sou · GVB316 · 2008-01-01 00:00:00 — – förslag till ny lag SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. Som särskild utredare förordnades hovrättslagmannen fr.o.m. . förordnades som experter i ut- redningen f.d. riksdagsledamoten , , över- läkaren , , och professorn , . Departementssekrete- raren , , förordnades som sakkunnig i utredningen . förordnades förbundsjuristen , Kommuner och Landsting, som expert. Sekreterare i utredningen har varit hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet (S 2006:01). Utredningen får härmed överlämna betänkandet Ändrad köns- tillhörighet – förslag till ny lag (SOU 2007:16). Formellt är utredningen ett uppdrag för som särskild utredare. Arbetet har emellertid bedrivits i nära samråd med experterna och den sakkunniga, som också samtliga till alla delar ställt sig bakom de redovisade förslagen och övervägandena. Betänkandet har därför avfattats med användning av vi-form. Utredningsuppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag (2008:000) om ändring av Förslag till lag om ändring i ...................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1117) om Förslag till lag om upphävande av lagen (1944:133) om Förslag till lag om ändring i steriliseringslagen (1975:580) ................................................................................ Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) .............. Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) ................................................................................ De generella direktiven............................................................ Medicinsk bakgrund och allmänna förutsättningar ......... Vad är en intersexuell person?................................................. Behandling av intersexuella...................................................... Hur påverkar intersexualitet individen?.................................. Vad är en transsexuell person? Behandling och utredning av transsexuella............................. Efter den könskorrigerande operationen................................ 3.1Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall (könstillhörighetslagen)............................................ Könstillhörighet i rättslig betydelse........................................ Hälso- och sjukvårdens regelverk ........................................... Allmän hälso- och sjukvård.......................................... 3.3.2 skyldighet att erbjuda vård..................... 3.3.3 Särskilt om högspecialiserad vård och Bestämmelser om skydd mot diskriminering......................... 3.4.3 Svensk lagstiftning på området .................................... Namnlag och folkbokföring .................................................... 4.2Länder med särskild lagstiftning rörande ändring av Nordiska länder utan särskild lagstiftning ............................. Övriga länder utan särskild lagstiftning.................................. Utvärdering av gällande lagstiftning ....................................... 5.2.3 Ramarna för uppdraget – medicin och juridik .......... Innebörden av ändrad könstillhörighet ................................ Villkor för ändring av könstillhörighet ................................ Konsekvenser av ändrad könstillhörighet ............................ 5.5.1 Den nya könstillhörigheten skall accepteras fullt ut i alla rättsliga sammanhang .................................... Sekretess inom folkbokföringen................................ 5.5.3 Nödvändig rättslig koppling mellan den gamla och den nya identiteten .............................................. 5.5.4 Föräldraskap vid ändrad könstillhörighet ................. 5.5.5 Nya intyg och betyg ................................................... Handläggningen av könstillhörighetsärenden...................... Besluten i könstillhörighetsärenden...................................... En ny lag ................................................................................. Överväganden och förslag .......................................... Lagstiftning i andra länder.......................................... Samtycke inom hälso- och sjukvårds- Åldersgränser i svensk lagstiftning ............................ Utredningen av unga transsexuella ............................ 6.1.12 Medicinska riktlinjer för behandling av unga 6.1.13 Andra medicinska eller motsvarande 6.1.14 Våra överväganden och förslag................................... Kravet på avsaknad av fortplantningsförmåga...................... Annan relevant lagstiftning ........................................ Vilka problem skapar dagens krav på upphävd Transsexuella som föräldrar ....................................... Olika lösningar internationellt................................... Våra överväganden och förslag................................... Annan relevant lagstiftning ........................................ Olika lösningar internationellt .................................. 6.3.6 Pågående utredningsarbete i ......................... 6.3.7 Våra överväganden och förslag .................................. 6.4 Kravet på svenskt medborgarskap ........................................ Annan relevant lagstiftning........................................ Olika lösningar internationellt .................................. 6.4.6 Våra överväganden och förslag .................................. 6.5Ändring av juridisk könstillhörighet för personer som genomgått behandling utomlands......................................... 6.5.3 Lagstiftning m.m. på andra områden......................... Olika lösningar internationellt .................................. 6.5.5 Våra överväganden och förslag .................................. 6.6Sedan ungdomen – primär kontra sekundär 6.6.1 Allmänt om uppdelningen i primärt och 6.6.3 Våra överväganden och förslag .................................. 6.7.4 Våra överväganden och förslag .................................. Bör kastreringslagen upphävas? 6.8.5 Våra överväganden och förslag .................................. Ekonomiska och andra konsekvenser av De generella direktiven .......................................................... Konsekvenser av utredningens förslag.................................. 8.1Förslaget till lag (2008:000) om ändring av 8.2Förslaget till lag om ändring i och förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1117) om 8.3Förslaget till lag om upphävande av lag (1944:133) om 8.4Förslaget till lag om ändring i steriliseringslagen (1975:580)............................................................................... 8.5 Förslaget till lag om ändring i namnlagen (1982:670).......... 8.6Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481)............................................................................... Kommittédirektiv (dir 2006:8).............................................. Blankett för ansökan om ändring av könstillhörighet (SOSB 68501)......................................................................... Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall berör personer som på grund av att de är transsexuella eller inter- sexuella vill få en annan könstillhörighet fastställd för sig än den som framgår av folkbokföringen. Antalet som ansöker om sådant till- stånd har ökat rätt väsentligt och var närmare 60 personer. Vårt uppdrag har varit att undersöka hur lag tillämpas och att ta ställning till om lagens krav i olika hänseenden skall finnas kvar och om några nya krav skall införas. En transsexuell person har en permanent upplevelse av att hans eller hennes kropp inte motsvarar det kön som han eller hon upplever sig tillhöra. Vården av transsexuella (TS-vården) är i viss mån centrali- serad och sker i huvudsak hos något av de utredningsteam som finns på några orter i . Diagnosen transsexuell ställs efter en utred- ningstid som uppgår till . observeras patienten och genomgår en rad olika tester. Efter det att diagnosen ställts skall patienten leva i ett s.k. Real Life Experience under . Detta innebär att patienten lever fullt ut som medlem av det motsatta könet. Patienten genomgår ofta hormon- behandling och viss annan behandling, såsom kirurgiskt borttagande av brösten (mastektomi), talträning och hårborttagning (epilering). De allra flesta transsexuella vill få sina könskörtlar borttagna i samband med att de får ändrad könstillhörighet. Ett borttagande av könskörtlarna innebär alltid att patienten blir steril. Många trans- sexuella vill också genomgå s.k. könskorrigerande operation, vilken syftar till att göra deras yttre könsorgan mer lika den önskade köns- tillhörighetens. Med nuvarande reglering krävs särskilt tillstånd såväl till borttagande av könskörtlarna som till könskorrigerande opera- tion. Tillståndet lämnas av råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor (Rättsliga rådet). Gruppen transsexuella kan indelas i olika undergrupper, dels be- roende av i vilken riktning de önskar ändra könstillhörighet, dels beroende av när i livet transsexualismen har framträtt. Man brukar tala om man-till-kvinna-transsexuella, dvs. en biolo- gisk man som önskar få könstillhörigheten ändrad till kvinna, och kvinna-till-man-transsexuella, dvs. en biologisk kvinna som önskar få könstillhörigheten ändrad till man. Resultaten av de könskorrigeran- de operationerna skiljer sig åt ganska markant för man-till-kvinna- transsexuella och kvinna-till-man-transsexuella. Den första gruppen får i regel ett mycket gott resultat med fullgod sexuell funktion av könsorganen medan operationsteknikerna för den andra gruppen inte är lika väl utvecklade. Personer som är verksamma inom brukar karakteri- sera en transsexuell som antingen primärt transsexuell eller sekun- därt transsexuell (se avsnitt 6.6). En primärt transsexuell har i regel haft känslor av annan könsidentitet sedan barndomen, medan en sekundärt transsexuell inte kommit till insikt om sin diagnos förrän i vuxen ålder. I gruppen sekundärt transsexuella återfinns nästan uteslutande man-till-kvinna-transsexuella. En allt större del av dem som ansöker om ändrad könstillhörighet hos Rättsliga rådet tillhör denna grupp. Beslut om ändring av könstillhörighet fattas av Rättsliga rådet. Inför beslutet får sökanden möjlighet att träffa Rättsliga rådets leda- möter, som innefattar en jurist som ordförande samt dessutom både lekmän och verksamma inom den medicinska professionen. En intersexuell person är född med könsorgan av tvetydigt ut- seende. Intersexuella tillstånd kan variera mycket och uppenbaras i vissa fall inte förrän personen har uppnått tonåren. I de allra flesta fall kommer dock ett nyfött intersexuellt barn under behandling och i samband med detta be- stäms också en könstillhörighet för honom eller henne. Förekomsten uppgår till något enstaka fall i , beroende på vilka till- stånd som räknas in i gruppen. Som framgått är det ett relativt litet antal personer som berörs av lagstiftningen om ändring av könstillhörighet. Den rör emellertid en fråga som är av stor vikt för de berörda och som på ett genomgri- pande sätt kan få betydelse för personens livskvalitet. Transsexuella personer uppfattar sig ofta som trakasserade och diskriminerade på grund av sin könsuppfattning och kan ha perioder när de mår mycket dåligt. Det är uppenbarligen en utsatt grupp. Våra förslag präglas av ambitionen att underlätta för hela patientgruppen. lag framstår i många avseenden som föråldrad jämfört med annan nu gällande lagstiftning. Efter lagens tillkomst har det på bl.a. familjerättens område gjorts betydande förändringar av lagstift- ningen och det kan även sägas att det i samhället i stort har skett en förändring av inställning och attityder till frågor som är relevanta för lagen. Exempelvis har homosexuella par getts rätt att registrera partnerskap, att adoptera barn och – i vissa fall – att få biologiska barn med hjälp av assisterad befruktning. De bestämmelser som könstillhörighetslagen innehåller speglar inte denna föränd- rade inställning utan kan i viss mån sägas särbehandla transsexuella personer. Vi föreslår att lag skall upphävas och ersättas med en ny lag om ändring av könstillhörighet. Vid en utvärdering av nuvarande lag och analys av olika aktörers behov har flera olika önskemål på den nya lagstiftningen kunnat identifieras (avsnitt 5.2.2). Bland synpunkterna ingår åsikter om vår- den av transsexuella och om sekretessfrågor men även om byte av namn och möjligheter att retroaktivt kunna få ändrad identitet i betyg, arbetsintyg m.fl. handlingar. De problem med namnlagen som har noterats är i första hand svårigheter för transsexuella att få byta förnamn. I vårt uppdrag har ingått att göra en översyn av den aktuella lag- stiftningen men inte att redovisa några förslag avseende rent medi- cinska frågeställningar. Denna gränsdragning har gjort att vi i vissa fall inte kunnat lämna konkreta förslag till åtgärder. Vi påtalar dock, där vi funnit det påkallat, behov av ytterligare översyn. Att ändra en persons könstillhörighet är en process som består av två vitt skilda delar. Den ena delen innefattar den medicinska utred- ning och behandling som en transsexuell patient genomgår inom . Den juridiska ändringen av könstillhörighet utgör en administrativ process som i stort sett endast innebär att anteckningen om kön i folkbokföringen ändras, efter det att indi- viden sökt och fått beslut om sådan ändring av Rättsliga rådet. Som en följd av den ändrade könstillhörigheten i folkbokföringen ändras också personnumret till ett nummer som svarar mot det nya könet. lag reglerar endast denna senare del, med undantag för till- stånd till könskorrigerande operation och tillstånd till avlägsnande av könskörtlar (kastrering). Den medicinska delen, förutom den del som alltså omfattas av lagstiftningen om ändring av könstillhörighet, regleras av hälso- och sjukvårdslagen. All medicinsk verksamhet skall dessutom ske med tillämpning av de etiska principer som styr verksamheten på området samt i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Såväl veten- skap som erfarenhet är föränderliga och icke beständiga och det lämpar sig inte att lagstifta alltför detaljerat om medicinsk verksam- het. Vi lämnar inte några författningsförslag i denna del utan ger endast några generella synpunkter på hur TS-vården kan bedrivas. I denna del betonar vi att det åligger landstingen att tillse att vården finns tillgänglig för alla oavsett bosättningsort, om än kanske som högspecialiserad vård. Vi föreslår att det i en ny lag om ändring av könstillhörighet ut- tryckligen skall anges vad ett beslut om ändrad könstillhörighet juri- diskt sett innefattar. I lagen skall upptas en uttrycklig regel av inne- börd att ändring skall göras av anteckningen i folkbokföringen om vilket kön personen tillhör (avsnitt 5.3). För en sådan person skall fastställas ett nytt personnummer, som motsvarar den erhållna köns- tillhörigheten. Ett beslut om ändrad könstillhörighet innebär vidare att personen skall ha rätt att få ett eller flera nya förnamn. Vi har kunnat kon- statera att namnlagen i dess nuvarande utformning i och för sig till- godoser de behov som finns i detta avseende. Vi anser emellertid att en uttrycklig bestämmelse bör införas i namnlagen av innebörd att en person som fått ändrad könstillhörighet har rätt att byta förnamn till ett eller flera som bättre motsvarar den erhållna könstillhörig- heten. Det har också framkommit att praxis i mål och ärenden röran- de namnlagen inte är enhetlig och vi anser därför att namnlagen bör ses över i särskild ordning. Detta gäller bl.a. rätten till nytt förnamn för personer som är i färd med att korrigera sin könstillhörighet (avsnitt 5.5). Ett uttryckligt krav för att en individ skall kunna få ändrad köns- tillhörighet bör vara att han eller hon är konstaterat transsexuell samt att han eller hon sedan avsevärd tid upplever att han eller hon tillhör annat kön än det som framgår av folkbokföringen, att han eller hon sedan avsevärd tid uppträder i enlighet med denna köns- roll samt kan förväntas göra detta även . Vi föreslår det förtydligandet i lagtext i förhållande till lag att det där skall uttryckligen anges att den sökande skall vara kon- staterat transsexuell för att en ändring av könstillhörigheten skall kunna komma till stånd. Vi föreslår inte närmare regler om hur denna diagnos skall ställas utan anser att den frågan bör överlämnas till den medicinska professionen. Vi noterar dock att diagnosredska- pen ICD-10 och DSM-IV-TR är gängse för ställande av diagnoser inom vården i . Ett lag upptaget krav är att den transsexuelle skall ha haft känslor av en annan könstillhörighet sedan ungdomen. Enligt vårt förslag skall detta ersättas med uttrycket sedan avsevärd tid. Det har kommit till vår kännedom att Rättsliga rådet regelmässigt beviljar även s.k. sekundärt transsexuella personer ändring av köns- tillhörigheten och att kravet sedan ungdomen inte längre upprätt- hålls i praktiken. Vi föreslår ingen ändring av denna faktiska tillämp- ning. För att markera att upplevelsen av en annan könstillhörighet måste ha varit bestående föreslår vi dock den angivna språkliga förändringen. Vi föreslår vidare att ett krav för att ett beslut om ändrad köns- tillhörighet skall kunna meddelas är att sökanden har fått sina köns- körtlar avlägsnade. Vi har valt att inte gå in i någon djupare diskussion rörande begreppet könsidentitet. Vi har emellertid på något plan för- sökt att definiera vad det är som gör en individ till man respektive kvinna. Rent objektivt kan därvid sägas att en man är en individ som normalt sett har ett visst utseende på sina yttre könsorgan, har en viss uppsättning kromosomer och en viss uppsättning könskörtlar. På motsvarande sätt kan en kvinna definieras. En annan definition hör samman med möjligheten att bli far respektive mor till ett barn. Detta är av intresse för frågeställningen om borttagande av köns- körtlarna på en person som ansöker om ändrad könstillhörighet, en åtgärd som så gott som samtliga sökande begär tillstånd till och som i princip samtliga sökande klarar av att medicinskt genomgå. Vi anser det vara rimligt att kräva att en person som har kvinnlig könstillhörighet inte har manliga könskörtlar och tvärtom. Även om det framstår som ett extremt undantagsfall, vill vi undanröja möjligheterna att en person som är folkbokförd som man föder ett barn. Ännu en omständighet som vi beaktat vid våra ställningstagan- den är den medicinska risk som ett kvarlämnande av de ursprungliga könskörtlarna kan innebära när personen genomgår hormonbehand- ling. Enligt vår uppfattning utgör förslaget i denna del en kodifiering av den praxis som råder i könstillhörighetsärenden och, som ovan nämnts, står väl i överensstämmelse med de önskemål som i princip alla transsexuella har. Något undantag från kravet bör inte kunna meddelas. Kravet på att den som ansöker om ändrad könstillhörighet skall vara steriliserad eller på annat sätt sakna fortplantningsförmåga skall enligt förslaget tas bort från lagstiftningen såsom varande obehöv- ligt mot bakgrund av det nämnda förslaget om krav på avlägsnande av könskörtlarna. Vi föreslår emellertid dessutom att en transsexuell person skall ha samma möjligheter som alla andra personer som så önskar att spara könsceller i nedfryst skick och använda dem för att bli förälder genom assisterad befruktning efter den juridiska ändringen av köns- tillhörigheten (avsnitt 6.2). Ändring av könstillhörigheten för en individ skall erkännas fullt ut i alla rättsliga sammanhang. En bestämmelse med den innebörden tas in i den nya lagen om ändring av könstillhörighet (avsnitt 5.5). Detta innebär att rättigheter eller skyldigheter som är kopplade till en viss könstillhörighet frångår respektive åläggs individen i enlig- het med den könstillhörighet han eller hon har efter ändringen. Att en person får ändrad könstillhörighet innebär emellertid inte att kopplingar mellan den gamla och den nya identiteten i alla av- seenden försvinner. Det framstår tvärtom som nödvändigt att kopp- lingen finns kvar. Ett exempel är när en f.d. transsexuell är förälder. I sådana fall står han eller hon även efter könstillhörighetsändringen antecknad som den typ av förälder (far, mor eller förälder) till barnet som han eller hon var ursprungligen. Det kan inte heller vara så att exempelvis skulder som den f.d. transsexuelle har registrerade hos eller hos en bank helt upphör att existera efter en könstillhörighetsändring. En koppling av beskrivet slag är nödvändig också rörande bl.a. uppgifter i journaler som kan ha bety- delse för personens framtida kontakter med hälso- och sjukvården. Uppgifter om den enskilde i hans eller hennes identitet före könstill- hörighetsändringen i olika register och hos olika rättssubjekt kom- mer således att finnas kvar. En sådan koppling är i princip alltid belagd med sekretess. De bestämmelser som finns i sekretesslagen innebär att sek- retess gäller för uppgifter som bl.a. rör könstillhörighetsändring. En- ligt vår uppfattning täcker den nuvarande regleringen det behov av sekretess kring personuppgifter som transsexuella och f.d. trans- sexuella har. Vi föreslår därför inga ändringar i sekretesslagen. Vi föreslår ingen lagreglerad rättighet för f.d. transsexuella att kunna få tidigare erhållna intyg och betyg korrigerade i efterhand eller att få nya sådana intyg och betyg utfärdade i den nya köns- tillhörigheten. Vi framhåller däremot vikten av att olika intygsgivare m.fl. ställer sig positiva till framställningar från f.d. transsexuella med önskemål att få nya intyg, betyg, m.m. utfärdade med den nya identiteten. Handläggningen av könstillhörighetsärenden bör även fortsätt- ningsvis ske i Rättsliga rådet, både såvitt avser transsexuella och intersexuella sökande (avsnitt 5.6). skall bemyndigas att lämna närmare föreskrifter om vad som skall gälla för den medi- cinska utredning som skall föregå ett beslut om ändrad könstill- hörighet. Besluten i könstillhörighetsärendena skall också fortsättningsvis bygga på samma principer som . Detta innebär att Rättsliga rådet i ett första led konstaterar att förutsättningar för ändring av könstillhörigheten föreligger och meddelar tillstånd till borttagande av könskörtlarna som beslutet om ändrad könstillhörighet vilandeförklaras. När Rättsliga rådet fått besked om att könskörtlar- na tagits bort, skall meddelas ett slutligt beslut om ny könstillhörig- het. Den transsexuelle kan ansöka om tillstånd till könskorrigerande operation antingen i samband med beslutet om ändring av könstill- hörigheten eller när som helst därefter. Tillstånd till sådan operation kan meddelas i samband med tillståndet till borttagande av köns- körtlarna eller därefter. Den som ansöker om ändrad könstillhörighet på grund av att han eller hon är transsexuell skall ha fyllt (avsnitt 6.1). Nuvarande åldersgräns skall alltså kvarstå oförändrad. Åldersgränsen gäller emellertid bara för den juridiska ändringen av könstillhörigheten och för borttagandet av könskörtlar och könskorrigerande operation. Olika former av behandling och utredning inom ramen för TS-vården kan inledas redan långt . Detta gäller bl.a. hormonbe- handling, epilering, röstträning, mastektomi samt inledande av s.k. Real Life Experience. Det kan i vissa fall vara angeläget att sådan vård påbörjas före myndighetsåldern. Det nuvarande kravet att en sökande skall vara ogift för att kunna beviljas ändrad könstillhörighet tas i princip bort (avsnitt 6.3).