sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — Det är betydelselöst hur långt bakåt i tiden tjänstgöringen skedde eller hur lång en eventuell behandling blir. Vidare gäller erbjudandet om psykologhjälp från försvaret också anhöriga till tidigare utsända. Under insatser med det brittiska försvaret är den psykiska vår- den integrerad med hanteringen av fysiskt skadade personer. Dessutom kan särskilda team, Psychiatric Support Teams (PST), sändas ut vid skadeutfall eller, om skadeutfall förväntas bli högt, placeras i insatsområdet. Till skillnad från vad som gäller för hantering av fysiska skador är emellertid tanken att så långt möjligt behålla den skadade på plats. Man eftersträvar att följa principen om närhet (inom egna förbandet), omedelbarhet (snart efter det inträffade), förväntan om förbättring (hantering som tydliggör att den drabbade är kapabel att snart återgå i tjänst, samt må bra ) och enkelhet (att kamrater och kollegor i närheten utgör stöd). I det tyska försvaret liknar strukturen det som gäller för fysiskt skadade. Räcker inte kamrat- och självhjälp som framhålls som mycket viktig ska experthjälp finnas att tillgå. Förutom läkare och psykologer finns Kriseninterventionsteams (KITs) för avlast- ningssamtal och andra post-traumatiska hjälpinsatser. Dessa teams stöds i sin tur av specialutbildade stödpersoner vid belastnings- situationer. Målet är att redan tidigt, i insatsområdet stabilisera soldaten och behålla honom eller henne i förbandet för att få till- baka vederbörande i tjänst . När så krävs finns nästa nivå som omfattar rekreationscenter i närheten av insats- området. Där genomförs behandling med stöd av psykologer och socialpedagoger. Efter insatsen sker en obligatorisk läkarundersökning och inter- vjuer där personalen särskilt ger akt på konstaterade eller eventuellt kommande post-traumatiska störningar. här är ett till två dagars seminarium som sker efter hemkomst. Syftet är att deltagarna med en professionell moderator i grupp får prata av sig och, om behov föreligger, få det stöd som krävs. Ordningen med stöd i operationsområdet har flera fördelar. Dels är själva utgångspunkten att den enskilde ska tillfriskna snabbt med möjlighet att återgå i tjänst. Dels finns kamraterna på plats för att stödja den enskilde. Där hemma finns det ofta få personer med insikt och erfarenhet av vad soldaten genomgått. I första hand synes omhändertagande med psykologer i fält vara en lösning för de lite större insatserna. Frågan om psykologer i fält diskuteras vidare bland annat i kapitel 6 om Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet. För att bygga en särskild psykologisk kompetens avseende veteransoldater krävs ett tillräckligt underlag i form av patienter. Inget av de nordiska länder synes på egen hand kunna bygga upp en sådan. 7.2.7Program och resurser för rehabilitering av skadade soldater i olika länder I finns två olika nivåer för uppdelning av resurser; dels inom respektive försvarsgren i form av egna försvarssjukhus och tillhö- rande lokala resurser på respektive bas, dels utgående från ett eget departement inom regeringsadministrationen (, VA) som har till syfte att stödja alla dem som en gång varit anställda inom stridskrafterna samt deras anhöriga. Det finns närmare 24 miljoner veteraner i . I har försvaret ett lagstadgat krav att svara för uppfölj- ningen eller rehabiliteringen av soldaterna efter tjänst- göringens slut. Därefter övergår ansvaret till det civila samhället för dem som inte är anställda i Forsvaret. Det finns inga exklusiva resurser avdelade för soldater utan de ska rehabiliteras inom ramen för den civila hälso- och sjukvården när det föreligger behov av hälso- och sjukvård. Genom organiseringen av National Militär Poliklinikk med Kontoret for psykiatri och Forsvarets Veteranadmi- nistrasjon (FVA) ska Forsvaret medverka till att drabbade veteraner får adekvat vård, men vårdgivaren är i allt väsentligt den allmänna sjukvården. Politiska företrädare menar att det är viktigt att försva- ret inte blir en egen sjukvårdsinrättning. I praktiska termer har det norska försvaret som huvudprincip att följa upp sin tidigare utsända personal med personliga telefon- samtal. I en tvärpolitiskt framtagen rapport pekas på att regler kring skador och deras hantering inte är tillräckliga. Inte heller pensions- systemet är anpassat till dem som t.ex. har psykiska belastnings- skador. Under utredningens slutskede har dessutom ett förslag på proposition med förändringar i Forsvarspersonelloven, i vilken till del kallas Veteranloven, gått på remiss. I förslaget föreslår det norska Försvarsdepartementet ett antal förbättringar som riktas till veteraner efter internationella operationer. Bland annat ingår där en förtydligad rätt till psykiatrisk och psykologisk uppföljning upp till efter tjänstens avslut. En rätt föreslås också till annan upp- följning upp till efter tjänsten i den grad det er rimelig ut fra personnellets helsetilstand og økonomike , tjenesteforholdets varighet og forholdene . Den förändrade karaktären på utlandstjänsten kan medföra uppkomst av mer svårdefinierbara utmaningar. Ändringarna ska öka flexibiliteten i hanteringen av uppföljningen.TPF4FPT I finns utöver vad som nämnts avseende det militära psykologiska omhändertagandet inga särskilda rehabiliterings- program. För fysiska skador hänvisas till den civila offentliga vården, där avtal och samarbete upprättats med enligt ovan. Det är möjligt för personal i tidigare förband att arrangera en återträff. Formellt sett sker detta utan deltagande från försvarets sida, förutom att det är kompanichefen eller motsvarande som sammankallar. Återträffen utgör en möjlig- het att diskutera sina upplevelser och därmed bearbeta dem. Det finns emellertid inte som i ett närvarokrav och eftersom ingen ersättning för resor utgår ligger närvaron på . I övrigt skickar försvaret brev till de tidigare tjänstgörande där veteransoldaten är välkommen att höra av sig och söka stöd. Utöver de 247 från främst de tidiga Balkaninsatserna som varit föremål för stöd har över 500 nya kontaktat personaltjänsten. 4TP PT Om endringer i Forsvarspersonelloven - Høringsnotat fra Forsvarsdepartementet, . En brittisk skadad soldat eller behandlas hemma av den brittiska statliga sjukvården (, NHS) eller motsvarande privata alternativ. Ansvarat för all rehabilitering åvilar dock (, MoD). Försvaret har tagit fram ett särskilt rehabiliteringsprogram som syftar till att efter en skada fullt ut återställa den skadade. För detta ändamål finns tolv stycken regionala rehabiliterings- enheter i och två enheter i . Försvarsmaktens Medicinska Rehabiliterings Center (DMRC) sydväst om drivs helt av försvarsmakten och håller hög medicinsk klass. Centret har en personalstyrka på ca 200 personer och här ges all rehabilitering för mer komplexa skador, inklusive amputeringar och hjärn- och ryggmärgsskadade patienter. Målet är att ge patienterna maximal fysisk och psykisk funktionsförmåga med hänsyn till skadans eller stressymptomets art. I kan konstateras att flera institutioner inom försvaret har en mycket stark preventiv ansats. Det innebär inte någon ned- prioritering av resurserna för terapeutisk efterbehandling då sådan krävs. Sjukvårds- och socialtjänsterna bedriver tillsammans med den själasörjande funktionen ett kontinuerligt samarbete för att utveckla förmågan till stöd för soldaterna och deras familjer. Vidare har Bundeswehr byggt upp en geografiskt heltäckande funktion för stöd till familjer med anhöriga som deltar i utlandsinsatser. Syftet är att erbjuda ett stöd till soldaterna och deras hemmavarande familjer för att lösa allehanda behov som kan uppstå, både rent praktiska och sociala sådana. saknar i princip helt för veteransoldater exklusiva resurser för rehabilitering. Försvarsmakten vägleder och stöttar men förfo- gar inte över någon organisation som aktivt rehabiliterar. Något psykologiskt stöd till anhöriga ges inte mer än i undan- tagsfall. Bidrag till kostnader för psykosocialt stöd till anhöriga kan ges om den närstående förolyckats eller skadads svårt i utlands- tjänsten, se 11 § lagen (1999:568) om utladsstyrkan inom Försvars- makten (bilaga 3) och kapitel 13. 7.2.8Hur påverkar tjänstgöring utomlands karriären för officerare? I det amerikanska försvaret är utlandstjänstgöring en normal före- teelse och i princip en förutsättning för att göra karriär. Vid urvals- processer, till exempel befordran, värderas dessutom stridserfaren- heter högt. Den norska policyn är i likhet med den svenska att internationell tjänstgöring ska vara meriterande. Det kan uppfattas som att man i har nått längre då det gäller att följa policyn. Många befatt- ningar som är attraktiva har i sin kravprofil att innehavaren ska ha fullgjort internationell tjänst. Internationell tjänst uppfattas som en förutsättning för nästa befattning. I är uppfattningen att om en officer inte deltar i inter- nationell tjänst kan detta påverka den militära karriären negativt. Om än inte ett formellt villkor uppfattas det som en fördel att ha gjort utlandstjänst i sin nuvarande nivå för att bli befordrad till nästa. Att som soldat i tjänstgöra utomlands med sitt förband är en naturlig del av verksamheten i den brittiska Försvars- makten. Goda omdömen från utlandstjänst väger mycket tungt vid befordran till högre grad. Om valet att befordra en officer står mellan två lika dugliga, varav den ena har varit med om stridsinsatser och operationer utomlands, befordras utan undantag den som har sådan erfarenhet. Som framgått utgör utlandstjänstgöring för merparten av de tyska soldaterna ett obligatorium. Utlandstjänstgöring bedöms och skattas enligt ett separat bedömningsunderlag i tillägg till soldatens ordinarie underlag. Den separata delen ingår som en del i person- akten och utgör en del vid ett urvalsförfarande. Vid tillsättning av högre befattningar, överste och högre, är genomförd utlandstjänst ett krav. Här avses fältmässiga förhållanden – inte stabstjänst i Natohögkvarter utanför insatsområden. I andra länder utgör utlandstjänst inte endast en fördel vid urval till högre militära studier och befordran. Det är ofta också en förut- sättning härför. Ett liknande förhållningssätt bör tillämpas också i Särskilt som andra meriterande erfarenheter som till exem- pel krigsförbandsövningar inte längre står till buds. Det bör även understrykas att internationell tjänstgöring som grund för högre utbildning och befordran inte bara handlar om signaleffekt. Högre officerare har också att motivera och utbilda soldater i huvudsak för sådana insatser. Närmare om utredningens syn på karriärpåverkan och meritvärdering, inte endast för yrkes- officerare, återfinns i kapitel 15. 7.2.9Hur ser ersättnings- och trygghetssystem ut för soldater som skadats i utlandstjänst? I följer trygghetssystemet ovannämnda indelning i vapen- slags- respektive regeringsnivå. Medan större delen av sjukvård och praktiskt stöd utgår ifrån lokal nivå utgår de flesta ersättningarna från Veteran centralt. Handikappkompensation och pension, sjukvård (efter aktiv tjänst), arbetsrehabilitering och begravnings- hjälp administreras till stor del från den högre nivån. Vad som kan nämnas ytterligare är att graden av handikapp efter en skada påver- kar vilken federal skatt som soldaten ska betala. Vid grava skador avstår staten från att beskatta den militära pensionen. I grunden är alla norska soldater skyddade genom anslutningen till Folketrygden (motsvarigheten till ) därutöver har alla soldater ersättning enligt som omfattar alla statligt anställda och kan jämföras med Statens grupplivförsäkring. Vid invaliditet eller dödsfall utbetalas normalt 15 grundbelopp () till en statligt anställd eller efterlevande. För personal i internationell tjänst är dock beloppet höjt till 65 grundbelopp vilket innebär att de efterlevande till den soldat från Hærens Jægerkommando som stupade i erhöll motsvarande ca i ersättning. Utöver ovanstående infördes en särskild ersättningsordning för personal som erhållit psykiska belastningsskador som en följd av sin mission. Utöver olika försäkringsbetingelser gäller i om en soldat blivit sårad att kontraktet alltid förlängs till dess att soldaten återhämtat sig. För det fall att skadan är av en sådan karaktär att soldaten aldrig mer kommer att kunna tjänstgöra aktivt har försva- ret två alternativ. Antingen att han eller hon får ett erbjudande om omskolning eller utbildning med lön eller att han eller hon erbjuds att anställas på ett långtidskontrakt (K60) och placeras på en anpassad arbetsplats. Senhösten 2007 hade tre danska soldater betald omskolning/ utbildning och det finns också ett antal som valt långtidsanställning på anpassad befattning. Nämnda erbjudanden görs oavsett vilka eventuella andra krav soldaten har i förhållande till avtal och överens- kommelser. I hanteras alla ersättningssystem centralt av Vete- ranbyrån i . Som exempel på missionspremier för tjänstgöring på mer riskfyllda platser i världen kan anges att de soldater som tjänstgjort i tilldelas en skattefri engångssumma utöver den vanliga lönen när de åter- vänder från insatsen. Berättigade till ersättning är anställda eller före detta anställda i den brittiska försvarsmakten eller i reservstyrkorna och personer som den anställde har eller har haft försörjningsansvar för om denne har drabbats av sjukdom, blivit skadad eller har omkommit under tjänstgöringen. I finns genom soldatomsorgslagen , retro- aktivt tillämplig , regler för omhändertagande efter olyckor och sjukdomsfall. Införandet av begreppet insats- olycksfall utgör kärnpunkten. Det innebär att ett insatsunder- håll kan beviljas i de fall arbetsförmågan reduceras med när den enskilde återgår i civil tjänst. Den ersättning soldaten har rätt till omfattar bland annat en engångsersättning om maximalt samt, för yrkessolda- ter, ett löpande kvalificerat olycksunderhåll som ger av den pensionsgrundande lönen. För andra soldater utan pensionsanspråk, t.ex. soldater anställda , utgår ett engångsbidrag om grundat på tjänstgöringstid. Därtill utgår ytterligare underhåll enligt soldatomsorgslagen samt pension från den föreskrivna statliga pensionsförsäkringen. Vid dödsfall erhåller de efterlevande ersättning som grundas på samma beräkningar. Förutom detta erhålls, i de fall som privata liv- och olycksfallsförsäkringar inte gäller, motsvarande ersättning. Det som kan vara aktuellt är då försäkringsavtalet genom force majeur inte anses gälla enligt försäkringsbolaget. Det förekommer att de insatsskadade soldaterna inte nöjer sig med att helt dra sig tillbaka från arbetslivet och enbart leva på finansiellt understöd i form av underhåll och pension. Istället vill man fortsätta sin yrkesverksamhet på ett efter förhållandena anpas- I en framförhandlad överenskom- melse, som stöd för en ny förordning säkerställs utom ovannämnda hårda ersättningar också mer emotionellt stöd och personligt erkännande. Förutsättningarna för att kunna åberopa den nya förordningen är att ha blivit skadad vid internationell insats och att skadan innebär nedsatt arbetsförmåga. Den gäller såväl det tyska försvarets militära som civila personal samt personal i andra statliga kompetensområden och deras anknutna organi- sationer. Lösningar i olika länder synes kopplade till samhällsstrukturen i allmänhet. Andra faktorer som antas spela in är också karaktären av insatser samt med vilken volym respektive land deltar. Ett ökat antal deltagande torde leda till högre påverkan på det civila samhäl- let, med ett ökat intresse för ersättningsfrågor som följd. Utredningen konstaterar att försvarsmakterna i många länder tar långtgående ansvar för rehabilitering och uppföljning. Tidsgrän- ser för olika försvarsmakters rehabiliteringsansvar lyser i de flesta undersökta fall med sin frånvaro. 7.2.10Finns det i övrigt något förhållande värt att notera när det gäller omhändertagande av soldater före, under och efter insats? Generellt kan konstateras att det ofta förekommer relativt stora skillnader i samhällets uppbyggnad jämfört med . De nor- diska länderna utgör självklara undantag. Oaktat detta finns det aspekter värda att belysa, begrunda och rent av anamma också från länder med andra samhällssystem. I har utvecklingen efter gått mot att sepa- rera politiska förtecken och hemmaopinion i samband med väpnade konflikter och stödet till den enskilde soldaten. I exemplet angriper inte ens de starkaste politiska motståndarna militären verbalt, inte som kollektiv och inte heller enskilda soldater, möjligen med undantag för den högsta ledningen. Respekten för dem som tjänstgör för landet är hög och tar sig många uttryck i det vardagliga livet. Vid pensionsavgången, från aktiv tjänst, sker avtackning under mycket värdiga former. Detsamma gäller vid befordran. Sammantaget visar det amerikanska samhället, till en ringa ekonomisk merkostnad, stor uppskattning. I gav Forsvarssjefen order om att etablera en central Veteranadministration (FVA), vilken var organiserad . FVA ska vara veteranens kontaktpunkt med Forsvaret och bistå veteranerna med vägledning och råd samt också vara försvarschefens rådgivande organ i veteranfrågor. Den avgränsning som görs ger vid handen att FVA inte ansvarar för dem som tillhör försvaret. Som en följd av etablering av FVA har arbetet med veteran- frågor fått en ökad prioritet och större genomslag inom Försvars- makten. Bland annat kommer ett Velferds- og rekreasjonssenter for veteraner att etableras på Bæria utanför Kongsvinger. Försvaret övertar driften av som etablerades 1959 och varit ett rekreationscenter för veteraner från det . Utöver att utgöra ett rekreationscenter för samtliga veteraner är tanken att centret ska vara den plats där kontingenter genomför sitt hemkomstprogram samt håller uppföljnings- och återträffar. FVA arrangerar regionala veteranträffar genom . Försvarsmakten stöttar genom . Utöver veteran- träffar finns ett formaliserat samarbete rörande kamratstöds- verksamhet från förbundets sida. öppnade ett informationscenter i . En annan viktig funktion har i Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress där forskning bedrivs, främst medi- cinskt. Överhuvudtaget har företrädare för försvarsdepartementet i möte med utredningen betonat vikten av forskning i olika vete- ranmedicinska aspekter. Det finns också ett etablerat samarbete med sjukvårdscenter. Avslutningsvis har det norska försvaret ett hälsoregister i form av en stor databank över persona- len. Detta är givetvis känsligt och registret är strikt kontrollerat. Rent praktiskt går läkarjournaler direkt in i registret. En angelägenhet som uppmärksammats är stödet till anhöriga. Den hemmavarande maken kan numera kontakta hemgarnisonen för att få hjälp med enklare tjänster som däcksbyte, snöskottning och barnpassning. Försvaret, ibland i samarbete med andra arbetsgivare, sponsrar t.o.m. dagis så att det kan vara öppet lite längre . I finns vid de hemmaförband som sätter upp enheter till internationella operationer en utpekad kontaktofficer enligt kontaktofficersordningen. Denne fungerar som en kontaktlänk mellan den utsända personalen och de hemmavarande anhöriga och ser bland annat till att nyhetsbrev från missionen når fram. Kontaktofficeren arrangerar också anhörigträffar tillsammans med enhetschefer. Institutet for Militærpsykologi, Forsvarsakademiet, arbetar på att utveckla en internetbaserad rådgivning till soldater och anhöriga. Avsikten är att utveckla detta till en virtuell terapi. I utses också en kontaktpsykolog för den militära enheten före insats. Denne arbetar intimt med bland annat en av försvarets socialrådgivare med utbildning i krishantering och håller sedan kontakt med fältprästen under missionen. Anhöriga är också välkomna att kontakta försvarets psykologer likväl som social- rådgivarna. Vid sidan av försvarets egen organisation stödjer det danska för- svaret ekonomiskt och praktiskt olika oberoende initiativ och pro- gram som t.ex. Kammeratstøtteordningen under De blå Baretter (DBB, motsvarigheten till de svenska Fredsbaskrarna). Här bemannas bland annat en dygnet-runt-telefon till vilken insatta och tidigare insatta soldater kan ringa. Kammeratstøtteordningens kontaktpersoner arbetar frivilligt och utan ersättning och kan hän- visa soldaten till andra kontakter om behov uppstår. De blå Baretter har också upprättat ett anhörignätverk som stödjer hemmavarande familjer. Kammeratstøtteordningen gemensamt med De blå Baretter har dessutom etablerat en interaktiv hemsida med debattforum m.m. Till vissa länkar erfordras särskilda inloggningsuppgifter. Det danska försvaret har utarbetat tre häften som ger råd och vägledning till soldater och anhöriga i samband med utlandsmissio- nen. Likaså har man producerat en bok som vänder sig till barn till soldater i utlandstjänst. Försvaret har också på börjat en undersök- ning om huruvida längden på utlandstjänstgöringen påverkar sol- daters välbefinnande. Undersökningen förväntas vara färdig . Redan på grundval av en rapport angående stödet till utsänd personal och anhöriga har försvaret förbättrat möjlighe- terna för att kunna kommunicera via e-post och telefon till och från missionsområdet. Före insats i de brittiska förbanden sker grundutbildning vid respektive försvarsgrensskolor, regementen, ombord i fartygen och vid flygflottiljer. Före insats utomlands erhålls alltid en missions- inriktad tilläggsutbildning vid en organisation som kallas OPTAG (Operational Training and ). Här ges de senaste erfarenheterna från det aktuella operationsområdet till ett antal instruktörer från det aktuella förbandet som i sin tur utbildar och övar upp förmågan som samtränat förband. Denna stridsträning före insats anses vara mycket värdefull för att minska risken för stridsförluster. Många bedömare menar att det brittiska utbildningssystemet är världsledande såväl vad avser grundutbildning som fortsättnings- utbildning av soldater och officerare. Det märks i det relativt sett fåtaliga förlusterna i de mycket svåra operationer som britterna genomför främst i och . Utbildningsinsatserna fortsätter även under insats. har parlamentet beslutat om högre lönetillägg för personal i en insats. Det är också gratis för anhöriga att sända paket från till en soldat eller officer som är insatta i insatser utomlands. När övriga aspekter eller förhållanden rörande veteransoldater ska diskuteras uppkommer i de flesta fall frågor om anhöriga. Det vill säga om området mot förmodan inte tidigare berörts. Stöd till anhöriga kan utvecklas. Vilket stöd finns för minderåriga barn till svenska soldater i utlandsstyrkan? Kan t.ex. web-kameror vara ett stöd för kontakten mellan föräldrar i utlandstjänsten och hemma- varande barn? Frågor kring detta och annat berörs närmare i kapitel 13. Ohälsofrågor och dess betydelse såväl för individen, anhöriga, medarbetare har i olika sammanhang också diskuterats i utred- ningen. Erfarenheter från andra länder i vår omvärld måste beaktas. Finns det ett intresse för samverkan med och ? I ska alla soldater som tjänstgjort i högriskområden i samband med hemkomst få ett individuellt samtal med en av försvarets psykologer. Uppföljningen av veteransoldater i sker per telefon. I sänder Försvarsmakten ett brev. Svars- procenten är . Mycket talar för att den personliga kontakten – även om den är krångligare och mer tidsödande – kan bidra till att upptäcka problem och förhållanden som annars inte observeras. 8 Rekrytering, insatsfrekvens m.m. -All personal i Försvarsmakten bör ha tjänstgöringsskyldighet i internationella militära insatser, -Kvaliteten i Försvarsmaktens rekrytering bör förbättras, -Särskilda insatser för rekrytering av specialister bör göras, -Försvarsmakten bör öka informationen om internationella militära insatser i syfte att stärka rekryteringskraften, -Insatsförbandens åldersstruktur bör analyseras, -Rätt till tjänstledighet vid tjänstgöring i beredskapsförband och internationella militära insatser bör – efter ytterligare utredning – införas,