sou · GVB331 · 2008-01-01 00:00:00 — lämnade SRV ett förslag till regeringen om hur olika kommunikationstjänster i mobil- telefonsystemen kan användas vid kriser, både i och då människor med hemvist i drabbas av kriser utomlands, för att varna och informera allmänheten. SRV har därefter fått ett regeringsuppdrag att införa ett system för varning och information via mobiltelefoner och ska tillsammans med KBM utarbeta en metod för varning och information till mobiltelefoner via SMS. Metoden ska avse ett strukturerat system i samverkan mellan myn- digheter och mobiloperatörer, och systemet ska kunna admini- streras av ett centralt förmedlingsorgan. Informationsbank och beslutsstöd för skydd mot olyckor och krishan- tering (RIB) RIB är ett planerings- och beslutsstödssystem som innehåller ett antal olika delar, riskhantering, insatsplanering, lokal lägesbild, funktionsbeskrivningar, m.m. Systemet ska utgöra ett stöd i kom- munernas förebyggande arbete samt förmågan att planera för och genomföra effektiva räddningsinsatser vid vardagsolyckor, större händelser till katastrofer. Beslutsstödssystemet ska vidare kunna bidra till en god lägesbild vid extraordinära händelser och kris- hantering. Systemet innehåller flera olika sammankopplade databaser, där det går att få fram information om erfarenheter från tidigare olyckor eller om genomförda försök. På samma sätt går det att få 15TP PT Viktigt meddelande till allmänheten beskrivningar över resurser nationellt. Den nationella resursdata- basen innehåller även annan information som t.ex. om experter, avancerad materiel och utrustning. Systemet innehåller via biblio- tekssystemet fakta från nationella och internationella forsknings- och utvecklingsprojekt samt brandutredningar, riskanalyser av betydelse för utvecklingen inom området skydd mot olyckor och krishantering. Manualer och utbildningslitteratur för flertalet delar av området och övningsunderlag är en ökande del, där de nationella och internationella nätverken spelar en allt viktigare roll. Till systemet finns även en verktygslåda med beräkningsverktyg för kemikaliespridning i mark och luft, risker för kemiska reaktioner, system för bedömning av resursbehov vid kemikalieolycka, släck- medelsberäkning för skumsläckning, cisternbrandsläckning och riskområdesberäkning. Vidare innehåller systemet ledningsmoduler för ledning och uppföljning av räddningsinsatser (LUPP), vars primära syftet är att tillhandahålla ett verktyg för noggrann dokumentation av lägesbild och händelseförlopp före, under och efter en räddningsinsats. Systemet innehåller även en riskhanteringsplattform Riskera som är ett GIS-verktyg för riskhantering. RIB-systemet används av samtliga kommunala räddnings- tjänster och andra kommunala förvaltningar, ett flertal polis- myndigheter , , industrier och transportföretag samt flera organisationer i våra granländer är ytterliga exempel på användare. Planerings- och beslutsstödssystem RIB utvecklas vidare i samverkan med andra länder genom ett EU-finansierat projektet (PREVIEW). SRV har en vakthavande tjänsteman som kan nås och som utgör en första kontaktpunkten mellan verket och olika operativa räddningstjänstorganisationer vid en olycka eller andra händelser inom SRV:s verksamhetsområde nationellt och inom ramen för EU:s gemenskapsmekanism. SRV ger bidrag till kommunerna för ledningsplatser för räddnings- tjänstens behov för svåra påfrestningar och höjd beredskap. Detta bidrag avser i allt väsentligt kommunikationssystem i form av tek- nisk infrastruktur. De radiokommunikationssystem som tidigare använts har varit analoga tekniska system. tionssystemet som håller på att införas är ett digitalt radio- system som kan anslutas till den befintliga tekniska infrastruk- turen. Inom ramen för sitt uppdrag svarar SRV för bl.a. samord- ning av stödet till de kommunala räddningstjänsterna vid införande av . SRV har även på uppdrag av KBM tecknat ramavtal för mobilstationer för RAKEL-systemet. Upphandlingen genomfördes i samarbete med representanter från , Kust- bevakningen, ambulans och akutsjukvården, räddnings- tjänst, Kommuner och Landsting samt KBM. Avtalen kan nyttjas av statliga myndigheter, landstingen och de kommuner som deltagit i upphandlingen. SRV förvaltar och uppdaterar ramavtalen. Tillsammans med de kommunala räddningstjänster, som har för avsikt att ansluta sig till och som önskar stöd av SRV, genomför SRV sambandsanalyser. SRV bedriver även viss annan verksamhet kopplad till , såsom t.ex. Gemensam jour/beredskap (SAMBRUK) och utvecklingen av stödet till fram- skjutna enheter. Trots införandet av kommer de analoga systemen att leva vidare i framöver, åtminstone fram till att RAKEL-systemet är utbyggt över hela landet. Även i de kom- muner som inte kommer att få , eller har delar av sin yta som inte kommer att täckas av RAKEL-infrastruktur (främst fjäll- världen), finns fortsättningsvis behov av teknisk rådgivning och stöd för val av kommunikationslösningar, exempelvis analog radio eller satellitkommunikation för att täcka nödvändiga kommunika- tionsbehov. Även radiolösningar för att kommunicera med polisens fjällradiosystem måste finnas i dessa kommuner. SRV äger vissa radioutrustningar och applikationer, såsom t.ex. Crossbasrelä, Opera och B96. Dessa system ingår som beståndsdelar i de analoga näten och kommer att behöva vårdas, underhållas och uppdateras ytterligare . Därutöver finns det internationella nödalarmeringssystemet COSPAS-SARSAT vilket varit i operationell drift . COSPAS (Rymdbaserat system för att söka efter nöd- ställda farkoster) är ett ryskt system och SARSAT-systemet (Search And Rescue Satellite-Aided Trackning) har framtagits gemensamt av , och . Det avtal som ingått reglerar vissa förhållanden, såsom typprovning, kontroll av utrustning, upprättande av register, utbyte av nödmeddelande mm. Syftet med systemet är att effektivisera räddningstjänst genom att den nödställdes identitet och position kan fastsällas och att fler människoliv härigenom kan räddas. SRV är enligt regeringens beslut, sammanhållande för svenska myndigheter och ordförande i den svenska styrgruppen. Kostnaderna för verksamheten avseende RIB systemet uppgick till ca 8,5 mnkr, varav drygt 5,7 mnkr finansierades från anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor och drygt 2,8 mnkr från anslaget 7:5 Krisberedskap. Det totala antalet årsarbetskrafter knutna till denna verksamhet uppgick till 12. Kostna- derna för Seatrack Webb är 200 tkr för SRV. För arbetet med varningssystem för allmänheten uppgick kostnaden till totalt . Av dessa finansierades från anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Resterande andel finansierades av anslag 7:5 Krisberedskap. Det totala antalet årsarbetskrafter knutna till denna verksamhet uppgick till 6. Kostnaden för arbete med radiokommunikationssystem uppgick till ca 5,4 mnkr och finansieras från anslaget 7:5 Kris- beredskap. Det totala antalet årsarbetskrafter knutna till denna verksamhet uppgick till 3,5. 4.4.3Nationella förstärkningsresurser för räddningstjänst SRV har uppgiften att utveckla, anskaffa och underhålla förstärk- ningsresurser för räddningstjänst och sanering. SRV har anskaffat resurser för att stärka den nationella förmågan både för höjd bered- skap och för fredstida mer omfattande olyckor, vilka behandlas nedan. Utöver dessa har SRV resurser för internationella insatser, se vidare avsnitt 4.10. Räddningstjänstmateriel för höjd beredskap (Ruhb materiel) Den räddningstjänstmateriel som anskaffats för att stärka beredskap att motstå väpnat angrepp är placerad hos kommunerna, som har möjlighet att nyttja den enligt avtal. Exem- pel på sådan materiel är motorsprutor, kommunikationsutrustning, brandslangar, elverk och viss mätutrustning. Materielen admini- streras av SRV. Det har denna materielhantering reducerats i omfattning som en följd av förändrade planeringsförutsättningar. pågår en översyn och analys av materielen i syfte att bedöma i vilken utsträckning som räddningstjänstmateriel anskaf- fade för höjd beredskap är användbar som förstärkningsresurs för svåra påfrestningar. Andningsskydd (för höjd beredskap) beslutade att hela befolkning ska ha till- gång till andningsskydd. SRV (tidigare ) fick i uppdrag att genomföra beslutet. Det finns ca 7,6 miljoner andningsskydd lagrade hos kommunerna, vilka ansvarar för för- , underhåll och redovisning av skydden. Andningsskydden är primärt avsedda att delas ut vid höjd beredskap eller krig. De kan även användas som flyktmask vid händelser med farliga ämnen. SRV har materiel i en central materielresurs, vilken består dels av övertalig äldre civilförsvarsmateriel, dels av materiel överförd från Försvarsmakten. Nyleveranser av övertalig materiel från Försvars- makten består i huvudsak av tält, fordon, entreprenadmaskiner, broar och elverk. Materielen är gemensam för den nationella och internationella beredskapen och kommer att minska allt eftersom den förbrukas. Viss materiel såsom tält och filtar är på väg att ta slut. Om och i vilken omfattning som den centrala materielresursen kommer att finnas kvar är inte klart. SRV genomför en översyn för att anpassa resurserna efter dagens för- utsättningar. Nationella depåer med materiel som kan förstärka kommunernas resurser för vissa typer av händelser hanteras av SRV. Depåer finns för händelser som avser skogsbränder, översvämningar, oljepåslag och kemikalieolyckor. Nationella resurser har byggts upp efter en ökad och förändrad hotbild och utifrån erfarenheter av större hän- delser nationellt och internationellt. De nationella resurserna utgör en förstärkning till lokala och regionala resurser i samhället. I depån för kemikalieberedskap ingår de resurser som ställer till förfogande till andra länder enligt FN:s konvention om förbud mot kemiska vapen. SRV har en depå för person- och materielsanering kopplat till farliga ämnen som avser stridsmedel. Utrustningen finns utplacerad hos räddningstjänsten i 35 kommuner. pågår en översyn av behov, användning och placering av denna materiel. Därutöver finns även viss materiel som används för att indikera farliga ämnen. Kostnaderna för räddningstjänstmateriel under höjd beredskap, den centrala materiel resursen samt nationella depåer för över- svämning och skogsbrand och kemikalier uppgick till . Av dessa finansierades ca 19TPF16FPT mnkr från anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor och ca från anslaget 7:5 Krisberedskap. Det totala antalet årsarbetskrafter uppgick till 14TPF17FPT. SRV bedriver inte forskning inom ramen för sin verksamhet, där- emot finansieras forskning. Syftet med denna forskning är att den långsiktigt och systematiskt öka kunskapen om risker och utveckla säkerhetsarbete så att samhällets skydd mot olyckor blir så effek- tivt som möjligt. Verket har ett fyraårigt forskningsprogram som gäller för perioden –2010. Programmet har arbetats fram utifrån myndighetens 16TP PT Av dessa kostnader ingår för olja och för kemikalier som är en delmängd av det som anges under avsnitt beredskap för farliga ämnen. 17TP PT I dessa 14 avser 1,5 hantering av olja och kem som även ingår i de årsarbetskrafter som anges för beredskap för farliga ämnen. långsiktiga bedömning av kunskapsbehovet där fyra områden har identifierats som särskilt viktiga; övergripande säkerhetsfrågor, olycks- och skadeförebyggande verksamhet, skadebegränsande verksamhet samt internationellt arbete. Inom ramen för programmet sker en öppen utlysning av forskningsmedel (/år), där inkomna ansökningar bereds och beslutas enligt fastställda rutiner. Den vetenskapliga bedöm- ningen sker utifrån en fastställd modell och bedömningskriterier. SRV har för detta ändamål knutit till sig ett vetenskapligt råd. Rådet stödjer bl.a. myndigheten med att granska ansökningar om forskningsmedel och samt i bedömningen av forskningsrapporter. SRV har inte olika temautlysningar, men har för avsikt att starta upp en sådan verksamhet. Sådana utlysningar avses framöver ligga till grund för finansiering av större ramprojekt. Även miljö- och programstöd lämnas till olika forskningsmiljöer. Miljöstöd lämnas till tre forskningsmiljöer; en professur inom området risk- hantering vid , en adjungerad professur inom brandteknik med särskild inriktning på ledning vid och en adjungerad professur vid socialmedicin vid Karo- linska institutet. Miljöstödet uppgår sammanlagt till ca år- ligen. Därutöver lämnar SRV ca 1,6 mnkr i ekonomisk stöd till Styrelsen för svensk brandforskning (BRANDFORSK) för forskning inom brandområdet. Det finns inte reglerat hur stor summa som ska satsas på forskning utan detta beslutas av myndigheten. Totalt kostar forskningsverksamheten ca . Av detta går ca till forskningsprojekt, till miljöstöd och 1,6 till forsknings- och utvecklingsprogrammet vid BRANDFORSK. Därtill kommer kostnader för administration om ca 2,25 mnkr. Inom SRV arbetar motsvarande 4,5 årsarbetskrafter med frågor rörande forskningssamordning. Verksamheten finansieras från an- slaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Allmänt om risk- och säkerhetsutbildning och och säkerhetsutbildning SRV bedriver genom och säkerhetsutbildning utbildning för kommuner och statliga myndigheter inom området skydd mot olyckor. Med start ersattes den tidigare långa grundutbildningen för heltidsanställda brandmän med en 2-årig studiemedelsberättigande utbildning. Den nya utbild- ningen leder fram till examen i säkerhets- och räddningsarbete. Utbildningen innebär en väsentlig breddning av utbildningsmålen, bl.a. avseende förebyggande verksamhet och krishantering. I och med lagen om skydd mot olyckor gjordes också en grundläggande förändring i statens styrning av utbildningskraven. Kommunerna ansvarar numera för att personalen genom utbildning och erfaren- het har den kompetens som krävs för att den verksamheten som bedrivs kan tillförsäkra allmänheten en tillfredsställande säkerhet. Endast för räddningsledare och för brandskyddskontrollanter inom sotningsväsendet finns numera reglerade utbildningskrav. SRV bedriver även avgiftsfinansierad vidare- och uppdragsutbildning med anknytning till sina uppgifter. SRV har i enlighet med myndighetens instruktion i uppdrag att bedriva utbildning som ska tillgodose kompetens hos kommuner och statliga myndigheter för att kunna utföra uppgifter som anges i lagen om skydd mot olyckor. I förordningen om utbildning i skydd mot olyckor regleras förutsättningarna och villkoren för de utbild- ningar som genomförs med egentillträde och studiemedel. Enligt sin instruktion ska SRV tillhandahålla risk- och säkerhets- utbildning som tillgodoser behov av kompetens hos kommuner, landsting och statliga myndigheter samt hos organisationer och företag för att kunna hantera störningar i samhällsviktig verksam- het. Vidare ska SRV bedriva fortbildning för räddningstjänstområ- det och annan utbildning med anknytning till myndighetens upp- gifter. SRV genomför denna utbildning vid och säker- hetsutbildning, som har en särskild ställning inom myndigheten med en av regeringen utsedd styrelse med begränsat ansvar. Utbildningsverksamheten har genomgått stora förändringar. Utbildning av civilpliktiga påbörjades och ökade kraftigt för att därefter reduceras successivt och upphöra helt 2005. Kraftiga rationaliseringar av utbildnings- verksamheten har genomförts , vilket lett till att personalstyrkan har minskat från 600 till nuvarande 358 årsarbets- krafter. SRV tillhandahåller utbildningen via fyra skolor lokali- serade till Revinge, , och . Utbildningsverksamheten sker integrerat med SRV:s övriga verksamhet och resultat från utvecklingsverksamhet respektive forskning omsätts i utbildningarna. Vid de fyra skolorna genom- förs både grund- och vidareutbildning. Till grundutbildningen räk- nas den 2-åriga utbildningen i skydd mot olyckor, utbildning i räddningsinsats och utbildning för skorstensfejare. Vidareutbild- ningssystemet omfattar olika räddningsledarutbildningar, syste- matiskt säkerhetsarbete, tillsyn och olycksförebyggande arbete samt utbildning för skorstensfejartekniker samt ett påbyggnadsår för brandingenjörer. Kurser inom vidareutbildningssystemet ger kompetens att arbeta som räddningsledare och med tillsyn och olycksförebyggande verksamhet samt arbete med kommunala handlingsprogram. 2006 genomförde SRV inom området skydd mot olyckor (inklusive tjänsteexport), exklusive utbildningen av civil- pliktiga, utbildning som omfattade närmare 2 600 olika kurser, vil- ket motsvarar . Det var knappt 12 000 elever som genomgick dessa utbildningar Tabell 4.1 Utbildning 2003 2006 Av den utbildning som genomfördes fördelar sig utbildningsdagarna som redovisas nedan avseende de olika utbild- ningarna. Tabell 4.2 Utbildning 2006 PT Varav lärande i arbetslivet . PT Varav lärande i arbetslivet , en kurs avser handledarutbildning. PT Varav lärande i arbetslivet , en kurs avslutades . Därutöver har SRV utfört ett stort antal mindre kurser regionalt de fyra olika skolorna inom området skydd mot olyckor. Den utbild- ning som sker inom ramen för den internationella verksamheten redovisas under avsnitt 4.4.7 nedan. Nedan redovisas kostnaderna (exklusive civilpliktsutbildningen) för utbildning m.m. vid och säkerhetsutbildning (CRS) 2006. Kostnaderna inkluderar over- head samt kostnader för ledningsstöd för verksamheten vid cent- rumet i , dock ej kostnader för konferens- och internat- tjänster. FPT för utbildning m.m. vid CRS 2003 2006 Kostnader (tkr) 21TP PT Kostnaderna för grund- och vidareutbildning omfattar även lärande i arbetslivet, dvs. Interna uppdrag avser förutom genomförd utbildning, t.ex. internationellutbildning och högre räddningstjänstkurs, även medverkan i olika uppdrag från sakavdelningarna vid SRV. Exempel på utbildningar är internationell utbildning, kärnenergiutbildning, HRK m.m. Uppdragsutbildningen i skydd mot olyckor för brandförsvar genererade 2005 intäkter motsvarande 5,6 mnkr och 4,6 mnkr 2006. Motsvarande utbildning genomfördes åt flygflottiljen F4 i och innebar en intäkt på 1,8 mnkr. Tjänsteexport avser endast kostnader för CRS. Övriga kostnader för SRV:s tjänsteexport ingår således inte. 22TP PT Grundutbildningen finansieras via anslag. 23TP PT Grundutbildningen finansieras via anslag. 24TP PT Fort- och uppdragsutbildning finansieras via avgifter. 25TP PT Tjänsteexporten finansieras via avgifter. 26TP PT Kostnaderna avser alla interna uppdrag exklusive civilpliktsutbildningen. Kostnaderna för all utbildning inom området skydd mot olyckor uppgick således till närmare , varav 262 finan- sierades över anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Till SRV:s skolor finns en intäktsfinansierad internatverksamhet. Kostnaderna för denna uppgick till 40,5 mnkr. Resultatet 2006 var -3,, med ett balanserat resultat på -21,. stödjer regionala räddningstjänstövningar och medverkar i nationella övningar som arrangeras av Försvarsmakten och/eller KBM samt i övningar internationellt inom ramen för samverkan med EU, FN, NATO/PFP och Barents Rådet samt nordiska samarbetet. Övningar ingår även som ett sätt att hålla sär- skilda organisationer för specifika områden uppdaterade på sina uppgifter, såsom för beredskap för olja och kemikalier. Kostnaderna för övningarna uppgick till 2,5 mnkr och finansierades med medel från anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Kostnaderna varierar dock år . genomfördes ingen övning för OPCW och NATO/PFP. Kostnader för övningar för NATO/PFP uppgår normalt till 1,5 mnkr och för OPCW till . Dessa övningar finansieras med medel från anslag 7:5 Krisberedskap. Därutöver genomförs en omfattande övning inom ramen för Barents rådets verksamhet (Barents rescue). Även den sistnämnda övningen brukar finansieras med medel från anslag 7:5 Krisberedskap. Antalet årsarbetskrafter som arbetar med övningar uppgår i snitt till ca 3. Syftet med SRV:s tjänsteexport är bl.a. att öka kompetensen i andra länder och därmed minska antalet olyckor samt begränsa konse- kvenserna av inträffade olyckor genom kunskapsöverföring. Mål- grupperna är i första hand europeiska räddningstjänster och rädd- ningsorganisationer. Tjänstexporten sker med stöd av det bemyn- digande som finns angivet i SRV:s instruktion 10 § och på de vill- kor som anges i tjänsteexportförordningen. Verkets tjänsteexport har som huvudsaklig inriktning att erbjuda utbildning vid myndighetens fyra skolor till andra länder. SRV erbjuder även tjänsteexport i form av ren kunskapsöverföring och stöd till utveckling av verksamheter i andra länder. har denna verksamhet emellertid varit av mindre omfattning. rörde det sig . Avtal finns bl.a. med kunder i och . Den största volymen av upp- drag rör utnyttjande av svenska övningsfält samt utbildning och övning med övertändningscontainer. Inom ramen för tjänste- exporten genomförde SRV 65 olika kurser , i vilka drygt 1 500 elever deltog. Intäkterna för denna verksamhet uppgick till 18,1 mnkr. Resultatet var 1,2 mnkr och det balanserade resul- tatet uppgick till 2,2 mnkr. Tjänsteexporten bedrivs som ett eget resultatområde och intäkterna redovisas vid sidan om anslagsredo- visningen. 4.8Internationell verksamhet inom området skydd mot olyckor Stöd till personer med hemvist i vid katastrofer utomlands SRV fick i uppdrag att förbereda att på mycket kort varsel kunna stödja i dess konsulära uppdrag att bistå personer med hemvist i i nöd utomlands. Stödet består framförallt i att SRV har en stödstyrka som kan skickas ut för att bistå på områden som exempelvis etablering av en samord- ningsstab för att stödja rekognoscering av hjälpbehovet, insats- planering och samordning av den svenska hjälpen. Vidare kan myn- digheten stödja med att etablera ett centralt såväl som lokala informationscenter för informationsinhämtning och informations- spridning samt ge initialt krisstöd och sjukvård. Stödstyrkan består av personal från flera myndigheter samt . Bered- skapen finansieras över anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor medan insatserna finansieras över anslag 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet. Förmåga att ta emot internationell hjälp Det finns ett antal internationella samarbeten med syfte att under- lätta begäran om bistånd mellan länder. Överenskommelserna har olika former (avtal, memorandum of understanding, osv.). Dessa faller också under olika organisationer och sammanslutningar, såsom FN, EU, olika regionala sammanslutningar och överens- kommelser mellan en eller flera stater. Förutom de generella sam- arbeten som finns för katastrofsituationer finns vissa specifika samarbeten för ömsesidigt bistånd, exempelvis inom hälso- och sjukvård, miljöräddningstjänst till sjöss, radioaktiva ämnen eller analys av farliga ämnen. Många avtal är dock i praktiken inte aktiva som mekanism för att utbyta hjälp. Dessa samarbeten bygger på att det i varje medlemsland finns en kontaktpunkt som har ett mandat att begära såväl som lämna hjälp. Inom vissa sektorer finns sektorsmyndigheter som är berörda av dessa avtal och ansvarar även för dessa avtals hantering och för resurser som kan ställas till förfogande enligt avtalen. Inom EU finns en generell överenskommelse om att bistå varandra vid olyckor och andra händelser genom gemenskapsmekanismen. SRV är svensk kontaktpunkt gentemot gemenskapsmekanismen. Meka- nismen ger medlemsländerna möjlighet att lämna och få hjälp vid olika större olyckor. Inom NATO finns ett liknande samarbete (EADRCC). SRV är svensk kontaktpunkt för dessa sam- arbeten, liksom för motsvarande samarbete inom FN (UN- OCHA). Som en del i samarbetet mellan de nordiska länderna finns vilket reglerar samarbete över landsgränser vid olycka eller risk för olycka, vilket syftar till att förhindra eller begränsa skador på människor, egendom och miljö. SRV och KBM har i uppdrag att se över hur den svenska förmågan att ta emot bistånd från andra länder kan förbättras. Verksamhetsområdet skydd mot olyckor omfattar de internatio- nella räddningsinsatser som inte bedrivs inom ramen för bistånds- politiken, med andra ord i länder som av inte har klassats som mottagare av internationellt bistånd.