sou · GWB3117 · 2008-12-17 00:00:00 — Skyldigheten kommer dock att träffa exempelvis läkare som fullgör allmän- respektive specialisttjänstgö- ring, eftersom en sådan tjänstgöring sker i anställningsform. Även personer som erbjuds en sådan anställning som avses i den försöks- verksamhet med gymnasial lärlingsutbildning som pågår kommer att omfattas av registerkontrollskyldigheten. Vilka register kontrollen ska omfatta Registerkontrollen av personal vid HVB som tar emot barn omfattar såväl misstankeregister, som belastningsregister. HVB omfattar alla hem inom som tar emot enskilda för vård eller behandling i förening med ett boende och således även särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Skyddsbehovet för ifrågavarande barn, som blivit omhändertagna på grund av problem av olika slag, ansågs göra sig starkare gällande än för barn inom skolverksamhet och barnomsorg, där endast uppgifter i belastningsregistret kon- trolleras. Föreslagen registerkontroll av personal inom verksamhet enligt LSS omfattar inte heller misstankeregistret. En kontroll som även avser misstankeregistret är ett längre gående ingrepp i den enskildes integritet, eftersom det handlar om gärningar som inte prövats i domstol. Med hänsyn till den möjlighet som arbetsgivare har att vid anställning eller uppdrag för arbete inom psykiatrisk sjukvård och tvångsvård av missbrukare inhämta upp- gifter från belastnings- och misstankeregister, anser utredningen att den obligatoriska kontrollen på hälso- och sjukvårdsområdet bör begränsas till uppgifter ur belastningsregistret. Registerkontroll vid prövning av lämplighet för legitimation och anställning Som utredningen anfört ovan bör endast särskilt allvarlig brottslighet och sådan brottslighet som gör en person olämplig att arbeta inom hälso- och sjukvården och tandvården omfattas av en registerkontroll. Den obligatoriska registerkontrollen bör mot bakgrund av dess syfte, omfatta uppgifter om brott som innebär att den enskilde begått sexuella eller fysiska övergrepp eller på andra sätt visat särskild hänsynslöshet eller likgiltighet mot sina medmänniskor. Förutom samtliga sexualbrott, bör främst sådana brott som riktar sig mot enskilda personers liv och hälsa samt frihet och frid omfattas av registerkontrollen. Enligt utredningen bör mord, dråp, grov misshandel, människorov, grov fridskränkning, grov kvinnofridskränkning, grovt rån och rån omfattas av kontrollen. Till sexualbrotten bör i detta sammanhang även räknas barnporno- grafibrott. Det finns även skäl att låta kontrollen omfatta brott enligt lagen med förbud mot könsstympning av kvinnor, brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64), brott enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling i fråga om narkotika och brott enligt lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel. Även dessa brott får anses vara direkt relaterade till olämplighet för arbete inom hälso- och sjukvård. I den mån det är straffbart, bör kontrollen för nämnda brott även omfatta medverkan, försök, förberedelse, stämpling samt underlåtenhet att avslöja brott. Utdragen bör som på skolområdet inte få vara äldre än . Den möjlighet som finns för arbetsgivare att företa en registerkontroll Någon ändring vad gäller den möjlighet som arbetsgivare har att inhämta uppgifter i såväl belastnings- som misstankeregister inom den psykiatriska sjukvården och tvångsvården av missbrukare bör inte ske. Karaktären på dessa verksamheter får anses motivera en kontroll som är vidare än den som föreslås bli obligatorisk. Registerkontroll vid prövning av lämplighet för legitimation och anställning Arbetsgivarens bedömning av eventuella uppgifter i registerutdraget I likhet med vad som gäller för registerkontrollen i skolverksamhet och barnomsorg samt för HVB som tar emot barn, bör ingen få anställning, uppdrag eller liknande utan att en registerkontroll skett. Om ett registerutdrag innehåller anteckning om brott bör det, också på samma sätt som gäller inom nämnda områden vara upp till arbetsgivaren att avgöra om den det gäller ändå ska anlitas. Förutom brottets art måste hänsyn tas till de omständigheter under vilka brottet begicks och hur pass nära det är i tiden. Även omstän- digheter kring den arbetssökandes personliga förhållanden bör kunna inverka på den bedömning som ska ske. Några sanktionsmöjligheter kommer inte att finnas för de arbetsgi- vare som brister i sin skyldighet att kontrollera att registerutdrag lämnas vid anställning. När det gäller verksamhet i offentlig regi är utgångspunkten att arbetsgivaren följer de föreskrifter som gäller för verksamhetens bedrivande. Det får anses vara ett tjänsteålig- gande för den som ansvarar för rekryteringen att fullgöra kontroll- skyldigheten. I de fall avtal träffats av landsting eller kommun om att någon annan ska bedriva viss verksamhet bör avtalet formuleras så att den som ska bedriva verksamheten förbinder sig att följa bestämmelserna om registerkontroll. Möjligheten att ta in före- skrifter om sanktioner t.ex. vite vid brott mot avtalsbestämmelser bör kunna utnyttjas. Kontrollen av efterlevnaden av registerkon- trollagstiftningen faller inom den statliga tillsynen. I likhet med vad som gäller för registerkontroll av personal vid HVB bör utdragen eller kopior av dem bevaras för att underlätta tillsynen av att bestämmelserna efterlevs. Registerkontroll vid prövning av lämplighet för legitimation och anställning 27.6.3Ändringar i förordningen (1982:117) om underrättelse till om domar i vissa brottmål Förslag: I förordningen (1982:117) om underrättelse om domar i vissa brottmål anges i fråga om legitimerade yrkesutövare, som står under tillsyn (p. 1) även dom genom vilken en yrkesutövare med stöd av 31 kap. 2 § överläm- nats till vård enligt LVM eller med stöd av 31 kap. 3 § brottsbal- ken till rättspsykiatrisk vård. I uppräkningen av brott under samma punkt utgår de brott som anges i f) och efter följdänd- ringar anges i j) och k) brott mot 8, 9, 10, 11, 14 eller 15 kap. respektive skattebrottslagen (1971:69), om det lägsta föreskrivna straffet för brottet är fängelse . Vidare läggs i den uppräkning av brott som följer i samma punkt till brott enligt 4 § och 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott och brott mot lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor. Hänvisningar som i punkterna 2, 3 och 4 görs till lagar som upphävts ändras till tillämpliga lagrum i föreslagen lag (2010:000) om patientsäkerhet. I avsnitt 27.2 har redogjorts för framställan med begäran om en översyn av förordningen (1982:117) om underrät- telse till om domar i vissa brottmål. Det finns av de skäl som framförts anledning att i förordningen ange ytterligare ett antal typer av brottmålsdomar, vilka Socialsty- relsen bör bli underrättad om. I fråga om legitimerad yrkesutövare, som i sin yrkesutövning står under tillsyn (p. 1), bör även kopia av dom genom vilken en yrkesutövare överlämnats till vård enligt LVM med stöd av 31 kap. 2 § eller till rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 § sändas till Soci- alstyrelsen. Med hänsyn till utredningens förslag om ändringar i grunderna för återkallelse av legitimation, som innebär att allvarlig brottslig- het utan samband med yrkesutövningen i större utsträckning än ska kunna utgöra grund för återkallelse bör även få kännedom om domar genom vilka legitimerade yrkesut- övare dömts för brott enligt 8, 9, 10, 11, 14 eller 15 kap. brottsbal- ken samt skattebrottslagen (1971:69), om det lägsta föreskrivna straffet för brottet är fängelse . Brotten som anges i f) utgår och ovannämnda brott anges i stället efter nödvändiga Registerkontroll vid prövning av lämplighet för legitimation och anställning följdändringar i j) och k). Vidare bör i uppräkningen av brott som i samma punkt följer brott enligt 4 och 4 a §§ lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott och brott mot lagen (1982:316) med för- bud mot könsstympning av kvinnor läggas till. I förordningen hänvisas i punkterna 2, 3 och 4 till bestämmelser i , lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. och lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område, vilka samtliga har upphört att gälla. I aktuella punkter föreslås hänvisning i stället ske till bestämmelser i föreslagen lag om patientsäkerhet m.m., som innehållsmässigt motsvarar dessa. I framställan har angetts att även bör blir under- rättad om förvaltningsdomstolars beslut och domar om tvångsvård enligt LVM och LPT. Expedieringsbestämmelser för förvaltnings- domstol finns i de författningar där behov av sådana finns och är inte gemensamt samlade i en författning. Av det skälet är det mindre naturligt att ta in expedieringsbestämmelser beträffande beslut och domar i förvaltningsdomstol i aktuell förordning. När det gäller tvångsvård enligt LPT fattas beslut om sådan vård initialt av chefsläkare vid sjukvårdsinrättning. Inte samtliga beslut under- ställs förvaltningsdomstols prövning. I föreslagen lag om patient- säkerhet m.m. föreslås en bestämmelse om vårdgivares anmälnings- skyldighet beträffande hos sig verksam eller verksam legi- timerad hälso- och sjukvårdspersonal som kan utgöra en fara för patientsäkerheten. För det fall en legitimerad yrkesutövare skulle bli föremål för ett beslut om tvångsvård enligt LVM eller LPT får omständigheterna antas vara sådana att bestämmelsen om anmäl- ningsskyldighet skulle vara tillämplig. Mot denna bakgrund har utredningen stannat för att föreslå att enbart ska underrättas om domar i brottmål där påföljden bestämts till rätts- psykiatrisk vård eller vård enligt LVM. En förutsättning för att rätten ska kunna fullgöra sin underrät- telseskyldighet enligt förordningen är att det är känt att den tillta- lade arbetar inom hälso- och sjukvården. Det skulle mot den bak- grunden vara önskvärt om domstolar i större utsträckning än vad som förefaller ske tar reda på den tilltalades yrke. Den hänvisning som finns i punkten 2 till definitionen i lag av hälso- och sjukvårdspersonal är mot bakgrund av kretsens omfatt- ning nödvändig. Utredningen kan inte heller se att förordningens innehåll av tillämpningsskäl skulle vinna på en uppdelning i Registerkontroll vid prövning av lämplighet för legitimation och anställning Utöver vissa språkliga justeringar föreslås därför ingen ändring. Det har kunnat konstateras att expedieringsreglerna i den hand- bok som DV tillhandahåller de allmänna domstolarna inte korrekt beskriver innehållet i förordningen. Bland annat är uppräkningen av de legitimerade yrkesutövarna inte fullständig. Nödvändiga korri- geringar borde enligt utredningens mening ske. Av Riksåklagarens av strafförelägganden framgår att huvuddelen av underrättelser som ska göras beträffande utfärdade strafförelägganden sker automatiskt i Strafföreläggandesystemet. Någon automatisk underrättelse sker dock inte i anledning av de underrättelser som ska ske enligt förordningen. I avsnittet Under- rättelser under rubriken och sjukvårdspersonal finns endast en hänvisning till förordningen. Möjligen skulle en redogörelse för innehållet i förordningen liksom den som finns i kunna bidra till en riktig tillämpning av denna. 28 Konsekvenser av förslagen I 14–16 §§ kommittéförordningen (1998:1474) finns bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar till följd av förslag från utredningar. Om en utredning lämnar förslag som påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas, liksom samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. När det gäller kost- nadsökningar eller intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska utredningen föreslå en finansiering. Vidare ska utredningen redovisa konsekvenser av förslag som har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdhet mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Några sådana konsekvenser bedöms förslagen emellertid inte få varför dessa inte kommer att beröras särskilt. Det grundläggande syftet med en samhällsekonomisk analys är att beräkna den totala effekten som en åtgärd har på välfärden i sam- hället. Det betyder att inte enbart materiella konsekvenser ska värderas, utan även icke-materiella såsom exempelvis ohälsa, lidande, rekreationsvärden m.m. Ett huvudmål för analysen är att undersöka om samhällsekonomisk nytta föreligger eller inte. Det råder, som framhållits upprepade gånger i betänkandet, inga som helst tvivel om att det inträffar ett mycket stort antal vård- skador i hälso- och sjukvården. I avsnitt 4 har redovisats både nationella och internationella undersökningar som ger vid handen att mellan av alla vårdtillfällen resulterar i en vård- skada. Som exempel kan nämnas att vid sin under- sökning av vårdskador inom somatisk slutenvård fann att av de granskade vårdtillfällena hade resulterat i vårdskada.1 Om detta resultat extrapoleras till alla vårdtillfällen på sjukhus i (cirka 1,2 miljoner) motsvarar det 105 000 vårdskador, vilket i sin tur innebär cirka 630 000 extra vårddygn samt cirka 50 000 extra besök i öppenvård. Den genomsnittliga kostnaden för ett vårddygn beräknas uppgå till cirka 9 150 kr.2 Det innebär att enbart de extra vårddygnen kostar . I en annan studie som gjordes av angående de direkta vårdkostnaderna som uppkom till följd av komplikationer inom medicinsk och kirurgisk slutenvård uppskattas kostnaderna för dessa uppgå till per år.3 Ytterligare en studie som bör nämnas i sammanhanget är den som () på uppdrag av LÖF genomförde –2004.4 Studien baseras på en uppfölj- ning av 48 patienter som hade skadats i samband med ope- ration eller förlossning. Patienterna följdes efter skadetillfället. Den totala kostnaden för sjukvård, omsorg och pro- duktionsbortfall för samtliga ersatta patientskador i de sex studerade skadegrupperna (468 patienter) upp- skattades till priser. Försäkringsbo- lagets genomsnittliga kostnad var per skadefall. Studien visade att de skadade patienterna behövde stora vårdinsatser i såväl öppen som sluten vård . En vårdskada efter en höftledsoperation föranledde t.ex. , 5 extra besök samt och 81 extra besök 2–efter vårdskadetillfället. Som ett sista exempel kan nämnas vilka kostnader problem med sjukhushygien genererar. SKL har genomfört den första nationella mätningen av vårdrelaterade infektioner i . 1Vårdskador inom somatisk slutenvård, 2008. Artikelnummer: 2008-109-16. 2Källa, EpC, . 3Hälso- och sjukvårdsrapport , . 4Samhällsekonomiska kostnader för patientskador i svensk sjukvård några typfall. IHE Rapport 2004:3. visar att av de inlagda patienterna på landets sjukhus drabbades av en vårdrelaterad infektion . De tre vanligaste typerna av vårdrelaterade infektioner var urinvägsinfek- tioner (), hud- och sårinfektioner () samt lunginflammation (). Enligt en rapport från överstiger den samlade och direkta vårdkostnaden för alla sjukhusinfektioner per år.5 Det har ovan i huvudsak enbart talats om vilka ekonomiska kostnader vårdskador för med sig för hälso- och sjukvården. Varje vårdskada är emellertid en skadad patient och för denne men också för närstående till denne kan en vårdskada få mycket allvarliga kon- sekvenser. För det första innebär en vårdskada onödigt lidande och onödigt lång behandlingstid. Som redovisats ovan uppskattas att vårdskador inom slutenvården leder till cirka 630 000 extra vård- dygn samt cirka 50 000 besök i öppenvård. Förutom onödigt lidande innebär detta nedsatt livskvalitet, förlust av utkomstmöj- ligheter, onödiga ekonomiska utgifter samt förlust av bl.a. rekrea- tionsmöjligheter. Den enda rimliga slutsatsen mot bakgrund av vad som anförts ovan är att det totalt sett finns mycket stora samhällsekonomiska vinster att göra inom detta område, dvs. genom att systematiskt öka patientsäkerheten. Den omedelbara vinsten för patienterna, att slippa bli skadade i onödan, är givetvis den mest betydelsefulla, men patienterna kommer även att gagnas i ett längre perspektiv eftersom ett frigörande av de resurser som används för att ta hand om konsekvenserna av vårdskador i stället kan användas för att exempelvis öka kvaliteten och tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Ökad patientsäkerhet får således enbart positiva effekter och de ökade kostnader som utredningens förslag innebär för staten, kommuner, landsting och privata vårdgivare finansieras redan av en marginell höjning av patientsäkerheten. Bedömning och förslag: Om förslagen genomförs kommer de å ena sidan att medföra ökade kostnader för staten på så sätt att anslag behöver höjas. Om syftet med förslagen uppnås, dvs. att patientsäkerheten ökar, kommer emellertid 5 Att förebygga vårdrelaterade infektioner – Ett kunskapsunderlag, 2006, Artikelnummer: 2006-123-12. Konsekvenser av förslagen SOU 2008:117 kostnaden för staten, bl.a. genom minskade utgifter för sjukför- säkringen m.m., totalt sett att minska kraftigt. Utifrån nuvarande förhållanden har beräknats att anslaget till Social- Utredningens förslag innebär minskade kostnader för samt för domstolarna. Även om vissa besparingar kan göras kan full besparingseffekt (cirka av övergångsregler, avvecklingskost- nader m.m., inte beräknas uppnås förrän . De ökade kostnader som förslagen innebär för staten bör finansi- eras dels genom omdisponeringar inom utgiftsområde 9: Hälso- vård, sjukvård och social omsorg, dels genom en överföring av medel inom och från utgiftsområde 4: Rättsväsendet. Utredningens förslag i avsnitt 19 får betydande konsekvenser för eftersom förslaget om ett avskaffande av det hälso- och sjukvårdsrättsliga disciplinansvaret innebär att den volymmässigt största ärendekategorin hos myndigheten försvinner. De flesta ärenden om disciplinansvar anhängiggörs av patienter och anhöriga till patienter. I reformen ingår att enskilda inte längre ska ha möjlighet att vända sig till . Myndigheten kommer enbart att vara behörig att pröva frågor som anmälts av Social- styrelsen, och Justitiekanslern. Utred- ningen föreslår visserligen att tillämpningsområdet för föreskrift om prövotid ska utvidgas samt vissa andra förändringar i nuvarande regelverk som kan antas leda till att andra ärendekategorier, exempelvis interimistiska beslut, blir mer vanligt förekommande hos , men det antal extra ärenden som dessa förslag kan antas generera kommer i jämförelse med det antal ärenden som försvinner att vara få. Till inkom drygt 4 500 ärenden. Cirka 80 av dessa var s.k. behörighetsärenden. Det sagda innebär att även om utredningens förslag vad gäller prövotid m.m. skulle leda till en 100 procentig ökning av sådana ärenden kommer det totala antalet ärenden hos att minska med . Utredningen har diskuterat denna konsekvens i avsnitt 20 och övervägt huruvida uppgifter skulle kunna fullgöras av annan myndighet. Utredningens bedömning är dock, som redovisats i nämnda avsnitt, att myndigheten bör finnas kvar, det minskade antalet ärenden till trots. Hur ser ut , antalet anställda m.m. har redovisats i avsnitt 10.3. Genomförs utredningens förslag måste således en anpassning ske av myndighetens organisation. Som redovisats i avsnitt 20 föreslår utredningen inga förändringar vad gäller nämndens sammansättning. Däremot måste givetvis successivt en anpassning ske av antalet handläggare och administrativ personal. Även lokalbehovet kommer att minska. Utredningen tar inte ställning till frågan huruvida myndigheten ska ledas av en generaldirektör eller inte, eller huruvida ordföranden i nämnden ska vara tillsvidareanställd i myndigheten, eftersom detta är en fråga som regeringen själv förfogar över. verksamhet är i allt väsentligt anslagsfinansierad. uppgick anslaget till . Den stora utgifts- posten är kostnaderna för personal som uppgick till , medan kostnaderna för lokaler och övrig drift uppgick till . I årsredovisning för finns även uppgifter om den genomsnittliga kostnaden per ärende. Styckkostnaden för har angivits vara inklusive OH-kostnader. De ärenden som även fortsättningsvis ska hantera är sannolikt de mest resurskrävande som myndigheten har varför styckkostna- den beträffande dessa kan antas vara betydligt högre än /ärende. Det sagda innebär att skulle man enbart räkna på antalet minskade ärenden hos , cirka 4 400, och ta det antalet multi- plicerat med styckekostnaden får man summan . En sådan kostnadsminskning blir det dock givetvis inte fråga om, varken inledningsvis eller . I stället bör beräknas att myndig- heten under i varje fall första året kommer att ha samma kostnader för lokaler och huvudsakligen samma kostnader för drift, dvs. samt att myndigheten de nya bestämmelserna är i kraft – med hänsyn till övergångsbestämmelser i lagen och bl.a. anställningsavtal etc. – enbart kan minska sin personalstyrka med cirka en tredjedel årsarbeten (från 35 personer till cirka 20 personer). Det betyder ett minskat anslagsbehov på cirka 9–. Därefter kan följande år en ytterligare anpassning ske till verksamhetens behov, vilket bör minska personalkostnaderna ytterligare med cirka 6–och lokalkostnader samt driftkostnader med ytterligare cirka 3–. kommer således att vara en för- hållandevis liten myndighet. Myndigheten organiserar sitt beredningsarbete av ärenden i s.k. rotlar. finns 13 rotlar, var och en bemannade med en juristhandläggare och en assistent. Ett rimligt antagande är att det – efter en övergångsperiod – kommer att vara tillräckligt att det finns en till två rotlar om två till tre personer. En jämförelse kan härvid göras med som hanterar ungefär 200 ansvarsärenden per år.6 I nämnda myndighet arbetar två personer i kansliet. I budget finns för avsatta för Veterinära ansvars- nämndens verksamhet. Sammanfattningsvis kan således konstateras att utredningens förslag kommer att leda till ett minskat resursbehov för om cirka 24–. Som ska redogöras för nedan kommer emellertid dessa medel behöva tas i anspråk av Social- styrelsen. De flesta av utredningens förslag berör verksamhet och flera av förslagen medför behov av ytterligare resurser till myndigheten. Nedan kommenteras enbart de förslag som utred- ningen bedömer fordrar resurstillskott till myndigheten. Utredning av klagomål från enskilda I avsnitt 21 föreslås att som huvudregel alltid ska vara skyldig att utreda klagomål mot hälso- och sjukvården, såväl mot verksamheten i sig som mot enskilda yrkesutövare, samt att myndigheten i princip ska handlägga dessa ärenden som om den klagande i förvaltningsrättslig mening är part (rätt till aktinsyn, skyldighet att kommunicera handlingar i ärendet m.m.). Bedöm- ningen är att det stora flertalet av de ärenden som anmäls till efter reformen kommer att handläggas av Social- 6 är en egen myndighet under . är s.k. värdmyndighet för . Det finns dock flera osäkerhetsfaktorer som måste tas med i beräkningen när en uppskattning ska göras av vad förslaget kan tänkas få för ekonomiska konsekvenser för . Å ena sidan måste beaktas att ärendetillströmningen hos i princip har ökat (se vidare avsnitt 10.3) och å andra sidan måste beaktas att syftet med de flesta förslag utredningen lämnar är att patientsäkerheten ska öka, varför antalet ärenden bör bli betydligt färre. Utredningen har vidare föreslagit att vård- givarna ska vara skyldiga att informera patienter när en vårdskada har inträffat och att vårdgivarna i detta sammanhang ska redovisa för patienter både trolig orsak till varför vårdskadan inträffade och vad de avser vidta för åtgärder för att det inträffade inte ska hända igen. I informationsplikten föreslås också ingå att patienterna ska upplysas om patientnämndernas verksamhet samt om var de kan vända sig om de har anspråk på ekonomisk ersättning i anledning av det inträffade. Dessa förslag bör sammanfattningsvis få avse- värda effekter vad gäller hur många ärenden som kommer att anhängiggöras vid myndigheten .