sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — 3.största tillåtna byggnads- eller bruksarean för fritidshus och storleken på tomter till sådana hus, 4.placering, utformning och utförande av byggnader, andra anläggningar och tomter, då det också får bestämmas om a)varsamhet för att precisera kraven i 3 kap. 10 §, b)skydd för byggnader som avses i 3 kap. 12 § och för tomter som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljö- mässig eller konstnärlig synpunkt, c)rivningsförbud för byggnader som avses i 3 kap. 12 §, och 5.användning och utformning av allmänna platser, då det också får bestämmas om skydd för sådana platser som är särskilt värde- fulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, 6.vegetation samt markytans utformning och höjdläge inom sådana områden som avses i 8 kap. 9 § tredje stycket, 7.skyddsanordningar för att motverka störningar från omgiv- ningen, och 8.exploateringssamverkan enligt 6 kap. 2 §. I paragrafen har gjorts endast den lagtekniska ändringen att hänvis- ningen i punkt 1 till 8 kap. 8 § första och tredje styckena har änd- rats till att avse 8 kap. 8 §. Detta är en följd av rivningslovspliktens ändrade omfattning enligt nämnda paragraf. Initiativ till upprättande, ändring eller upphävande av detaljplan eller områdesbestämmelser kan tas både av kommunen och av andra. som berörs av en sådan fråga har rätt att hos ansöka om ett planbesked. Ansökan ska vara skriftlig och innehålla en karta som visar det aktuella området och en beskrivning av det huvudsakliga ändamålet med planen och områdesbestämmelserna liksom av en planerad bebyggelses karaktär och ungefärliga omfattning. Kommunfullmäktige ska besluta i frågan om ett sökt planbesked senast från den dag då en fullständig ansökan kom in till . och sökanden kan dock komma överens om . Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 2.5.3. Paragrafen är ny. Regelkomplexet är så disponerat, att 17 a § behandlar initiativ som kommer utifrån, nämligen från den som berörs av en fråga. I 17 b § behandlas de fall då initiativen tas av kommunen själv. I båda situa- tionerna avslutas ärendet med ett planbesked, som innebär att ett arbete med detaljplan eller områdesbestämmelser ska sättas igång. Ansökan enligt 17 a § om planbesked från någon som berörs av en fråga kan också avslås. I 17 c § finns bestämmelser om delegering av beslutsfattandet från fullmäktige till kommunstyrelsen eller bygg- nadsnämnden. I 17 d § anges hur beslut i fråga om planbesked ska tillkännages, hur underrättelser om beslutet ska ske och att det i planbesked ska anges den sista dag då kommunens beslut i det bli- vande ärendet om detaljplan eller områdesbestämmelser kan komma att föreligga. I en ansökan om planbesked för detaljplan ska enligt 17 a § andra stycket anges det huvudsakliga ändamålet med detaljplanen, t.ex. bebyggelse med bostäder eller för annat ändamål, anläggande av allmän väg eller järnväg etc. Givetvis kan det också tänkas bli aktuellt med blandade ändamål på olika sätt. Med bebyggelsens karaktär avses permanentbostäder eller fritidshus, friliggande eller sammanbyggda hus, husens högsta våningsantal och liknande. Om planen avses för bebyggelse, ska den tänkta bebyggelsens ungefär- liga omfattning också anges, dvs. beskrivningar av typen 8–12 lägenheter eller 250–300 lägenheter. När det gäller områdesbestämmelser kan man tänka sig t.ex. en ansökan om planbesked från en fastighetsägare som vill ändra eller upphäva en befintlig bestämmelse som begränsar byggnadsarean på fritidshus. Något organ som bevakar de kulturhistoriska värdena och som alltså berörs av sådana frågor kan ansöka om planbesked om antagande av områdesbestämmelser i syfte att bevara en viss kulturhistoriskt intressant bebyggelse Det är ingenting som hindrar, att den som söker planbesked för detaljplan ger in en enkel skiss, som visar antalet hus och deras höjd, eventuell centrumanläggning, parkering, in- och utfarter samt grönytor. Enligt lagtexten krävs det dock inte någon annan redo- visning på en karta än en angivelse av det blivande planområdets utsträckning på marken. Det kan i princip anses vara alltför ambi- tiöst att gå längre än så i redovisning, eftersom man riskerar att på förhand binda planens utformning på ett mindre lyckat sätt, om kartredovisningen görs alltför detaljerad redan på detta stadium. I 17 a § tredje stycket anges en längsta beslutstid för kommunen från den dag då en fullständig ansökan kom in till kommunen. Tiden kan förlängas, om kommunen och sökanden kommer överens om det. Bortsett från reglerna i 17 b och c §§ om själva beslutsfattandet finns det inga som helst föreskrifter om själva förfarandet vid ären- dets handläggning inom kommunen. Det står alltså varje kommun fritt att i det enskilda fallet laga efter läge och inhämta de yttranden som kan belysa den principiella frågan om planläggning ska ske eller inte. Här finns också utrymme för de politiska partiernas överläggningar i saken och för olika former av helt informell påver- kan på beslutsfattarna. Sannolikt blir en viktig samrådspartner till kommunen i detta skede, framför allt naturligtvis när den sökta lokaliseringen kan komma i konflikt med något slag av riksintresse. Inte heller beslut enligt 17 d § om förlängning av tiden för beslut i planärendet har formbundits i lagen, och därmed saknas också föreskrifter om till vem och hur underrättelser om sådan tidsförlängning ska sändas. I det aktuella skedet är det naturligtvis inte bara den som ursprungligen ansökte om planbesked som är berörd av tidsfrågan, utan det kan vara ett stort antal sakägare som har intresse av att i någon form bli underrättade om ett beslut om tidsförlängning. Så mycket är dock klart, att ett beslut av detta slag inte bör kunna vara överklagbart. En intressant och viktig fråga är om an ansökan om planbesked kan avslås på några andra grunder än sådana som direkt kan här- ledas ur , dvs. sådana som leder fram till en bedömning att det aktuella området är olämpligt för avsett ända- mål. Hur bör kommunen t.ex. ställa sig, om området kan tänkas bli planlagt för det sökta ändamålet, men först ? Det ligger bäst i linje med tankarna bakom planbeskedet, att kommu- nen då bör kunna avslå ansökningen och därvid uttryckligen ange att det hela hänger på tidsfaktorn. Den bakomliggande aspekten har kopplingar till den kommunala ekonomin, något som anses vara ett acceptabelt skäl vid prövning av frågor enligt PBL. När det gäller möjligheten att ansöka om planbesked för mark som tillhör kommunen framgår i avsnitt 2.5.3 att det inte möter hinder för någon enskild som berörs att göra det. Påpekas bör dock att för s.k. markanvisningar och andra kommunala försäljningar av mark i samband med nyexploateringar gäller det numera för kom- munerna att följa det tillvägagångssätt som beskrivs i Kommissio- nens Meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters för- säljning av mark och byggnader (97/C 209/03). Statsstödsreglerna gäller även vid försäljning av mark, och de har kom- menterats av Kommuner och Landsting i Cirkulär 2007:8, . I likhet med vad som gäller för detaljplan ligger behörigheten att fatta beslut om planbesked i princip på fullmäktige, som dock har möjlighet att delegera beslutsfattandet till kommunstyrelsen eller . Vi erinrar om uttalandet i avsnitt 3.5.7 om hur angeläget det är att kommunerna utnyttjar delegationsmöjligheten vid antagande av detaljplaner. Detsamma gäller naturligtvis också för planbeskeden. Även i de fall kommunen utan ansökan från den som berörs av en sådan fråga som avses i 17a §, har för avsikt att påbörja ett arbete som syftar till antagande, ändring eller upphävande av detaljplan eller områdesbestämmelser, ska kommunfullmäktige besluta om ett plan- besked. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 2.5.3. Paragrafen är ny och kommenteras ovan under 17 a §. Kommunfullmäktige får uppdra åt kommunstyrelsen eller byggnads- nämnden att besluta i fråga om planbesked i ärenden som inte är av principiell beskaffenhet eller i övrigt av större vikt. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 2.5.3. Paragrafen är ny och kommenteras ovan under 17 a §. Beslut i fråga om ett planbesked ska, så snart protokollet har justerats, hållas tillgängligt hos kommunen och på kommunens webbplats. Kommunen ska skicka en skriftlig underrättelse om beslu- tet till sökanden, om det finns någon sådan, med uppgift om vilken dag det har meddelats. Underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämpligt. Ett beslut varigenom en ansökan om planbesked avslås ska inne- hålla skälen för beslutet. I ett planbesked ska anges den sista dag då detaljplanen eller områdesbestämmelserna kan komma att antas, ändras eller upphävas av kommunen. Denna tid kan förlängas, om det under ärendets handläggning uppkommer oförutsedda omständigheter av betydelse eller om handläggningen fördröjs av skäl som ligger utanför kommunens kontroll. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 2.5.3. Paragrafen är ny och kommenteras ovan under 17 a §. När ett program utarbetas, ska kommunen ha ett aktivt program- samråd med 1.berörda kommuner och myndigheter, 2.kända sakägare och de bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs, 3.känd organisation av hyresgäster som har avtal om förhand- lingsordning för en fastighet som berörs av planförslaget eller, om för- handlingsordning inte gäller, känd förening av hyresgäster som är ansluten till en riksorganisation inom vars verksamhetsområde fastig- heten är belägen, 4.föreningar som har rätt att överklaga enligt 13 kap. 6 §, 5.andra berörda som till kommunen har anmält sitt intresse att delta i ärenden om detaljplaner inom det aktuella området. När ett förslag till detaljplan upprättas och det inte har varit nöd- vändigt att utarbeta något program, ska kommunen ha ett aktivt plansamråd med dem som anges i första stycket. Om kommunen anser det lämpligt, kan ett plansamråd ske även i de fall då ett program har utarbetats. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.3 och 3.5.4. Paragrafens första stycke handlar om samråd vid utarbetande av program och andra stycket om samråd vid upprättande av planförslag. Har programsamråd skett, behöver det inte hållas något plan- samråd. Kretsen av intressenter som ska inbegripas i samrådet är densamma vid programsamråd och plansamråd. och lantmäterimyndigheten har tagits bort ur den krets, som kommunen obligatoriskt ska ta upp ett samråd med. Dessa myndigheter ska i stället enligt 22 § på lämpligt sätt informe- ras om att ett program håller på att utarbetas. Föreningar som har rätt att överklaga enligt 13 kap. 6 § har lagts till i punkt 4. Med detta menas en sådan ideell förening som avses i 16 kap. 13 § , dvs. en förening som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintres- sen under förutsättning att föreningen har bedrivit verksamhet i under och har lägst 2 000 medlemmar. Enligt punkt 5 ska samråd ske med övriga intressenter, som till kommunen har anmält sitt intresse att vara remissinstans i detalj- planeärenden inom det aktuella området. Detta är en precisering av den förut gällande lydelsen de myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av program- met. Genom ändringen har det gjorts tydligare vilka som kommu- nen ska samråda med, nämligen de som klart har uttryckt en öns- kan om att verkligen delta som samrådspartner i ärendet. röra sig om enskilda personer, företag, organisationer och företag. Genom det i lagtexten använda uttrycket andra berörda kan endast de som är bosatta eller verksamma inom den aktuella kommunen räkna med att efter anmälan bli uppförda på kommu- nens samrådslista. I paragrafens förut gällande lydelse fanns en skillnad mellan att kommunen ska samråda med vissa intressenter och bereda tillfälle till samråd med andra. Denna svårbegripliga skillnad har slopats, och den nu föreslagna formuleringen har blivit att kommunen ska ha ett aktivt programsamråd med alla grupper som anges i para- grafen. Ordalagen vill markera, att kommunen ska ägna sig åt en i verklig mening uppsökande verksamhet samt anordna diskus- sionsmöten och presentationer av olika slag. Syftet med program- och plansamråd är att förbättra beslutsunder- laget och att ge möjlighet till insyn och påverkan. Under samråden bör kommunen redovisa planeringsunderlag av betydelse, motiven till förslaget, alternativa utformningar av den blivande planen samt de viktigaste följderna av olika alternativ. När det finns en miljökonse- kvensbeskrivning ska den redovisas vid program- och plansamråd. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.3 och 3.5.4. Paragrafen, som beskriver vad program- och plansamråd går ut på, har ändrats endast redaktionellt. Samrådsredogörelsen har brutits ut och behandlas särskilt i 22 a §. I de fall där kommunen bedömer att ett genomförande av planen inte kommer att medföra en betydande miljöpåverkan ska kommunen informera och lantmäterimyndigheten om att ett program utarbetas och om att ett förslag till detaljplan upprättas. och lantmäterimyndigheten bestämmer därefter om och på vilket sätt dessa myndigheter avser att samråda med kommu- nen i ärendet. 1. ta till vara och samordna statens intressen, 2.ge råd om tillämpningen av 2 och 3 kap., 3.verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. till- godoses och miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. följs, och 4.verka för att sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår två eller flera kommuner samordnas på ett lämpligt sätt. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.3. Paragrafen behandlar roll under program- och plansamråden. Som framgår av avsnitt 3.5.3 har roll blivit förändrad. Det är inte obligatoriskt att söka samråd med , utan det räcker för kommunen att informera , som därefter själv bestäm- mer i vad mån det finns anledning att medverka i ärendet med syn- punkter. Detta förfarande tillämpas i planärenden, där kommunen bedö- mer att ett genomförande av planen inte kommer att medföra en betydande miljöpåverkan. De aspekter som främst ska beakta, om den väljer att gå in i ärendet räknas upp i andra stycket punkterna 1-4. Här finns det ingen skillnad mot . De synpunkter som har framförts vid program- och plansamråd samt kommentarer och förslag med anledning av synpunkterna ska redovi- sas i en samrådsredogörelse. Bestämmelsen, som behandlar samrådsredogörelsen vid program- och plansamråd, motsvarar nuvarande 21 § andra stycket. Innan detaljplanen antas ska det finnas en möjlighet att granska planförslaget under en viss granskningstid som kommunen bestämmer. Tiden ska vara minst . Kommunen ska skicka en skriftlig underrättelse om att planförsla- get under en viss angiven granskningstid hålls tillgängligt hos kommu- nen och på kommunens webbplats. Underrättelsen kan skickas elek- troniskt, om det bedöms lämpligt. Underrättelsen ska skickas till 1.länsstyrelsen samt regionplaneorgan och kommuner som berörs av planen, och 2.dem som anges i 20 § första stycket. Den som vill lämna synpunkter på förslaget, ska göra detta skrift- ligen . I underrättelsen ska anges, att den som inte har framfört synpunkter på förslaget enligt 13 kap. 5 § kan förlora rätten att överklaga beslut att anta planen. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.3. Paragrafen om gransk- ningstid och underrättelse om granskningstid ersätter tidigare före- skrift i 23 § om utställning av planförslag. I andra stycket anges de som ska få en underrättelse om gransk- ningstiden. I den delen motsvarar paragrafen den tidigare 24 §. En något annorlunda utformning av bestämmelsen har dock valts. Underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämp- ligt. Antingen har en sakägare själv lämnat in meddelanden i ären- det genom e-post eller också har någon i ett vanligt brev uppgett sin e-postadress. I båda dessa situationer kan det bedömas lämpligt att kommunens skickar underrättelser till honom elektroniskt. Den som vill lämna synpunkter, ska göra detta skriftligen . I standardavtalen AB 04 och ABT 06 har ordet skriftligen definierats på det sättet, att det betyder information som kan läsas och lagras. Som exempel på överföringssätt av sådan information nämns i standardavtalens begreppsbestämningar vanlig post, fax och e-post. Det är naturligtvis en fördel, om skriftligen har samma betydelse i PBL. När det i denna paragraf och på andra håll i PBL används ordet skriftligen, inbegrips alltså även e-post. Någon legaldefinition har inte ansets behövlig för att uttrycka detta. Om lämnar ett yttrande över planförslaget, ska det framgå av yttrandet, om det kan befaras att 1.ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, 2.regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt, 3.en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, eller 4.en bebyggelse annars blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översväm- ning eller erosion. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.4. Paragrafen är ny. Poängen är att granskningsyttrande – i den mån det över huvud taget förekommer något sådant – ska grundas på samma omständigheter som kan föranleda ett senare ingripande av enligt 12 kap. 1 §. ska planförslaget åtföljas av 1.planbeskrivningen och genomförandebeskrivningen, 3.program för planen, miljökonsekvensbeskrivning, grundkarta och fastighetsförteckning, om sådana handlingar har upprättats, 4.annat planeringsunderlag som kommunen anser vara av bety- delse för en bedömning av förslaget. I planbeskrivningen ska redovisas planeringsförutsättningarna, planens syfte och skälen till planens utformning samt de över- väganden som legat till grund för omfattningen av kravet på bygg- lov inom planområdet. Beskrivningen ska åtföljas av illustrations- material, om det inte är uppenbart onödigt. Om planförslaget avvi- ker från översiktsplanen, ska avvikelsen och skälen till denna redo- visas i beskrivningen. Annat tillgängligt material som belyser förslagets innebörd, bör också bifogas planförslaget. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.4 och 3.5.6. I bestämmel- sen har endast gjorts den ändringen att utställningstiden har bytts mot granskningstiden. Efter granskningstiden ska kommunen sammanställa de synpunkter som har framförts skriftligen och redovisa sina förslag med anledning av dem i ett granskningsutlåtande, som ska hållas tillgängligt hos kommunen och på kommunens webbplats. Kommunen ska möjligt skicka en skriftlig underrättelse om på vilket sätt och som granskningsutlåtandet hålls tillgängligt. Underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämpligt. Underrättelsen ska skickas till 1.länsstyrelsen samt regionplaneorgan och kommuner som berörs av planen, och 2.dem som anges i 20 § första stycket och som under gransknings- tiden har lämnat synpunkter som inte har blivit tillgodosedda. Underrättelse behöver skickas endast till dem som har uppgett identi- fierbart namn och adress. Om förslaget ändras väsentligt efter granskningstiden, ska en ny granskning ske under ytterligare en granskningstid. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.4. Paragrafen handlar om granskningsutlåtandet och underrättelser om detta. utgick bestämmelsen från att det skedde en utställning. Ordalagen har här ändrats. Beträffande ordet skriftligen och elektronisk underrättelse; se författningskommentaren till 5 kap. 23 §. Vad som i tidigare lydelse av lagtexten sades om underrättelse till ett stort antal personer återfinns nu i 5 kap. 31 a §. Beslutet om antagande ska, så snart protokollet har justerats, meddelas genom att hållas tillgängligt hos kommunen och på kommunens webb- plats. Kommunen ska skicka en skriftlig underrättelse om beslutet med uppgift om vilken dag det har meddelats tillsammans med en överklagandeanvisning. Underrättelsen kan skickas elektro- niskt, om det bedöms lämpligt. Underrättelsen ska skickas till 1.länsstyrelsen och de regionplaneorgan och kommuner som berörs av planen, och 2.dem som anges i 20 § första stycket och som under gransknings- tiden har lämnat synpunkter som inte har blivit tillgodosedda. Underrättelse behöver skickas endast till dem som har uppgett identi- fierbart namn och adress. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.5 och 3.5.7. I paragrafen har gjorts den ändringen att kommunens beslut om antagande inte längre ska tillkännages på kommunens anslagstavla utan meddelas genom att hållas tillgängligt hos kommunen och på kommunens webbplats. Vad som menas med att beslutet ska hållas tillgängligt hos kommunen anges inte i lagtexten Att formerna för detta har läm- nats öppet betyder, att kommunen själv kan bestämma i vilken lokal och på vilket sätt som de intresserade kan ta del av beslutet. Eftersom det är avsett som ett alternativ till publicering på webb- platsen, måste man ändå utgå från att det här handlar om ett till- handahållande av handlingar i pappersform. Den publicering som bildar utgångspunkt för överklagande- tidens beräkning är enligt 13 kap.3 § den dag då beslutet hålls till- gängligt på kommunens webbplats. Beträffande vad som sägs i lagtexten om elektronisk under- rättelse; se författningskommentaren till 5 kap. 23 § När beslutet att anta detaljplanen har vunnit laga kraft, ska de som till följd av beslutet kan vara berättigade till ersättning enligt 14 kap. 5 eller 8 § skriftligen underrättas. I underrättelsen ska också tas in en upplysning om innehållet i 15 kap. 4 §. Underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämpligt. Kommunen ska på planhandlingarna anteckna datum då beslutet vunnit laga kraft. Om ett förordnande enligt 13 kap. 8 § andra stycket har meddelats, ska även datum för förordnandet antecknas. möjligt efter det att beslutet att anta detaljplanen har vun- nit laga kraft ska ett exemplar av planen, planbeskrivningen, genomförandebeskrivningen och fastighetsförteckningen sändas till samt till lantmäterimyndigheten, om det inte är uppenbart obehövligt. Om handlingarna inte kan sändas till myndigheterna från det att planen vunnit laga kraft, ska myndigheterna genast underrättas om innehållet i handlingarna. Paragrafen handlar om underrättelse om antagandebeslut till de som är berättigade till ersättning på grund av planbeslutet. Hänvis- ningen till 14 kap. 5 och 8 §§ innebär att ersättning eller inlösen kan komma ifråga när en detaljplan ändras eller upphävs före genomförandetidens utgång (5 §) och vidare i olika situationer som har att göra med skyddet för byggnader med ett särskilt bevarande- värde (8 §). Det som är nytt i bestämmelsen är ordet skriftligen och upp- lysningen att underrättelsen kan skickas elektroniskt, om det är lämpligt. Beträffande dessa två begrepp; se författningskommen- taren till 5 kap. 23 §. Om underrättelse enligt 23, 27 eller 30 § ska ske till en samfällighet för vilken finns en styrelse eller någon annan utsedd att förvalta samfäl- lighetens angelägenheter, får underrättelsen sändas till en ledamot av styrelsen eller till förvaltaren. eller förvaltare, får underrättelsen sändas till en av delägarna för att hållas tillgänglig för alla. Om underrättelse som avses i första stycket ska ske till bostadsrätts- havare, får underrättelsen sändas till en ledamot av styrelsen för bostadsrättsföreningen. Om i andra fall än som anges i första och andra styckena, ett stort antal personer ska underrättas enligt 23, 27 eller 30 § och det skulle innebära större kostnad och besvär att sända underrättelsen till var och en av dem än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med underrättelsen, får underrättelse i stället ske genom informationsblad som de berörda personerna kan ta del av. Ägare av sådan mark eller sådant utrymme och innehavare av sådan särskild rätt till mark eller annat utrymme som kan komma att tas i anspråk enligt 6 kap. 17–19 §§ ska dock alltid underrättas med brev. En sådan underrättelse kan skickas elektroniskt, om det bedöms lämpligt. Detsamma gäller den som har fått ett föreläggande enligt 28a §. Bestämmelsen handlar om underrättelse enligt 23, 27 och 30 §§, dvs.