sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — kurser eller delkurser i omvårdnadsprogrammet eller motsvarande i den nya gymnasieskolan eller vuxenutbildningen. Arbetsgivaren och den anställde bör tillsammans avgöra vilken form av kompe- tensutveckling som bäst leder till målet. Goda möjligheter till flexibelt utformat lärande t.ex. i form av lärande på arbetsplats och/eller på distans bedömer vi är en förut- sättning för att kunna genomföra kompetensutveckling av många anställda som omsorg och vård för äldre måste fungera tillfredsställande. Flexibla former har visat sig vara betydligt effektivare, både tidsmässigt och kostnadsmässigt, än traditionell skolförlagd utbildning. Det är också angeläget att kompetensut- vecklingen tar sin utgångspunkt i den enskildes studievana och behov. Studerande kan ha olika strategier för att tillägna sig kunskap. Att ta hänsyn till varje individs bästa sätt att lära är därför ytterligare något som bidrar till att en trainee kan uppnå yrkes- kravens nivå. Den utveckling av flexibelt lärande som skett exempelvis inom ramen för Kunskapslyftet27 underlättar genom- förandet av våra förslag. Olika verksamheters arbete med validering och kompetensutveckling bör kunna bidra med erfarenheter. Som exempel kan nämnas den försöksverksamhet som bedrivits inom ramen för Kompetensstegen28. I den försöksverksamheten har lärandet skett både verksamhetsbaserat (med utgångspunkt i exem- pel från arbete i omsorg och vård för äldre) och verksamhetsplace- rat (fysiskt genomfört på arbetsplatsen). Ett annat exempel är det arbete som pågår inom Kravmärkt Yrkesroll29. av de som är anställda som vård- biträden eller undersköterskor har en gymnasial utbildning. Detta kan möjligen innebära en svårighet för den som behöver kompe- tensutveckling för att uppnå yrkeskraven för Äldreassistent. Vid antagning till vuxenutbildning prioriteras den som har kort tidigare utbildning, vilket innebär att en anställd som redan har gymnasieutbildning inte självklart kommer att antas. Kompe- tensutvecklingen kan behöva genomföras som upphandlad utbild- ning i vuxenutbildning, hos andra utbildningsanordnare eller som intern utbildning. 27Utmaning – Lära hela livet. Myndigheten för skolutveckling, 2005. 28Att lära nära. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent 6.4.2Godkännande av yrkeskompetens som Äldreassistent Vårt förslag: Kommunen ska godkänna att en enskild person (trainee) uppnår de nationellt fastställda yrkeskraven för Äldre- assistent och styrka detta genom att utfärda kompetensbevis för Äldreassistent. Kommunen ansvarar för att det underlag som ligger till grund för ett godkännande är av god kvalitet (kvalitetssäkring). Kvaliteten i underlagen ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Ansökan om godkännande görs av den enskilde i den kommun där denne arbetar med omsorg och vård för äldre. Godkänna, styrka och kvalitetssäkra underlaget kommunens ansvar Att fortlöpande, efter validering och kompetensutveckling, god- känna kompetens hos personal och utfärda kompetensbevis kommer under en överskådlig framtid att vara en omfattande upp- gift. ska dessutom ett mycket stort antal redan anställda ges möjlighet att uppnå formell kompetens som Äldreassistenter. Att godkänna en enskilds kompetens enligt den nya lag vi föreslår är myndighetsutövning. Godkännandet består av tre punkter som tillsammans kan benämnas validerings- processen: att godkänna och utfärda kompetensbevis för Äldre- assistent, att ansvara för att underlaget inför godkännandet håller hög kvalitet och att ansvara för systematisk och fortlöpande utveckling och säkring av kvaliteten. Vi har övervägt var uppgiften att godkänna yrkeskompetens bör läggas. Alternativen skulle kunna vara en statlig myndighet, kommunen som huvudman för omsorg och vård för äldre, en branschorganisation eller arbets- givaren (se avsnitt 6.6 Överväganden av olika alternativa ansvars- lösningar). Kommunerna är huvudmän för all kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre och alltså, enligt vår bedömning, bäst lämpade att vara de som godkänner kompetensen. De får därmed också ansvar för att utfärda kompetensbevis för Äldreassistent samt ansvar för valideringsprocessens kvalitet. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent Vi föreslår att ansökan om kompetensbevis ska ställas till den kommun i vars omsorg och vård för äldre den enskilde arbetar. Det skapar goda förutsättningar för samarbete mellan verksamhet som validerar sin personal och den kommun som godkänner att per- sonalen har uppnått tillräcklig kompetens. Godkänna och styrka kompetens Kommunerna är huvudmän för omsorg och vård för äldre och finns som sådana nära verksamheten. Det är kommunen som ansvarar för att socialtjänstlagens bestämmelser uppfylls. De kan därför vara lämpade att ha ansvar för godkännande av kompetens enligt yrkes- kraven för Äldreassistent och även styrka kompetens genom att utfärda kompetensbevis. Eftersom godkännandet ska vara giltigt i hela landet är det ange- läget att den organisation som utfärdar kompetensbeviset har hög legitimitet. Kommunernas storlek varierar väsentligt, från att ha ett hundratal till elva tusen anställda inom omsorg och vård för äldre. Variationen i storlek innebär också att kompetensen att godkänna mot yrkeskrav och kvalitetssäkra validering troligtvis kommer att variera. Detta kan möjligen vara ett skäl till att inte lägga ansvaret på kommunerna. Vi bedömer dock att samverkan mellan kommuner, i regioner, med VO-college där sådan finns och med kan bidra till legitimitet. En svårighet kan vara att enskilda utförare kan uppfatta sig missgynnande av att kommunerna ansvarar för godkännandet. Att en kommun uppdrar åt en annan att utföra exempelvis omsorg och vård för äldre innebär inte att kommunen kan friskriva sig från ansvaret för att verksamheten sker i enlighet med lagar och förordningar. Uppdraget att utföra omsorg och vård för äldre i enskild regi bygger på att en upphandling görs enligt . Den nya lagen om valfrihetssystem i äldreomsorgen (LOV) kommer att träda i kraft /2009. Lagen ska ge ökad möjlighet för den äldre att välja mellan olika utförare. uppmuntras fler att etablera företag inom sektorn omsorg och vård för äldre, vilket troligtvis ökar antalet små företag inom branschen. Även små kommuner har en större organisation än många av de små företag som vi förutser kommer att etableras inom omsorg och vård för äldre. Att lägga ansvar för godkännande av kompetens på Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent kommunen är alltså rimligare än att lägga det på arbetsgivarna. Eftersom kommunen, i egenskap av huvudman för omsorg och vård för äldre, enligt SoL har ett ansvar även för verksamhet som bedrivs i enskild regi menar vi att det ligger i varje kommuns intresse att även den verksamhet som bedrivs i enskild regi har personal med tillräcklig kompetens. Sammantaget bedömer vi att kommunerna har bäst förutsätt- ningar att ansvara för godkännande av anställdas kompetens enligt de nationellt fastställda yrkeskraven samt att styrka kompetensen genom att utfärda kompetensbevis. Detta gäller inom all kom- munalt finansierad omsorg och vård för äldre. Hela valideringsprocessen måste hålla hög kvalitet. Kvaliteten i underlagen ska därför systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Alla kommuner har viss volym på sin verksamhet och där- med erfarenhet av och skyldighet att ha uppfölj- nings- och kvalitetssäkringssystem. Dessa system kan förmodligen anpassas och användas även för kvalitetssäkring av hela validerings- processen. Kommunen ska också ha ansvar för att fortlöpande doku- mentera arbetet med att valideringen, vilket enligt vår bedömning, innebär att kommunen bör föra register över beslut om godkän- nande och utfärdade kompetensbevis. Detta ansvar är att likna vid skyldigheten för en skola att föra betygskatalog. Eftersom vi föreslår att kommunen som huvudman för omsorg och vård för äldre ska godkänna och styrka kompetens genom att utfärda kompetensbevis så föreslår vi också att ansvaret för att upp- rätthålla god kvalitet i valideringsprocessen läggs på kommunen. Kommunen ska ansvara för att underlaget för godkännande, dvs. process och dokumentation av validering är av god kvalitet och följer de nationella riktlinjerna för godkännande och validering (se avsnitt 6.4.3 Nationell kvalitetssäkring av godkännande och validering). Kvaliteten i underlagen ska också systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Kommunens ansvar för att underlaget (valideringen) är av god kvalitet innebär att kommunen ska kvalitetssäkra utförare av validering så att såväl kommunens egen omsorg och vård för äldre som privata utförare har tillgång till valideringsmöjligheter. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent kommun kan också välja att samverka med andra kommuner om validering eller att köpa tjänsten av annan kommun eller utförare. Kommunens ansvar innebär dessutom att se till att det finns kapacitet att validera och godkänna, så att inte långa väntetider uppstår eller att privata entreprenörer och deras anställda miss- gynnas. Godkännandet av yrkeskompetens som Äldreassistent är personligt och det bör därför vara den enskildes ansvar att ansöka om detta hos kommunen. Som tidigare redovisats föreslår vi att det är en kommun i egenskap av huvudman som ska godkänna och styrka kompetens genom att utfärda kompetensbevis. Vi föreslår därför att en person som uppnått yrkeskraven ska ställa sin ansökan om kompetensbevis till den kommun där personen arbetar. 6.4.3Nationell kvalitetssäkring av godkännande och validering Vårt förslag: ska ges i uppdrag att i samråd med och branschens parter ta fram och i föreskrifter fast- ställa nationella riktlinjer för validering och godkännande av en enskild persons kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent samt utforma en mall för kompetensbevis för Äldreassistent. ska följa, stödja och utvärdera kommunernas godkännande av kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent samt kommunernas kvalitetssäkring av validering. ska informera om verksamheten och sti- mulera till vidareutveckling. För att bidra till ökad kompetens och höjd kvalitet i omsorg och vård för äldre samt en höjd status för yrket, är det ytterst angeläget att validering, bedömning och godkännande av yrkeskompetens håller en hög kvalitet och utförs likvärdigt över landet. Därför behövs nationella riktlinjer för olika delar i processen för att kvali- tetssäkra validering mot yrkeskrav. Om så inte sker riskerar Valide- ringsvägen till Äldreassistent att uppfattas som mindre värd än Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent Valideringsdelegationen betonar att kvalitets- säkring avseende validering är avgörande, oavsett om valideringen sker inom ramen för vuxenutbildning eller av utförare utsedd av branschorganisation eller liknande30. är den myndighet som närmast har ansvar för att följa upp och utvärdera verksamheter som utför omsorg och vård för äldre och som har viss tillsyn inom sektorn. Frågor om olika yrkesgruppers kompetens inom området ingår naturligt i uppdrag. För att säkerställa kvalitet och likvärdighet i valideringen mot yrkeskrav för omsorg och vård för äldre föreslår vi därför att får i uppdrag att i samråd med och branschens parter ta fram tydliga nationella riktlinjer för validering mot yrkeskrav och fastställa dessa i före- skrifter. Riktlinjerna ska ange kvalitetskriterier som bidrar till lik- värdighet och legitimitet i valideringen. Det är angeläget att det kompetensbevis som utfärdas för Äldreassistenter kommer att uppfattas som likvärdigt med dokument från gymnasieskolan och vuxenutbildningen. ska därför ges uppdrag att utforma en mall för utformning av kompetensbeviset. Denna mall ska användas av alla kommuner. ges också i uppdrag att följa, stödja och utvär- dera kommunernas godkännande av kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent samt kommunernas kvalitetssäkring av validering. Därutöver ska informera om verk- samheten och stimulera till vidareutveckling. 6.4.4Valideringsvägen – en sammanfattning Att säkerställa hög och nationellt likvärdig kvalitet i kompetens som nås via valideringsvägen kan sammanfattas i genomförandets sex steg: i egenskap av nationell sakansvarig myn- dighet 2.Fastställa nationella riktlinjer för validering 3.Utforma mall för kompetensbevis för Äldreassistent 30 Mot en nationell struktur. Valideringsdelegationens slutrapport, 2008. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent Kommunen i egenskap av huvudman 1.Utforma kvalitetskriterier för och kvalitetssäkra valide- ringen (i lagen anges att säkerställa att underlaget för beslut om godkännande av kompetens är av god kva- litet) 2.Säkerställa att det finns tillräckligt stor kapacitet för att validera enligt arbetsgivarnas behov i kommunen Arbetsgivaren i egenskap av ansvarig för att personal har tillräcklig kompetens 1.Ansvara för att anställd trainee ges möjlighet att vali- deras hos kommunen eller annan av kommunen kvali- tetssäkrad organisation. 2.Ansvara för att trainee ges möjlighet att komplettera kompetens på arbetsplatsen, via vuxenutbild- ning eller utbildningsföretag. Trainee – i egenskap av anställd 1.Medverka i validering och kompetensutveckling i syfte att uppnå yrkeskrav för Äldreassistent. 2.Ansöka om kompetensbevis (genom att skicka in dokument från validering samt från eventuellt komplet- terande kompetensutveckling) hos kommunen för god- kännande av kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Kommunen i egenskap av huvudman 1.Godkänna att en person uppnår kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. 2.Styrka kompetens och utfärda kompetensbevis för Äldreassistent. i egenskap av nationell tillsynsmyndighet 1.Följa, stödja och utvärdera kommunernas godkännande av kompetens och kvalitetssäkring av valideringen. 2.Informera om godkännande och validering enligt de nationella riktlinjerna. 3.Stimulera till vidareutveckling. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent 6.4.5Validering och kompetensutveckling av redan anställda vid reformens inledningsskede Vår bedömning: Den som när reformen inleds är anställd i arbete med omsorg och vård för äldre ska erbjudas möjlighet att genomgå validering av sin kompetens och den kompetensut- veckling som krävs för att uppnå kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Vårt förslag om nationella yrkeskrav för Äldreassistent är en reform som berör ett mycket stort antal anställda i en verksamhet som måste bemannas och fungera. Som tidigare beskrivits har de ca 185 000 anställda som arbetar som omsorgs- personal mycket varierande utbildning och erfarenhet. Utöver kortare eller längre utbildning som är relevant för omsorgsarbetet deltar de också i ett kontinuerligt vardagslärande. Många har varit anställda och kan ha erfarenhet av flera arbetsplatser och skiftande arbetsuppgifter. Det är angeläget att all denna kompetens tas tillvara genom att varje anställd bedöms mot de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. De som arbetar som undersköterskor och vårdbiträden har varierande utbildningsbakgrund och yrkeserfarenhet. Många kom- mer troligen att visa sig uppnå yrkeskraven, medan det för andra behövs viss kompetensutveckling. Målet är att alla som arbetar med omsorg och vård nära den äldre, dvs. de som anges som omsorgspersonal, når yrkeskraven och därmed har kompetens som Äldreassistenter. Det innebär att ska närmare 120 000 personers kompetens valideras. Dessa ska vid behov ges möjlighet till kompetensutveckling (för beräkning av population se avsnitt 11.3 Ekonomiska konsekvenser). Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent Vårt förslag: Kommunens beslut om att godkänna att en person uppnått kompetens som Äldreassistent ska kunna överklagas enligt reglerna i 10 kap. kommunallagen om laglighetsprövning. Vi föreslår att kommunens beslut om godkännande av Äldre- assistent ska kunna överklagas enligt den ordning som gäller i 10 kap. kommunallagen för laglighetsprövning. Den validering som föregår ett godkännande kan innebära att en person behöver komplettera sin kompetens med utbildning. I formell mening kan ett beslut av kommunen som inte innebär ett godkän- nande uppfattas som ett avslag. I vissa fall kan den enskilde önska att få ett nytt beslut av domstol. Enligt vår mening skulle en sådan ordning, särskilt i inledningsfasen av reformeringen av omsorgs- personals kompetens, få orimliga och onödiga konsekvenser för domstolsväsendet. Vi anser istället att kommunens arbete med att godkänna personer ska kvalitetssäkras utifrån en generell kontroll. Kommunerna ska bl.a. ges föreskrifter om hur detta arbete ska gå till och tillsynas i den delen. Tillvägagångssättet stämmer också bättre överens med det som gäller för personer som förvärvat sin kompetens via utbildningsvägen. Vi bedömer att detta är tillräckligt för att säkerställa den enskildes behov av rättssäkerhet. 6.6Överväganden av olika alternativa ansvarslösningar Vi har övervägt var uppgifterna att godkänna yrkeskompetens och kvalitetssäkring av validering bör läggas. Alternativen skulle kunna vara en statlig myndighet, kommunen som huvudman för omsorg och vård för äldre, en branschorganisation eller arbetsgivaren. Vi har, som vi tidigare redovisat, valt att föreslå att uppgiften att god- känna och kvalitetssäkra underlagen läggs på kommunen som huvudman och nationell kvalitetssäkring läggs på . Nedan redovisas våra argument för att inte förorda något av de andra alternativen. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent Vi har övervägt om godkännande av kompetens och att styrka kompetens genom att utfärda kompetensbevis för Äldreassistent skulle kunna utföras av en statlig myndighet som , i egenskap av sakansvarig myndighet men bedömer det som ett mindre lämpligt alternativ. Det som talar för är att det innebär hög legitimitet och att den nationella likvärdigheten för processen skulle kunna kan garanteras. Vidare har erfarenhet från liknande verksamhet när det gäller legitimationsyrken och god sakkunskap i frågor som rör omsorg och vård för äldre. Det som talar emot är att inte har närhet till enskilda utförare utan finns på långt avstånd från verksamheterna. Vi menar också att det skulle bli en alltför omfattande byråkratisk apparat att i genom- förandefasen godkänna ca 35 000 personers kompetens och därefter uppemot 15 000 personer . Personer som är utspridda i olika verksamheter över hela landet. Valideringsdelegationen påpekar i sin slutrapport att validering är en politikövergripande fråga, men delegationen föreslår ändå att en myndighet ska åläggas det övergripande ansvaret bl.a. för kvalitets- säkring av insatser rörande validering. De föreslår att myndigheten ska tillhöra verksamhetsområde.31 Vi har övervägt om utarbetande av nationella riktlinjer och kvalitetssäkring av kommunernas arbete med validering skulle kunna utföras av en utbildningsmyndighet på nationell nivå , men funnit att det är mindre lämpligt. I ett senare skede bör övervägas om en ny myndighet för ska ges detta uppdrag. är den myndighet som har övergripande ansvar för utbildningsfrågor och skulle därför kunna vara den myndighet som utfärdar nationella riktlinjer för validering mot yrkeskrav och vara ansvarig myndighet för kvalitetssäkring av validering. För detta talar hög legitimitet, nationell likvärdighet och kunskaper om bedömningsfrågor och utbildningssystem. Mot ett sådant förslag kan anföras att , i likhet med , är långt 31 Mot en nationell struktur. Valideringsdelegationens slutrapport, 2008. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent har dessutom inte normalt fort- löpande uppgifter som rör en enskild bransch eller ett enskilt yrke. Godkännande av yrkeskompetens är dessutom ett helt nytt inslag eftersom har ansvar för utbildning enligt kurs- planer som sitt huvudsakliga ansvarsområde. I likhet med att lägga uppgiften på skulle byråkratin bli alltför om- fattande. I regeringens proposition om förslås att en särskild myndighet bör inrättas som har till uppgift att administrera de utbildningar som ska ingå i . Enligt förslaget bör denna myndighet även ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering.32 Det är också tveksamt om en utbildningsmyndighet med upp- gifter över hela utbildningsområdet bör ha uppgifter som begränsas till en enda sektor på arbetsmarknaden. Vi anser att även om en ny myndighet för inrättas så dröjer det alltför länge innan den är i verksamhet. De nationella riktlinjerna för validering mot yrkeskrav inom omsorg och vård av äldre bör utarbetas, vilket innebär att det inte är lämpligt att vänta in att en ny myndighet inrättas. Däremot kan i ett senare skede över- vägas om en ny myndighet för ska ges uppdraget att ansvara för kvalitetssäkring av kommunernas arbete med validering. på regional eller lokal nivå Vi har övervägt om godkännande av kompetens och att styrka kompetens genom att utfärda kompetensbevis för Äldreassistent skulle kunna utföras av en utbildningsmyndighet på regional eller lokal nivå men bedömer det som ett mindre lämpligt alternativ. Godkännande av yrkeskompetens och att styrka kompetens genom att utfärda kompetensbevis, dvs. hela valideringsprocessen ingår inte i det offentliga skolväsendets uppdrag eller i de uppgifter som kan utföras av fristående skolor. Validering finns inte heller reglerat i skolväsendets författningar. Om validering av yrkeskompetens inordnas i skolväsendet skulle myndighetsansvaret på regional eller lokal nivå kunna läggas på rektor för vuxenutbildning på motsvarande sätt som utfärdandet av betyg i skolan. 2008/09:68 . Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent finns yrkeslärare med tidigare erfarenheter av att arbeta med vali- dering, bedömning, prövning och betygssättning, vilket borde bidra till hög och likvärdig kvalitet av valideringsprocessen. Om ansvar för och/eller utförande av validering mot yrkeskompetens ska inordnas i skolväsendets uppdrag krävs en översyn av skolans regelverk, som vi inte haft möjlighet att göra inom vårt uppdrag. Valideringsdelegationen betonar vikten av att nyttja branschens kompetens i valideringsfrågor33. Vi har därför också övervägt vilken roll branschens parter eller branschorganisationer kan ha när det gäller validering mot yrkeskrav inom omsorg och vård för äldre, eftersom arbetsmarknadens parter och intresseorganisationer inom branschen har stor kunskap om vilken kompetens som redan finns i verksamheten och vilken kompetens som behövs. Vi bedömer emellertid att det är mindre lämpligt att uppdra åt befintliga branschorganisationer att utarbeta nationella riktlinjer för att bedöma och godkänna kompetens och att styrka kompetens genom att utfärda kompetensbevis för Äldreassistent. föreslår att får i uppdrag att inrätta nationella programråd för varje nationellt program i den nya gymnasieskolan. Utredaren föreslår vidare att lokala programråd för samverkan mellan skolhuvudman och avnämare avseende gymnasial utbildning inrättas. De lokala programråden föreslås medverka vid utformning av eventuella yrkesprov i samband med yrkesexamen och i valideringen av de studerandes tidigare yrkes- kunskaper inom den gymnasiala vuxenutbildningen.34 Ett nationellt programråd för ett nyinrättat Program för Omsorg och vård skulle kunna ges i uppdrag att vara ansvarig för kvalitetssäkring av valideringsprocessen. En fördel skulle vara att detta förmodligen skulle innebära hög legitimitet. Ansvaret att godkänna kompetens och styrka detta genom att utfärda kompetensbevis för Äldreassistent skulle kunna ges i upp- drag till de lokala programråden för Programmet för Omsorg och vård. Om nationellt programråd och lokala programråd kommer att inrättas är ännu inte klart eftersom gymnasieutredningens förslag bereds i .