sou · GWB332 · 2008-04-04 00:00:00 — I rapporten anges bl.a. att skyldigheten att agera mot penningtvätt bör utvidgas till att gälla även redovisnings- konsulter och företagsrådgivare samt att den nuvarande möjlig- heten att avgå och röja informationen för sin klient slopas. Vidare anges att det i inte finns någon anmälnings- skyldighet alls vid misstanke om finansiering av terrorism. Inom FN pågår ett omfattande arbete mot terrorism. I en konvention om bekämpning av finan- siering av terrorism (International Convention for the Suppression of the Financing of Terrorism) anges i artikel 18.1 b att stater ska vidta åtgärder för att yrkesgrupper som är involverade i finansiella transaktioner använder effektiva metoder för att identifiera sina kunder samt uppdaga och anmäla ovanliga eller misstänkta transaktioner som kan härledas till brott. Inom EU antog och rådet ett direktiv (91/308/EEG) om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar. I direktivet ålades kreditinstitut och finansiella institut bl.a. att kontrollera kunders identitet, anmäla förhållanden som kunde tyda på penningtvätt, bevara vissa handlingar och uppgifter samt att införa rutiner för att hindra att den egna verksamheten utnyttjas för penningtvätt. Genom det andra penningtvättsdirektivet (2001/97/EG) av utvidgades tillämpningsområdet till att gälla revisorer och vissa andra yrkesgrupper. Det tredje penning- tvättsdirektivet (2005/60/EG) av bygger på FATF:s 40 rekommendationer och gäller även åtgärder mot finansiering av terrorism. Direktivet skulle ha varit genomfört . I svensk rätt är penningtvätt kriminaliserat som penninghäleri eller penninghäleriförseelse enligt 9 kap. 6 a och 7 a §§ brotts- balken. Reglerna i EG:s två första penningtvättsdirektiv om åtgärder som ska vidtas av vissa verksamhetsutövare, är genom- förda i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt. Bestäm- melserna gäller fysiska och juridiska personer som bl.a. driver verksamhet som godkänd eller auktoriserad revisor eller som skatterådgivare. Dessa personer ska företa identitetskontroll och ha kundkännedom samt bevara vissa handlingar. De ska vidare granska transaktioner som kan utgöra penningtvätt och lämna uppgifter till eller Finanspolisen beträffande omständigheter som kan tyda på penningtvätt. Uppgifter om granskning eller lämnade uppgifter får inte röjas för utomstående. Röjandeförbudet gäller i för advokater och biträdande jurister på advokatbyrå och dessutom för godkända och auktoriserade revisorer, när de har vidtagit åtgärder som har anknytning till revisionsverksamhet. Finansiering av terrorism är kriminaliserat genom lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslig- het. Det är genom denna lag som den ovan nämnda FN- konventionen genomförts. Utredningen om åtgärder mot penningtvätt och terrorism- finansiering har i ett betänkande (SOU 2007:23) föreslagit att lagen om åtgärder mot penningtvätt ändras i flera avseenden och att lagens rubrik ändras till lag om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Lagen föreslås omfatta även yrkesmässig revisionsverksamhet, verksamhet som består i att yrkesmässigt tillhandahålla bokföringstjänster och yrkesmässig verksamhet som består i bildande av bolag eller andra juridiska personer eller försäljning av nybildade aktiebolag. Kraven på rutiner för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt lyfts fram och en särskild regel om att det ska finnas rutiner för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt samt information och utbildning till anställda föreslås. Vidare föreslås en regel om att utövaren ska avstå från att utföra transaktioner i vissa fall. Godkända och auktoriserade revisorer samt skatterådgivare ska, i likhet med advokater och biträdande jurister på advokatbyrå, inte vara skyldiga att lämna uppgifter när det gäller information som avser en klient och som de har fått medan de bedömer klientens rättsliga situation. Den nu gällande 24-timmarsfristen för bl.a. revisorer föreslås upphävd. Utredningen föreslår också en ny lag om vissa verksamhets- utövare som omfattas av penningtvättslagen. Lagen ska gälla bl.a. den som yrkesmässigt driver revisionsverksamhet, tillhandahåller bokföringstjänster och yrkesmässig verksamhet som består i bildande av bolag eller andra juridiska personer eller försäljning av nybildade aktiebolag. Godkända och auktoriserade revisorer samt registrerade revisionsbolag omfattas inte av den föreslagna lagen. Bestämmelserna i den nya lagen innebär anmälningsplikt till , som ska föra ett särskilt register över dem som omfattas av lagen och utöva tillsyn i syfte att kontrollera att verksamheten drivs i enlighet med penningtvättslagen. Finans- inspektionen ska kunna förelägga den som inte är registrerad att upphöra med verksamhet som omfattas av lagen. Särskilda krav på ägare och ledning föreslås i vissa fall. Utredningen föreslår vidare ändringar i 9 kap. 42 och 43 §§ aktiebolagslagen. Om revisorn finner att en anmälan bör göras enligt penningtvättslagen till följd av misstanke om att styrelse- ledamot eller verkställande direktören har gjort sig skyldig till brott, ska han eller hon inte underrätta styrelsen och inte heller avgå från sitt uppdrag. Utredningens förslag bereds inom Finans- departementet. Inom finns en beredningsgrupp för bolagsstyrning (on Corporate Governance – SGCG). organiserade ett expertmöte om bolagsstyrning i onoterade företag och ett globalt nätverk bildades (for Corporate Governance of ). ministrar utfärdade Principer om bolags- styrning (Principles of Corporate Governance). Enligt preambeln tar principerna sikte på publika bolag, men kan tjäna som vägledning även för privata och statsägda företag. I avsnitt V.C-D anges att en självständig, kompetent och kvalificerad revisor ska utföra en årlig revision i syfte att tillhandahålla en extern och objektiv försäkran till styrelsen och aktieägare om att finansiella rapporter ger en rättvisande bild av företagets ställning och resultat i alla materiella delar. Revisorn bör vara ansvarig inför aktieägarna och gentemot bolaget vara skyldig att utföra revisionen enligt vederbörlig professionell omsorg. Enligt avsnitt VI.D7 bör styrel- sen ansvara för att det finns lämpliga kontrollsystem, i synnerhet vad gäller riskhantering, finansiell kontroll, styrning samt efter- levnad av lagar och andra regler. I EU:s ändringsdirektiv finns bestämmelser om att finansiella företag ska upprätta en av revisor i viss mån granskad företagsstyrningsrapport, se avsnitt 3.1.1. Internationella regler på finans- och försäkringsområdet Det finns flera organisationer som utarbetar internationella regler av betydelse för företag inom finans- och försäkringsmarknaderna. Dessa regler behandlar bl.a. revision och internkontroll. (vision) bildades av riksbankscheferna i G10-länderna (där är medlem) och består av företrädare för dessa länders samt och . Kom- mittén utarbetar ej några för medlemsstaterna bindande regler men det är tänkt att kommitténs riktlinjer och rekommendationer ska genomföras i medlemsstaterna för att skapa enhetliga regler över gränserna. Även om riktlinjerna och rekommendationerna inte är bindande är de normgivande för de flesta tillsynsmyndigheter. finns the Accounting Task Force (ATF), som ska se till att internationella redovisnings- och revisionsregler främjar finansiella företags riskhantering och öppenhet samt stärker säkerhet och sundhet i banksystemet. presentera- des II, ett omfattande regelverk för att varje banks kapital- täckning bättre ska styras av risknivån i bankens utlåning. I regelverket betonas ledningens ansvar för intern kontroll, bl.a. genom oberoende intern och extern granskning av systemet för intern kontroll. har presenterat andra dokument om intern och extern granskning av bankernas system för intern kontroll. I ett dokument , Internal Audit in Banks and the Supervisors Relationship with Auditors, anges att det bör finnas en oberoende internrevision och att extern revision av den interna kontrollen kan vila på lag eller avtal. Vidare klargörs för- hållandet mellan intern- och externrevisionen. heter (Supervisors, IAIS) och (, IOSCO) är motsvarande organisationer inom försäkrings- och värdepappersområdena. 3.2.1Grundläggande bestämmelser om revision De grundläggande bestämmelserna om revision återfinns i associationsrättsliga regelverk. Sålunda finns bestämmelser om revisionsplikt beträffande i 9 kap. aktiebolagslagen (2005:551), i 8 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, i EU:s stadga om europabolag, i EU:s stadga om europakooperativ, i 4 a kap. stiftelselagen (1994:1220), och i revisionslagen (1999:1079) På vissa områden finns grundläggande bestämmelser i särskilda lagar. Sålunda finns bestämmelser om revisionsplikt beträffande: Nuvarande förhållanden SOU 2008:32 i 4 a kap. sparbankslagen (1987:619) , i 7 a kap. lagen (1995:1570) om medlemsbanker, i lagen (1980:1097) om Svenska skeppshypoteks- i lagen (1994:759) om allmänna i 10 kap. försäkringsrörelselagen (1982:713), och i lagen (1972:262) om understödsföreningar Särskilda bestämmelser som rör revisionsplikten finns för: i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., i lagen (1992:160) om utländska filialer, i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i , i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, i lagen (2004:46) om investeringsfonder, i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, i lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, i lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, och i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden För bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och sambruksföreningar finns hänvisningar i bostadsrättslagen (1991:614), lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt och lagen (1975:417) om sambruksföre- ningar till åttonde kapitlet lagen om ekonomiska föreningar. Samtliga aktiebolagTPF21FPT, europabolag med säte i , ekonomiska föreningarTPF23FPT, europakooperativ med säte i , sparbankerTPF25FPT, medlemsbankerTPF26FPT, försäkringsföretagTPF27FPT, pensions- och personalstiftelserTPF28FPT samt andra stiftelserTPF29FPT är skyldiga att ha minst en revisor. Vidare är handelsbolag med en eller flera juridiska personer som delägareTPF30FPT skyldiga att ha minst en revisor. Detsamma gäller handelsbolag, enkla bolag, ideella föreningar samt enskilda näringsidkare som uppfyller mer än ett av följande villkor:TP medelantalet anställda i företaget har under vart och ett av uppgått till mer än 50, den redovisade balansomslutningen har för vart och ett av uppgått till mer än . den redovisade nettoomsättningen har för vart och ett av uppgått till mer än . och allmänna hypoteks- bank ska ha minst två revisorer.TPF32FPT Utländska företag kan bedriva näringsverksamhet här i riket genom en filial. En sådan filial ska ha en revisor.TPF33FPT Utredningen har i sitt tidigare delbetänkande (SOU 2007:56) föreslagit att emitten- ter från ett land utanför EES och vars värdepapper är upptagna till 21TP PT 9 kap. 1 § aktiebolagslagen. 22TP PT Artikel 61–62 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag jämförd med 9 kap. 1 § aktiebolagslagen. 23TP PT 8 kap. 1 § lagen om ekonomiska föreningar. 24TP PT Artikel 68 rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för euro- peiska kooperativa föreningar. 25TP PT 4 a kap. 1 § sparbankslagen. 26TP PT 7 a kap. 1 § lagen om medlemsbanker. 27TP PT 10 kap. 1 § försäkringsrörelselagen och 31 § lagen om understödsföreningar. 28 17 b och 30 §§ lagen om tryggande av pensionsutfästelse. 29TP PT 1 kap. 1 §, 4 kap. 9 § och 11 kap. 2 § stiftelselagen Det övergripande syftet bakom redo- visning och revision av stiftelserna är ett annat än för företag som driver näringsverksamhet, nämligen att säkerställa att stiftelserna verkar för det ändamål som angetts i stiftelse- förordnandet. Revisionsplikten, som sammanfaller med skyldighet att lämna årsredovisning, baseras också som regel på en helt annan grund än den för näringsdrivande företag, nämligen om värdet på tillgångarna överstiger tio basbelopp. 30TP PT 2–3 §§ revisionslagen jämförd med 6 kap. 1 § första stycket 3 bokföringslagen. 31TP PT 2–3 §§ revisionslagen jämförd med 6 kap. 1 § första stycket bokföringslagen. 32TP PT 26 § lagen om och 4 § lagen om allmänna hypo- teksbank. 33TP PT 12 § lagen om utländska filialer. handel på en reglerad marknad i ska ha sin årsredovisning och koncernredovisning granskad av en hos registrerad revisor.TPF34FPT I koncernförhållanden gäller särskilda bestämmelser. Särskilda krav på alla revisorer För många associationsformer gäller att alla revisorer i bolaget måste ha en särskild kompetens. En revisor ska ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfatt- ningen av bolagets eller föreningens verksamhet fordras för att fullgöra uppdraget. I aktiebolag gäller att endast den som är auktoriserad eller god- känd revisor kan vara revisor.TPF35FPT Ett motsvarande krav finns för kreditmarknadsföreningarTPF36FPT, sparbankerTPF37FPT, medlemsbankerTPF38FPT, för- säkringsbolagTPF39FPT, företag som bedriver inlåningsverksamhetTPF40FPT och utländska filialerTPF41FPT. Detsamma gäller handelsbolag som en eller flera juridiska personer är delägare i samt Svenska skeppshypoteks- kassan.TPF42FPT Även i europakooperativ ska revisorn vara auktoriserad eller godkänd.TPF43FPT I allmänna hypoteksbank ska revisorn vara auktoriserad.TPF44FPT Till revisor kan som regel utses ett registrerat revisionsbolag.TPF45FPT Bestämmelserna om särskilda kompetenskrav gäller då den fysiska person som utsetts till huvudansvarig revisor. 34TP PT Se SOU 2007:56 s. 73, förslag till ändring av 16 kap. 11 § i lagen om värdepappersmark- naden. 35TP PT 9 kap. 12 § aktiebolagslagen. 36TP PT 12 kap. 9 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 37PT 4TP a kap. 3 § sparbankslagen. 38TP PT 7 a kap. 3 § lagen om medlemsbanker. 39TP PT 10 kap. 3 § försäkringsrörelselagen. 40PT 12TP § lagen om inlåningsverksamhet. 41PT 12TP § lagen om utländska filialer. 42TP PT 12 § revisionslagen. 43PT ArtikelTP 71 i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för euro- peiska kooperativa föreningar. 44TP PT 4 § lagen om allmänna hypoteksbank. Jfr 2 § och 12 § andra stycket 2 revisions- lagen. 45TP PT Se t.ex. 9 kap. 19 § aktiebolagslagen och 19 § revisionslagen. Särskilda krav på minst en av de stämmovalda revisorerna Utöver krav på att alla revisorer ska vara kvalificerade på visst sätt gäller för vissa företag att minst en av dem ska ha särskilt hög kompetens. I såväl aktiebolag som handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser ska minst en av bolagsstämman utsedd revisor vara aukto- riserad revisor eller godkänd revisor med avlagd revisorsexamen om bolaget eller föreningen uppfyller mer än ett av följande villkor:TPF46FPT medelantalet anställda i företaget har under vart och ett av uppgått till mer än 50, den redovisade balansomslutningen har för vart och ett av uppgått till mer än , den redovisade nettoomsättningen har för vart och ett av uppgått till mer än . Detsamma gäller aktiebolag vars aktier, teckningsoptioner eller skuldebrev är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad.TPF47FPT kan tillåta att en godkänd revisor utses i ett aktiebolag i stället för en auktori- serad revisor eller godkänd revisor med avlagd revisorsexamen. Samma sak gäller för ekonomiska föreningar och handelsbolag. får fatta beslut om att bl.a. andra handelsbolag än som nämnts i föregående stycke, enkla bolag, ideella föreningar och enskilda näringsidkare ska ha minst en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen. inom finansmarknaden är skyldiga att ha minst en auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisors- examen. Det gäller bankaktiebolagTPF48FPT, kreditmarknadsföreningarTPF49FPT, sparbankerTPF50FPT och medlemsbankerTPF51FPT. Samma sak gäller företag som bedriver inlåningsverksamhet.TPF52FPT I försäkringsbolag ska minst en av revisorerna vara auktoriserad, om tillgångarnas bruttovärde (balansomslutningen) enligt fast- 46TP PT 9 kap. 13 § aktiebolagslagen, 12 § tredje stycket revisionslagen och 6 kap. 1 § bokförings- lagen samt 4 kap. 4 § stiftelselagen. 47TP PT 9 kap. 13 § aktiebolagslagen. 48PT 1TP 0 kap. 9 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 49TP PT 12 kap. 9 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 50PT 4TP a kap. 4 § sparbankslagen. 51PT 7TP a kap. 4 § lagen om medlemsbanker. 52PT 12TP § lagen om inlåningsverksamhet. ställda balansräkningar överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1 000 gånger det basbelopp som gällde under av respektive räkenskapsår.TPF53FPT Finans- inspektionen, eller i principiella fall regeringen, får besluta att viss godkänd revisor utses i stället för en auktoriserad. Finansinspek- tionen kan föreskriva att minst en av revisorerna i en understöds- förening ska vara auktoriserad eller godkänd revisor, om föreningens verksamhet är av stor omfattning eller särskilda skäl föreligger. Stiftelser som enligt bokföringslagen är skyldiga att upprätta årsredovisning är skyldiga att ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor.TPF54FPT Minst en av de revisorer i pengar som utses av stämma ska vara auktoriserad revisor.TPF55FPT Revisorer i aktiebolag ska väljas av bolagsstämma. I aktiebolag ska det i bolagsordningen anges antalet revisorer eller lägsta eller högsta antalet revisorer. Om ett aktiebolag har flera revisorer, får det i bolagsordningen föreskrivas att en eller flera, men inte alla, utses på annat sätt än genom stämmoval. I ekonomiska föreningar väljer föreningsstämman revisorer, om inte annat anges i stadgarna. För sparbanker och medlemsbanker gäller att om banken ska ha flera revisorer, får det i reglementet föreskrivas att en eller flera, men inte alla, utses på annat sätt än genom stämmoval. I företag som bedriver inlåningsverksamhet och kreditmark- nadsföreningar ska minst en revisor väljas av bolagsstämman eller föreningsstämman. Regeringen utser revisorer i allmänna hypoteksbank och i Svenska skeppshypoteks- kassan. I försäkringsbolag ska bolagsstämman välja minst en revisor. Dessutom ska förordna en eller flera revisorer, om inte inspektionen med hänsyn till rörelsens ringa omfattning eller av andra skäl finner det obehövligt.TPF56FPT I understödsföreningar 53TP PT 10 kap. 4 § försäkringsrörelselagen. 54TP PT 4 kap. 4 § stiftelselagen. 55TP PT 2 kap. 10 § lagen om utgivning av elektroniska pengar. 56TP PT 10 kap. 2 § försäkringsrörelselagen. ska det finnas minst två revisorer.TPF57FPT För utländska filialer ska den verkställande direktören se till att revisor utses. Om någon revisor inte är utsedd eller om kompetenskraven inte är uppfyllda, ska som regel utse revisor. I vissa fall kan utse en minoritetsrevisor som ska delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. kan inom ramen för sin tillsynsverksamhet utse en s.k. inspektionsrevisorTPF58FPT som deltar i revisionen tillsammans med andra revisorer. har utfärdat allmänna råd för förordnade inspektionsrevisorer och lämnar även särskilda instruktioner. Av råden och instruktionerna följer som regel att den interna kontrollen och koncerninterna transaktioner ska granskas. Inspektionsrevisorerna avger rapport skriftligen minst en gång . Av rapporten ska även framgå om företagets finansiella rapportering till externa intressenter och varit korrekt. Revisorns uppgifter omfattar granskning av företagets årsredovis- ning och bokföring (räkenskapsrevision) samt företagsledningens förvaltning (förvaltningsrevision). Granskningen ska vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Om före- taget är moderföretag ska revisorn även granska koncernredovis- ningen och koncernföretagens inbördes förhållanden. Revisorn i ett aktiebolag ska följa bolagsstämmans anvisningar, om de inte strider mot lag, bolagsordningen eller god revisionssed. Revisorn ska efter varje räkenskapsår lämna en revisionsberättel- se till företaget eller, såvitt avser aktiebolag, bolagsstämman. Revisionsberättelsen ska innehålla uppgift om bl.a.: vilket eller vilka normsystem för redovisning som företaget tillämpat (gäller inte ekonomiska föreningar), 57TP PT 31 § lagen om understödsföreningar. 58PT 13TTP kap. 9 § lagen om bank- och finansieringsrörelse, 23 kap. 7 § lagen om värdepappers- marknaden, 7 kap 6 § lagen om försäkringsförmedling,, 10 kap. 16 § lagen om investerings- fonder, 9 kap. 1 § lagen om kontoföring av finansiella instrument, samt 6 kap. 5 § lagen om utgivande av elektroniska pengar. vilket eller vilka normsystem för revision som revisorn tillämpat (gäller inte ekonomiska föreningar), om revisorn i en fråga som behandlas i revisionsberättelsen har en mening som avviker från företagsledningens (i aktiebolag styrelsen) eller annan revisors (gäller inte ekonomiska föreningar), om revisionens inriktning eller omfattning är begränsad (gäller inte ekonomiska föreningar), om årsredovisningen har upprättats i enlighet med tillämplig lag om årsredovisning, om någon i företagsledningen (i aktiebolag och ekonomiska föreningar styrelseledamöter eller verkställande direktör) har vidtagit åtgärd eller varit försumlig på ett sätt som kan medföra ersättningsskyldighet, om revisorn anser sig sakna tillräckligt underlag för att uttala sig om årsredovisningen har upprättats i enlighet med tillämplig lag om årsredovisning (gäller inte ekonomiska föreningar), om revisorn anser sig sakna tillräckligt underlag för att uttala sig om någon i företagsledningen har vidtagit åtgärd eller varit försumlig på ett sätt som kan medföra ersättningsskyldighet (gäller inte ekonomiska föreningar), om företaget inte fullgjort vissa skyldigheter enligt skatte- lagstiftningen. En revisor får också i revisionsberättelsen lämna uppgifter om omständigheter som tredje man eller såvitt avser aktiebolag, aktie- ägarna, bör få kännedom om. Om en tidigare revisor har gjort en anmälan om förtida avgång, ska den bifogas revisionsberättelsen. I aktiebolag ska revisionsberättelsen innehålla uttalande om bolagsstämman bör fastställa balans- och resultaträkningen och besluta om dispositioner beträffande bolagets vinst eller förlust enligt förslaget i förvaltningsberättelsen samt om styrelsen och den verkställande direktören har upprättat en förteckning över vissa lån och säkerheter. Revisionsberättelsen ska också innehålla uppgift om styrelseledamöter handlat i strid med aktiebolagslagen, tillämp- lig lag om årsredovisning eller bolagsordningen. Vidare ska revisionsberättelsen innehålla ett uttalande om styrelseledamöterna och den verkställande direktören bör beviljas ansvarsfrihet gente- mot bolaget. Om revisorn anser sig sakna underlag för att göra sådana uttalanden som sagts, ska detta anges i revisions- berättelsen. I försäkringsföretag ska revisionsberättelsen innehålla motsva- rande uppgifter som för aktiebolag. Detsamma gäller ekonomiska föreningar, sparbanker och medlemsbanker, med den skillnaden att uppgift inte ska lämnas om huruvida en förteckning över lån och säkerheter upprättats. I fråga om ansvarsfrihet gäller uppgifterna enbart styrelseledamöter. I aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning ska revisorn granska vissa värdeöverföringar från bolaget och över- föringar till ett annat företag inom samma koncern samt anmärka i revisionsberättelsen om bolaget överträtt bestämmelser om detta.TPF59FPT I stiftelser ska revisionsberättelsen innehålla uttalande i fråga om årsredovisningen har gjorts upp enligt årsredovisningslagen. Det ska anmärkas om revisorn har funnit att stiftelsens tillgångar har använts i strid med stiftelsens ändamål eller att förmögenheten är placerad i strid med bl.a. stiftelseförordnandet. Vidare ska anmärkas om någon åtgärd eller försummelse innebär att före- skrifterna i stiftelseförordnandet eller bestämmelserna i stiftelse- lagen eller årsredovisningslagen inte har följts.