sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — Universitas-konceptet bygger på att flera aspekter av de estetiska disciplinerna och konstformerna kommer närmare varandra och bildar tillsammans en grundval för arbete och forskning på högsta nivå, med flera discipliner/konstarter involverade – i den riktning som utvecklingen av den nya konsten själv kräver.TPF53FPT Eftersom forskarmiljöer och -resurser är alltför begrän- sade på var och en av de konstnärliga utbildningarna i borde, enligt 2:s uppfattning, under ett uppbyggnadsskede en tidsbegränsad, gemensam, mångkonstnärlig och internationellt orienterad forskarskola inrättas. Inte minst handlar det om en genomtänkt och kvalificerad långsiktig förstärkning av handle- darnas kompetens, vilket alltjämt är en svag länk även i länder med längre erfarenhet av konstnärlig forskning som . Det system som där tillämpas med biträdande handledare under inskol- ning vore värt att pröva. Stora delar av konstnärligt kreativt utfor- made medier – t.ex. interaktiva spel, scen- och filmproduktioner – skulle med fördel kunna produceras i en utforskande process av mångvetenskapliga team sammansatta av t.ex. konstnärer, beteen- devetare, humanister och tekniker och redovisas som gemensamma avhandlingar. Gemensamma arbeten av detta slag vore dessutom en utmärkt träning för fortsatta, avancerade forskningsprojekt inom området, vilket skulle kunna leda fram till en forskningsprofilsats- 51TP PT SOU 1998:10, s. 52TP PT HSV Pressmeddelande . 53TP PT Kontext – Kvalitet – Kontinuitet, s. 124, som hänvisar till en rad utländska exempel. ning eller ett större externfinansierat forskningsprogram. Samarbe- ten och forskningsprojekt tillsammans med närliggande estetiska, analytiska discipliner är också önskvärda och saknas nästan helt och hållet i . En satsning på en sådan forskarskola skulle kunna ge incitament till utökat samarbete dels mellan samtliga konstnärliga utbildningar i landet, dels mellan de konstnärliga högskolorna i med sikte på institutionella samgåenden för att stärka dessa högskolors möjlighet att gemensamt bygga upp en tvärkonstnärlig forsknings- profil. 2:s bedömning: En strukturfond bör inrättas som stödjer samarbete, profilering och koncentration i det svenska utbild- nings- och forskningssystemet med syfte att lärosätena ska kon- centrera sin utbildning och forskning till sina styrkeområden, sådana områden där de har de bästa förutsättningarna att bli internationellt framgångsrika. Har för många universitet? Den frågan kom högt upp på dagordningen och började diskuteras bland gemene man genom den nye universitetskanslerns uttalande i dagspressen strax efter hans tillträde . I relation till storlek har vi för många universitet enligt 2:s mening men den väsentliga frågan är inte antalet lärosäten utan hur ska kunna bedriva utbildning och forskning på högsta internationella nivå och därmed kunna konkurrera på den internationella forsk- nings- och utbildningsarenan. Förändringar i vår omvärld gör att svenska lärosäten måste hitta nya strategier för att klara konkurrensen. Internationaliseringen i sig, ökad internationell studentmobilitet med stöd av t.ex. Bologna- processen och avreglering av tjänstehandel liksom nya former av forskningsfinansiering som europeiska forskningsrådet och andra EU-satsningar bildar tillsammans en ny omvärld av konkurrens som svenska lärosäten måste hitta förhållningssätt till. Utveck- lingen i , liksom i vår omvärld, sedan slut, har varit en kraftfull expansion av den högre utbildningen. svenska högskolesystemet har under efter krigstiden vuxit från att omfatta cirka 14 000 studenter och en liten grupp anställda till att omfatta omkring drygt 320 000 studenter och till att ha cirka 50 000 heltidspersoner anställda, varav cirka 8 000 forskarstude- rande. Omkring en fjärde del av alla statligt anställda finns inom den svenska högskolan. I avsnitt 1.2.1 Från elit- till massuniversitet beskrivs denna utveckling närmare. Till detta kommer att svenska studenter i utlandet motsvarar ett medelstort lärosäte, eftersom cirka 27 000 studerar utomlands . Å andra sidan studerar 23 000 utländska studenter i . Det svenska högskolesyste- met är således en del av den av en internationell utbildningsmark- nad. Forskningen vid och forskningsresurserna till de nya högsko- lorna var inledningsvis små och kom ofta från externa finansiärer. I forskningspropositionen 1989/90, Om forskning,TPF54FPT föreslog den dåvarande socialdemokratiska regeringen kraftiga ökningar av medlen till forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medel- stora högskolor. Medlen skulle användas av högskolornas lärare för planering och utarbetande av forskningsprojektansökningar. Där- med öppnades för det arrangemang som ledde till att alla högskolor fick förstärkta och permanenta forskningsresurser fr.o.m. 1997TPF55FPT och att resurserna för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete spreds till alla högskolor i landet. Profilering, samarbete och koncentration är internationella trender. En internationell genomgång av olik universitetsfusioner runt om i världen sammanfattar utveckling på följande sätt: While merger experiences have often been traumatic for participants and participating institutions on balance the longer term results have been positive, producing a university system comprising relati- vely large and comprehensive institutions, well suited to compete in the new internationally competitive environment.TPF56FPT Förändringar av universitets- och högskolesektorn i våra grann- länder pågår. I inleddes en s.k. kvalitets- reform. Den omfattade då bl.a. examensstrukturen och hade målet högre kvalitet i utbildning och forskning. Just , , pågår diskussioner om fördelning av basfinansieringen efter en ny modell med inslag av kvalitetsindikatorer och rankning av universitet. pågår i diskussioner om professions- 54TP PT Prop. 1989/90:90. 55TP PT Prop. 1996/97:1, Utgiftsområde 16. 56TP PT K. Harman & V. L. Meek: Introduction to Special Issue, citerad i et al. 2004, s. 26. och elituniversitet till vilket kommer att ytterligare ett lärosäte erhållit universitetsstatus, . I genomförs ett brett fusionsprogram som innebär sammanslagning av universiteten och en stor del av sektorsforsk- ningsinstituten från . I pågår också stora förändringar med målet att utveckla universitetsväsendet till att bli i alla avseende högklassigt och internationellt framstående på de särskilda finska styrkeområdena. Dessutom ska universiteten för- bättra sin internationella konkurrenskraft genom att profilera sig och satsa på kvalitet i forskningen, som ledningsfunk- tioner och strategisk planering ska reformeras och stärkas och finansieringen i större utsträckning ske på basis av verksamhetens kvalitet och i konkurrens. Därutöver pågår tre spetsprojekt för att utveckla nya strukturer (konsortium, federation sammanslagning) för flera universitet och högskolor. Genom strukturella föränd- ringar är man således på god väg att försöka stärka universitetens konkurrenskraft i våra nordiska grannländer. Lärosätenas samarbete och profilering diskuteras också i och en rad samarbeten i olika former pågår mellan lärosäten. och har diskuterat samgående med avsikten att skapa ett nytt konkur- renskraftigt lärosäte. Styrelserna för lärosätena beslutade om att ett slutligt förslag till ett federativt universitet ska utvecklas. Federation är ny som samarbetsform i det svenska högskole- systemet och har främst amerikanska förebilder. Det kommer inte innebära en sammanslagning av lärosätena utan en organisation som bygger på balans mellan självbestämmande för respektive enhet och beslutsmakt för en federationsledning.TPF57FPT Inom ramen för Akademi sydost bedrivs ett strategiskt sam- arbete mellan , och . Samarbetet bedrivs i form av en allians med det övergripande målen högre kvalitet, ökad konkur- renskraft, rationalisering och effektivisering. Avsikten är att ge de tre lärosätena ökad storlek, tyngd och synlighet genom alliansen.TPF58FPT Samarbetet har senast lett till att övertar utbildning inom elektronikområdet från och att en anslagsomföring med sker mellan lärosätena. 57TP PT Webbplatsen: Forum för allians som nås via eller ww.mdh.se 58TP PT Ett annat exempel på vad som kunde ha blivit en allians är det initiativ som rektorerna vid Kungl. tekniska högskolan och tog , då de lät ta fram ett underlag för ett första steg till utformningen av en strategisk allians mellan lärosätena.TPF59FPT Bland annat identifieras specialiteter och styrkeområden liksom för- och nackdelar med en allians. Läro- sätena presenterade senare förslaget vid en uppvaktning i regerings- kansliet men ansåg sig inte få ett sådant tydligt stöd att det resulterat i en uttrycklig allians. Ett väletablerat samarbete men med annan inriktning är . Det bildades av , , , och i syfte att stärka och förtydliga lärosätenas roll som drivkraft i en gemensam region präglad av en omfattande och genomgripande strukturomvandling. Samarbetet sker i ett s.k. triplehelixperspektiv, dvs. med iakttagande av villkor och behov från såväl näringsliv och offentlig sektor som högskolesektorn.TPF60FPT En rad andra samarbetsformer förekommer, bl.a. samarbete för att stärka en enskild utbildningsinriktningar. Ett exempel är det samarbete som och inlett detta år för att stärka tekniska utbildningar genom möjligheter till ökad studentmobilitet inom civilingenjörsutbild- ningarna. Därutöver finns också samarbetsavtal kring examensrätt på forskarnivå mellan lärosäten med respektive utan sådan examensrätt. Genom den formen av samarbeten bedrivs i praktiken forskarutbildning vid högskolor som saknar examensrätt på forskarnivå men som har viss handledningskapacitet. 2:s slutsatser och förslag i anslutning till detta framgår av avsnittet 2.2.2. Det svenska högskolesystemet har genomgått en mycket snabb utbyggnad och därmed fått en stor spridning över landet. Som konstaterats i avsnittet 1.2.7 är det viktigt att reflektera över vilka olika sorters lärosäten som finns och som samhället behöver både ur ett lärosätes- och statsmaktperspektiv. 2 anser att det nu behövs mer av koncentration inom utbildning och forskning. Läro- sätena kan inte fortsätta att konkurrera inom samma områden. Det behövs både internationellt slagkraftiga fullskaliga forsknings- universitet och mindre högskolor med andra delvis gemensamma och delvis olika roller. Detta är en uppfattning som det verkar 59TP PT et al. finnas stor uppslutning kring. SUHF har, som tidigare nämnts, en arbetsgrupp för översyn av det framtida högskolelandskapet och ställde 2007 frågan till regeringen om det inte är dags för arbetsdelning genom en differentiering av inrikt- ning, innehåll och uppgifter mellan olika universitet och högskolor. Vissa lärosäten bör enligt verket vara mer forskningsinriktade, medan andra exempelvis kunde vara mer fokuserade på profes- sionsutbildningar.TPF61FPT På statsmaktsnivån förefaller det också finnas en viss enighet om inriktningen i dessa frågor. Den förra regeringens forsknings- och högskolepolitiska inriktning, så som den uttrycktes i proposi- tioner, syftade till profilering, samarbete och främjande av excellens i forskning.TPF62FPT Den nuvarande regeringen har som sin uppfattning framfört att det är nödvändigt med en ökad koncentration av kom- petens genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra för att kunna nå en ökad kvalitet i högre utbildning och forskning.TPF63FPT Regeringarna har också givit visst ekonomiskt stöd för lärosätenas arbete i denna riktning. Den förra regeringen anslog till tio lärosäten för lärosätenas samarbeten och profilering. Fyra miljoner av dessa avsåg stöd till Akademi sydost. har den nuvarande regeringen anvisat ytterligare till Akademi sydost för att fördjupa samarbetet. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att ytterligare medel ska kunna utgå, för att stödja frivilliga och framgångsrika samarbeten eller sammanslagningar efter prövning av framställan från lärosäten. Storleken på dessa medel är inte redovisade i propositionen men torde högst kunna uppgå till det belopp som föreslås ställas till regeringens disposition, 133,7 miljoner kronor.TPF64FPT Vilka hinder finns då för profilering och samarbete? 2 vill i detta sammanhang peka på två viktiga faktorer – de stora behoven av ledningskapacitet och ekonomiska resurser. I anslutning till arbetet med förändringar av lärarutbildningen i sydost har en arbetsgrupp genomfört en omfattande genomgång av internatio- nella och nationella erfarenheter från samverkans- och fusions- arbete. Rapporten lyfter bl.a. fram erfarenheter av viktiga para- metrar i ett samgående som graden av frivillighet, ekonomiska 61TP PT rapportserie 2007:31 R, s. 62TP PT Se bl.a. propositionen Forskning för ett bättre liv, prop. 2004/05:80, s. 59. 63TP PT Prop. 2007/08:1, Utgiftsområde 16, s. 122. 64TP PT Prop. 2007/08:1, Utgiftsområde 16, s. 122 och 185. besparingar vilka ofta låter vänta på sig och fusionsprocesser som tenderar att bli mycket dyra och akademiska vinster som också kan dröja. För att fusioner ska lyckas pekar erfarenheterna som redo- visas i rapporten på behoven av en god, tydlig och stark ledning som kan utveckla mål och visioner och på behovet av ekonomisk flexibilitet.TPF65FPT Detta är enligt 2 mycket viktigt att ta fasta på och utredningen har i avsnitt 1.2.7 redovisat överväganden kring betydelsen av lärosätenas utbildnings- och forskningsstrategiarbete och återkommer till betydelsen av ledarskap i avsnittet 2.6. Statsmakterna är således i hög grad medvetna om behovet av att stödja samarbeten och arbetet med profilering och koncentration men de ekonomiska stöd som regeringen har givit dessa projekt har enligt 2:s bedömning varit alltför begränsade för att på ett avgörande sätt bidra till verklig profilering och samarbete i högskolesystemet. Utredningen föreslår därför flera förändringar som tillsammans ska bidra till att öka kvaliteten i utbildning och forskning och även bidra till att öka lärosätenas drivkrafter för profilering och samarbete: basresurser till forskningsprofiler som prövas i konkurrens och utvärderas införs och i övrigt tilldelas högskolorna inga direkta forskningsanslag vid sidan om forskningsprofilen vilket sammantaget bör bidra till kon- centration av högskolornas forskningsresurser. sker en konkurrensutsättning av universitetens direkta forskningsmedel vilket innebär ett ökat tryck på universiteten att koncentrera och stärka verksamheten inom sina styrkeområden. Det är utredningens övertygelse att ökad profilering också leder till ökat samarbete eftersom samarbete, utöver ökad kvalitet, på ger möjligheter till förbättrad konkurrenskraft vad gäller personal, studenter och ekonomiska resurser och även en rationa- liserings- och effektivitetspotential. , och sammanfattar detta i den tidigare refererade rapportens avslutande reflektion: Inför en osäker och oförutsägbar samhällsutveckling kan lärosäten som tänkt igenom sina förutsättningar att kunna möta skärpta kvalitets- och relevanskrav och likaledes skärpta krav på effektivitet i såväl ekonomiska som administrativa termer göra uppenbara vinster genom samgående eller en långt driven sam- verkan. Mycket tyder på att fusionerade institutioner står väl rustade inför framtida utmaningar, genom att ha varit tvungna att 65TP PT et al. 2007, s. 39–47. arbeta fram en tydlig vision, en gemensam verksamhetsidé och ett genomtänkt utbildningsutbud.TPF66FPT Ett exempel på hur man kan arbeta med profilering och samarbete på samma gång är den modell med research pooling som the har arbetat med . Tanken med denna pooling är att forskningsmiljöer och även enskilda forskare i små miljöer – oavsett om de befinner sig vid större eller mindre lärosäten – men som bedriver en forskning med god kvalitet ska föras samman i ett större fast nätverk. I detta nätverk samutnyttjas resurserna och skapas en större kritisk massa. På detta sätt understöds samarbete och undviks onödiga dubb- leringar av små underkritiska miljöer, vilka istället kan föras sam- man inom nätverkets ram och eventuellt organiseras i nya konstellationer på ett färre antal lärosäten. När forskningsmiljöer på detta sätt stärks blir de också mer attraktiva för nyrekrytering av kvalificerade forskare. Research pooling har också visat sig vara ett effektivt sätt att organisera forskarutbildning. Strukturomvandling är kostsamt och statsmakterna har tidigare på olika sätt bidragit med stora resurser för omstrukturering inom olika branscher t.ex. varvsnäringen och bankväsendet. behövs insatser inom den högre utbildningen och forskningen. Lärosätes- ledningar som ser behov av strukturförändringar ska inte tvingas att använda resurser avsedda för forskning och utbildning för detta. Det bör därför tillskapas en strukturfond som kan stödja profile- ring, samarbete och koncentration i det svenska utbildnings- och forskningssystemet i syfte att lärosätena ska koncentrera utbild- ning och forskning till styrkeområden, områden där de har de bästa förutsättningarna att bli internationellt framgångsrika. En sådan fond skulle kunna stödjas av fler finansiärer än statsmakterna. Även om utredningen inte kan föreslå en ofinansierad reform vill vi ändå starkt understryka behovet av ekonomiskt stöd till lärosätena för omstruktureringsarbetet. 66TP PT Ibid., s. 47. 2:s förslag: Eventuella framtida beslut om universitets- status ska baseras endast på kvalitetsbedömning. Det ska därför vara en uppgift för att pröva eventuella ansök- ningar och besluta om universitetsstatus. Genom att beslut om universitetsstatus frikopplas från statsmakternas beslut bör inte frågan om universitetsstatus kopplas till åtagande om ekono- misk utbyggnad. 2:s bedömning: Möjligheten att ansöka om universitets- status har bidragit till en utveckling mot bredd både i utbildning och i forskning såväl inom som mellan vetenskapsområden. Forskningsmiljöerna och forskarutbildningen bör istället kon- centreras. Att ge fler högskolor universitetsstatus och därmed sprida forskarutbildningen och resurser är olämpligt av såväl kvalitetsskäl som av ekonomiska skäl. Det svenska forsknings- och utbildningssystemet behöver istället koncentration av kom- petens och resurser. används runt om i världen utan någon enhetlig definition. De definitioner som använder för statistiska ändamål ger ingen ledning vid försök att definiera begreppet universitet. konstaterar endast att traditionellt har universitet huvudsakligen varit centrum för forskning. Inte heller samarbetsorganet för högskolor och universitet inom () tillhandahåller någon enhetlig definition på beteckningen universitet. I EUA:s beskriv- ning av fullständigt medlemskap i organisationen återfinns dock en av de vanligaste beskrivningarna av universitet: Universities having full power to award doctorates and that have awarded at least one doctorate every year over the last three years. Detta till skillnad från Higher education institutions without doctoral programs (or have started doctoral programs but have not yet awarded docto- rates for three consecutive years)TPF67FPT. som står nära och har medlemmar över hela världen har som ett krav för medlemskap att lärosätet genom- gått en nationell eller motsvarande kvalitetssäkringsprocess eller ackreditering och därmed är nationellt erkänt. Dessa beskrivningar stämmer överens med den svenska användningen av beteckningen universitet respektive högskolor med vetenskapsområde. Universi- tetsstatusen innebär rätt för ett lärosäte att anordna forskar- utbildning och utfärda doktorsexamen. är i inte skyddat i lag vilket innebär att det finns flera privata organisationer som kallar sig universitet. Professor tecknar i en bilaga till Högskole- verkets yttrande över de första ansökningarna om universitets- status en historisk bakgrund till universitetsbegreppet. börjar med att citera von är den plats där professorer och studenter gemensamt söker sanningen. Vidare redovisar han definitioner från olika uppslagsböcker och via de europeiska universitetens Universitatis från Bolognajubileet sammanfattar med att alla pekar på defini- tioner som återspeglar vissa grundläggande principer för vad som gäller för att en institution ska anses berättigad att kallas univer- sitet: Forskningen, strävan att vidga vetandet, är av grundläggande bety- delse. Undervisningen är också en självklar ingrediens, en undervisning som ska bygga på vetenskaplig grund och kunna förmedla ett vetenskapligt förhållningssätt till studenterna som dessa ska förvärva viktiga kunskaper för sitt kommande yrke. Kännemärket för ett universitet är att det förvaltar och vidareför redan vunna forsk- ningsresultat och systematiskt arbetar på att vinna nya kunskaper som ska tillföras undervisningen och därmed säkra aktua- liteten i denna och inspirera nästa generation till att gå vidare.TPF69FPT Av essä framgår också att det t.ex. vid utbyggnaden av inte fanns någon debatt om själva universitets- begreppet. Vad som konstituerade ett universitet var helt klart: forskning och utbildning, flera fakulteter och ett betydande antal ämnen jämte professorer med vetenskaplig meritering och studen- ter som uppfyllde kraven för att få delta i högre utbildning. 68TP PT Högskola i dynamisk utveckling, s. 91. 69TP PT i Högskola i dynamisk utveckling, s. 93. 2.5.2Nuvarande ordning för beslut om benämningen universitet Den nuvarande ordningen tillkom efter regeringens förslag i budgetpropositionen och i forskningspropositionen Forskning och samhälle.TPF70FPT Som underlag fanns utredningen för benämningen universitet från Högskoleverket.TPF71FPT Enligt det riks- dagsbeslut som följde kan benämningen universitet, av regeringen, tilldelas ett statligt lärosäte: som har en grundutbildning och forskning som är väl etablerad och av god vetenskaplig kvalitet, som har en tillräcklig omfattning av grundutbildningen och utbildning inom ett antal ämnesområden, som har en tillräcklig omfattning av forskningsverksamheten och forskningen inom ett antal ämnesområden, som har goda infrastrukturella förutsättningar (bibliotek m.m.) för att bedriva grundutbildning och forskning, som har goda internationella kontakter inom grundutbildning och forskning och som uppfyller kraven för att självständigt inrätta professurer och att utfärda doktorsexamen.TPF72FPT Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att tre lärosäten redan uppfyllde kriterierna för universitetsstatus, Hög- skolan i , Kungl. Tekniska högskolan och institu- tet. Endast fick ändrat namn till . fanns inte någon uttalad formaliserad ordning för hur universitetsstatus skulle kunna uppnås. De senast tillkomna nya universiteten var då 1975TPF73FPT och 1977TPF74FPT. De tillkom på statsmakts- initiativ utan någon form av ansökan. De kriterier som gällde tidigare var att lärosätet var statligt, hade rätt att utfärda doktors- examen och att utbildning bedrevs vid minst tre fakulteter. Riks- dagen beslutade om vilka fakulteter som skulle finnas vid univer- sitetet och regeringen beslutade därefter om benämningen av läro- sätet. Långt tidigare, kring , begärde 70TP PT Prop. 1996/97:1, Utgiftsområde 16 och prop. 1996/97:5. 71TP PT rapportserie 1996:12 R. 1996/97:UbU1, rskr.1996/97:100. 73TP PT Prop. 1975/76:100, bet. 1975/76:UbUU20, rskr. 1975/76:245. 74TP PT Prop. 1976/77:67, bet. 1976/77:JoU17, rskr. 1976/77:247. respektive hos Kungl. Maj:t att få examens- rätt – inklusive rätt att utdela doktorsgraden.TPF75FPT Den nya ordningen innebär att regeringen beslutar om använd- ningen av benämningen universitet. En högskola ansöker hos regeringen om att tilldelas rätten att benämnas universitet. Före regeringens beslut ska en prövning genomföras av . Skälet till att regeringen tog upp frågan om universitets- benämningen i budgetpropositionen var sannolikt att högskolorna i , , och att sam- ma år hade ansökt hos regeringen om att få ställning som univer- sitet. Ansökningarna prövades av på regeringens uppdrag. Verket tillstyrkte framställningen från men inte de övriga.