sou · GVB360d8 · 2008-01-01 00:00:00 — Kostnadsuppskattningen för problem orsakade av höjd nivå i hav, vattendrag eller sjöar behandlas ej i denna rapport då dessa kostnader måste ses i ett större sammanhang för hela den drabbade bebyggelsen. Kostnader kommer där att uppstå för att bygga översvämningståligt, invallning, pumpning eller evakuering av be- byggelseområden. Vilken skyddsmetod som skall tillämpas bestäms lokalt. Uppgradering av det allmänna avloppsnätet för att hantera kraftigare nederbörd VA-branschen står i början av en gradvis ökande förnyelse av va-ledningsnäten. Baserat på statistik från Svenskt Vattens under- sökning DRIFT 2005 från kommuner representerande av befolkning kan omfattningen på dagens förnyelse- insatser i avloppsnätet uppskattas till ca för hela landet. Som jämförelse kan nämnas att omsättningen inom den allmänna VA-försörjningen är ca . Motsvarande förnyelsetakt för avloppsnätet kan i genomsnitt uppskattas till . Detta motsvarar en omsättningstid för avloppsnätet . Även om åldern är ett mycket trubbigt grepp på förnyelsebehovet så är det uppenbart att om- fattningen på förnyelsen gradvis kommer att fortsätta att öka. Förnyelseinsatserna bedöms gradvis öka från 1 till 3 miljarder i fast penningvärde. Där- med skulle förnyelsetakten kunna ökas från 0,4 till . Detta skulle teoretiskt reducera omsättningstiden för avloppsnäten från till . Räkneexempel över förnyelsekostnaden i miljarder kr av de allmänna avlopps- näten I figuren ovan visas grafiskt räkneexemplet för utvecklingen av förnyelsekostnaderna för de allmänna avloppsnäten . Räkneexemplet visar på att den s.k. normala förnyelsen kan uppgå till storleksordningen 50 miljarder . 25 miljarder hänförs till dagens förnyelsenivå och 25 miljarder hänförs till en bedömd gradvis ökande förnyelse. Ett alternativ sätt att uppskatta uppgraderingskostnaderna för det allmänna avloppsnätet är att bedöma omfattningen på de hydrauliskt kritiska bebyggelseområdena, dvs. områden med ökad risk för översvämningar. Här är osäkerheterna också mycket stora men en grov bedömning pekar mot att det kan vara av storleksordningen ca 10 av avloppsnäten. Dessa kritiska områden kommer att behöva förstärkas dels för att förbättra dagens situation men även öka upp säkerheten för en ökad neder- börd till följd av klimatförändringar. Nyanskaffningsvärdet för det allmänna VA-nätet uppskattas till ca 400 miljarder, se kap 2.1. En grov bedömning är att kan hänföras till avloppsnätet, dvs. 240 miljarder, och till vattenledningsnätet, 160 miljarder. Med ett mycket enkelt räkne- stycke, 10 av 240 miljarder, indikeras att 24 till 36 miljarder kan behöva satsas för att säkra upp avledningen av avloppsvatten inom kritiska områden. Till stor del kan man räkna med att dessa två räkneexempel överlappar varandra, dvs. att stor del av den normala förnyelsen kommer att hamna i de hydrauliskt kritiska områdena. Om man utgår ifrån att storleksordningen hälften av kostnaderna för hyd- rauliskt kritiska områden överlappas av kostnader för normal förnyelse kan man utgå ifrån att kostnader för att anpassa till klimatförändringarna med kraftigt ökad nederbörd kan öka den normala förnyelsen med storleksordningen 10 20 miljarder. Uppskattningarna är genomförda som ett mycket fyrkantigt räkneexempel. I verkligheten så kommer vi även att se en mängd andra typer av åtgärder än att bara byta eller renovera befintliga avloppsledningar. Kreativa och lokalt anpassade åtgärder kommer också att tillämpas för att både minska mängden vatten som skall avledas, minska mängderna av det s.k. tillskottsvatten till spill- vattensystemen, anlägga utjämningsmagasin eller öka kapaciteten i vissa stråk med kompletterade kanaler, diken eller ledningssystem. Observera att endast merkostnaderna på grund av nederbörd och inte ökad nivå i hav och vattendrag. Observera också att de kostnader som ovan uppskattas hänför sig till de allmänna avlopps- systemen, dvs. förnyelsekostnaderna för de privata servisled- ningarna är ej beaktade. En grov bedömning är att de privata kost- naderna för förnyelse av va-installationerna inom privata fastigheter torde uppgå till av de allmänna, vilket ger en kostnad på ca 20 miljarder . För de privata installationer- na bedöms klimatåtgärderna begränsas m.a.p. nederbörd. I kap 2.4 visas en principskiss över källor till s.k. tillskotts- vatten som även omfattar de privata ledningsnätet. I princip- skissen visas att kraftfulla åtgärder mot överbelastning måste omfatta även de privata avloppsnäten. Om inte de privata servis- avloppsledningar också uppgraderas i takt med det allmänna avloppsnätet så kommer man ej erhålla full effektivitet i åtgärderna mot tillskottsvattnet 6 Slutsatser och förslag till åtgärder 6.1Anpassningsåtgärder mot ökade vattennivåer i hav, vattendrag och sjöar Fastställa högsta vattenstånd och bedömda framtida vattennivåer Alla kommuner behöver analysera högsta kända vattennivå i omgivande recipienter till städer och samhällen om så ej redan är gjort. Till den högsta kända nivån skall man lägga till en bedömning i enlighet med klimatscenarierna och med tillägg för viss säker- hetsmarginal. Resultaten bör sedan tydliggöras i planeringsunderlag så att kunskapen om lägsta nivå för bebyggelse blir allmänt känd. Dessa uppgifter är av stor betydelse både för planering av nya områden och bedöma risker i befintliga avloppssystem. Det bör finnas ett lagkrav med angiven tidsram för när detta skall vara genomfört. Förebyggande åtgärder i framtida bebyggelseområden Problem med en höjdsättning i förhållande till recipienter är av naturliga skäl svåra att hantera i efterhand. Den bästa lösningen för att undvika problem i framtida bebyggelseområden är att med en framsynt planering säkerställa en säker höjdsättning i förhållande omgivande sjöar, vattendrag eller hav. Åtgärder mot höjda vattennivåer i hav, vattendrag och sjöar inom befintliga områden Lågt belägna befintliga bebyggelseområdena kan riskera att behöva vallas in och dag- och dränvatten pumpas. Likaså behöver dagvattensystemen säkras så att bebyggelsen ej över- svämmas av bakåtströmmande vatten från recipient under byggda dämningsvallar. Figur Dämning från hav, sjö eller vattendrag vid extremt hög vattennivå Problematik med bebyggelse i strandnära områden beskrivs också mycket ingående i referensen: Länsstyrelserna 2006. 6.2Anpassningsåtgärder mot ändrad nederbörd Åtgärder inom befintligt avloppsnät Även om det är svårt att med nuvarande underlag bedöma kon- sekvenserna av den framtida ökande korttidsnederbörden i lokala områden så bedöms risken vara stor för att översvämningarna skall öka i befintligt avloppssystem, såvida inga åtgärder vidtas. Vi står inför en utmaning av att hantera frågan om hur och i vilken takt som VA-systemen kommer att behöva förnyas. Ökningen av förnyelsetakten har redan påbörjats och bedöms komma att gradvis att öka under de kommande decennierna och nå ett balansläge om uppskattningsvis storleksordningen 25 . Kostnaderna för anpassningen av avloppssystemen, se kap. 5.2, kommer att vara beroende av om förnyelsetakten är lägre än behovet av anpassningsåtgärder till klimatscenarierna med olika tidshorisont. En förutsättning för att minimera kostnaderna för anpassningen är att klimatfrågan noggrant beaktas i samband med förnyelseplaneringen av avloppsnäten. Vi kommer att få tillämpa en rad av olika typer av åtgärder alltefter det aktuella områdets karaktär, såsom ändrad dag- och dränvattenhantering, utökad kapa- citet antingen med större ledningar eller med en alternativ dag- vattenavledning för toppflöden i extrema nederbördstillfällen, byggande av fler utjämningsmagasin etc. En viktig åtgärd är att planera för och anordna s.k. vattenvägar där vattnet kan rinna vid mycket kraftiga regn utan att orsaka skador på bebyggelsen. Dessa vattenvägar skall ses som en sekun- där avledningsväg för vattnet då alla ordinarie avledningssystem för dagvatten är överbelastade. Behovet av lokalt anpassade åtgärder framgår med all tydlighet av avsnitten om systembeskrivningarna. Anpassningen till ett framtida ändrat klimat måste också bygga på ett helhetsperspektiv omfattande såväl privata som allmänna avloppsnät Det bedöms också pågå en trend mot fler samfälligheter med privata va-ledningar. För dessa system ligger ansvaret för drift- , underhåll och förnyelse på respektive samfällighet. Några viktiga frågor som behöver belysas: Hur skall klimat- anpassningen för det allmänna avloppssystemen koordineras med klimatanpassningen i det privata ledningsnätet? Vem skall vara drivande för klimatanpassningen på privatmark? Svenskt Vatten utgav en skrift Så skapas en informations- skrift om källaröversvämningar för fastighetsägare, M128. Denna har till syfte att resp. VA-huvudman skall med hjälp av en mall förklara problemställningar och möjliga skyddsåtgärder vid olika översvämningssituationer. Säkerställa ett översvämningståligt byggande vid nybyggnation Nya områden skall höjdsättas och planeras så att bebyggelsen skall klara i princip vilka regn som helst. Vid överbelastning av rörsystemen skall vattenflödena styras mot okänsligare områden eller avledas ytligt på ett säkert sätt. Alla åtgärder för att bygga klimatanpassat är av samma karaktär som åtgärder för att bygga översvämningståligt redan vid befintligt klimat. Detta förutsätter givetvis avloppsvattenhanteringen får en fram- trädande nära samverkan mellan berörda parter inom den kommu- nala verksamheten, exempelvis VA-huvudman och Plan- och bygg- lovsenheten etc. Svenskt Vatten arbetar också med att ta fram en folder Att bygga översvämningssäkert. Behov av högupplösta regnserier Det föreligger en brist på högupplösta regnserier för olika tätorter i och de som samlas in görs av olika frikopplat från . Upplösningen av regnintensiteterna be- höver vara ner mot minutnivå för att svara mot behoven inom tätorter. Det borde vara samhällsekonomiskt fördelaktigt att detta kan ske via väderstationer. Därmed kan även en långsiktighet i nederbördsinsamlingen säkerställas. Vi föreslår att får ett utökat ansvar att även svara på högupplösta regnserier vid lämpligt urval av nederbördsstationer. Det pågår ett flertal projekt på nederbörd för dimensionering och analys av avrinning på tätortsnivå. Inom VA-branschen pågår exempelvis en revidering av Svenskt Vattens P65 Nederbördsdata vid dimensionering och analys av avloppssystem. Det är viktigt med en koordinering av pågående projekt för tätorters nederbörd och att dessa drivs i ett utökat samarbete med . 6.3Säkerställa vattnets roll i planprocessen och bättre beslutsunderlag. I många kommuner fungerar redan samverkan mellan VA-huvud- mannen och Planerings- och bygglovsenheten på ett bra sätt. Nedanstående förslag är till för att förbättra situationen i de fall samverkan kan förbättras. Det finns tyvärr inget underlag för att bedöma hur samverkan fungerar runt om i landets kommuner. Det är nödvändigt att samarbetet inom kommunen fungerar. Det behöver skapas styrande dokument som kan tillämpas på ny- och ombyggnadsområden där man säkerställer att avloppsvatten- hanteringen kan ske på ett säkert sätt även med hänsyn taget till klimatförändringarna. Där skall det tydligt framgå principerna för höjdsättning av lägsta bebyggelsenivå och markplaneringen. Det måste också tydligt framgå hur de s.k. vattenvägarna för be- byggelseområdena skall säkras, se kap. 6.2. Det är viktigt att insamlade och lagrade informationsmängder hos olika myndigheter används vid exempelvis fysisk planering, klimatanpassningar mm. Tyvärr väljs ibland detta material bort då kostnaderna för att få tillgång till data blir orimligt höga. Vi före- slår att informationen i myndigheters databaser, exempelvis upp- gifter om topologi, nederbörd, vattenstånd etc., skall göras till- gänglig till en kostnad som endast står i paritet med lagrings- och hanteringskostnaderna. 7 Litteratur och referenslista , H, , B G, Jaryd, A, , Å, 1997, Läck- och dräneringsvatten i spillvattensystem, Svenskt Vatten Ut- veckling / VA-FORSK Rapport 1997:15. , B 2006, Regnintensitet i – en klimatologisk analys, Svenskt Vatten Utveckling / VA-FORSK rapport nr 2006-26. , Extrema vädersituationer Hur väl rustat är ? Hernebring, C, 2006 10-årsregnets återkomst – förr och . Regn- data för dimensioneringts / kontrollberäkning av VA-system i tätorter, Svenskt Vatten Utveckling / VA-FORSK rapport nr 2006-04. Länsstyrelserna 2006, Översvämningsrisker i fysisk planering – Rekommendationer för markanvändning nid nybebyggelse. Ut- given av länsstyrelserna i , , , , och , . 1978, Saneringsplaner för kommunala avlopps- ledningsnät, Allmänna råd 1978:3. 1983, Sanering av avloppssystem – planering och exempel. Meddelande från och Byggforsk- ningsrådet 1/1983. 1952, Statistik över vattenverk, avloppsverk, vägar och gator samt renhållningsverk i Svenska städer och samhällen. / VAV 1986, Husgrunddräneringars anslutning till allmän avloppsledning, Dnr 4238/86/ VAV Orienterar 7/86. Svenskt Vatten 2004a, Dimensionering av allmänna avloppsled- ningar, Publikation P90. Svenskt Vatten 2004b, Så skapas en informationsskrift om källar- översvämningar för fastighetsägare, Meddelande M128. Svenskt Vatten 2004c, En långsiktigt hållbar dagvattenhantering. Svenskt Vatten 2006, TV-inspektion av avloppsledningar i mark, Publikation P93. Svenskt Vatten VASS, Svenskt Vattens web-baserade statistik- system. Sökningar från olika statistikundersökningar. VVS Installatörerna / SBUF 2006, Branschregler för Säker Vatten- installation. 100-årsvattenstånd (vinter) relativt medel- vattenstånd 1903 1998 (stormflod); landshöjning och vind inräknat (). 100-årsvattenstånd (vinter) low case 2071 2100 motsvarande en global höjning relativt medel- vattenstånd 1903 1998 (stormflod); landshöjning och vind in- räknat (). 100-årsvattenstånd (vinter) motsvarande en global höjning (ensemble average) 2071 2100 relativt medelvattenstånd 1903 1998 (stormflod); landhöjning och vind inräknat (). 100-årsvattenstånd (vinter) motsvarande en global höjning (high case) 2071 2100 relativt medelvatten- stånd 1903 1998 (stormflod); landhöjning och vind inräknat (). Byggnader i förändrat klimat Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringar och extrema väder exkluderat översvämningar, ras och skred samt dagvatten Kyrkhärbre i byggt . Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Flerbostadshus och lokalbyggnader.......................................... Villor och fritidshus................................................................... Väderparametrar som inneburit risker för byggnader .................... Regn – översvämning............................................................... Luftfuktighet och temperatur ................................................. Konsekvenser av klimatförändringar ............................................... Påverkan på kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ......................... Höjning av havsytan ................................................................ Ökad vattenföring i vattendrag............................................... Fornlämningar och kulturlager................................................ Hängrännor, stuprör, brunnar................................................. Fasader och tak......................................................................... Värme, Avfuktare, isolering i kryprum................................... Backventil eller pump för avlopp............................................. Värme- och kylbehov............................................................... Krav på träkvalitet vid inköp, Fuktskyddsprojektering......... Denna rapport har utarbetats av , Bygg och Förvaltningsenheten, för Klimat- och Sårbarhetsutred- ningen. Då målgruppen främst är regeringen, riksdagsmän och tjänstemän vid departementen har de byggnadstekniska beskriv- ningarna hållits på en generell nivå. Medarbetare på : , , och , konsulterna på WSP, på fastighetsägarna och min svärfar har haft värdefulla synpunkter. Alla misstag svarar jag själv för och det som är rätt och välformulerat har jag troligen någon att tacka för. Klimatförändringar innebär troligtvis att riskerna för översväm- ningar, ras, skred och erosion ökar. Detta behandlas av andra inom Klimat och sårbarhetsutredningen. Ökade extrema dagvatten- mängder kan öka vatteninträngningar i källare, vilket också behand- las av andra i klimat- och sårbarhetsutredningen. I denna skrift bedöms påverkan på bebyggelsen orsakade av klimatvariationer i relation till att klimatet kan bli varmare och fuktigare, att ökade temperaturvariationer kan uppstå, att nederbörden kan öka med 10 , samt att extremvindar förväntas öka något. Genom byggnaders långa livslängd är det framförallt den befint- liga bebyggelsen som påverkas eftersom denna är ofantligt mycket större till ytan än nybyggnader, ca 70 till 1. Förebyggande och anpassande åtgärder i befintlig bebyggelse kommer därför att vara av särskilt stor vikt både nu och . För nybyggnader är placeringen av byggnaden viktig framförallt med tanke på översvämning, ras, skred och dagvatteninträngning. Vid nybyggnader är val av konstruktioner och material betydelse- fullt för att ha låg underhållskostnad av utvändiga material, låg energianvändning för värme och kyla och att kunna stå emot något ökade extremvindar och ökade relativa fuktigheter och högre temperaturer . I rapporten Vad händer med kusten? (, 2006) har den demografiska utvecklingen studerats. Det konstateras att befolk- ningsutvecklingen ökat med 169 000 inne- vånare varav bosatt sig i kustzonen, den närmaste 5 kilo- metrarna från havet. I kustzonen finns vidare cirka en miljon av landets totalt 4 5 miljoner byggnader. Enligt SCB:s prognos för befolkningsutvecklingen 2050 kommer en ökning med 1,4 miljon innevånare att ske. Fortsätter trenden kommer den största delen av dessa innevånare att vara bosatta i kustzonen. Klimatförändringen innebär omställningar i temperaturer, rela- tiva fuktighet, nederbörd och vind. Bebyggelsen kommer att påverkas av detta bl.a. genom att materials livslängder kan förkortas vilket direkt innebär ökade underhållskostnader. En ökning av den relativa fuktigheten innebär vidare risk för ökade fukt och mögel- relaterade skador, vilket förutom ökande skadekostnader kan påverka inneklimat och hälsa hos dem som vistas i byggnaderna. Även för myndigheter kommer klimatförändringarnas inverkan på bebyggelsen att vara av vikt då t.ex. nya dimensioneringsregler För kommunerna påverkas planläggning av områden där detaljplaner, speciellt för områden nära kust, insjöar och vattendrag måste hantera dessa aspekter. finns många goda erfarenheter som lett till anpassning och förändring. Ett sådant exempel är installation av värmare eller avfuktare som minskar den relativa fuktigheten i utsatta delar av en byggnad. Detta är dock ett aktivt system som kräver energi och underhåll varför utvecklingen av passiva system bör skyndas på. Varma krypgrunder som ventileras med inomhus- luft och en värmeisolering av yttertakspanelen är lösningar med passiva system som kan bli mer använda . Påverkan på fastigheter och konsekvensbeskrivningar har tagits fram genom att utgå från klimatscenarier främst presenterade av . Som statistiskt underlag för materialmängder har diverse publicerade utredningar från byggforskningsinstitutet, och använts. Utifrån dessa har generella antaganden gjorts. Det finns en mängd olika byggnadstyper av varierande ålder. Ett sätt att klassificera dessa är att göra en indelning i flerbostadshus och lokalbyggnader, villor och fritidshus samt industrier. Vidare kan dessa delas in efter åldersstruktur där det största beståndet består av fastigheter byggda . Eventuell påverkan på kulturhistoriskt värdefulla byggnader redovisas speciellt längre fram. Det finns enligt SCB ca 125 000 fastigheter (taxeringsenheter) med hyreshus och andra kommersiella byggnader. Därtill kommer ytterligare ca 87 000 specialfastigheter med distribution, vård, undervisning, bad- sport och idrottsanläggning, kultur, kommu- nikation och allmänna byggnader. Den totala arean för fler- bostadshus är ca och den totala arean för lokaler är ca . Flerbostadshus är ofta byggda med betongstomme och fasad av puts eller tegel. Vanliga fasadmaterial är trä (ökad andel 90-talet) samt plåt (1960 70-talet), kalksandsten och asbest- cement förekommer men inte i samma utsträckning. I moderna byggnader finns allt oftare stora ytor av glas. Vanligaste material för takbeläggning är tegel- eller betongpannor. Plåt respektive pappmaterial existerar i en något mindre omfattning. Det finns ca 2,6 miljoner småhusfastigheter inkl. jordbruksfastig- heter och fritidshusfastigheter. Dessa byggnader har vanligtvis en stomme av trä. Fasadmaterial är i stor utsträckning trä men tegel (byggår 70) och puts (byggår 50) förekommer liksom kalksandsten. Taktäckning är i ordning: betongtakpannor, tegel- takpannor, papp, stålplåt och aluminiumplåt och asbestcement. Grundläggningen av småhusen enligt elib-undersökningen 1992 är ca 3/5 källare eller souterräng, ca 1/5 kryprum och ca 1/5 platta på mark. En ökning av byggnader uppförda med platta på mark har skett . Ungefär 150 000 industrifastigheter finns varav drygt 100 000 inte är bebyggda. De senare är gatumark och tomtmark. Industri- byggnader har ofta pelarstomme av stål eller betong och i bygg- nader uppförda innan 1960-talet är även bärande väggar vanliga. Takmaterial av papp dominerar men korrugerad plåt är även vanligt förekommande. Fasader av tegel är vanliga i byggnader uppförda innan 1960-talet medan det finns ett flertal konstruktioner t.ex. lättbetongelement eller stålregelväggar i byggnader uppförda (, , 1993). Antalet taxeringsenheter i är ungefär tre miljoner vilka omfattar lantbruksenheter, småhusenheter, hyreshusenheter, täkt- och elproduktionsenheter samt specialenheter (SCB, 2005). Största delen av enheterna är belägna i . Tabell 1 Antalet taxeringsenheter, statistik från Karta över byggnadstäthet från Vad händer med kusten?, Väderparametrar som inneburit risker för byggnader Vädret påverkar alla konstruktioner . Dels genom långsam påverkan med svag styrka och dels kort (momentan) påverkan med kraftig styrka, här kallat extremväder. Våra byggnader är konstruerade för att tåla stora temperatur- differenser, men pendlingarna från (1933, och 1947, ) till -52,(Vouggatjolme 1966, ) inne- bär ändå utvidgning och krympning som orsakar en rörelse i materialen och försvagning. Därtill kommer frostspräng- ning, där fukt finns med i bilden. varierar mycket geografiskt sett. lokalt till , medan den är i det inre av landet. Exempel på extrema regnmängder är invid i , 30 (ej officiell mätstation). Regnet vid orsakade stora erosionsskador, dock i enbart obebyggd terräng. Men utbredda regn eller snabb snösmältning orsakar över- svämningar och skador på hus i utsatta lägen. Ett speciellt problem är översvämningar under vårfloden i samband med att isdämmen bildas. Betydande översvämningar i , feb i , juli, främst i 2004, juli Slagregn kallar man regn, som på grund av kraftig vind, faller relativt horisontellt mot en byggnad och därmed lätt kan orsaka fuktskador. Stora nederbördsmängder med åtföljande högt por- vattentryck i leriga jordar kan orsaka skred. Störst skador uppstod i , och i , . Normalt är största snödjup i fjällen, i – Umeåtrakten och i . Men stora avvikelser förekommer olika år. Stora snölaster kan orsaka takras och andra skador på byggnader. En vanlig orsak till de stora (och blöta) snöfallen är närheten till ett förhållandevis varmt hav. Framför allt gäller det vid pålandsvind från , och när de inte är istäckta. Det innebär ofta att temperaturen vid snöfallen eller vid skadesituationen ligger . Exempel på stora snölaster och därav orsakade skador är 77 i , 1985, 3 i 1987 88 i området – (max i ) 1992 93 i 1998, i () Blixtnedslag och i viss mån hagel orsakar skador på bygg- nader. Blixten kan antända direkt eller genom överhettning av ledningar en bit bort från nedslaget. Normalt förekommer , med ett maximum i .