sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — För- delen med detta kan vara att det statliga organ som hanterar kreditgarantierna endast i begränsad omfattning måste göra en egen bedömning av i vilken utsträckning låntagaren bör beviljas en garanti. Flera av de statliga finansiärerna har möjlighet att lämna garantier. Villkoren är dock sådana att direkta lån är billigare och mer ändamålsenliga för kunderna. Regeringen har i regeringsförklaringen och budget- propositionen pekat på att det finns ett behov av att se över finansieringsmöjligheterna för små och medelstora företag. Bakgrunden är att dagens system, som vuxit fram under mycket , kan uppfattas som svåröverskådligt och att överlappningar finns. Statliga insatser ska utformas så att de främjar privata aktörers medverkan. Regeringen har även uttalat att nya och alternativa former av statliga insatser bör utredas, bland annat ett statligt garantisystem och skatteincitament. Utifrån dessa utgångs- punkter är det bl.a. motiverat att tillsätta en utredning som ska se över statens åtaganden när det gäller näringspolitiska insatser avseende finansiering och incitament för förbättrad kapitalför- sörjning. Det är även angeläget att de statliga stödinsatserna främjar framväxten av nya kreativa och innovativa tillväxtområden. Utred- ningen ska behandla inriktning, effektivitet och omfattning av dessa insatser. Uppdrag avseende nuvarande offentliga insatser inom innovationsområdet Som ett led i regeringens strävan att främja ett innovationssystem som är tydligt och effektivt på både regional och nationell nivå ska utredaren göra en översyn av dagens insatser för finansiering av innovationer. I det arbetet ska utredaren se över dels om insatserna är utformade på ett ändamålsenligt sätt, dels möjligheterna till en mer effektiv och samordnad organisation för statens finansierings- insatser på regional och nationell nivå. Utredaren ska analysera hur statliga marknadskompletterande insatser för finansiering av innovationer kan utformas så att de blir mer resurseffektiva och främjar utvecklingen av nya tillväxtområden. Bildandet av (se bilaga) medförde att an- svarsuppdelningen mellan offentliga aktörer blev tydligare, men det finns alltjämt ett behov av ytterligare översyn. Utredaren ska se över de insatser som utförs av aktörerna , Verket för innovationssystem, (), Stiftelsen Industrifonden, , universitetens holdingbolag och länsstyrelserna m.fl. inom området finansiering av innovationer. Uppdrag avseende finansiering i samband med utveckling av företag För att möta förändrade förutsättningar och tillgodose behovet av goda villkor för företagande ska företagarnas behov av medel inför företagsstart, i tidiga skeden av företagens utveckling eller i expansionsskeden analyseras. Utredaren ska även kartlägga och beskriva befintliga statliga finansieringsinsatser till små och medelstora företag och identifiera om dessa insatser är marknads- kompletterande, sammanfaller med varandra eller kan effektiviseras. En utgångspunkt är att staten tillgodoser behovet av ett regel- verk som främjar privata aktörers medverkan för skapandet av en god finansieringssituation. För att stimulera tillgången på privat kapital har regeringen föreslagit att förmögenhetsskatten ska tas bort. För att förbättra möjligheterna att få banklån avser regeringen att förstärka bankernas förmånsrätt, vilket kommer att möjliggöra ökad långivning och bättre villkor. Utredaren ska analysera om ytterligare åtgärder för att förbättra tillgången till privat kapital är motiverade. Utredaren ska därvid utreda möjligheterna att skapa ett statligt garantisystem. Utredaren får även utreda och föreslå andra insatser som innebär att statens insatser utformas mer resurseffektivt. Utredaren kan även föreslå andra ändringar eller lösningar, som omfattar annat än direkta statliga finansierings- insatser, utifrån perspektivet att marknadsmisslyckanden kan vara skapade eller förstärkta av hur regelverket är utformat. Utredaren ska även se över dels om insatserna är utformade på ett ändamålsenligt sätt, dels möjligheterna till en mer effektiv och samordnad organisation för statens finansieringsinsatser på regio- nal och nationell nivå. Ett exempel på strukturförändringar som ska belysas är möjligheten till närmare samarbete mellan och i de fem norrlandslänen. En övergripande utgångspunkt för regeringen är att skapa förut- sättningar för att finansiering till entreprenörer och företag ska ske från den privata kapitalmarknaden. Om staten ska genomföra insatser ska åtgärderna vara marknadskompletterande. Statens roll i detta hänseende ska vara tydlig och väl motiverad. Alternativa insatser bör utvecklas i de delar staten visserligen har intressen, men inte behöver vara utförare. Åtgärderna ska utformas och tillämpas så att snedvridning av konkurrensen undviks så långt detta är möjligt. Offentliga organisationer ska vara tydliga och ha avgränsade målgrupper. Statens prioriteringar i ett nationellt perspektiv bör göras tyd- ligare, som möjligheterna till bl.a. organisatorisk samver- kan på regional nivå stärks. Generellt sett bör de föreslagna insatser riktas till företag och företagare i tidiga skeden, till grupper som har högre trösklar till företagande och andra områden där utbudet inte är tillfredsställande. Aktörernas åtagande och målgrupper bör tydliggöras. Vidare ska utredaren beakta, såsom framhålls i budget- propositionen , att en utökad samverkan mellan kulturliv och näringsliv kan öka både entreprenörskap och näringslivets konkurrenskraft. Utredningen ska i första hand inriktas mot en översyn av befint- liga insatser och finansieringsinstrument. Utredaren ska även före- slå att finansieringsinstrument tas bort, förändras eller tillkommer inom ramen för de statliga insatserna. Antalet föreslagna nya åtgärder bör begränsas till ett fåtal. Det totala antalet åtgärder bör efter hand kunna minskas och hanteringen förenklas och samord- nas för att ge ökad effektivitet. Både nuvarande och föreslagna åtgärder ska kunna följas upp, utvärderas och omprövas. beslutade i budgetpropositionen för (prop. 2006/07:1) att se över samtliga statligt ägda bolag och genomföra s.k. bolagsgenomgångar. Skälen är att regeringen har uttryckt att om det inte finns särskilda skäl, ska staten inte äga bolag. Utredaren ska ta hänsyn till detta beslut vid översynen av organisa- tionen för statens finansieringsinsatser. Utredaren ska inte utreda eller föreslå insatser inom skatte- området. En särskild utredning ska tillsättas för de frågorna. Finansieringsinsatser till små och medelstora företag inom ramen för Europeiska kommissionen ska belysas i den mån det är relevant. Utredaren ska vidare vid utarbetandet av sina förslag beakta . Utredaren ska i största möjliga utsträckning använda sig av genomförda utvärderingar och andra relevanta underlag. Utredaren ska göra de internationella jämförelser som är befogade. ska i sitt arbete föra en dialog med och inhämta synpunkter från berörda myndigheter och organisationer såväl när det gäller mer traditionella tillverknings- och tjänstenäringar som i fråga om nya tillväxtområden som t.ex. upplevelseindustri och kreativa näringar. Dialog ska även ske samt i förekommande fall med Europeiska kommissionen. En dialog bör även föras med andra parter som kan bedömas bli särskilt berörda av förslagen och övervägandena. Vid bedömningen av förslagens påverkan på företagens administrativa kostnader i enlighet med kommittéförordningen (1998:1479), samt vid bedömningar enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor, ska utredaren ta hjälp av Verket för näringslivsutveckling (). Utredaren ska med hjälp av även följa och beakta de mätningar av administrativa kostnader som genomför inom berörda områden. Om förslagen medför ökade kostnader för staten, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas har för företag på lands- bygden. Utredaren ska även redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas har i ett jämställdhetsperspektiv, särskilt i fråga om kvinnors företagande. Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska utreda behov, förutsättningar och, om behov finns, lämna förslag till skatteincitament i syfte att stärka investeringar i företag. Ut- redaren ska bedriva arbetet i nära samarbete med denna utredning. Utredaren ska samråda med berörda offentliga och privata finansieringsaktörer, universitet och högskolor, Verket för innova- tionssystem, , , och . Utredaren ska, när det gäller redovisning av förslagens konsekvenser för små företag, samråda med Närings- livets (). Uppdraget ska redovisas . Om utredaren finner det lämpligt får delar av uppdraget redovisas i ett eller flera delbetänkanden. Nuvarande offentliga finansieringsinsatser för kommersialisering av innovationer är en koncern som bildades utifrån de sju teknikbrostiftelser som bildats . syfte är att främja tillväxten inom svenskt näringsliv genom ett ökat kunskapsutbyte mellan näringsliv och universitet/högskolor, stärka näringslivets förnyelseförmåga och underlätta att resultat av forskning kommersialiseras. är en koncern med moderbolag i och dotterbolag i , , , , , och . Verksamheten omfattar hela landet och bedrivs huvudsakligen decentraliserat genom de regionala dotterbolagen. När det bedöms effektivt sker en nationell samordning. arbetar med såddkapital direkt mot enskilda projekt eller företag. såddkapitalprodukter är bidrag, villkorslån och ägarkapital för investeringar. erbjuder innovatörer förstudiemedel och villkorslån. För- studiemedel till innovatörer () ger möjligheter för företag att få nödvändig experthjälp till exempel för kommersiell eller teknisk utvärdering, för att anlita specialister inom teknik, marknad och juridik eller om möjligt skydd av tekniken. Volymen 2006 var . Villkorslån är lån som kan avskrivas och används för att utveckla innovationer till kommersialiserbar status. Volymen 2006 var . Genom ett innovationsstöd stödjer utveck- lingen av kommersialiserbara idéer för att driva på arbetet med utvecklingen av det svenska energisystemet. erbjuder villkorslån till personer och bolag med affärsidéer som uppfyller en rad kriterier: Energirelevans, vilket betyder att affärsidén ska bygga på antingen energieffektiviseringar eller idéer inom för-nybar energi, lönsamhet, vilket innebär att bara företag som bedöms kunna ge företagsekonomisk lönsamhet är aktuella för lånen, vilja att växa, vilket innebär att entreprenörsanda och kunnighet ska finnas hos företagets ledning och styrel-se, unicitet, skalbarhet och skydd, dvs. företaget bör ha en produkt som kan skyddas genom patent eller på annat sätt en unik affärsidé som är skalbar, medfinansiering ska finnas, vilket innebär att en del av kapitalet måste komma från andra investerare än . Förutom att kräva att personen eller bolaget har förmågan att föra projektresultatet ut på marknaden kräver myndigheten att den kommersiella potentialen har en energirelevans som överensstäm- mer med uppdrag. För att kompensera för den högre risken och för att inte konkurrera med andra aktörer tar myndigheten ut en ränta som är högre än genomsnittet. Energi- myndigheten kan finansiera högst av ett projekts totala kostnad. Med holdingbolag avses aktiebolag som ägs av staten men förvaltas av universitetsledningarna. Dessa tillkom med början 1994 i syfte att ge universiteten möjligheter att agera på renodlat kommersiella grunder. fins femton holdingbolag vid universitet och högskolor i . Holdingbolagen arbetar med målsättningen att forskning och kompetens vid svenska lärosäten ska kommersiali- seras genom nyföretagsstart eller, vilket är mindre vanligt förekom- mande, genom immaterialrättsskydd och efterföljande försäljning eller licensiering av dessa rättigheter. Inom ramen för verksam- heten finns aktiviteter som starthus-program, hjälp till forskare hitta riskkapital, att holdingbolagen själva går in med kapital, att utvärdera och vidareutveckla affärsidéer osv. Verket för innovationssystem () är en myndighet med uppgift att finansiera behovs- motiverad forskning. Inom myndigheten bedrivs finansierings- programmet Forska&Väx vars syfte är att stärka små och medel- stora företags konkurrenskraft på en global marknad och därmed bidra till ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. Programmet riktar sig främst till företag som har ingen eller begränsad erfaren- het av att använda FoU i sin verksamhet. Finansiering lämnas i form av bidrag med medfinansieringskrav om . Programmet uppgick till . Länsstyrelsernas, självstyrelseorganens och samverkansorganens såddfinansiering Länsstyrelserna, självstyrelseorganen och samverkansorganen har möjligheter att bevilja finansiering av utvecklingsprojekt i tidiga skeden. Finansieringen kan sökas av små och medelstora företag för projekt i mycket tidiga faser. Även oberoende entreprenörer, innovatörer eller forskare kan söka såddfinansiering. Regional såddfinansiering kan beviljas som garanti eller villkorslån och täcker normalt högst av den totala projektkostnaden. Den regionala såddfinansieringen är ett komplement och kan användas som ett regionalt instrument vid behov. Såddfinansiering beviljades med till 237 små och medelstora företag. Fördelningen av finansieringen var i villkorslån och i bidrag. beviljades företag i störst belopp såddfinansiering med . Finansiering till nya och etablerade företag Almikoncernen bildades och övertog då verksamheter som de tidigare regionala utvecklingsfonderna hade bedrivit. ägs till av staten och är moderbolag i en koncern med 21 regionala dotterbolag som ägs till av moderbolaget. Dotterbolagens övriga ägare är landsting, regionala självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan. uppdrag är att främja utvecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag och stimulera nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. har en marknadskompletterande roll, vilket innebär att verksamheten inte ska konkurrera med den privata marknadens utbud av tjänster. De tjänster erbjuder är finansiering och affärsutveckling. kreditverksamhet är självfinansierande. Verksamhetsområdet täcker hela företagsprocessen från idé till tillväxt och verksamheten är organiserad i tre affärsområden som utgår från olika kundbehov – innovation, nyföretagande och etablerade företag. Kreditgivningen från sker i form av lån i nära samverkan med andra kreditgivare och bankerna är viktiga och naturliga samarbetspartner. nyutlåning uppgick till totalt och det egna kapitalet uppgick till . Norrlandsfonden har till ändamål att, genom att delta i finansieringen (marknadskompletterande), främja främst små och medelstora företags utveckling i , , , och . Särskild uppmärk- samhet ska ägnas och inlandskommunerna. Norrlandsfonden ska finansiera etablering, utveckling och expansion av näringslivet inom stiftelsens verksamhetsområde. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till, och i begränsad omfattning finansiera utredningar, infrastrukturella investeringar och forskning av betydelse för näringslivet inom stiftelsens verksamhetsområde. beviljade fonden krediter till 131 företag med totalt och det egna kapitalet uppgår till . Industrifonden är en statlig stiftelse bildad av staten 1979 för att komplettera marknaden avseende industriell utveckling och marknadsföring. Fonden hade ursprungligen ett kapital på och det uppgår till totalt knappt 3,3 Stiftelsen investerar i första hand genom att tillföra ägarkapital i företag. Fonden inriktar sin verksamhet på fem affärsområden: industri - inriktar sig på traditionella industriföretag, cleantech – investerar i energi- och miljöteknik företag, ICT – investerar i företag inom informations och kommunikationsteknik, indirekta investeringar – hanterar innehav i delägda riskkapitalbolag i olika delar av samt life science – investerar i företag inom medicinsk teknik, läkemedel och diagnostik. Förteckning över möten och samråd Utredningen har på olika sätt träffat och samrått med företrädare för flera olika företag, organisationer samt med experter inom olika områden. för regelgranskning (NNR) Swedish Incubator & Science Parks (SIPS) Verket för innovationssystem () Verket för näringslivsutveckling () , , styrelseproffs , projektledare , , matkreatör, entreprenör och kolumnist , direktör , ekonom och Lic. i rättsvetenskap , revisor Utredningen har genomfört studiebesök till , och och då träffat företrädare för Skrivelse till utredningen om Västernorrlandsfonden AB:s verksamhet är ett fondbolag som lyder under Lagen om Investeringsfonder. Fondbolaget ägs av . Idén kring inleddes vid då arbetsmarknaden och konjunkturen var svag, precis som den är . Försäkringsbolagets ambitioner var att motverka den negativa utvecklingen. startades en aktiefond där av kapitalet investeras på den svenska börsen, övriga placeras i private equity, dvs. små företag med säte i . Efter att fondbolaget kontaktats av Europeiska Investerings- fonden , lämnade Västernorrlandsfonden ett förslag till en ny lokal finansiell infrastruktur, som bl.a. innebar möjlighet att dra nytta av befintligt kapitalflöde från PPM. kompletterades utbudet via räntefonden Västernorrlandsfonden Likviditet och , startades slutligen , som i sin verksamhet sköter privatpersoners PPM placeringar, där alltid investeras i Västernorrlandsfonden. Därmed har en lokal finansiell infrastruktur färdigställts, via privat kapital från PPM, som placerats i Västernorrlandsfonden vilken finansierat ex. , ett företag i . En stark och uthållig struktur kan nås genom engagemang från någon större statlig aktör, ex. Sjätte fonden, som därmed kompletterar detta privata initiativ genom att bli delägare i någon av fonderna. har det gått och resultatet är bra. Avkastningen har visat sig mycket positiv. Av landets 97 Sverigefonder parkerar Västernorrlandsfonden bland de 5 bästa sett över en period. Oberoende rating institutet har givit aktiefonden högsta betyg 5 stjärnor. har 7 investeringar skett i onoterade företag. I de sju företagen finns exempel på såväl avknoppningar från , till Kulturföretag med webbapplikationer och biomedicinsk verksamhet. Strukturen utgår från privatpersonens långsiktiga pensions- sparande och är självklart möjlig att applicera och kopiera i alla regioner, län eller andra lokala områden runt om i landet. Under de år fondbolaget verkat har flertalet av investeringarna skett i samarbeten, med andra lokala aktörer ex. , , Norrlandsfonden och affärsänglar. Vissa brister i en ideal investeringskedja har förstås noterats. Vår idé är en avtalslösning där ex affärsängeln investerar i den tidiga fasen. Därefter krokar Västernorrlandsfonden vid och följer med företaget under tillväxtfasen, för att slutligen avlösas av en betydande aktör. Då får varje aktör, inklusive entreprenören, möjlighet till exit under givna förutsättningar. En teoretisk idealbild men full möjlig att uppnå! Kartläggning av de statliga finansieringsinsatserna Nedanstående fakta bygger på information från respektive aktör, årsredovisningar och dylikt, underlag från Internet samt PM No Wrong door – alla ingångar leder dig rättTPF1FPT. Denna kartläggning ligger delvis till grund för de bedömningar jag gör och de förslag jag lämnar i kapitel 3. Staten är ensam ägare till . De nitton dotterbolagen inom koncernen ägs till av och av regionala ägare såsom landsting och regionförbund. De regionala bolagen bedriver den operativa verksamheten. ansvarar för ledning, samordning, utveckling av produkter och verksamhet samt service i koncerngemensamma funktioner. Enligt bolagsordningen är föremålet för bolagets verksamhet att främja näringslivets utveckling genom att bl.a. äga och administrera samt samordna verksamheten i sådana regionala utvecklingsbolag som avses i lagen (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag. Vidare ska bolaget förvalta kapital samt äga och förvalta aktier i portföljförvaltande bolag. Därutöver får bolaget bedriva verksamhet i form av rådgivning, utbildning och information rörande företagsutveckling och finansiering samt genom att tillhandahålla kapital enligt statliga riktlinjer och i övrigt medverka till att finansiera små och medelstora företag. överlämnade i samband med bolags- stämman en promemoria avseende förvaltningen 1TP PT och , . av till bolaget. Av promemorian (de s.k. ägardirektiven) framgår statens riktlinjer för verksamheten. ska utgöra ett komplement till den privata marknaden för företagens finansieringsbehov och affärsutveckling. Den centrala Almi-insatsen är den analys av företaget och företagaren som kan leda till en finansiering av företaget. ska ha en räntenivå som tar hänsyn till företagens behov och avspeglar högre risktagande och kompletterande roll. låneformer ska vara anpassade efter behovet av små lån och för företag i tidiga skeden. ska långsiktigt bedriva låneverksamheten så att kapitalet bevaras nominellt intakt. har ingått regionala samverkansavtal med de regionala intressenterna i syfte att reglera varje regionalt bolags verksamhet. Av samverkansavtalen framgår bl.a. att behovet av företagsutveckling varierar mellan regioner. Åtgärdernas omfattning och sammansättning ska därför avgöras utifrån de regionala förutsättningarna. bedriver sin verksamhet i tre affärsområden: nya företag, etablerade företag och innovation. verksamhet består av finansiering och affärsutveckling. tillhandahåller lån och garantier i olika former samt rådgivning, kontaktförmedling och olika utvecklingsprogram. förmedlar dessutom vissa tjänster inom exportområdet. Så här långt satsar av sin kundtid på affärsutveckling och på finansierings- området. Föregångaren till denna låneform är minilånet genom vilket lånade ut . Mikrolånet lämnas på belopp dels för att underlätta och stimulera etablering av nya företag, dels för att utveckla befintliga företag som har svårighet att få sitt kapitalbehov täckt på den ordinarie kapitalmarknaden. kan låna ut av kapitalbehovet. Lånet lämnas utan krav på säkerhet, men för att kompensera för den högre risken och för att inte konkurrera med bankerna tar ut en ränta som är högre än en genomsnittlig bankränta. beviljade 540 mikrolån till ett sammanlagt belopp om . Intresset för mikrolånet bland kunder är stort och volymen är ökande. beviljade 587 mikrolån till ett belopp av . Förstudiemedel kan erhållas för verifiering och översikt av immaterialrättsliga frågor och för att belysa teknik- och marknads- potentialen för ett visst projekt. Förstudiemedel lämnas med högst /projekt. Kostnaden belastar som väljer lämplig extern konsult för utvärdering av projektet. beviljade 2 633 projekt förstudiemedel till ett belopp om . Förstudielån beviljas för mer fördjupade studier av både marknads- och teknikpotentialen för ett visst projekt och för att utveckla affärsidén vidare mot kommersialisering. Lånet är ett villkorslån upp till max /projekt med krav på i medfinansiering. beviljade 136 förstudielån till ett belopp om . beviljades 83 lån till ett belopp av . Innovationslånet är inriktat på att utveckla innovationen till kommersialiserad status. Lånet är ett villkorslån som beviljas företag. Lånebeloppet får inte vara lägre än och det krävs en motfinansiering på av det totala finansieringsbehovet. Det finns inget maximibelopp. beviljade 216 innovationslån till ett belopp om . beviljades 118 lån till ett belopp av . beviljar företagslån till företag oavsett företagsform. Finansieringsformen vänder sig till både nya och redan etablerade företag. Det finns inga formella begränsningar för hur lånet kan användas, det avgörs utifrån varje kunds speciella förutsättningar. finansierar som mest halva kapitalbehovet, vanligtvis i sam- arbete med den bank som företaget är kund i. För att kompensera för den högre risken och för att inte konkurrera med bankerna tar ut en ränta som är högre än en genomsnittlig bankränta. Normalt ska lånet betalas tillbaka . tar ut en säkerhet i form av en företagsinteckning, oftast i kombination med borgen.