsko- ler, NIFU STEP Rapport 7/2006. , (2007): Kjønnsbalanse i akademia – gylne muligheter, slutrapport från Komité for integreringstiltak – kvinner i forskning 2004–2006. , (2003): Effekter av postdoktoral utlandsvistelse, SIS- TER Arbetsrapport 2003:29. , och (2006): Alla blir professor – En framåtblickande utvärdering av befordringsreformen vid KTH, 2006:56. , (2007): Gräddfil eller B-lag? Undersökning av anställningskategorin biträdande lektor, 2007:62. , (2007): Reviewing applications by women: Critical use of additive and reasoning evalutation methods, paper 2007:68. , (2005): Labour market outcomes of highly educated women and men – a literature review. (2003): Danish Universities – in Transition, Background report of the examiners panel. , (1999): Normalising Temporary Work, i , 1999, Vol. 28, ss. 269–275. Nergelius, (2000): Förvaltningsprocess, normprövning och europarätt. NIFU STEP (Mars 2006): Kvinner i forskning. NIFU STEP (Nov. 2006): Forskerpersonale i tall. , m.fl. (2004): Livet efter disputation – en enkätun- dersökning om den postdoktorala karriären, Insti- tutet. , (1997): Tjänst efter förtjänst? Argument i sakkunnig- utlåtanden och andra skrivelser, förslag och beslut i överklag- ningsärenden vid 1988–1994. BAS, universitet. NOU 1988:28 Med viten og vilje. , (2001): On Equal Treatment, Positive Action and the Significance of a Persons Sex, i Numhauser- (red. ), Legal Perspectives on Equal Treatment and Non-Discrimination. , (2006): Recruitment targets for women professors – mission impossible?, i Blanpain och (redaktörer), Women in Academia and Equality , Aiming High – Falling Short?, , , , , , The , , . , on Steering and Funding of Research Institutiones (2006): Complete Results of the SFRI Questionnaire on the Working Conditions of Researchers in the Universities and , DSTI/STP/SFRI(2006)1. (2006): Education, Country Note. (2006): Education, Country Note. Opetusministeriö (2005): thematic review of tertiary educa- tion, Country Background report , Undervisningsmini- steriets publikationer 2005:38. Opetusministeriö (2006): Slutrapport av arbetsgruppen för en fors- karkarriär – Sammandrag, arbets- gruppspromemorior och utredningar 2006:13. Opetusministeriö (2006): Utbildning och forskning i , publikationer 2006:14. Opetusministeriö (2006): Universiteten 2005, Undervisningsmini- steriets publikationer 2006:32. Opetusministeriö (2006): Universitetsstatistik, Tabeller ur KOTA- databasen 2005, publikationer 2006:38. Opetusministeriö (2007): Revidering av universitetens ekonomiska och administrativa ställning, Slutrapport – Sammandrag, arbetsgruppspromemorior och utredningar 2007:2. Pedró, Franscec (2006): The Academic Profession in Europe, draft version. Personalestyrelsen (2004): Cirkulaere om Stil- lingsstruktur for videnskabeligt personale ved universiteter. Personalestyrelsen (2007): Cirkulaere om Stil- lingsstruktur for videnskabeligt personale ved universiteter. , et al (2002): , A Report on Women in Science, (from the Baroness Greenfield CBE to the Secretary of State for Trade and Industry). , (1995): The Politics of Presence. 1958:104 angående vissa åtgärder för upprustning av universitet och högskolor. 1965:156 angående vissa författningsändringar m.m. som sam- manhänger med förhandlingsrättsreformen. 1975/76:105 med förslag till arbetsrättsreform m. m., bil. 1975/76:112 om kungörande av lagar och andra författningar. 1975:9 Reformering av högskoleutbildning. 1984/85:57 Om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan. 1992/93:1 Universitet och högskolor – frihet för kvalitet. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg. 1992/93:231 Högskolor i stiftelseform – Mångfald för kvalitet. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor och män inom 1996/97:141 Högskolans ledning, lärare och organisation. 1998/99:94 Vissa forskningsfrågor. 1999/2000:81 Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering. 2000/01:3 Forskning och förnyelse. 2001/02:15 Den öppna högskolan. 2001/02:97 Lag om förbud mot diskriminering av deltidsarbe- tande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställ- ning, m.m. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv. 2004/05:162 Ny värld – ny högskola. 2005/06: 185 Förstärkning och förenkling – ändring i anställ- ningsskyddslagen och föräldraledighetslagen. Ragnemalm, Hans (2007): Förvaltningsprocessrättens grunder. RCUK (2006): Research Careers, A Strategy for Success. RCUK (2007): Health of Disciplines: Annual Report. RCUK och Universities UK (2006): Charter for Researchers and Code of Conduct for the Recruitment of Resear- chers: A UK HE Sector Gap Analysis. RCUK Research Career and Diversity Strategy 2007–2008. , (2002): for Success, The supply of people with science, technology, and mathematical skills (The Report of to the Chancellor of the Exchequer). , redaktör (2002): Det nya forskningslandskapet, Perspektiv på vetenskap och politik, 5. SCB (2003): Universitet och högskolor, Personal vid universitet och högskolor 2003, UF 23 . SCB (2005): Universitet och högskolor, Personal vid universitet och högskolor 2005, UF 23 . SCB (2006): Universitet och högskolor, Personal vid universitet och högskolor 2006, UF 23 . SCB (2006): Statistisk årsbok för 2006. Sigeman, (1997): Tjänstetillsättning vid universitet och högsko- lor, Rättsfrågor i överklagandenämndens praxis. SOU 1980:3 Lärare i högskolan – Förslag till ny arbets- och tjänsteor- ganisation. SOU 1995:110 Viljan att veta och viljan att förstå – Kön, makt och den kvinnovetenskaplig utmaningen i högre utbildning. SOU 1996:21 Reform och förändring. Organisation och verksamhet vid universitet och högskolor universitets- och högskolereform. Slutbetänkande av Utredningen om uppföljning av universitets- och högskolereform (). SOU 1996:29 Forskning och Pengar. SOU 1996:166 Lärare för högskola i utveckling. SOU 1998:128 Forskningspolitik. SOU 2001:13 Nya villkor för lärandet i den högre utbildningen. SOU 2003:90 Innovativa processer. SOU 2004:23 Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2004:27 En ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. SOU 2004:55 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering. SOU 2006:93 Gästforskare – nya regler för inresa, vistelse och arbete. SOU 2007:81 Resurser för kvalitet. on (2007): Mobi- lity of Researchers between Academia and Industry, 12 Practical Recommendations. , (2005): En forskerstab i forandring, Forskerpersonale og forskerrerutterin på danske universiteter 2001–2003, UNI C Statistik & Analyse. SULF (2007): Befordringsreformen – en visitkortsreform? Teichler, redaktör (2006): The Formative Years of Scholars. UBST(2007): Vilkår for ansatte ved sektorsforskningsinstitutioner, hvis opgaver integreres ved universitete. UCEA (2005): Recruitment and Retention in Higher Education 2005, Full Report. Universities UK (2007): Higher Education in Facts & Figures Sum- mer 2007. (2006): and Guidance 1st October 2007. Utdannings- og Forskningsdepartementet (2002): Kvalitetsrefor- men Om rekruttering til undervisnings- og forskerstillinger i universitets- og høyskolesektoren, St.medl. nr 35 (rapport/). Utdannings- og Forskningsdepartementet (2004–2005): Vilje til forskning, St.medl. nr 20 (rapport/). Utdannings- og Forskningsdepartementet (2005): Thema- tic Review of Tertiary Education, Country Background Report . Warnling-Nerep, (2006): Den reella betydelsen av en moderniserad rättsprövning, Förvaltningsrättslig tidskrift, ss. 253–263. Warnling-Nerep, (2002): Rättsprövning & rätten till dom- stolsprövning. (2005): Udviklingen på de danske universite- ter, Redegørelse til . (2006): Forskning uden barrierer, Rapport till fra Arbejdsgruppen vedr. Barrierer for en forskerkarriere. (2007): The New Map of Danish universities and research. , och (1997): Nepotism and sex- ism in peer-review, Nature, Vol. 387, ss. 341–343. Välimaa (2004): The Academic Workplace, Country Report Befattningsstruktur vid universitet och hög- Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall göra en översyn av dagens befattnings- struktur vid universitet och högskolor. I uppdraget ingår att granska rådande anställningsstruktur samt föreslå förbättringar för att uppnå en fungerande och sammanhållen meriterings- och karri- ärväg för såväl kvinnor som män vid universitet och högskolor och i relation till omgivande samhälle. Utredaren skall även granska om anställningsprocessen är ändamålsenlig och effektiv, belysa de viss- tidsanställdas situation samt utreda hur högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) förhåller sig till lagen (1982:80) om anställningsskydd. Uppdraget skall redovisa . var 63 600 personer anställda vid universitet och högsko- lor. Detta motsvarar 52 300 helårsanställningar och utgör ungefär en fjärdedel av all statligt anställd personal. Av dessa arbetade drygt 24 000 heltidspersoner med forskning och undervisning. I denna siffra ingår inte doktorander. Antalet lärare och forskare vid uni- versitet och högskolor har mer än fördubblats . Den största ökningen har skett . Anställning som lärare i högskolan regleras, utöver i allmänt till- lämplig lagstiftning, i högskolelagen och högskoleförordningen. Reglerna är bl.a. ägnade att säkra kvaliteten i högre utbildning och forskning samt garantera viss samstämmighet mellan lärosäten och ämnen för vissa undervisande och forskande befattningar. Genom de senaste decenniernas förändringar i regelverk för universitet och högskolor har bestämmelserna blivit mindre detaljerade, men är jämfört med andra sektorer inom statsförvaltningen fortfarande omfattande. Det finns anledning att göra en översyn av såväl be- fattningsstruktur som regelverk kring anställning för att förstärka universitetens och högskolornas möjlighet att på bästa möjliga sätt genomföra sina olika uppdrag och vara en attraktiv arbetsplats i nationell och internationell konkurrens. Genom lärartjänstereform ersattes flertalet av de tidigare lärartjänsterna med tjänstekategorierna professor, lektor, adjunkt och forskarassistent (prop. 1984/85:57, Ny arbets- och tjänsteor- ganisation för lärare i den statliga högskolan). I propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) presenterades nya regler för anställning, rekrytering och befordran av lärare. Regeringens intention var att skapa förutsättningar för en sammanhållen karriärväg, där arbetsuppgifterna på alla nivåer skall innehålla både forskning och utbildning och där det sker successiva prövningar av lärarens eller forskarens kompetens samt att åstad- komma ett ökat bruk av tillsvidareanställning. Denna ambition fortsatte regeringen att arbeta efter och i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) presenterades lärarkategorin biträ- dande lektor. Drygt hälften av alla anställda inom universitet och högskolor är kvinnor. Störst andel kvinnor återfinns bland den administrativa personalen och bibliotekspersonalen. Andelen kvinnor bland den forskande och undervisande personalen var 2004. Bland adjunkterna var andelen kvinnor , medan endast 16 pro- cent av professorerna var kvinnor. har andelen kvinn- liga professorer ökat . Lagen om anställningsskydd och högskoleförordningen En av de lagar som styr arbetsmarknaden är lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen). Anställningsskydds- lagens huvudregel är att anställningsavtal gäller tills vidare. om tidsbegränsad anställning får emellertid träffas i vissa situatio- ner. Därutöver är det tillåtet att genom kollektivavtal avtala om tidsbegränsad anställning i andra fall. Om det i lag eller förordning som har meddelats med stöd av lag finns särskilda föreskrifter om tidsbegränsad anställning som avviker från anställningsskyddslagen, gäller dessa. Med stöd av högskolelagen (1992:1434) har särskilda bestäm- melser om tidsbegränsade anställningar som avviker från anställ- ningsskyddslagen meddelats i högskoleförordningen (1993:100). Bestämmelserna möjliggör tidsbegränsad anställning för olika kate- gorier av lärare och doktorander. Till skillnad från anställnings- skyddslagen innehåller högskoleförordningen ingen bestämmelse om att det genom kollektivavtal får göras avvikelser. Högskolorna är också genom 4 kap. 1 § högskoleförordningen förhindrade att anställa andra lärarkategorier än dem som anges i paragrafen. Behovet av en översyn Forskningen är till sin natur internationell. För att skall kunna fortsätta vara en ledande kunskapsnation i en allt mer globa- liserad värld krävs ett levande och vitalt internationellt utbyte mel- lan lärosäten, lärare och forskare. Som ett led i denna strävan deltog aktivt i framtagandet av rekommendationerna Europeiska stadgan för forskare och Riktlinjer för rekrytering av forskare (2005/251/EG) som utfärdades av Europeiska kommissionen . Dessa dokument behandlar såväl rekryteringen av forskare som forskaryrket och forskarkarriären. Universitetens och högskolornas verksamhet och finansiering har genomgått genomgripande föränd- ringar. har lärosätena upplevt en kraftig expansion av grundutbildningen, påtagliga förändringar och effek- tiviseringar av forskarutbildningen samt reformer som berört an- ställningsstrukturen. Dessutom har andelen av finansieringen av forskning vid universitet och högskolor som kommer från externa finansiärer ökat. Den offentligt finansierade forskningen i utförs i huvud- sak vid universitet och högskolor. Dessa forskningsmedel fördelas dels genom direkta anslag till lärosätena, dels efter ett ansöknings- förfarande där forskare eller lärosäten i konkurrens söker medel från forskningsråd och sektorsmyndigheter. dets lärosäten finansieras också genom EU, näringslivet, organisa- tioner och stiftelser. I genomsnitt utgör de direkta anslagen nära hälften av universitetens och högskolornas forskningsfinansiering. Detta innebär att en betydande del av finansieringen av den fors- kande personalen kommer från olika typer av externa källor och tilldelas oftast . Högre utbildning och forskning i står inför ett genom- gripande generationsskifte. I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) gjorde regeringen bedömningen att generationsskiftet utgör ett tillfälle till förnyelse av såväl lärosäte- nas organisation som forskningens inriktning. Generationsskiftet kan också erbjuda goda möjligheter att uppnå en jämnare könsför- delning mellan kvinnor och män. Delar av anställningsprocessen för adjunkter, forskarassistenter, biträdande lektorer, lektorer och professorer är reglerad i högsko- leförordningen. Reglerna omfattar behörighetskrav för dessa lärar- kategorier samt vilka bedömningsgrunder som skall användas vid anställning. En central del i den akademiska kvalitetssäkringen ut- görs av anställningsprocessen där de sökandes meriter granskas av sakkunniga inom det aktuella området. Denna anställningsprocess möjliggör ett öppet och kvalitetssäkrande förfarande, men är sam- tidigt tids- och arbetskrävande. I propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) presenterade regeringen förslag till ändringar i förfarandet vid anställning av lärare. Ändringar som genomfördes var bl.a. avskaffandet av regleringen av tjänsteförslagsnämnder samt införandet av lokala anställningsordningar. Inte minst betonades vikten av att större hänsyn bör tas till pedagogiska meriter. Reger- ingen menade att lärosätenas sätt att arbeta med rekryteringsfrågor borde kunna bli mer flexibla samt att handläggningstiden av an- ställningsärendena borde kunna kortas. Det finns signaler från lärosäten om att anställningsprocesserna fortfarande utgör ett tungt och tidskrävande arbete. Staten har ett övergripande ansvar för att samhällets långsiktiga be- hov av vetenskaplig kompetens tillgodoses. Regeringen har delege- rat stora delar av arbetsgivarpolitiken i staten till förvaltningsmyn- digheterna. Universitet och högskolor har ansvaret för de lokala prioriteringarna och planeringen av sin tillgång på kompetent per- sonal. En viktig del i arbetet med att åstadkomma en sammanhållen karriärväg för högskolans lärare var införandet av den s.k. beford- ringsreformen. I propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141) presenterades förslaget som kom att göra det möjligt för lektorer som är tillräckligt vetenskapligt och pedagogiskt meriterade att inom ramen för sin anställning be- fordras till professorer samt för adjunkter att befordras till lekto- rer, om de bedöms ha behörighet för en sådan tjänst eller i övrigt besitter särskild kompetens. har i tre delrapporter granskat befordrings- reformen (2001:7 R, 2002:2 R och 2002:33 R). Dessa rapporter visar att antalet professorer nästan har fördubblats och att pedago- giska meriter kommit att spela en större roll som kraven på vetenskapliga meriter ställts högt. Vidare framgår att reformen inte lett till några större förändringar i fördelningen mellan manliga och kvinnliga professorer samt att befordrade professorer i stor utsträckning har kvar sina tidigare arbetsuppgifter. Vid landets lärosäten och inom olika ämnesområden har olika praxis utvecklats för hur bedömningen vid befordran bör gå till. Det har t.ex. inom vissa områden funnits krav på erhållen extern- finansiering för att en person skall kunna bli aktuell för befordran. I bl.a. rapporter framkommer att det har före- kommit kritik riktad mot att de pedagogiska meriterna fortfarande väger allt för lätt. Det är få icke disputerade adjunkter som beford- rats till lektorer. Det är inte klarlagt hur befordringsmöjligheterna påverkat rörligheten för högskolans lärarkår.