sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — Procentregeln kom därför att bli den enda regeln för beräkning av semesterlön semesterlag. Hur procentsatsen beräknades har dock varit föremål för många överväganden innan lagen trädde i kraft och förtjänar en närmare beskrivning. Uppdraget och dess redovisning Sammalöneregeln försvann ur semesterlagstiftningen när den nuvarande lagen infördes. Procentregeln infördes och motsvarades i äldre semesterlagar av en regel om genomsnittlig dagsinkomst. Att genomsnittsberäkningen övergavs till förmån för procentregeln hänger samman med de arbetstidsförkortningar som ägde rum . Koncentrationen av veckoarbetstiden fick med beräkningen av genomsnittslönen till konsekvens att lönen för varje semesterdag automatiskt höjdes och därigenom även lönen under hela semestern. (Semesterlagen utgick från sexdagarsvecka.) En sådan ordning framstod som mindre lämplig och semesterkommitté fick i uppdrag att lösa frågan på ett sådant sätt semesterlönens storlek blev beroende av arbets- tagarens egen arbetsinsats men oberoende av hur arbets- tiden förlagts i det enskilda fallet. Resultatet blev att kommittén föreslog ett system med lön för hela semestertiden i viss procent av arbetsförtjänsten under kvalifikationsåret. Procentsatsen borde enligt kommittén bestämmas med utgångspunkt från semester- dagarnas andel i årets vardagar, omkring 300, vilket ledde till . Eftersom semestertid kvalificerade för semester och arbetstagaren förutsattes förvärva 4 veckors semester genom 48 veckors arbete, ansåg kommittén att procentsatsen borde sättas högre än . Härigenom behövde man inte ta hänsyn till redan tidigare utbetald semesterlön. Kommitténs majoritet föreslog procentsatsen 8½, medan en reservant förordade . Departementschefen (prop. 1963:68 s 59) anförde bl.a. att jämförelser bör göras mellan procentlönemetoden och reglerna för de vecko- och månadsavlönade. De sistnämnda riskerar inte att få sin semesterlön sänkt på grund av några enstaka dagars icke semesterkvalificerande frånvaro under kvalifikationsåret. Dessutom får de sin semesterlön beräknad på det löpande årets inkomster och inte, såsom i allmänhet de tim- och ackordsavlönade, på det sist förflutna årets. Då stigande löner får antas vara det normala måste denna skillnad anses ställa de tim- och ackordsavlönade i viss mån ogynnsamt. Å andra sidan är sistnämnda grupp bättre ställd än de vecko- och månadsavlönade i det att viss del av eventuell övertids- ersättning inräknas i underlaget för semesterlöneberäkningen. Departementschefen tog ställning för reservanten i kommittén med följande motivering. Uppdraget och dess redovisning För att olika kategorier av arbetstagare i möjligaste mån ska bli likställda och principen om bibehållen lön under semestern så lång det går bli förverkligad, bör enligt min mening procentsatsen sättas något högre än kommittén gjort. Jag har stannat för 9 som det procenttal, vilket närmast uppfyller de angivna syftemålen. semesterkommitté föreslog fem veckors semester baserat på fem dagars arbetsvecka. Kommittén konstaterade att höjningen av procentsatsen med 0,5 från under departements- behandlingen av semesterkommittés förslag kompenserar en ökning av lönen med under semesteråret. Beträffande frågan hur procentsatsen för femveckors semester ska fastställas resonerade kommittén på följande vis. Utgår man från att semesterlönen ska tjänas in under 47 veckors anställning, får man procenttalet 10,64. Då förutsätts att lönen är under intjänandeåret. Någon hänsyn har då inte tagits till enstaka oavlönade frånvarodagar eller till lönehöjning fram till semestertillfället. Genom att intjänandeåret kommer att omfatta , kommer dock löneökningarna under den tiden att automatiskt ge utslag på semesterlönen. Enligt kommittén ger en direkt översättning av 9 procent-regeln till fem veckors semester talet . Med hjälp av regeln lag om höjning för semesterdag över- stigande får man talet . Detta tal ligger dock i överkant eftersom redan talet 0,4 var avrundat uppåt. Kommittén föreslog att procenttalet för fem veckors semester skulle fastställas till 12. Hänsyn togs då till att semesterlönen inte ska räknas in i inkomstunderlaget. Vidare gjordes en viss höjning för att största möjliga rättvisa ska uppnås vid en jämförelse med sammalöneregeln. En månadsavlönad får ju alltid ut sin aktuella lön . Dessutom kommer inte enstaka oavlönade frånvarodagar att ge utslag i semesterlönen enligt sammalöneregeln. Även om semesterårets löneökning delvis kommer att påverka semesterlönen vid tillämpning av procentregeln på grund av att intjänandeåret har flyttats fram, bör ett påslag göras för att man ska komma den aktuella lönen under semestern så nära som möjligt. Med en viss avrundning fann kommittén att var ett väl avvägt tal. Departementschefen (prop. 1976/77:90 s 120) konstaterade – i likhet med åtskilliga remissinstanser – att kommitténs föreslagna är högre än en ren uppräkning av . Departe- mentschefen fann dock motiverat bl.a. för valet av att Uppdraget och dess redovisning komma den aktuella lönen så nära som möjligt och att genom avrundning komma fram till ett lätthanterligt tal. Han tillade för egen del att han såg det som en fördel att det valda procenttalet medför en viss, låt vara begränsad, förstärkning av den lön som utgår under semesterledigheten. Som har framgått av ovanstående redovisning har utgångspunkten vid fastställandet av procenttalet 12 i första hand varit att semester- lönen ska motsvara arbetstagarens aktuella lön, d.v.s. ge samma resultat som om sammalöneregeln tillämpats. Eftersom procent- talet rundats av uppåt 1963 och 1977 har resultatet blivit att procentregeln ger mer än sammalöneregeln. Detta har inneburit att parterna i de kollektivavtal som föreskriver sammalöneregeln har kommit överens om att semesterlönen utgörs av den ordinarie lönen plus ett tillägg. Sedan den nuvarande semesterlagen har trätt i kraft har den setts över, men förslagen har inte lett till mer än marginella ändringar av lagen. semesterkommitté redogjorde i betänkandet, SOU 1988:54, Om semester för ett antal förslag från arbets- marknadens parter om ändringar i semesterlagen. Utredningen diskuterade bland annat semesterledighetens beräkning, eftersom parterna ansåg att det inte var möjligt att tillämpa lagen på arbets- tagare med oregelbunden förläggning av arbetstiden. Även semesterlönens beräkning utreddes. Reglerna ansågs onödigt komplicerade, särskilt när det gäller beräkningen vid semesterlöne- grundande frånvaro och semesterlön för sparad semester. Reglerna om semesterlönegrundande frånvaro ansågs också alltför komplicerade i sig. semesterkommitté kunde dock inte enas om några ändringsförslag. Utredningen om ledighetslagstiftningen föreslog i sitt betänkande SOU 1994:41 Ledighetslagstiftningen – en översyn ett antal förslag i syfte att förenkla hanteringen av ledighetslagstiftningen för de små företagen. Utredningen föreslog att sjukdomsfallen och Uppdraget och dess redovisning arbetsskadefallen skulle behandlas lika. Detta ledde dock inte till någon lagändring. Det gjorde däremot det föreslag angående en ändring när det gäller semesterlönegrundande frånvaro, som utred- ningen lade fram. Då gällde regeln att intjänande av semester under frånvaro på grund av sjukdom upphör om frånvaron pågått under två hela intjänandeår, om inte arbetstagaren träder i tjänst i minst . Ändringen innebar att en arbetstagare måste träda i tjänst i minst för att en ny tvåårsperiod ska börja löpa. Detta hade redan tidigare framförts.TPF1FPT Utredningen förslog också att ledighet på grund av all utbildning skulle upphöra att berättiga till intjänande av semester eftersom detta medförde både kostnader och administrativa problem för arbetsgivarna. Detta förslag genom- fördes inte. föreslog småföretagardelegationenTPF2FPT att det skulle tillsättas en utredning för att förenkla vissa regler i semesterlagen. Särskilt framhölls att beräkningen av semesterlön och semester- lönegrundande frånvaro borde ses över. Någon utredare tillsattes emellertid inte. tillsattes utredningen för nya arbetstids- och semesterregler (Knas). Utredningen presenterade i sitt betänkande SOU 2003:54 Semesterlagen och övriga ledig- hetslagar – översyn och förenklingar förslag som inriktades på att förenkla semesterlagen. 1.6.1Närmare om Knas förslag Knas utredde bland annat om kostnader för semester som tjänas in under frånvaro skulle överföras till staten, men kom till slutsatsen att detta inte vore lämpligt. Inte heller valde utredningen att föreslå en förändring av den gällande ordningen att betald semester ska intjänas innan den kan läggas ut. Knas förslag utgick ifrån att regel- systemet i princip skulle behållas. De förändringar och förenklingar som föreslogs innebar endast mindre förändringar inom ramen för detta. Ändå presenterades en helt ny semesterlag med syftet att semesterlagen skulle bli mindre administrativt betungande och enklare, både när det gäller lagens systematik och innehåll. Beträffande det materiella innehållet föreslog Knas främst 1TP PT Årsarbetstid – ny lag om arbetstid och semester, 1992:27. 2TP PT Förslagskatalog. Småföretagardelegationens rapport nr 7, SOU 1998:94. Uppdraget och dess redovisning ändringar som rörde semesterlönens beräkning och semesterlöne- grundande frånvaro. I korthet föreslogs följande förändringar rörande semester- lönens beräkning: Ingen semesterlön, inte heller semesterlön för sparad semester, inräknas i beräkningsunderlaget. Den särskilda semesterlöneberäkningen för sparad semester slopas. Den särskilda semesterlönen för okontrollerade arbetstagare avskaffas, istället ska lagens vanliga regler tillämpas på dessa arbetstagare. För okontrollerade arbetstagare föreslås att vissa bestämmelser i semesterlagen blir dispositiva för att hänsyn ska kunna tas till de särskilda förhållanden som gäller för dessa arbetstagare. Undantaget från rätt till semester för arbetstagare som utför arbete i hemmet tas bort. Skillnaden i beräkning av semesterlön och semesterersättning för arbetstagare med fri kost slopas. Arbetstagare ska ha rätt till kostersättning endast för semesterdagarna vid beräkning av både semesterlön och semesterledighet. När det gäller semesterlönegrundande frånvaro föreslogs följande ändringar: Frånvarokategorierna i 17 § semesterlagen bibehålls men en gemensam gräns införs för alla kategorier utom för arbetsskada. I de inräknas som både frånvaro på heltid och deltid. Regeln om intjänande av semester under frånvaro som beror på civilplikt avskaffas. Den längsta tid under vilken frånvaro ger rätt till semester- intjänande föreslogs vara ett istället för två intjänandeår. Gränsen föreslogs gälla för all frånvaro. I beräkningen av perioden inräknas frånvaro på heltid när det gäller frånvaro på grund av sjukdom eller arbetsskada. För annan semesterlönegrundande frånvaro inräknas både frånvaro på hel- och deltid. 2.1Hur betalda semesterdagar tjänas in Vårt förslag innebär att beräkningen av antalet betalda semester- dagar i princip överensstämmer med vad som gäller enligt nuvarande semesterlag. En ny regel, sammalöneregeln, införs för beräkning av semesterlön. Den nuvarande procentregeln behålles i semesterlagen men ges en enklare utformning. Syftet med införandet av sammalöneregeln är att den ska kunna tillämpas i de allra flesta fall när semesterlönen ska bestämmas för arbetstagare med fast lön. För arbetstagare med rörlig lön eller timlön ska procentregeln i stället tillämpas. Procent- regeln ska också tillämpas om arbetstagaren regelbundet har både fast och rörlig lön och den rörliga delen utgör en betydande del. Detsamma gäller om arbetstagaren på visst sätt har ändrat arbets- tidsomfattning eller har haft frånvaro som inte är semesterlöne- grundande. En arbetsgivare kan också välja att i stället tillämpa procentregeln, även om arbetstagaren är avlönad på sådant sätt att sammalöneregeln i och för sig skulle kunna tillämpas. Sammalöneregeln innebär att arbetstagarens fasta lön samt fasta lönetillägg utgår även under av semestern. Härtill kommer ett semestertillägg för att semesterlönen ska motsvara den storlek som semesterlönen får vid en tillämpning av procentregeln. Rörliga lönedelar ersätts av den sammanlagda rörliga lönedelen under semesteråret. Semesterlönen för sådana rörliga lönedelar utbetalas senast efter att semesteråret avslutats. Om sammalöneregeln inte ska tillämpas beräknas semesterlönen enligt procentregeln. Regeln är i huvudsak densamma som . Beräkningen av inkomst under frånvaro har dock förenklats och ingen semesterlön, vare sig för sparad eller ordinarie semester, ingår längre i beräkningsunderlaget. Därtill avskaffas den särskilda beräkningen av semesterlön för sparad semester. Sådan semesterlön beräknas i stället på samma sätt som för ordinarie semester. Detsamma gäller skillnaden i beräkning av kostnadsersättningen för arbetstagare med fri kost när det gäller semesterlön och semesterersättning. Ersättning utgår endast för de faktiska semesterdagarna då förmånen inte kan utnyttjas vilket innebär att förmånen behandlas lika vid fastställandet av både semesterlön och semesterersättning. 2.2.2Sammalöneregeln blir huvudregel för arbetstagare med fast lön Sammalöneregeln görs till huvudregel för beräkning av semesterlön för arbetstagare med fast lön. Regeln innebär att den fasta lönen samt fasta lönetillägg utgår under semestern på samma sätt som när arbetstagaren arbetar. Ett semestertillägg betalas för att semesterlönens storlek ska motsvara den som utgår vid en beräkning enligt procentregeln. Semesterlönen för rörliga lönedelar utgår av summan av dessa under semesteråret. Denna semesterlön utbetalas senast efter semesterårets utgång. För arbetstagare som avlönas med rörlig lön eller som regel- bundet har fast lön med tillägg av rörliga lönedelar som uppgår till en betydande del av den sammanlagda lönen tillämpas procentregeln. Sammalöneregeln föreslås vara huvudregeln för beräkning av semesterlön. Regeln bygger på att arbetstagaren under semestern ska ha minst samma ekonomiska standard som om han eller hon hade arbetat. En tillämpning av regeln förutsätter att en arbets- tagare har fast lön beräknad eller . Av den undersökning som utredningen har gjort, se vidare kapitel 6.2.2 framgår att arbetstagarna har fasta löner i en sådan omfattning att sammalöneregeln kan tillämpas i det stora flertalet fall. Bedömningen av om sammalöneregeln kan tillämpas eller inte ska göras vid semestertillfället. Har arbetstagaren fast lön när semestern läggs ut kan sammalöneregeln tillämpas, men inte om arbetstagaren strax före semestern övergått till att avlönas med rörlig lön. Semesterlönen beräknas enligt sammalöneregeln genom att arbetstagarens fasta lön och fasta lönetillägg vid semestertillfället utgår under ledigheten på samma sätt som om arbetstagaren hade arbetat. Till detta kommer ett semestertillägg på av månads- eller veckolönen per semesterdag. Tillägget beräknas på summan av den fasta lönen och eventuella fasta lönetillägg. Eftersom tillägget ska utgå per semesterdag multipliceras detta med antalet semesterdagar som läggs ut. Sammalöneregeln kan under vissa förutsättningar tillämpas även om arbetstagaren har både fast och rörlig lön eller har rörliga löne- tillägg. En arbetsgivare kan, även om sammalöneregeln är tillämplig, välja att i stället tillämpa procentregeln. Detta kan vara lämpligt för att undvika att behöva beräkna semesterlön på två sätt hos arbets- givare som t.ex. både har anställda med timlön och månadslön. Arbetsgivaren har genom detta också möjlighet att välja att tillämpa procentregeln om det råder osäkerhet om vilken beräkningsregel för semesterlön som ska tillämpas. Arbetstagare som regelbundet avlönas med både fast och rörlig lön Om arbetstagarens lön regelbundet både är fast och rörlig kan sammalöneregeln tillämpas under förutsättning att den rörliga lönen endast utgör en mindre del av den sammanlagda inkomsten. Det kan röra sig om arbetstagare som har fast lön med tillägg av prestationsberoende ersättning som t.ex. provision.TPF1FPT Beräknas semesterlönen i dessa fall enligt sammalöneregeln utgår under semesterledigheten den fasta lönen och semestertillägget som beräknats på denna. Semesterlönen för de rörliga lönedelarna 1TP PT Frågan vilken typ av prestationslön eller bonus som ska ge rätt till semesterförmåner finns definierat i praxis och doktrin. De förändringar som görs inom ramen för denna utredningen syftar inte till att påverka rättsläget i den delen. betalas på den sammanlagda summan av rörliga lönedelar under semesteråret. Utbetalningen av semesterlönen för de rörliga lönedelarna ska ske senast efter semesterårets utgång, dvs. Utgör den rörliga lönedelen en betydande del av den samman- lagda lönen ska emellertid procentregeln tillämpas. Skälet är att arbetstagaren annars inte skulle få samma ekonomiska standard under semesterledigheten som när han eller hon arbetar, eftersom semesterlönen för de rörliga lönedelarna utgår först efter semester- årets slut. Som tumregel kan sägas att procentregeln bör tillämpas om det uppskattas att den rörliga lönedelen kommer att överstiga av den sammanlagda lönen under semesteråret. En arbetstagare vars semesterlön beräknas enligt sammalöne- regeln och som regelbundet avlönas med fast lön och en mindre rörlig del, exempelvis provision, kommer därmed i princip att få lika mycket semesterlön som en arbetstagare vars semesterlön beräknas enligt procentregeln. Den enda skillnaden är att utbetal- ningen av semesterlönen för de rörliga lönedelar inte sker i sam- band med semestern utan vid semesterårets slut. Det är vanligt att arbetstagare som har fast lön även har vissa löne- tillägg till sin lön. Sådana lönetillägg kan vara fasta, dvs. utgå med samma belopp , eller rörliga. Sammalöneregeln tillämpas för arbetstagare som har fast vecko- eller månadslön och därtill fasta lönetillägg oavsett storlek, rörliga lönetillägg som inte utgår regelbundet oavsett storlek, t.ex. bonus som utbetalas en gång , regelbundet återkommande rörliga lönetillägg eller lönedelar så länge dessa inte utgör en betydande del av den sammanlagda lönen. Semesterlön beräknas även på lönetillägg. Hur detta går till varierar dock beroende på vilken typ av tillägg det handlar om. En arbetstagare som regelbundet får tillägg till sin lön i form av fasta lönetillägg får dessa utbetalda som vanligt även under sin semester. I lagtexten anges att den aktuella vecko- eller månads- lönen samt fasta lönetillägg ingår i den lön som ska betalas under semestern. På det sammanlagda beloppet beräknas sedan semester- tillägget. Fasta lönetillägg kan vara tjänstgöringstillägg, t.ex. vikariats- eller chefstillägg. Vissa lönetillägg är i och för sig av regelbunden karaktär men kan variera beroende på hur den aktuella kalendermånaden ser ut, t.ex. på hur många som infaller . Efter- som sådana tillägg varierar betraktas de som rörliga lönetillägg. Semesterlönen för rörliga lönetillägg som utgår regelbundet eller månad liksom andra rörliga lönedelar ska procent- beräknas. De rörliga lönedelarna summeras varpå semesterlönen om utbetalas på dessa. Rörliga lönetillägg kan vara t.ex. ersättning för övertid, obekväm arbetstid eller jour och beredskap. En arbetstagare har jour . Eftersom ersättningen varierar beroende på om allmänna helgdagar infaller utgår inte samma ersättningen . Jourersätt- ningen får därför betraktas som ett rörligt lönetillägg. summeras dessa varpå beräknas. Utgör de regelbundna rörliga lönetilläggen en betydande del, mer än , av vecko- eller månadslönen ska emellertid procentregeln tillämpas. Bedömningen huruvida den rörliga lönen utgör en betydande del ska göras när semestern läggs ut och mot bakgrund av hur fördelningen mellan fast och rörlig lön varit under semesteråret fram till semestertillfället. Rörliga lönetillägg som inte utgår regelbundet Rörliga lönedelar som inte regelbundet utges till arbetstagaren ska inte hindra en tillämpning av sammalöneregeln trots att beloppet som hänförs till den rörliga delen kan vara förhållandevis stort, dvs. I lagtexten har detta markerats genom att det anges att procentregeln ska tillämpas i det fall arbetstagares lön regelbundet utgörs av en fast och en rörlig lönedel. Skälet till detta är att rörliga lönetillägg som inte utgår regelbundet, inte är något som arbetstagaren normalt kan räkna med att få vid varje löneut- betalningstillfälle. Utgår under semestern den fasta lönen och semestertillägget beräknat enligt sammalöneregeln, och i slutet av semesteråret semesterlönen beräknad på den rörlig lönedelen, får arbetstagaren ändå under semestern en semesterlön som motsvarar den lön arbetstagaren normalt har att räkna med. Den vanligaste formen av sådana oregelbundna rörliga lönetillägg är bonus som relateras till arbetsinsatsen som utbetalas en gång . Arbetstagare som avlönas med i huvudsak rörlig lön Det är i vissa branscher vanligt att arbetstagare avlönas med provision, t.ex. i relation till viss försäljning, och en mindre del fast lön. Ett sådant löneavtal kan innebära att lönen en viss månad endast blir den fasta delen och en annan månad att den rörliga lönedelen vida överstiger den fasta lönedelen. I dessa fall ska procentregeln tillämpas. Om sammalöneregeln skulle tillämpas i dessa fall skulle effekten kunna bli att arbetstagaren får en jäm- förelsevis låg semesterlön utbetald i samband med semestern och resten i slutet av semesteråret, vilket innebär att arbetstagaren inte når upp till normal lönestandard under ledigheten. Exempel på beräkningar enligt sammalöneregeln Beräkningen av semesterlön enligt sammalöneregeln innebär således i normalfallet att arbetsgivaren endast behöver beräkna ett semestertillägg. Följande exempel kan illustrera detta: En arbetstagare har månadslön och inga lönetillägg. 1.Arbetsgivaren utbetalar månadslönen som vanligt och beräknar ett semestertillägg på månadslönen per semesterdag. Utbetal- ning av semesterlönen sker i samband med semestern. En arbetstagare har månadslön och ett fast lönetillägg . 1.Arbetsgivaren utbetalar månadslönen och det fasta lönetillägget som vanligt. Ett semestertillägg beräknas på månadslönen och det fasta tillägget. Semestertillägget utgår för de semesterdagar som läggs ut. En arbetstagare har veckolön och arbetar heltid och brukar få jour- ersättning utbetald . 1.Arbetsgivaren utbetalar veckolön som vanligt under semestern. Ett semestertillägg beräknas på veckolönen per semesterdag. Utbetalning av semesterlönen sker i samband med semestern. 2.Efter semesterårets slut summeras de rörliga lönedelarna, dvs. jourersättningen och eventuella andra rörliga ersättningar som utgått under semesteråret. På detta belopp utbetalas i semesterlön. En arbetstagare har månadslön och får en bonus. 1.Arbetsgivaren utbetalar månadslönen under semestern. Ett semestertillägg beräknas på månadslönen per semesterdag och utbetalas i samband med semestern. 2.Efter semesterårets slut summeras bonusen och andra eventuella rörliga lönetillägg. På den summan beräknas . För att kompensera för den skillnad som en beräkning av semester- lön enligt sammalöneregeln innebär jämfört med procentregeln utgår ett semestertillägg. Som tidigare nämnts innebär procent- regeln att arbetstagaren till viss del överkompenseras, se kapitel 1.5. Tilläggets storlek har beräknats till av månadslönen och av veckolönen per semesterdag. Beräkningen har skett med hänsyn till den överkompensation som procentregeln innebär samt till att arbetstagaren innan semestern läggs ut har erhållit en löneökning på 3,7 procent.TPF2FPT Löneökningens storlek åter- speglar den genomsnittliga löneökningen , se vidare kapitel 6.2.3. Utredningen har stannat för att låta beräkningen av semester- tillägget följa den standard som finns i de flesta kollektivavtal. Semestertillägget beräknas således per semesterdag på den vid semestertillfället aktuella vecko- eller månadslönen. Detta sätt att beräkna tillägget är väl etablerat och relativt enkelt att hantera.