sou · GWB3114 · 2008-12-01 00:00:00 — 9.Splittrade familjer, som kan bli följden av ett försörjningskrav, kan medföra att barn tar skada. Ett barn anknyter i normala fall till en eller flera vuxna personer, som kan vara en förälder, båda föräldrarna eller någon annan vuxen. Anknytningen har stor påverkan för den personliga utvecklingen. Barn som tvingas separera från den vuxne de fått anknytning till upplever ofta stress, vilket resulterar i t.ex. mat- och sömnsvårigheter. Särskilt skadligt i den psykosociala utvecklingen är en ofrivillig separa- tion medan barnet är litet. Det går inte att ange en exakt ålder för när barnen inte tar lika stor skada av en sådan separation. Om en förälder inte uppfyller ett försörjningskrav innebär det att återförening kan ske först efter det att denne haft permanent uppehållstillstånd . Denna tidsutdräkt får samhället betala tillbaka genom att samhället måste hjälpa de barn som fått problem pga. att de har behövt genomgå en ofrivillig separation. upplevs dessutom som för ett barn, jämfört med för en vuxen som levt längre. De restriktiva reglerna om anhöriginvandring i medför att en förälder, vanligtvis pappan, arbetar i medan familjen bor i . Det har redan visat sig att barnen i dessa familjer ofta mår dåligt. 10.Försörjningskrav kan vara icke önskvärt även ur jämställdhets- synpunkt. Det är vanligtvis mannen i en familj som är anknyt- ningsperson medan kvinnan och barnen anhöriginvandrar. Ett försörjningskrav innebär att kvinnan tar hand om barnen på egen hand . Det kan ifrågasättas om det är möjligt att därefter, sedan återförening skett , att återskapa balans mellan kvinnan och mannen. 11.Utredningsdirektiven antyder att nyanlända inte vill ha arbete. Det framgår inte vad dessa uppgifter, som dessutom är felaktiga, underbyggs av för fakta. De flesta nyanlända vill arbeta, men diskriminering på arbets- och bostadsmarknaden gör att de har särskilda svårigheter att få arbete och bostad. Ett annat problem är att arbeten inte finns på de orter där det finns bostäder och vice versa. 12.Det finns andra medel för att uppnå god integration och goda arbetsmöjligheter än genom ett försörjningskrav. 13.Alla som får uppehållstillstånd på den grunden att de är skydds- behövande i övrigt bör undantas från ett försörjningskrav. Dessa personer anses skyddsbehövande enligt svensk lag och bör därför ha rätt att återförenas med sin familj så snabbt som möjligt. Försörjningskravet blir även oförutsebart eftersom det är svårt i förhand att veta på vilken grund uppehållstillstånd kommer att beviljas och om den enskilde därigenom kommer att omfattas eller undantas från ett försörjningskrav (och ha rätt till familje- återförening eller inte). 14.Det måste tydligt anges vilka som ska undantas från försörjnings- kravet. Samtliga personer som har barn bör undantas. 15.Ett försörjningskrav är inte förenligt med . Exempelvis kränker ett försörjningskrav alla barns rätt till utbild- ning. Vidare strider det bl.a. mot artikel 4 i . 16.Det är viktigt att avgränsningen av personkretsen blir så tydlig som möjligt. Bl.a. bör det definieras i vilka fall ett barn är en anknytningsperson. Barn är anknytningspersoner bl.a. om en sökande vill få uppehållstillstånd för att utöva umgänge med ett i bosatt barn. Ett ensamt, ogift barn som har status som flykting eller skyddsbehövande i övrigt är även anknytnings- person när en förälder ansöker om uppehållstillstånd för att återförenas med barnet. Om det finns ytterligare fall när ett barn är anknytningsperson bör detta framhållas. 17.Om ett försörjningskrav anses diskriminera barn på grund av att det görs en åtskillnad mellan föräldrarnas olika rättsliga status så diskrimineras i så fall etablerade förhållanden jämfört med snabba anknytningar redan enligt nu gällande lagstiftning. Information från samt från , och I denna bilaga redovisas utredningens begäran om synpunkter, som skickats till kommun, , , och till samt de svar som utredningen emottagit. 1 Utredningens begäran om synpunkter Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna ett förslag som innebär att det i svensk rätt införs ett försörjningskrav som villkor för anhöriginvandring (dir. 2008:12). Utredningen har antagit namnet Försörjningskravs- utredningen (Ju 2008:05). I utredningsuppdraget ingår att utreda försörjningskravets konsekvenser för barn. I detta syfte önskar utred- ningen att Ni bistår utredningen med ett underlag om effekterna av försörjningskravets konsekvenser för barn. Innebörden av ett försörjningskrav Utgångspunkten enligt utredningens direktiv (dir. 2008:12) är att för- sörjningskravet är uppfyllt om den härvarande personen, anknytnings- personen, har tillgång till regelbundna försörjningsmedel, som till- godoser livsuppehället för anknytningspersonen. Vidare ska anknyt- ningspersonen ha tillgång till en lämplig bostad för sig själv och för den anhöriga. I utredningsdirektiven uttalas att ett försörjningskrav bl.a. kan skapa incitament för den enskilde att bosätta sig i regioner med goda förutsättningar för arbete och bostäder och därmed leda till en god integration. Personer som ska omfattas respektive undantas från ett försörjningskrav Enligt utredningsdirektivet ska försörjningskravet omfatta en så vid krets av anhöriga som möjligt, dvs. make, sambo, barn, personer som avser att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande och andra anhöriga som kan beviljas uppehållstillstånd i enligt gällande regelverk. Dock ska följande kategorier av härvarande anknytnings- personer undantas från försörjningskravet. Utlänningar som har haft permanent uppehållstillstånd i Detta innebär att anhöriga till de ovan nämnda anknytnings- personerna kan beviljas uppehållstillstånd utan villkor av att anknyt- ningspersonen uppfyller ett försörjningskrav. Enligt utrednings- direktiven ska utredningen även lämna förslag på vilka kategorier av skyddsbehövande i övrigt som ska undantas från försörjnings- kravet. Utredningsdirektiven innebär att det inte ska uppställas ett försörj- ningskrav som villkor för att föräldrar till ett (ensamt) barn ska få bosätta sig med barnet här i landet. Däremot kan det komma att uppställas krav på att en här i landet boende förälder klarar sin egen försörjning och har tillgång till en ordnad bostad för att ett barn (och den andra föräldern) ska få tillstånd att bosätta sig här i landet. Utifrån den ovan givna innebörden av ett försörjningskrav önskar utredningen att Ni diskuterar följande alternativ utifrån Era erfaren- heter när det gäller nyanlända barn. Många anhöriga som förenas med sina familjemedlemmar här i landet kommer inte till ett ordnat boende utan bor t.ex. inneboende hos sina anhöriga. Detta har medfört att många nyanlända familjer lever trång- bott och ofta i områden med hög invandrartäthet och arbetslöshet. Vissa barnfamiljer har även blivit hemlösa och har pga. bostadsbristen tvingats bo i alternativa boendeformer såsom hotell eller vandrarhem. Hur ser barnens boendemiljö ut och hur påverkar den t.ex. barnets hälsa, skolarbete, svenskundervisning och andra integrations- åtgärder? Hur påverkas barn av att separeras från en förälder? Vilka erfaren- heter har gjorts angående detta? Beskriv gärna erfarenheter om barnets hälsa, möjligheter till integration m.m. Har ålder och andra indi- viduella egenskaper betydelse och kan i så fall detta beskrivas på ett generellt sätt? Diskutera även utifrån barnets perspektiv om återförening med en förälder i är mer gynnsamt för barnet än att stanna i en känd hemmiljö tillsammans med den andra föräldern eller annan när- stående vuxen. Har det gjorts några erfarenheter angående detta? Motivera gärna Era svar utförligt och ta gärna med uppgifter (inkl. siffror om antal m.m.) om de erfarenheter som gjorts . Svar på frågor till försörjningskravsutredningen (2008:05) har begärt att få svar av gällande frågor som rör barn till familjer till nyanlända. svarar på de frågor som rör kom- munens verksamhet. Frågorna och våra svar följer nedan: Hur ser barnens boendemiljö ut och hur påverkar den t.ex. barnets hälsa, skolarbete, svenskundervisning och andra integrationsåtgärder? Av de nyanlända barn som har en ordnat bostadssituation till- sammans med förälder eller anhörig fungerar tillvaron ofta bra. Barnen fungerar i skola och vardag. Då det gäller familjer som är aktuella vid socialförvaltningen finns svårigheter kring boende och/ eller försörjning. Dessa familjers bakgrund varierar. Majoriteten är flyktingar men det handlar även om familjer där familjemedlemmar har kommit som anknytning till . På grund av bostadslösheten har familjerna blivit placerade på olika boenden såsom hotell och/eller jourboende. erfarenhet är att barnen påverkas i högsta grad. Dessa boenden ligger oftast utanför kommunen vilket gör att barnen har långt till skolan/daghem. Boendeformerna är inte anpassade för barn. Barnen saknar lugn och ro vilket behövs för de barnen som går i skolan och behöver göra läxor. Då boenden är temporära och avser korta perioder leder det till en känsla av osäkerhet, otrygghet och oro. med en förälder mer gynnsamt för barnet än att stanna i en känd hemmiljö med den andra föräldern eller annan närstående vuxen? Det är mer gynnsamt för barn att komma till om det pågår krig i hemlandet. Det finns studier som visar att barn påverkas negativt av krigsupplevelser. Däremot kan vi inte uttala oss om vad som är mer gynnsamt för barnet om hemlandet inte är krigs- drabbat. Vår erfarenhet är att det kan gå bra för de barn som kommer som anknytning till en förälder. Det kan också gå mindre bra eftersom relationen mellan barnet och föräldern som bor i förändras som de är separerade från varandra. Många anhöriga som förenas med sina familjemedlemmar här i landet kommer inte till ett ordnat boende utan bor t.ex. inneboende hos sina anhöriga. Detta har medfört att många nyanlända familjer lever trång- bott och ofta i områden med hög invandrartäthet och arbetslöshet. Vissa barnfamiljer har även blivit hemlösa och har pga. bostadsbristen tvingats bo i alternativa boendeformer såsom hotell eller vandrarhem. Hur ser barnens boendemiljö ut och hur påverkar den t.ex. barnets hälsa, skolarbete, svenskundervisning och andra integrations- åtgärder? Barnens/barnfamiljernas boendemiljö ser inte alls bra ut i . Många barnfamiljer bor inneboende hos släktingar och vänner, ibland även hos okända landsmän. Det finns även de som blir av med sitt inneboende och måste finna alternativa jourboenden via Social- tjänsten. Hos de barnfamiljer som bor inneboende m.m. kan man emellanåt tydligt se att barn och föräldrar inte mår bra pga. trångboddhet. Det är många som ska samsa på en mindre boendeyta, de har inget riktigt privatliv m.m. Men det är inte enbart de som är inneboende som drabbas, det gäller även familjen som hyr ut. De blir också trångbodda, barn som går i skolan sköter inte riktigt sin skolgång, de får svårt med läxläsning m.m. pga. att det inte finns något utrymme att kunna sitta ostört och sköta sina läxor etc. Totalt sett mår den inneboende familjen (och även den familj som hyr ut) inte bra. Man har inget riktigt privatliv, man kan inte vara ostörd, får sömnsvårigheter m.m. Hur påverkas barn av att separeras från en förälder? Vilka erfaren- heter har gjorts angående detta? Beskriv gärna erfarenheter om barnets hälsa, möjligheter till integration m.m. Har ålder och andra individuella egenskaper betydelse och kan i så fall detta beskrivas på ett generellt sätt? Svår fråga att svara på. Ofta är ju barnen redan separerade under asylprocessen, eller i samband med att kanske en förälder får per- manent uppehållstillstånd och resten av familjen befinner sig i annat land med barnen i avvaktan på att den asylsökande familjemed- lemmen inväntar sitt permanent uppehållstillstånd för att sedan kunna ta emot resten av familjen. Vi har inga generella svar på detta. Vi kan se att de familje- medlem som ev. får permanent uppehållstillstånd sedan mår dåligt i väntan på att resten av familjen kan komma till . I nästa skede när de ev. fått komma till mår hela familjen dåligt innan de på något sätt kan etablera sig i samhället. Och det är klart att det påverkar undervisning för både barn och vuxna, introduktions- insatserna m.m. Allt som blir prioritet ett är att få till ett eget ordnat boende, därefter kan man börja ta tag i den övriga livssituationen med studier etc. Diskutera även utifrån barnets perspektiv om återförening med en förälder i är mer gynnsamt för barnet än att stanna i en känd hemmiljö tillsammans med den andra föräldern eller annan när- stående vuxen. Har det gjorts några erfarenheter angående detta? Vi har inga egentliga erfarenheter av detta. Inget som vi kunnat forska i. Den lekmannabedömning vi kan göra är att det är bättre att familjen återförenas så snart det är möjligt. Det är uppslitande att kanske behöva vänta på att få resterande familjemed- lemmarna till . Effekterna ibland av att inte kunna få ta hit resten av sin familj kan resultera i skilsmässor. Det har vi erfarenhet av. i kan bekräfta den problematik kring anhöriginvandring som beskrivs i utredningen. Man väljer i mycket hög utsträckning att bo där man har nätverk framför att bo på orter där möjligheter till boende och arbete kan vara gynnsammare. Tabellen nedan visar boendeformer i Nordost stadsdelar av vilka , och hör till de som har högst invandrartäthet i . Statistik är hämtad från introduktions- enheten Nordost 2007. Egen inkomst krav för egen bostad. Bostadsbrist gör att utsikten att lösa boendesituationen kopplas till arbete. De flesta fastighetsägare väljer att inte acceptera social- bidrag som inkomst. Individer som inte uppnår godkänd SFI och hittat arbete inom den 2-åriga introduktionsperioden har betydande svårigheter att komma in på bostadsmarknaden. Osäkra boendeförhållanden och trångboddhet leder till att kon- centrationen och uppmärksamheten på annat än boendet minskar. Då man saknar egna inkomster är man hänvisad till en illegal andrahandsmarknad och inneboenden. Familjer med dessa boendeformer riskerar ständigt att bli av med sitt boende genom att hyresvärdar avhyser dem eller att värd- familjer vägrar dem fortsatt boende. Trots bidragsberoende och osäkra boendeförhållanden väljer många att återförenas med sin familj trots att man inte kan erbjuda dem trygghet och ett själv- ständigt liv i det nya landet. En inneboende man med avbruten introduktion och pågående meddelar sin socialsekreterare att familjen fru och fem barn, varav ett biologiskt, kommer få uppehållstillstånd och att de då kan bo i hans nuvarande boende. Mannen får vid flertalet tillfällen rådet att vänta med att ta hit familjen och först ansvara för att han kan erbjuda dem försörjning och trygga boendeförhållanden. Mannen väljer dock att inte hör- samma råden. Tillsammans med familjen uppsöker som de anländer till . Han får då inte längre bo kvar i sitt tidigare boende och familjen har mycket begränsade möjligheter att få ett kontrakt med någon hyresvärd med försörjningsstöd och bidrag från som enda inkomster. Familjen placeras i det akuta skedet i ett hotell- boende och senare på ett vandrarhemsboende i en lugn miljö men ändock ingen god boendeform för en småbarnsfamilj. Barn/Ungdomar studieresultat Många av de ungdomar som står med ofullständiga skolbetyg har växt upp i trångboddhet och/eller osäkra boendeförhållanden. Stadsdelar blir än mer tätbefolkade och enligt beprövad erfarenhet kan vi se stora brister i dessa barns framtidsmöjligheter. Otrygga boende och trångboddhet påverkar skolresultat. Barnen har ofta bristande koncentration och saknar studiemöjligheter i hemmet. Stimulerande lek och fritid i hemmet och möjlighet att kunna ta hem kamrater hindras av trångboddhet och för barn olämpliga miljöer. Föräldrars möjligheter att ha en innehållsrik och stimulerande fritid med sina barn försvåras och barn hänvisas i hög grad till egen vistelse utomhus. i har sett att konflikter barn emellan har eskalerat till våldsamheter mellan vuxna. Risk för gängbildning är stor bland dessa barn och ungdomar som saknar trygga förhållanden och som växer upp i ett utanförskap. i ser kopplingar mellan omfattande arbets- löshet, biståndsberoende och hedersproblematik. Vanligt är att man söker sig till familjenätverk och landsmän snarare än att våga sig ut i samhället. I de fall patriarkala strukturer förkommer fortgår/för- stärks dessa mönster genom bristande integration. Många föräldrar har vare sig möjlighet eller förmåga att vara goda förebilder för sina barn. Arbetslöshet och avsaknad av eget boende gör att familjer saknar rutiner och struktur i vardagen och det för- svårar hela familjens integration. Föräldrar i otrygga situationer har en hög ohälsa och även barnens hälsa påverkas negativt av att leva med föräldrar som inte förmår att skapa och förmedla trygghet. Enligt stads kartläggning, , av långtids- beroende av försörjningsstöd hade i 81 barnfamiljer som varit aktuella mer än 10 månader och som hade någon form av tillfälligt boende eller bistånd till boende. Av dem hade av föräldrarna någon form av ohälsa. i arbetar intensivt med att hitta bra lösningar för dessa familjer, bland annat genom att föreslå arbetsföra föräldrar flytt till Till dagens datum har dock ingen familj valt att ta emot bistånd genom möjlighet till bostad och arbete i aktuell samarbets- kommun. Bostadsbrist och brist på stora lägenheter gör att lös- ningar för många familjer tar orimligt ur ett barnperspektiv. Barns påverkan av separation Det är alltid negativt för barn att utsättas för separationer från de reella vårdarna och andra viktiga närstående personer. Reella vårdare är dock inte alltid samma person som barnets vårdnadshavare. med en förälder i är som regel gynnsamt för enskilda barn men i flera fall kan det finnas starka känslomässiga band till andra som bryts. i ser även flera exempel på handel med uppehållstillstånd/arrangerade giftermål där det även förekommer en kvinnofridsproblematik. I de fall där det finns barn med kan de hamna i fysiskt och psykiskt instabila familjesituationer där de far illa och saknar den nödvändiga tryggheten från närstående. De är helt utlämnade till att ett professionellt nätverk kan upptäcka deras belägenhet. En 80-årig man har gift sig för tredje gången. Hans fru och hennes tre barn från ett tidigare äktenskap anländer till . Mannen är självförsörjande med ålderspension när han lever ensam men har vid alla tre äktenskap tvingats söka försörjningsstöd för sina familjers uppehälle. Vid familjens ankomst till visar det sig att mannen inte vill ta hand om kvinnans tre barn. Kvinnan uppger att hon känner sig hotad av mannen och hans nätverk samt att mannen hävdar att hon blir utvisad om hon lämnar honom. Kvinnan har försökt att lämna mannen men har återvänt till honom i sin rädsla att bli utvisad och barnen tas nu om hand av en person i kvinnans nätverk. Barnen kan sannolikt redan vara traumatiserade efter att ha flytt från till efter kidnappnings hot i hemlandet. SDF anser att det gynnar barn att växa upp under stabila förutsättningar i . Grunden för dessa stabila förutsättningar är att den som tar emot sin familj har en egen försörjning och där- till en ordnad boendesituation. SDF anser att förslaget är bra och underlättar inte- grationen för de anknytningar som kommer till . Synpunkter avseende den s.k. (Ju 2008:05). ska lämna ett förslag som innebär att det i svensk rätt införs ett försörjningskrav som villkor för anhörig- invandring för utländska personer och statslösa personer. För att utföra en del av uppdraget ska utredningen analysera förslagets konsekvenser för barn. Utredningen önskar i detta syfte ta del av förvaltningens erfarenheter när det gäller nyanlända barn. Utredningen har utformat en skrivelse med några problem- ställningar som den önskar få besvarade så utförligt som möjligt, se frågeställningar i kursiv stil nedan. Innebörden av ett försörjningskrav Utgångspunkten enligt utredningens direktiv (dir. 2008:12) är att försörjningskravet är uppfyllt om den härvarande personen, anknytnings- personen, har tillgång till regelbundna försörjningsmedel, som tillgodo- ser livsuppehället för anknytningspersonen. Vidare ska anknytnings- personen ha tillgång till en lämplig bostad för sig själv och för den anhöriga. I utredningsdirektiven uttalas att ett försörjningskrav bl.a. kan skapa incitament för den enskilde att bosätta sig i regioner med goda förutsättningar för arbete och bostäder och därmed leda till en god integration. Utredningsdirektiven innebär att det inte ska uppställas ett för- sörjningskrav som villkor för att föräldrar till ett (ensamt) barn ska få bosätta sig med barnet här i landet. Däremot kan det komma att uppställas krav på att en här i landet boende förälder klarar sin egen försörjning och har tillgång till en ordnad bostad för att ett barn (och den andra föräldern) ska få tillstånd att bosätta sig här i landet. Det krävs kunskapsbaserade uppgifter från professioner/forskning kopplade till barns hälsa och utveckling för att kunna uttala sig om vilka konsekvenser förslaget får för barn. Nedanstående synpunkter är erfarenhetsbaserade med de begränsningar som detta medför. Generellt bör och Socialtjänstlagens värde- ringar och bestämmelser gällande barns bästa beaktas. 1.Hur påverkas barn av att separeras från en förälder? Vilka erfaren- heter har gjorts angående detta? Har ålder och andra individuella egenskaper betydelse och kan i så fall detta beskrivas på ett generellt sätt? 2.Diskutera även utifrån barnets perspektiv om återförening med en förälder i är mer gynnsamt för barnet än att stanna i en känd hemmiljö tillsammans med den andre föräldern eller annan närstående vuxen. Har det gjorts några erfarenheter angående detta? Forskning finns gällande de finska barnen och de judiska barnen som kom till under . I den mån det finns forskning eller undersökningar från de senaste 20 årens flyktingmottagande bör utredningen ta del av dessa. Finns det t.ex. skillnader i barnets hälsa och utveckling för barn från , där familjeåterförening underlättades, och de somaliska barn vars vårdnadshavare initialt beviljades tids- begränsade uppehållstillstånd och där återföreningen med barnen ofta tog mycket ? Generellt torde kunna sägas att barnets oro och saknad av för- älder påverkar dem, liksom osäkerheten över om, eller när de skall få återförenas. Saknas kontakt eller är kontakt sällsynt med mamma/ pappa i förstärks barnets oro. havaren i påverkad av oro för barnet/barnen, att inte kunna ta föräldraansvaret och skydda dem. Prövning av asylansökan tar olika . Att därtill lägga , som föreslås i utredningen, för de som fått permanent uppehålls- tillstånd och saknar försörjning och bostad, är en mycket i ett barns liv. Generellt sett har separationens längd betydelse för hur det tar för den splittrade familjen att åter bilda en fungerande familj, där barnet känner trygghet. I flertalet fall är det mannen/pappan som är anknytnings- personen. Kvinnan och barnet har ofta en otrygg situation i hans frånvaro. Det är sannolikt ovanligt att barn och hustru lever under stabila och trygga förhållanden i hemlandet tills återförening sker i . Är pappan/mamman i ensam vårdnadshavare torde ensamma barnets/barnens utsatthet i hemlandet kunna vara särskilt stor. Alla barn som ofrivilligt skiljs från vårdnadshavare påverkas. Individuella och åldersmässiga variationer är avgörande för hur barnet påverkas av separationen. Hur det har tagit för barn att återförenas med vårdnads- havare har varierat. Orsakerna har också varierat som t.ex. tids- begränsade uppehållstillstånd, eftersökning av familjen har tagit tid, möjligheterna att nå svensk beskickning och få tillträde till den- samma m.m. 3.Hur ser barnets boendemiljö ut och hur påverkar det t.ex. barnets hälsa, skolarbete, svenskundervisning och andra integrationsåtgärder? Det är självklart önskvärt att mamma och/eller pappa har bostad och arbete. Anknytningspersonen vill säkerligen arbeta och för- sörja sig och sin familj och kunna ta emot dem i en bostad.