sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — Varje partnerland avgör i vilken utsträckning och på vilket sätt man vill bidra till de aktiviteter som omfattas av samarbetet. Europeiskt och nordiskt samarbete 1998 inrättades på ryskt initiativ () vars syfte bl.a. är att underlätta samordnade insatser från EAPR-länder vid katastrofer som inträffar i det euroatlantiska området. EADRCC har bland annat använts för att samordna hjälpinsatser vid översvämningar i , jordbävningar i samt skogsbränder i . En annan viktig uppgift för EADRCC är att anordna inter- nationella övningar med syfte att förbättra samverkan mellan olika länders räddningstjänster. EADRCC har tillsammans med olika länder inom EAPR arrangerat flera stora fältövningar där svenska team har varit med och övat inför insatser som ska genomföras efter jordbävningar, översvämningar och olyckor med kemiska ämnen. EADRCC har inte en lika utvecklad resursdatabas som EU med sitt modulsystem. Det finns dock en Civil Capabilities Catalogue som är ett register över experter och resurser. Katalogen är mest utvecklad inom CBRN-området. Om ett partnerland begär hjälp, skickar EADRCC ut en förfrågan till samtliga partnerländer. bedömer att nordiska samarbeten har störst relevans när det gäller att få tillgång till helikopterresurser i samband med kriser och större olyckor. Det finns relativt gott om helikoptrar i de nordiska länderna. Vidare kan man genom ett tätare vardagligt gränsöverskridande samarbete upparbeta sam- verkansrutiner, som underlättar gemensamma insatser vid kriser. kan konstatera att det finns viktiga erfarenheter att ta del av ute i när det gäller använd- ning av helikoptrar. I södra finns t.ex. stor erfarenhet av att släcka skogsbränder med en kombination av flygplan och helikoptrar. I finns välutvecklade system för såväl polis- helikoptrar som ambulanshelikoptrar. Vidare har EU bidragit till intressanta samarbetsprojekt kring helikopteranvändning i kriser, såsom EU FloodCommand och Project . Det är ange- läget att svenska aktörer deltar i såväl bilaterala som multilaterala europeiska samarbeten kring helikopteranvändning. Europeiskt och nordiskt samarbete 15.2.1Inrättande av en nordisk samarbetsstruktur på politisk nivå för samhällsskydd och beredskap kan konstatera att det finns en rad olika forum som avhandlar räddningstjänstfrågor där nordiska länder ingår. Exempel på sådana forum är Nordred, , , () och (). Helikopterutred- ningen har erfarit att vissa av de överenskommelser som skett inom ramen för de olika samarbetena innehåller delar som är varandra motstridiga. finns det ingen permanent struktur på politisk nivå i för samarbete kring räddningstjänst. En anledning till detta kan vara att ansvaret för räddningstjänstfrågorna ligger under olika departement och ministerier i de nordiska länderna: I ligger alla frågor som rör räddningstjänst under Justis- og politidepartementet. I ligger alla frågor som rör räddningstjänst under . I ligger frågor som rör under . Frågor som rör polisens räddnings- tjänst ligger under . På ligger alla frågor som rör räddningstjänst under . I ligger frågor som rör flyg- och sjöräddning under . Frågor som rör räddnings- tjänst, miljöräddningstjänst till sjöss, samt räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen ligger under Försvarsdeparte- mentet. Frågor som rör efterforskning av försvunna personer och fjällräddning ligger under . För att få en strategisk inriktning på de olika regionala räddnings- samarbetena anser att det är vikigt att de nordiska länderna har möjlighet att behandla räddningstjänstfrågor på hög politisk nivå. bedömer vidare att avsaknaden av en sådan struktur för räddningstjänst har gjort att utvecklingen inom dessa frågor gått i en långsammare takt än de annars kunde ha gjort. Man kan t.ex. jämföra med den starka Europeiskt och nordiskt samarbete utveckling som skett inom ramen för de nordiska försvarsminister- mötena. föreslår att regeringen ska ta ett initiativ till inrättandet av en permanent nordisk struktur på politisk nivå för samarbete kring räddningstjänst. Om regeringen finner det lämpligt kan man även vidga sam- arbetet till att omfatta hela området samhällsskydd och beredskap, som inkluderar delområdena skydd mot olyckor, krisberedskap och det civila försvaret. 15.2.2Samarbete inom ramen för Nordred Enligt har Nordred till viss del hamnat i skymundan för andra samarbeten. Vissa nordiska länder har valt att t.ex. prioritera samarbeten inom ramen för EU framför Nordred. Vidare saknar Nordred ett sekretariat som kan driva utvecklingen framåt. menar att Nordred-sam- arbetet bör ges högre prioritet, då det ofta är grannländerna som har förmåga, kapacitet och vilja att lämna stöd vid en kris. Grann- ländernas geografiska närhet innebär att stöd från dessa länder kan erhållas och aktiveras tämligen . ut- reder hur Nordred-samarbetet ska kunna utvecklas. delar uppfattningen att Nordred bör utvecklas. föreslår att regeringen ska verka för att de nordiska länderna upprättar gemensamma samverkans- och beredskapsplaner för att effektivt kunna bistå varandra med flygan- de räddningsresurser. anser att det är viktigt att stödja och främja det regionala samarbetet i de nordligaste delarna av , , och nordvästra . är glesbefolkad och resursfattig, vilket understryker behovet av ett effektivt gräns- överskridande samarbete. Helikoptrar utgör den typ av resurs som det kan uppstå brist på i samband med större olyckor och kriser. Europeiskt och nordiskt samarbete anser att det är viktigt att avtalet om räddningstjänst Emergency Prevention, Preparedness and Response träder i kraft. Nordred, 2002, Nordiskt hälsoberedskapsavtal, 2002, Huvuddelen av de förslag som lämnar medför begränsade ekonomiska konsekvenser och bör finansieras inom ramen för de berörda myndigheternas, kommunernas, lands- tingens eller företagens ordinarie budgetar. 16.1Förslag som innebär större kostnadsökningar Beredskapssatt helikopter för skogsbrandsbekämpning föreslår i kapitel 7 att regeringen ska upp- dra åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att genomföra en försöksverksamhet för skogsbrandsbekämpning med beredskapssatt helikopter. Försöksverksamheten ska planeras till- sammans med representanter för skogsägarna och kommunerna. MSB bör vidare få i uppdrag att föreslå en finansiering av verksam- heten, som bör kunna inkludera såväl skogsägarna som kommuner- na. bedömer att totalkostnaden för en försöksverksamhet under en sommar med en helikopter i bästa fall skulle kunna bli . Syftet med verksamheten är att minska risken för omfattande skogsbränder som genererar stora kostnader för skogsägarna, kommunerna och staten. bedöms staten komma att betala ut till kommunerna som ersättning för räddningstjänstinsatser i samband med skogsbränder. föreslår i kapitel 7 att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska bidra ekonomiskt till SAR-systemet för att täcka räddningstjänsts behov vid insatser då det råder fara för liv. har bedömt att en årlig summa om 2,5 skulle kunna täcka kost- naderna för beredskap, övningstid och insatser. Den större av kost- naden utgörs av övningstid, resten avser kostnader för insatser. förslag innebär att rädd- ningstjänst avgiftsfritt bör få använda för in- satser då det råder fara för liv. Finansieringen bör fördelas så att övningstiden bekostas av MSB:s förvaltningsanslag 2:7. Denna del bedöms omfatta 1,5 . Kostnader för insatser bör belasta anslaget för Ersättning för räddningstjänst 2:3, och bedöms omfatta . Eftersom MSB i skrivande stund inte har någon beslutad budget har inte kunnat föreslå hur kostnaderna ska kunna rymmas inom anslaget 2:7. är medveten om att förslaget innebär ett avsteg från den ordinarie ansvarsfördelningen som råder mellan stat och kommun. Detta undantag motiveras dock av att människoliv annars riskerar att förloras. Det ovan beskrivna systemet ska ses som ett merutnyttjande av befintliga resurser. Det innebär inte att staten ikläder sig något nytt ansvar för t.ex. vattenlivräddning i kommunalt vatten. Systemet ska heller inte tolkas som en möjlighet för att kunna minska på sina ordinarie resurser. täcker vidare inte hela yta, varför alla kommuner inte kommer att kunna använda helikoptrarna. Detta understryker behovet av att varje kommun gör en noggrann riskvärdering och i sin räddnings- plan anger hur man avser att täcka behov av olika typer av resurser. föreslår även att ett visst övningssam- arbete mellan vissa kommunala räddningstjänster och SAR-heli- koptrarna. bedömer att samarbetet innebär att landets krisberedskap stärks. MSB bör utvärdera kommunernas användning av . skriver i kapitel 6 om Polisflygets beman- ning, beredskap och baseringar. redovisar där en bedömning över hur en viss förstärkning av Polisflygets resurser skulle kunna öka förmågan och tillgängligheten hos polis- helikoptrarna. en utökning av antalet operatörer inom Polisflyget beredskap dygnet runt vid baseringen i ett återupprättande av baseringen i Om samtliga dessa förändringar genomfördes fullt ut skulle det innebära en årlig kostnadsökning om . Till detta kommer kostnader för lokal i , samt anskaffningskost- naden för en ny helikopter om , inklusive polisoperativ utrustning. Investeringskostnaden fördelas över . Om väljer att anskaffa en tyngre transporthelikopter blir kostnaden högre. har inte haft möjlighet att hitta en finansiering för satsningarna inom budget. Därför lämnar inget förslag om att resurs- förstärkningen bör genomföras. Saknas ekonomiska möjligheter att genomföra denna typ av förstärkningar bör ambitionsnivån inom Polisflyget anpassas efter tillgängliga resurser. konstaterar vidare att det krävs en bättre verksamhetsuppföljning inom Polisflyget för att man fullt ut ska kunna bedöma nyttan av de olika resursförstärkningarna. 16.2Förslag som innebär ett bättre offentligt resursutnyttjande lägger flera förslag som syftar till ett bättre offentligt resursutnyttjande. Utredningen har inte haft möjlighet att kvantifiera de kostnadsminskningar dessa föreslag innebär. Exempel på förslag som bör medföra ett bättre resursutnyttjan- de är: Ett nationellt bolag för luftburen ambulanssjukvård bedömer att ett nationellt bolag för luft- buren ambulanssjukvård (NBLA) skulle kunna medföra stordrifts- fördelar och därmed besparingar för landstingen och staten. Detta gäller särskilt för hanteringen av medicinteknisk utrustning. Samverkan mellan Försvarsmakten och SNAM:s huvudman om strategisk medicinsk evakuering föreslår att Försvarsmakten och SNAM:s huvudmanTPF1FPT tillsammans med ska inleda ett sam- arbete kring strategisk medicinsk evakuering. Genom en tätare samverkan mellan civila och militära aktörer inom detta område bedöms besparingar kunna göras. Fördjupade studier av Polisflygets verksamhetsnytta föreslår att bör ta hjälp av extern expertis för att studera verksamhetsnyttan av Polisflyget. Studierna ska ge underlag för en förbättrad styrning av Polisflyget. bedömer att en förbättrad verksamhets- styrning skapar förutsättningar för ett effektivare resursutnytt- jande. Nationellt ramavtal för skogsbrandsbekämpning med helikopter Med ett nationellt ramavtal för skogsbrandsbekämpning med helikopter bedöms kommunernas kostnader för helikopteranvänd- ning kunna bli lägre. Vidare underlättas användningen av civila helikopterresurser, vilket skulle kunna innebära en minskad använd- ning av Försvarsmaktens kostsamma helikoptrar vid skogsbrands- bekämpning. 1TP PT Det finns när detta skrivs inget beslut om vilken myndighet som ska överta huvudmanna- skapet för SNAM från Luftfartsstyrelsen. Central upphandling av skogsbrandsbevakning med flyg föreslår att MSB ska hantera upphand- lingen av skogsbrandsbevakning med flyg. Därmed slipper läns- styrelserna genomföra egna upphandlingar, varför vissa administra- tiva besparingar kan göras. En vidgad användning av kostar i bered- skapskostnader. Systemet har en hög beredskap, men ett lågt utnyttjande. lämnar olika förslag för hur man till relativt låga kostnader kan vidga användningen av systemet till områden som efterforskning av försvunna personer, fjällrädd- ning, stöd till och ambulanstransporter. Därmed kan ett effektivare offentligt resursutnyttjande åstad- kommas. ska centralt svara för finansieringen av polismyndigheternas användning av flygande resurser vid fjällräddning och efterforskning av försvunna personer i andra fall Genom att stimulera polisen att i ökad utsträckning använda sig av externa flygande resurser vid räddningstjänst, bedöms ett effek- tivare resursutnyttjande kunna åstadkommas hos såväl polisen som de organisationer vars resurser man använder. ska upprätta ett statligt ramavtal för helikoptertjänster Genom att upprätta ett statligt ramavtal för helikoptertjänster slipper ett 30-tal statliga myndigheter genomföra egna upphand- lingar av helikoptertjänster. Därmed bedöms vissa besparingar kunna göras. Vidare bör upprättandet av ett statligt ramavtal inne- bära lägre helikopterkostnader för de myndigheter som inte har ramavtal för sin helikopteranvändning. Inrättandet av ett nationellt flygråd föreslår att ett flygråd inrättas för offent- liga aktörer som bedriver egen eller upphandlad flygverksamhet. Rådet ska som ska syssla med strategisk samordning inom områden som berör de offentliga flygverksamheterna. bedöms flyg- rådets verksamhet kunna medge besparingar för de deltagande myndigheterna, avseende t.ex. utbildning, investeringar, operativ verksamhet och infrastruktur. Flera av de utbildningsinsatser som föreslår syftar till att öka olika aktörers kunskap om användningen av olika helikopterresurser. Därmed ökar förutsättningarna för att rätt resurs används för respektive uppgift. På så sätt kan ett bättre offentligt resursutnyttjande åstadkommas. Upprättandet av en gemensam lägesbild över offentliga flygande resurser Genom att upprätta en gemensam lägesbild över offentliga flygan- de resurser skapas förutsättningar för ökad samordning och mer- utnyttjande av resurser mellan olika huvudmän. Detta bör medföra ett effektivare resursutnyttjande. Ett utökat grannlandssamarbete inom räddningstjänst föreslår ett utökat grannlandssamarbete avseende bl.a. skogsbrandsbekämpning, fjällräddning och flyg- och sjöräddning. Genom ett utökat grannlandssamarbete öppnas möjlig- heter till långsiktiga besparingar genom förändrade resursdimen- sioneringar avseende flygande resurser. a)Regeringen ska uppdra åt Transportstyrelsen att säkerställa tillräckliga resurser för tillsyn av luftfart med helikopter. b)Regeringen ska uppdra åt Transportstyrelsen att utreda hur möjligheten att motverka svartflyg, samt att sanktionera brott mot Luftfartslagen kan stärkas. c)Regeringen ska uppdra åt att se över sin hantering av ärenden som rör brott mot Luftfartslagen, i syfte att verka för att brott mot Luftfartslagen lagförs. a)Regeringen ska uppdra till en förhandlingsdelegation att inrätta ett nationellt bolag för luftburen ambulanssjukvård, som ägs gemensamt av staten och Kommuner och Landsting. b)och Transportstyrelsen gemensamt ser över den terminologi som används avseende luftburna ambulans- transporter. c)Regeringen ska uppdra åt Transportstyrelsen, Läkemedels- verket och att tillsammans tydliggöra vilka certifieringskrav som ska ställas på medicinteknisk utrust- ning ombord på luftfartyg. De tre myndigheterna ska tillsammans också fastställa krav för säker användning av medicinteknisk utrustning i luftfartyg så att en hög flyg- och patientsäkerhet kan uppnås. d)Regeringen ska uppdra åt att i samråd med berörda sjukvårdshuvudmän och ta fram en nationell målbild för vilken medicinsk kompetens och förmåga som ska finnas hos . e)ska inrätta en medicinsk referensgrupp, bestående av de sjukvårdshuvudmän som samverkar med SAR-systemet. Referensgruppen ska syfta till att skapa en ökad enhetlighet och kvalitet i den sjukvård som utövas i samband med uppdrag med . f)Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram kriterier för när SNAM, med beaktande av gällande kon- kurrensregler, får användas för internationella uppdrag som stöd till annan stats regering eller internationell organisation. g)Regeringen bör anmäla SNAM till EU:s system med moduler för räddningstjänst, under kategorin Lufttransport under samtidig vård av katastrofoffer. h)Regeringen bör anmäla SNAM till EADRCC:s Civil Capabilities Catalogue. i)Regeringen ger Försvarsmakten och SNAM:s huvudman i uppdrag att tillsammans med inleda ett samarbete kring strategisk medicinsk evakuering. j)Regeringen ska verka för att de nordiska länderna upprättar gemensamma samverkans- och beredskapsplaner för använd- ningen av luftburna ambulansresurser i samband med händelser med stort skadeutfall. k)Staten och landstingen tillsammans ska se över behovet av åtgärder för att öka tillgängligheten till snabb, adekvat behandling av patienter som annars riskerar att avlida eller få allvarliga men. I ett sådant arbete ingår en effektiv transport- organisation, inklusive ambulanshelikoptrar, som en naturlig del. a)Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten ska träffa en övergripande överenskommelse om Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopter. a)ska initiera fördjupade studier av Polis- flygets verksamhetsnytta. Studierna ska ge underlag för att etablera system för bättre styrning och uppföljning av Polisflygets verksamhet. b)Regeringen ska uppdra åt att tillsammans med , , och Försvarsmakten pröva hur polisens, Kriminalvårdens och transportbehov med flyg ska tillgodoses. c)och Försvarsmakten ska träffa en överens- kommelse om samarbete avseende helikopterfrågor. d)bör pröva möjligheterna till ett strukture- rat samarbete med Bundespolizei avseende utbildningsfrågor, övningsverksamhet m.m. a)Regeringen ska uppdra åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att genomföra en försöksverksamhet för skogsbrandsbekämpning med beredskapssatt helikopter. b)MSB ska upprätta ett nationellt ramavtal om helikoptrar för skogsbrandsbekämpning. Upphandlingen av ramavtalet bör skötas av , inom ramen för ett över- gripande statligt ramavtal för helikoptertjänster. c)Regeringen ska uppdra åt () att svara för förmedling av helikoptrar för skogsbrandsbekämpning, samt att upprätthålla en nationell lägesbild över tillgängliga heli- kopterresurser för skogsbrandsbekämpning. d)Regeringen ska uppdra åt MSB att hantera upphandlingen av skogsbrandbevakning med flygplan. e)Regeringen ska uppdra åt MSB att ta initiativ till en ökad nordisk planering avseende skogsbrandsbekämpning. f)MSB ska genomföra en särskild informations- och utbild- ningssatsning med anledning av det föreslagna systemet för skogsbrandsbekämpning. Satsningen bör riktas mot kommu- nala brandbefäl och kommersiella helikopteroperatörer. g)MSB ska utföra en studie där effektiviteten hos olika resurser för att bekämpa skogsbränder utvärderas. Övrig användning av helikoptrar inom h)MSB ska bidra ekonomiskt till SAR-systemet för att täcka räddningstjänsts behov vid insatser då det råder fara för liv. i)MSB och tillsammans ska ta fram typsitua- tioner för när ska kunna stödja kommu- nal räddningstjänst. Typsituationerna ska vara styrande för vilken särskild förmåga ska bygga upp för insatser till stöd för . j)ska skriva avtal med de kommunala räddnings- tjänster som ska ha ett särskilt samarbete med SAR-helikopt- rarna. Avtalen bör reglera åtaganden avseende övningar m.m. k)ska göra en översyn av Polisflygets stöd till , syftande till att precisera vilket stöd som ska kunna ges. l)MSB och () tillsammans ska bistå kom- munal räddningstjänst med att se över larmplanerna avseende helikopteranvändning. m)Regeringen ska uppdra åt MSB att tillsammans med Sjö- fartsverket, och genom- föra en informations- och utbildningssatsning om flygande resurser riktad till brandbefäl och larmoperatörer. Vidare bör även sjukvårdsledare, polisinsatschefer och vakthavande befäl vid polisens länskommunikationscentraler omfattas av denna satsning. a)utifrån de uppgifter som SAR-systemet ska lösa gör en översyn av kraven på övningstid för besätt- ningarna. b)Regeringen ska uppdra åt att öka SAR-syste- mets kapacitet att delta i internationell övningsverksamhet. c)Regeringen ska uppdra åt att redovisa en övningsplan för det kommande årets flyg- och sjörädd- ningsövningar. ska också till regeringen redovisa erfarenheter från övningsverksamheten. d)Regeringen tar ett initiativ till ett utvecklat strukturerat samarbete kring flyg- och sjöräddning runt och inom ramen för de av föreslagna multilaterala syndikaten för flyg- och sjöräddning. e)och Försvarsmakten tillsammans ska pröva hur tillgången till ytbärgare framgent ska säkerställas. Det bör även prövas om annan SAR-utbildning kan samordnas. f)ska ta fram en planering för SAR-heli- koptrarnas användning i samband med kemiska olyckor. g)Regeringen ska uppdra åt att tillsammans med berörda myndigheter genomföra en studie över förmåga att i olika tidsperspektiv hantera en större sjöolycka, samt ange hur eventuella brister ska hanteras. h)och ska upprätta ett avtal för polisens samlade användning av , samt för hur samarbetet mellan Polisflyget och ska bedrivas. i)och upprättar ett sam- verkansavtal avseende användning av . Fjällräddning och efterforskning av försvunna personer i andra fall a)Regeringen ska initiera en extern översyn av den statliga räddningstjänst som polisen ansvarar för. Översynen ska omfatta den polisiära räddningstjänstens mål, styrning, tillsyn, resurser, organisation och effektivitet. b)centralt ska svara för finansieringen av polismyndigheternas användning av flygande resurser vid fjällräddning och efterforskning av försvunna personer i andra fall. c)tecknar ett nytt samverkansavtal med Frivilliga flygkåren (FFK) om användning av FFK vid efter- sök. Avtalet bör bl.a. reglera utbildnings- och övningskrav för FFK:s piloter. d)ska låta upphandla ett ramavtal med kommersiella helikopteroperatörer som kan användas för i första hand fjällräddningsuppdrag, men även för efterforsk- ning av försvunna personer i andra fall. Upphandlingen bör skötas av Förvarets materielverk. e)ska upprätta samverkansavtal med de landsting som har ambulanshelikopter som kan användas vid eftersök. f)Regeringen ska initiera ett strukturerat samarbete med när det gäller flygande resurser inom fjällräddning. g)och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska verka för att utveckla det gränsöverskridande samarbetet med och vid efterforskning av försvunna personer i andra fall. Den offentliga användningen av helikoptertjänster a)Regeringen ska uppdra åt att svara för upprättandet av ett statligt ramavtal för helikopter- tjänster. Övergripande frågor kring samordning och krisberedskap a)Regeringen ska uppdra åt länsstyrelserna att verka för att de regionala behoven av flygande resurser för samhällsskydd och beredskap tillgodoses genom samverkan med t.ex. SAR- helikoptrar, polishelikoptrar och ambulanshelikoptrar. b)MSB återkommande ska göra en bedömning av samhällets samlade behov av flygande resurser för samhällsskydd och beredskap. c)MSB inom ramen för sitt ordinarie uppdrag ska ta ett övergripande ansvar för att samordna åtgärder för att stärka den samlade förmågan hos de offentliga flygande resurserna. d)Regeringen ska uppdra åt MSB att leda ett nationellt flygråd, som ska syssla med strategisk samordning inom områden som berör de offentliga flygande resurserna. Exempel på sådana områden är utbildning, infrastruktur och övnings- verksamhet. e)Regeringen ska överväga hur arbetet med den strategiska inriktningen av den samlade räddningstjänsten ska bedrivas. f)De myndigheter som har ett ansvar för statlig räddnings- tjänst i sina program för räddningstjänst ska ange vilka grundläggande säkerhetsnivåer som krävs avseende tillgång till flygande resurser, samt hur myndigheterna säkerställer att man har tillgång till resurserna. a)Regeringen ska uppdra åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att tillsammans med , Rikspolis- styrelsen, , Försvarsmakten och SOS Alarm upprätta en gemensam lägesbild över flygande enheter.