sou · GWB3116 · 2008-12-16 00:00:00 — Vi kan inte heller se att vidgningen av bestämmelsen till att även omfatta beställ-TV skulle föranleda någon annan bedömning än den som regeringen har gjort. Det behövs således inte heller nu vidtas några åtgärder för att genomföra artikel 3d i AVdirektivet i svensk rätt. 6.7.4 Främjande av europeiska produktioner Vårt förslag: Den som tillhandahåller beställ-TV ska på lämpligt sätt och när det är praktiskt möjligt främja framställningen av och tillgången till europeiska produktioner. Den som tillhandhåller beställ-TV ska och därefter redovisa vad företaget har gjort för att främja europeiska produktioner. TV-företagen ska med början och därefter redovisa hur stor del av verksamheten som utgjorts av program av europeisk ursprung och sådana som framställts av självständiga producenter. AV-direktivet (artikel 3i) Syftet med TV-direktivet är inte bara att upprätta en gemensam marknad för TV-sändningar genom att samordna regler för sådana sändningar, utan delvis också att stärka den europeiska programindustrin. För det sistnämnda ändamålet föreskrivs bland annat i artikel 4 i TV-direktivet att programföretagen, där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt, ska reservera en övervägande del av sin sändningstid för europeiska produktioner, bortsett från nyheter, 222 SOU 2008:116 Genomförande av AV-direktivet sport m.m. AV-direktivet innehåller inte några ändringar i den delen. När det däremot gäller beställ-TV innehåller AV-direktivet nya bestämmelser i samma syfte. Sålunda ska medlemsstaterna enligt artikel 3i.1 se till att leverantörer av beställtjänster där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt, främjar framställningen och tillgången till europeiska produktioner. Enligt samma artikel kan sådant främjande bland annat avse det finansiella bidraget från sådana tjänster till produktionen och förvärv av sändningsrätter till europeiska produktioner eller andelen och/eller framhävandet av europeiska produktioner i den programkatalog som erbjuds av beställtjänsten. I artikel 3i.2 föreskrivs att medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om genomförandet av punkten 1. Den första rapporten ska lämnas och därefter . Överväganden Främjande Artikel 3i.1 i AV-direktivet ställer inte något krav på hur främjandet ska ske. Artikeln lämnar över till medlemsstaterna att bestämma på vilket sätt det ska ske. Reglerna innefattar inte heller något absolut krav på främjande utan anger bara att de ska ske där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt. Motiven till artikeln finns i skäl 48 i ingressen. Där anges att beställ-TV delvis kan komma att ersätta TV-sändningar, varför de bör främja produktion och distribution av europeiska produktioner och på så sätt aktivt bidra till och främja den kulturella mångfalden. Som exempel på sådant stöd till europeiska produktioner anges, förutom ekonomiska bidrag, en minsta andel av europeiska produktioner i beställvideokataloger eller en attraktiv presentation i elektroniska programguider. Leverantörer av beställ-TV kan antas ha olika förutsättningar att främja europeiska produktioner beroende på vilka program eller vilken publik som tjänsten huvudsakligen är inriktad på. Behovet av olika former av stöd kan variera över tiden. Att föreskriva något särskilt sätt på vilket främjandet ska ske kan föra med sig svårigheter för vissa leverantörer. En sådan ordning kan också föra 223 Genomförande av AV-direktivet SOU 2008:116 med sig att en önskvärd flexibilitet motverkas bland annat genom att den förhindrar utvecklingen av olika stödformer anpassade efter de behov som kan finnas . Övervägande skäl talar därför för att inte närmare ange på vilket sätt leverantörer ska främja europeiska produktioner. Artikeln bör därför genomföras så att det i lag bara anges att de som tillhandahåller beställ-TV ska på lämpligt sätt och när det är praktiskt möjligt främja framställningen av och tillgången till europeiska produktioner. En sådan bestämmelse bör inte heller komma i konflikt med rätten att sända radioprogram genom tråd enligt 3 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. Rapporter Som har redovisats i det föregående ska medlemsstaterna med början rapportera om genomförandet av skyldigheten att främja europeiska produktioner när det gäller beställ-TV. I skäl 48 i ingressen anges att det är viktigt att tillämpningen följs upp. Vidare anges att medlemsstaterna i sina rapporter också bör beakta det finansiella bidraget från beställtjänsterna och beakta andelen europeiska produktioner i utbudet av beställtjänster och den faktiska konsumtionen av europeiska produktioner. Liknande rapporteringskrav ställs på medlemsstaterna också när det gäller andelen europeiska produktioner i TV-sändningar. I dessa fall ska rapporterna lämnas . Programföretagen är dock enligt 9 kap. 4 § radio- och TV-lagen skyldiga att redovisa andelen till Radio- och . För att ska kunna fullgöra sin rapporteringsskyldighet till kommissionen när det gäller beställ-TV måste leverantörerna rapportera vilka åtgärder som vidtagits för att främja framställningen och tillgången till europeiska produktioner. Vi gör bedömningen att det är tillräckligt om leverantörerna lämnar in en sådan rapport dvs. lika ofta som ska lämna sin rapport till kommissionen. För att underlätta för programföretagen föreslår vi vidare att den nuvarande skyldigheten i 9 kap 4 § radio- och TV-lagen att redovisa hur stor del av verksamheten som utgjorts av sådana program som avses i 6 kap. 8 § första stycket (program av europeiskt ursprung och sådana som framställts av självständiga produ224 SOU 2008:116 Genomförande av AV-direktivet center) ändras så att rapporteringsskyldigheten bara behöver fullgöras . 6.8 Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning 6.8.1 Bakgrund Enligt radio- och TV-lagen får villkor för tillstånd att sända TVprogram avse skyldighet att utforma sändningarna på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för funktionshindrade (3 kap. 8 § 5). För TV-sändningar som inte kräver tillstånd, dvs. sändningar via satellit eller kabel, finns ingen motsvarande bestämmelse. Villkor med innebörden att TV-program ska göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning finns i sändningstillstånden för SVT, UR och TV4. För övriga programföretag med tillstånd att sända marksänd TV finns inga sådana villkor. AV-direktivet innehåller i artikel 3c en helt ny bestämmelse som innebär att medlemsstaterna ska uppmuntra medietjänstleverantörer inom den egna jurisdiktionen att se till att deras tjänster successivt görs tillgängliga för syn- och hörselskadade personer. I skäl 64 i ingressen till AV-direktivet anges att tillgängligheten bör uppnås genom teckenspråk, programtextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer. Radio- och hade i uppdrag att överväga behovet av lagändringar för att förbättra tillgängligheten till TVprogram för personer med funktionsnedsättning. Utredningen lade också i sitt betänkande Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor (SOU 2006:51) fram förslag till lagstiftning på området. I vårt uppdrag ingår att överväga vilka lagändringar som krävs för att genomföra de nya reglerna i AV-direktivet. När det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska vi enligt våra direktiv utgå från Radio- och förslag till lagstiftning. Genomförande av AV-direktivet SOU 2008:116 6.8.2 Tillgång till olika AV-tjänster för personer med funktionsnedsättning Tillgängligheten till olika svenska programtjänster varierar för personer med funktionsnedsättning. Det är bara de programtjänster som tillhandhålls av SVT, UR och TV4 som har sändningstillstånd med villkor om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Övriga programtjänster i marknätet saknar sådana villkor. Det varierar också i vilken utsträckning dessa programtjänster görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Längst i denna utveckling har SVT kommit som en följd av de krav som har ställts på företaget i sändningstillstånden. SVT SVT har i sitt sändningstillstånd, som gäller till , i § 13 följande inskrivet om tillgänglighet: SVT skall beakta funktionshindrades behov. Ambitionsnivån när det gäller funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig SVT:s utbud skall höjas och tillgängligheten förbättras i syfte att arbeta mot det långsiktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Tillgängligheten till program för barn och unga skall prioriteras särskilt . Program skall även produceras för speciella målgrupper. SVT ska ha en dialog med berörda grupper. I fråga om program om och för funktionshindrade får SVT, och utbildningsradio AB sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. SVT:s programverksamhet för döva ska ha minst samma omfattning och ambitionsnivå som under den föregående tillståndsperioden. Inriktningen på programverksamheten för döva skall vara att sända främst nyheter, information och kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar ska särskilt prioriteras. Vid tillståndperiodens slut skall av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung vara textad i SVT1 och SVT2. Avseende SVT:s övriga programtjänster skall företaget arbeta för att tillgängligheten ska förbättras. SVT skall vid utformningen av sändningarna beakta att bakgrundsljud kan försämra möjligheten för personer med hörselnedsättning att ta del av utbudet. textade procent av förstasändningarna i det svenska utbudet i SVT1 och SVT2 samt hela utbudet i Kunskapskanalen. Det innebär att sändningstillståndets mål uppnås. SOU 2008:116 Genomförande av AV-direktivet sändningstid, dvs. mellan och textas i stort sett alla långfilmer, nyheter och faktaprogram. Beträffande program på teckenspråk eller teckentolkade program har utbudet i SVT varit förhållandevis . I det nationella utbudet i SVT1 och SVT2 sändes totalt program på teckenspråk varav var nyheter och samhällsfakta och underhållning. Talande textremsa erbjuds i sändningarna i marknätet till alla textade program i SVT1 och SVT2, utom i nyhetssändningar eftersom dessa direktsänds. planerar SVT att erbjuda talande textremsa i hela utbudet. SVT har tagit fram en policy med riktlinjer för bättre hörbarhet. Enligt policyn ska SVT reducera förekomsten av störande bakgrundsljud, genomföra kontroller av ljudkvaliteten, iaktta försiktighet med att blanda musik och tal i program och öka personalens kunskap om ljud, hörbarhet och funktionshinder. Public service-utredningen (SOU 2008:64) har lämnat förslag på hur villkoren ska utformas för SVT:s kommande tillståndsperiod, som inleds . Public service-utredningen har därvid föreslagit att alla program på svenska i SVT1 och SVT2, Barnkanalen, Kunskapskanalen och SVT24 som är meningsfulla att texta ska textas samt att textningen ska hålla hög kvalitet. Public serviceutredningen har även föreslagit att SVT och UR ska sända betydligt fler timmar på teckenspråk och fler teckentolkade program. Därutöver har utredningen föreslagit att SVT ska inleda försök med syntolkning. För att uppnå målen bedömer SVT att nuvarande metoder för direkttextning måste ersättas med ett svenskt taligenkänningssystem. SVT har inlett ett samarbete med aktörer från näringsliv och universitet för att utveckla ett svenskt taligenkänningssystem. SVT har bedömt att ett färdigt direkttextningssystem tar att utveckla. har i sändningstillstånden för sina programtjänster i marknätet, som löper till , krav på att utforma sändningarna på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning genom att texta alla icke direktsända rikssända svenska program. Företaget ska också under tillstånds227 Genomförande av AV-direktivet SOU 2008:116 perioden utveckla och börja använda metoder för att göra direktsändningar tillgängliga för hörselskadade. textar alla program som inte är direktsända. har inte några planer på att införa talande textremsa. Även anser att dagens teknik för direkttextning inte är tillräckligt bra. direkttextades TV4:s nyheter på prov . Teckenspråkstolkning, syntolkning eller uppläst textremsa tillhandahålls inte. Övriga svenska programtjänster Av övriga svenska programtjänster på den svenska marknaden kan exempelvis nämnas att Axess TV, som sänds av , inte textar program på svenska. Ambitionen är dock att påbörja textning av svenska program . C sänder ett antal programtjänster inriktade på film och sport, däribland Canal+First och Canal+Sport1. textas svenska filmer. Sportsändningar textas inte. Utländska programtjänster TV3, TV6 och ZTV, som sänds från , textar program som är på svenska i högst begränsad omfattning. Direktsända program textas inte alls. Kanal som också sänds från textar alla förinspelade program. Svenska program textas dolt och information om att text finns att tillgå lämnas i början av programmet. Direktsända program textas inte. Ingen av programtjänsterna tillhandahåller teckenspråkstolkning, syntolkning eller uppläst textremsa. har utförligt reglerat skyldigheten att göra TVprogram tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Bestämmelser finns främst i artiklarna 303–305 i Communications Act 2003. Bestämmelserna tillämpas oavsett sändningsteknik. I korthet innebär kraven att efter en övergångsperiod ska av de sändningarna textas, syntolkas och presenteras eller översättas till teckenspråk. BBC omfattas inte av regleringen men har självmant åtagit sig att följa och i vissa delar överträffa kraven på public servicetjänsterna. SOU 2008:116 Genomförande av AV-direktivet undantas sändningar som i huvudsak riktas till TV-tittare utanför från kraven. Som ett led igenomförandet av AV-direktivet i kommer enligt uppgift programtjänster som uteslutande riktar sig mot andra medlemsstater och därigenom saknar eller har väldigt få tittare i att inte längre undantas från de brittiska reglerna om tillgänglighet.TPF 3 FPT Beställtjänster görs bara i mycket begränsad utsträckning tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. På SVT Play läggs en del av nyhetsutbudet ut i en textad version och så sker även på TV4:s webbtjänster, t.ex. Nyhetskanalen. Public serviceutredningen (SOU 2008:64) har föreslagit att SVT:s och UR:s målsättning bör vara att tillgänglighetsfunktioner som textning, talande textremsa och syntolkning också erbjuds i utbudet på Internet. I övrigt kan nämnas att , som tillhandahåller videoon-demand via Internet, levererar de svenska filmerna med svensk text. SF-Anytime, som tillhandhåller video-on-demand via både Internet och , har däremot inte svensk text till sina svenska filmer. 6.8.3 Radio- och I det följande redovisas en sammanfattning av Radio- och överväganden och förslag baserat på utredningens egen sammanfattning i betänkandet SOU 2006:51. Skärpt lagstiftning för ökad tillgänglighet Utredningen framhöll att möjligheterna att göra TV-programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning ökar i och med övergången från analog till digital utsändningsteknik. Den digitala tekniken möjliggör nya metoder för textning, både direkt och pålagd i efterhand. Förutsättningarna för att skapa tillgänglighet för TP 3 PT En utförlig beskrivning av reglerna i finns på Code on , . Genomförande av AV-direktivet SOU 2008:116 synskadade tittare förbättras genom möjligheterna till syntolkning, där en inspelad röst beskriver vad som syns i bild i ett TV-program under naturliga pauser i dialogen, och uppläst textremsa, där den textremsa som finns i bild läses upp och överförs till tittaren i form av en separat ljudkanal. De ökade tekniska möjligheterna att utforma tillgängliga TVprogram i kombination med betydelsen av att personer med funktionsnedsättning ges största möjliga tillgång till innehållet i programmen, innebär att det finns anledning att i radio och TVlagen införa krav på att programföretagen ska göra sina sändningar tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Tillämpningsområde Utredningen ansåg att ökad tillgänglighet är ett så angeläget ändamål att det finns anledning att lagstifta om skyldighet för alla som sänder television att se till att de program de sänder görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, oavsett om sändningarna förmedlas med stöd av tillstånd eller inte och oavsett vilken utsändningsteknik som används. Utredningen bedömde dock att yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser innebär att det inte utan grundlagsändring är möjligt att föreskriva sådana skyldigheter för den som sänder TV-program genom tråd. Enligt utredningens direktiv omfattade uppdraget inte förslag till grundlagsändningar. De förslag som utredningen lämnade när det gäller TVprogrammens tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning omfattade därför sändningar som förmedlas på annat sätt än genom tråd, dvs. marksändningar och satellitsändningar. Utredningen ansåg att det inte fanns några sakliga skäl som motiverar att trådsändningar undantas från skyldigheten att göra TV-programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Den ansåg därför att det fanns anledning att överväga en ändring av yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om möjlighet att begränsa etableringsfriheten för trådsändningar och att denna fråga lämpligen kunde behandlas inom ramen för Tryck- och yttrandefrihetsberedningens (Ju 2003:04) arbete. SOU 2008:116 Genomförande av AV-direktivet Den närmare regleringen Utredningen ansåg att de bestämmelser som reglerar skyldigheten att göra TV-programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning bör vara flexibla, så att hänsyn kan tas till programföretagens olika tekniska och ekonomiska förutsättningar. Kraven bör även kunna ändras från tid till annan, dels om det enskilda programföretagets förutsättningar förändras, dels om den tekniska utvecklingen ger anledning att ändra kraven eller att ställa upp nya krav. måste bestämmelserna vara så klara och tydliga att det står klart för varje person eller företag som sänder TV-program vilka krav just han eller hon har att nå upp till. Utredningen bedömde att ett klart och tydligt men flexibelt regelverk kan skapas genom att det grundläggande kravet på tillgänglighet framgår direkt i lagen och att det därutöver överlämnas åt regeringen eller en av regeringen utsedd myndighet att utfärda närmare föreskrifter om kravet. Utredningen föreslog därför att det ska införas en bestämmelse i radio- och TV-lagen som ålägger den som sänder TV-program på annat sätt än genom tråd att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning i den omfattning som föreskrivs av regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer. Vid bestämmande av på vilket sätt och i vilken omfattning programmen ska göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning ska beaktas programföretagens finansiella förutsättningar, den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster inom TVområdet och antalet tittare som följer den enskilda programtjänsten. Även om det enligt förslaget är regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som ska utfärda de närmare föreskrifterna om tillgänglighet lämnade utredningen ett antal riktlinjer utifrån vilka den ansåg att föreskrifterna bör utformas. Utredningen ansåg att föreskrifterna bör ålägga programföretagen att förse en viss andel av TV-programmen med textning, teckenspråkstolkning, syntolkning och uppläst textremsa enligt följande: av sändningarna ska textas från , av sändningarna – eller – ska sändas på teckenspråk från , av sändningarna ska syntolkas från , av de program i vilka det talas andra språk än svenska ska förses med uppläst textremsa från . Genomförande av AV-direktivet SOU 2008:116 De angivna tiderna ska räknas från det att utredningen hade lämnat sitt betänkande. Utredningen föreslog att det härutöver bör meddelas mer kortsiktiga delmål, t.ex. årliga mål, för de olika tillgänglighetstjänsterna. Föreskrifterna borde enligt utredningens förslag medge undantag från kraven, eller under vissa omständigheter ställa lägre krav på tillgänglighet, för programtjänster från programföretag som har begränsade ekonomiska förutsättningar att uppnå kraven eller vars sändningar endast följs av ett litet antal tittare. Det kan också finnas tekniska skäl att undanta vissa programtyper från tillgänglighetskraven, t.ex. syntolkning av musikprogram och rena nyhetsprogram. Utredningen uttalade att föreskrifterna inte bör innehålla bestämmelser om att programföretagen ska vara skyldiga att sända program där programinnehållet är specialanpassat för personer med funktionsnedsättning, t.ex. nyhetssändningar som har anpassats för personer med lättare förståndshandikapp. Sådana skyldigheter bör i stället också i fortsättningen kunna föreskrivas i tillståndsvillkor. Utredningen ansåg därför att den nuvarande möjligheten att förena sändningstillstånd med villkor om skyldighet att utforma sändningarna så att de blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning borde behållas. Sanktioner och tillsyn Utredningen föreslog att och TV ska kunna förelägga den som åsidosätter den föreslagna bestämmelsen eller föreskrifterna om skyldighet att se till att TV-programmen görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning att följa bestämmelsen eller föreskrifterna. Ett sådant föreläggande ska kunna förenas med vite. Utredningen föreslog också att sändningstillståndet ska kunna återkallas om ett programföretag som sänder med stöd av tillstånd på ett väsentligt sätt har åsidosatt bestämmelsen eller föreskrifterna om tillgänglighet. SOU 2008:116 Genomförande av AV-direktivet 6.8.4 Remissinstanserna Krav på tillgänglighet , , Myndigheten för handikappolitisk samordning (HANDISAM), , Handikappförbunden, Radio- och , (), och tillstyrkte Radio- och förslag. i delade Radio- och syn på betydelsen av tillgängliggörande och ansåg att det är rimligt att ställa krav på samtliga bolag som får tillgång till den ändliga resurs som frekvenserna för TV utgör. Det kan dock vara rimligt att ställa högre krav eller krav på snabbare utbyggnadstakt på public service-företagen. avstyrkte att utredningens förslag skulle omfatta kommersiella kanaler. Eventuella tillgänglighetskrav borde kunna regleras i sändningstillstånden. ansåg också att det är alltför långtgående att generellt ha samma målsättning för alla kommersiella programtjänster. Annonsörer ifrågasatte att man i lag ska reglera tillgängligheten eftersom det kan få konsekvenser för vilka som klarar av att genomföra detta och det i sin tur kan påverka mångfalden. Annonsörerna ansåg att tillgängligheten bör regleras i tillstånd på ett ändamålsenligt sätt så att även kanalernas kostnader tas med i beräkningen. , och , ansåg att utredningen hade en för låg ambitionsnivå och att det tidsmässiga genomförandet kunde skärpas i flera avseenden. och ansåg att de högre kraven bör ställas som en förutsättning för samtliga programföretags sändningstillstånd. menade att detta bör gälla alla TV-sändningar, oavsett sändningsteknik, även om vissa sändningsformer, t.ex. mobil-TV, kan ha tekniska begränsningar. ansåg att antalet tittare inte ska ha relevans vid bedömningen av tillgänglighetens omfattning. Institutet ansåg vidare att utredningen hade underskattat de tekniska utvecklingsmöjligheterna. Slutligen ansåg i likhet med 233 Genomförande av AV-direktivet SOU 2008:116 att handikapprörelsen ska ges möjligheter att påverka tillgänglighetskravens utformning ansåg att en proportionerlig andel av programmen som textas, teckenspråktolkas, syntolkas, eller förses med uppläst textremsa bör vara barn- och ungdomsprogram. och vid avstyrkte utredningens förslag om att en myndighet ska bestämma på vilket sätt och i vilken omfattning TVprogram ska göras tillgängliga för personer med funktionshinder. framhöll att förslaget knappast erbjuder tydligare regler än vad som är fallet. Nämnden ansåg i vart fall att det inte finns något underlag i utredningen som belägger att tydliga och nyanserade regler skulle åstadkommas med förslaget. avstyrkte utredningens förslag som avser public service-bolagen.