sou · GVB397 · 2008-01-01 00:00:00 — Utan en uthållig satsning kommer att tappa sin position inom ett område med väsentlig betydelse för informa- tionssamhället och dessutom inom ett område, IT-området, där har uttalat att vi ska ha en världsledande position. SP:s forskning och utveckling inom området tidsservrar för Internet rör framför allt den delen som har med tidhållningen i själva servern att göra, det vill säga hur man synkroniserar system- tiden i en tidsserver med en extern referensklocka. Utöver detta drivs även projekt som rör säkerhet vid tidsöverföring via Internet (signering av tid) tillsammans med utredningar om hur större oberoende nätverk på ett optimalt sätt distribuerar tid från en huvudserver till alla slutanvändare. Via tidsservrar kan olika applikationer hämta sin tid. Tillgång till robust och säker tid är som tidigare nämnts viktigt t.ex. för att styrka validiteten i loggdata och vid användning av krypterings- metoder med tidsbegränsade nycklar (exempelvis Kerberos som använder sig av symmetrisk kryptering och nycklar med viss fastställd giltighetstid, DNSSEC, SSL). Noteras ska att SP genom ett nära samarbete med bedriver FoU inom positionering ner till centi- meternivå med hjälp av GNSS. Området är direkt kopplat till tidmätning och för detta forskningsarbete utvecklas metoder för tidmätning och tidsjämförelser på picosekundnivå (en picosekund är en miljondel av en miljondel av en sekund) i realtid. Förutom de användningsområden som omnämns ovan finns tillämpningar inom hela satellitnavigeringssegmentet men också inom klimatforsk- ningen. har beviljat medel till ett klimatforskningsprojekt på med SP som en samarbetspartner och som bl.a. bygger på kunskap som utvecklats inom bärvågsmätning av GNSS/GLONASS, eller ps- mätteknik. Noteras ska även att området tid och frekvens spelar en väsent- lig roll för den övriga riksmätplatsverksamheten vid SP, genom att även måttenheterna meter och volt baseras på tid respektive frekvensmätning. Som en del av SP:s personalutveckling, att utveckla medarbetar- nas kompetenser erbjuder SP möjlighet att vara industridoktorand. Inom området tid och frekvens är två personer inskrivna som forskarstuderande, båda vid . Tillkomsten av gemensam världstidsskala är följden av ett internationellt samarbete med den Internationella Byrån för Mått och Vikt (BIPM) i som fokalpunkt. BIPM har strikta regler för vilka laboratorier som tillåts direktrapportera mätdata för beräkning av den koordinerade världstiden. Som nationellt metro- logiinstitut i rapporterar SP klockdata från klockor vid SP, Stupi samt till BIPM och vi har därmed för tillfället en nationell tidsskala i , UTC(SP). För att knyta klockor belägna vid fysiskt skilda ställen till varandra har vi i byggt upp ett nationellt system för tidsjämförelser på ett likartat sätt som man använder för att koppla internationella klockor till varandra. Arbetet med tidsjämförelser har varit ett spjutspets- område för och för att testa prestanda för det FoU-arbete som pågår spelar både Stupi och en väsentlig roll. Vid dessa tre ställen finns högkvalitativa atom- klockor och tidsjämförelser kan därmed göras i en ring för att bestämma eventuella systematiska felkällor. Genom att klockorna finns på olika ställen får dessutom en mer robust tidsskala än om alla klockor vore placerade på ett och samma ställe. Kopp- lingen mot UTC och BIPM bör förstärkas varför det pågår ett arbete med målsättningen att även Stupi skall lämna mätdata direkt till BIPM vilket ger redundans även för den externa kopplingen från till UTC. Den kommersiella marknaden för tid och frekvens består i första hand av utrustningstillverkare som tillhandahåller produkter. Den dominerande tillämpningen finns inom frekvenssynkronisering och några av de största operatörerna för- fogar över egna atomur, Cesiumklockor, för att synkronisera sina egna kommunikationsnät. Åtminstone en av dessa operatörer, TeliaSonera erbjuder synkroniseringstjänster till andra operatörer mot betalning och TeliaSonera har meddelat att man har ett fortsatt intresse att erbjuda denna tjänst även . De atomur som anskaffats av teleoperatörerna är, enligt vad referensgruppen kan bedöma, främst inskaffade för de kommersiella krav som ställs för frekvenssynkronisering, vilket gör att de inte har den stabilitet som bör eftersträvas för att hålla en tidsskala med tillfredsställande noggrannhet och av internationell klass. Inom segmentet externa tjänster för robust och korrekt tid har det inte funnits några andra leverantörer än Netnod. Flera företag eller organisationer har dock egna tidsservrar men i första hand för egna behov och/eller egna kunder. För samtliga tids- servrar utom för Netnods saknas uppgifter om kopplingen till UTC, uppgifter om sårbarhet och en möjlighet att följa upp levererad tid i efterhand. Orsaken till att Netnod är den enda tjänsteleverantören av tid över NTP med kvalitetssäkring är med stor säkerhet det faktum som tidigare påpekats, nämligen svårigheten att ta betalt för tidstjänster. Att tillhandahålla en tidstjänst är mer att se som en servicefunktion där kostnaderna slås ut på andra områden vilket inte alltid är enkelt i en alltmer uttalad priskonkurrens. Riksmätplatsverksamheten inom tid och frekvens finansieras i huvudsak från två håll, statliga anslagsmedel för metrologi samt tillfälliga FoU-medel från PTS (PTS har genom ett antal uppdrag till SP finansierat både arbete och investeringar). detta kommer också intäkter från driften av Fröken samt av och till även vissa FoU-intäkter från , . FoU-området tid och frekvens är på liknande sätt som för övriga riksmätplatsverksamheter generiskt till sitt innehåll vilket betyder att området i sig sällan eller aldrig blir föremål för sektors- utlysningar från forskningsfinansieringsorgan som , eller . Inom tid och frekvens har SP deltagit i utlysningar inom områden som säkerhetsforskning (sam- utlysning mellan , och ), för att övervaka driftsäkerheten hos GNSS ur stör- synpunkt, men utan resultat. Efter diskussioner med några av de svenska forskningsråden har SP fått uppfattningen att i vissa fall har området bedömts vara för generiskt medan i andra fall för smalt. 7.5Ansvar och befogenhet över området tid och frekvens I har vi byggt upp en framstående kompetens inom distribution av tid och frekvens och det är naturligt att bygga vidare på denna verksamhet och utveckla den vidare. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) föreslogs att tidhållningen för den svenska delen av Internet bör tillhandahållas med spårbarhet från riksmätplatsen för tid och frekvens vid helstatliga AB Provnings- och ()TPF2FPT i och i deras regi. Den internationella spårbarheten vad gäller tidhållningen i är SP:s represen- tation av UTC (SP). I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) redovisar regeringen att SP med stöd från och i samverkan med företaget och produktIinnovation AB (Stupi) byggt upp kompetens och system inom området. SP har bland annat byggt tidhållningssystem och ansvarar för tidhåll- ningen i en infrastruktur där de nationella knutpunkterna för Internet i , och är försedda med gruppklocksystem och därtill hörande tidsservrar. 2TP PT Heter numera , . Inom ramarna för regeringens uppdrag att öka robustheten i de elektroniska kommunikationsnäten har PTS även beslutat om ett antal åtgärder vid riksmätplatsen för tid och frekvens vid SP, samt i samarbete med () och rymdobserva- torium skapat alternativa tidsskalor som kan agera som reserv- system för tidgivningen till den svenska delen av Internet i den händelse att SP i skulle slås ut. Regeringen anförde att arbetet med att tillhandahålla och främja användningen av en robust tid distribuerad via Internet i bör fortsätta och utvecklas vidare, och att det bör undersökas hur man kan främja en utökad användning av säker och spårbar tid, t.ex. för samhällsviktiga aktörer. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen. finns det inte något formellt, samordnat huvud- ansvar för tillämpningsområdet tid och frekvens eller någon utpekad myndighet som utövar tillsyn över tillämpningsområdet. Däremot är SP via sitt riksmätplatsansvar formellt utpekad som producent av robust och spårbar tid och frekvens. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) utövar tillsyn över riksmätplatsverksamheten. Vidare har Netnod i sin roll som neutral knutpunktsleverantör inom den svenska delen av Internet så här långt frivilligt påtagit sig ett ansvar för att distribuera robust och spårbar tid och frekvens via Internet i , något som inte självklart kommer att fortsätta med automatik. Den långsiktiga finansieringen av produktion och distribution av tid och frekvens, på en nivå som motsvarar behoven och utvecklingen, är inte säkerställd, vilket äventyrar möjlig- heter att ha ett robust system för tid och frekvens samt att fortsätta ligga långt framme inom området. De investeringar PTS genomfört hos SP har skett inom ramen för PTS robusthetsarbete inom sektorn elektronisk kommunikation. Spårbar tid och frekvens är en förutsättning för att näten för elektronisk kommunikation skall fungera. Elektronisk kommunikation är i sin tur ett grundläggande system som ett högteknologiskt land som bygger upp stora delar av sin verksamhet kring. Det är omöjligt att överblicka vilka kostnadsbesparingar ett väl fungerade tid och frekvens system i skulle generera. Det är också omöjligt att överblicka vilka kostnader som skulle uppstå om det blir problem med tid och frekvens i eftersom flera system riskerar att bli drabbade . Det krävs en omfattande utredning om sådana uppskattningar skall tas fram. Vad innebär det om systemen som exemplifierats i tidigare avsnitt stannar? Vilka fysiska- och ekonomiska konsekvenser blir det för landet och befolkningen om exempelvis bankomater slutar fungera som det inte går att nyttja betalkort eller kreditkort? 8Utvecklingsplan för nationell tid och frekvens Alla insatser som görs på området ska verka för att produktion och distribution av spårbar tid även i fortsättningen finns kvar i och rekommendationen är att dessa ska användas som primärkälla för all användning av tid, t.ex. av samhällsviktiga funktioner och av e-förvaltning. En målsättning kan vara att alla tidsangivelser på dokument etc. skall vara spårbara till UTC(SP) med för den aktuella applikationen relevant felmarginal. T.ex. om kassasystem och bevakningskameror på varuhus har korrekta tidsangivelser kan det underlätta rekonstruktion av händelseförlopp t.ex. vid brottsplatsutredningar. Staten har en viktig roll för att öka tilliten till IT samt främja en gemensam logisk infrastruktur. En okomplicerad och allmänt tillgänglig spårbar nationell tidsskala är en viktig del i det arbetet. En plan bör utarbetas för att sprida kunskap om och formulera en rekommendation som gör det allmänt känt att det är NTP-källorna som bör användas för alla nätbaserade system för elektronisk kommunikation. Ett viktigt argument för detta är att dessa NTP- källor har dokumenterad spårbarhet till UTC samt att de dessutom är byggda med utgångspunkt i höga krav på robusthet. Produktion och förmedling av tid och frekvens behöver säker- ställas i . Både som helhet och olika delar av landet behöver vara självförsörjande i händelse av svåra påfrestningar, bl.a. för att eliminera utlandsberoende i detta avseende. Målet bör vara att skapa en modell som möjliggör att det finns spårbar tid tillgänglig för de svenska användarna via flera olika kanaler som t.ex. Internet, TV, telefoni och andra kommunika- tionsformer. Tid som presenteras för användare i ska vara spårbar till UTC(SP) med en för användaren känd precision och noggrannhet. Ett sätt att göra precision och noggrannhet känd är att göra inmätta data tillgängliga på SP:s webbplats. utveckling av samhällsviktiga funktioner med behov av tid, som t.ex. och digital radio och TV som nämns tidigare, ska uppmanas att utnyttja samma tidskälla. 8.1Strategi och utvecklingsplan för kommande 5 år Följande strategi är referensgruppens rekommendation. Den förutsätter att även i fortsättningen ska ligga i framkant som IT-nation. Referensgruppen utgår här från det som be- skrivs i 2.1.3, alternativ 3. Referensgruppen föreslår att regeringen beslutar om följande strategi för den närmaste . a)Säkerställ svensk kompetens och tillgång till nationell tid och frekvens på det sätt som krävs för drift av landets elektroniska kommunikationer samt samhällsviktig verksamhet i övrigt. b)Säkerställ att den kompetens som finns hos och nyttjas mellan myndigheter och privata aktörer vidmakthålls och utvecklas. c)Säkerställer att har en redundant och distribuerad produktion av UTC vid två platser i landet. SP och Stupi är sammanlänkade med varandra och tillhandahåller distribution till användare. Såväl drift som teknisk kompetens och metodik- kunnande är av varandra helt oberoende vilket ger största möjliga uthållighet. d)Utveckla nya primära klockor inom . I ett optimalt scenario tar vi fram tre stycken för att täcka in behovet för forskning () primär nationell tidsskala (SP) redundans och industriell utveckling (/Stupi). e)Erbjud svenskt kunnande och erfarenhet inom detta område till andra nationer inom EU. I många EU-projekt inom IT och GNSS-området, t.ex. är hela funktionen byggd runt precisionsklockor och dess praktiska realisering. En inter- nationellt erkänd kompetens inom detta område skulle göra att kan få del av de utvecklings- och industriprojekt som t.ex. EU finansierar inom detta område. f)Ta fram informationsmaterial för myndigheter, företag och privatpersoner om hur de kan hämta tid, samt skapa spårbar och korrekt tid. g)Gemensamma resurser behöver kunna erbjudas alla på neutralt sätt. Det är viktigt att inte blanda samman access till gemen- samma resurser med ett generellt trafikutbyte mellan två opera- törer/marknadsaktörer då det senare styrs av ekonomiska faktorer och avtal mellan operatörerna. En tjänsteknutpunkt är en gemensam distribution av för landet kritiska resurser. Till detta bör man även hitta en modell för distribution av broadcasttjänster som t.ex. vissa TV- och radiokanaler av public service-karaktär. Ur NTP-, DNS- m.m. synvinkel hanteras alla anslutna lika, dvs. alla skall kunna få tillgång till resurserna på lika villkor. Referensgruppens ambition är här att specifikt titta på gränsytan mellan Internet i och de NTP-servrar som tillhandahåller tid, samt de servrar som innehåller publika drift- data etc. för frekvens- och tidsdistribution i . Tillgång till vissa gemensamma resurser som frekvens, tid, DNS, etc. kan anses som kritiskt för samhället, under vardagliga förhållanden såväl som i tider av svåra påfrestningar på samhället. Detta innebär att staten så långt som möjligt bör sträva efter att säkra tillgången av dessa resurser. distribueras tid från PTS skyddade driftmiljöer. På samma sätt som DNS är ett av grundprotokollen som omfattas av Internets grundstandarder är också NTP ett sådant grundprotokoll, och borde omfattas av samma tillgänglighet som DNS för den svenska toppdomänen, .SE.TPF3FPT 9 Organisation och ansvar Riksmätplatsverksamheten regleras genom ett avtal mellan staten och SP. Enligt avtalet skall SWEDAC ges möjlighet att utföra årlig tillsyn av SP:s verksamhet som riksmätplats. Tillsynen skall ske i enlighet med internationella standarder för laboratorieverksamhet och skall omfatta såväl teknisk tillsyn som granskning av lednings- systemet av den nationella metrologin. Vid tillsynen skall stor 3TP PT Se /Archive/Documents/SE/sakerhet_domannamnssystem_2006_36_okt.pdf samt /Archive/Documents/SE/Strategi_sakra_Internets_infrastruktur.pdf hänsyn tas till internationell utveckling på området. Tillsynen sker i princip mot kraven i ISO/IEC 17025. Omfattningen av den tek- niska tillsynen bestäms av efter samråd med SWEDAC och SP. I sammanhanget kan nämnas att SWEDAC:s tillsyn sker på uppdragsbasis vilket innebär att det är SP och som av SWEDAC beställer tillsyn. För den tekniska verksamheten finns dessutom ett Metrologiråd som utsetts av regeringen på förslag från SP. deltar i planeringen av SP:s riksmätplatsverksamhet, följer den tekniska verksamheten och sammanställer en årlig rapport om verksamheten till den . Rent praktiskt berör tillsynen i första hand det arbete som rör tillskapandet av en svensk tidsskala, UTC(SP). Verksamhet som är förknippad med att distribuera tid till de nationella knutpunkterna och att styra och övervaka de publika tidsservrarna i , och omfattas inte. PTS utövar tillsyn inom sektorn elektronisk kommunikation enligt lagen om elektronisk kommunikation. preciserar inte vad som menas med god funktion och teknisk säkerhet. PTS har gett ut föreskrifter om råd till operatörerna för att uppnå god funktion och teknisk säkerhet. Varken lagen om elektronisk kommunikation eller PTS föreskrifter preciserar var och hur tid och frekvens skall produceras och distribueras för att uppnå tillräcklig god funktion och teknisk säkerhet. Varje situation och funktion måste belysas utifrån de aktuella förutsättningarna. PTS kan enligt referensgruppens mening ges ett övergripande myndighetsansvar för tillämpningsområdet tid och frekvens samt också utöva tillsyn av distributionen av tid och frekvens eftersom det är en grundfunktion i elektronisk kommunikation. Området elektronisk kommunikation bedöms direkt eller indirekt stå för huvuddelen av tillämpningarna inom tid och frekvens vilket ytterligare motiverar att samverkans- och informationsansvar läggs hos PTS. I den efterföljande texten och förslagen utgår referensgruppen från att PTS ges detta ansvar. 9.1Krav på tid och frekvens Tillämpningar inom tid och frekvens finns inom en stor mängd samhällsområden. Kraven för vart och ett av dessa bör enligt referensgruppens uppfattning formuleras mer eller mindre centralt. Om funktionen tid och frekvens skall få det genomslag i samhället som referensgruppen anser nödvändigt måste tid och frekvens innefattas av ordinarie tillsyns- och revisionsverksamhet som bedrivs av olika för ändamålet utsedda myndigheter samt Riks- revisionen. Om det är nödvändigt vid tillsynsarbete eller revision kan dessa förstärkas med teknisk expertis på liknande sätt som sker hos myndigheter vid liknande arbete. På samma sätt bör arbetet med kravställning bedrivas. Kraven utarbetas av ordinarie kravställande myndigheter. Kravställning till myndigheter bör exempelvis komma från Verva. Kravställning för sektorer bör komma från respektive sektors- myndighet. En stor del av verksamheten för tid och frekvens ligger inom området elektronisk kommunikation, men även inom andra sektorer finns behov av att sektorsmyndigheterna ställer krav. 9.1.2Krav från samhällsviktiga funktioner och system Respektive funktions- och systemägare svarar för att ställa rele- vanta krav på leverantörer och egen verksamhet. Referensgruppen föreslår att SP får ansvaret för tillverkningen av tid i . Detta arbete drivs dels genom egen drift av primär- klockor samt stöd och tillsyn/kontroll av drift av primärklockor vid minst två andra organisationer i . Produktionen av tid skall vara distribuerad på ett sådant sätt att man med hjälp av resultaten från forskning och utveckling av tidsdistributions- metoder kan driva ett realtidsnätverk för koordinering av primär- klockor. Systemet skall vara utformat så att den svenska tidsskalan kan vidmakthållas även med ett reducerat antal samverkande klockor med endast en fungerande tidsfabrik. Detta åstadkommes genom att distributionsnoderna styr sig själva autonomt genom att hämta information från primärklockorna helt under egen kontroll. Rapportering till BIPM skall ske via två oberoende länkar och lämpligen delar man upp klockorna vid de laboratorier som inte är vid transferpunkterna mellan de som har koppling till BIPM så att maximal redundans och uthållighet erhålls. PTS ansvarar för tillsyn och kontroll för att tillse att det distribuerade systemet drivs på ett sådant sätt att tillgängligheten av distribution av tid från tidsfabrikerna till distributionsnoderna garanteras med största möjliga redundans. SP ansvarar för forskning och utveckling av primärnormaler och drift/design av klockfabriker. SP skall representera i nationellt och internationellt standardiseringsarbete när det gäller distribution av tid och fre- kvens. SP kan delegera vissa delar, men ska ytterst vara ansvarig för den långsiktiga kontinuiteten. Referensgruppen föreslår följande ansvarsfördelning för tidsdistri- bution: PTS ska ansvara för drift och underhåll av distributionssystemet som omfattar distributionsnoder för Internet/NTP, 2Mbitsklocka till SDH/PDH-nät och eventuellt andra tillkommande tjänster med ett behov av allmän tillgänglighet. PTS ansvarar för den svenska tiden i kedjan från tidsfabrikerna till distributions- noderna och fram till respektive operatör. PTS ansvarar för såväl driftprestanda i fråga om både trafiklast och tillgänglighet. SP ska enligt referensgruppen ansvara för att kontrollera och långtidslagra driftinformation från såväl distributionsnoderna som lämpligt placerade prober vilka mäter förhållandet av den av PTS distribuerade tiden på samma sätt som en för ändamålet avsedd användare mottager tiden. PTS ansvarar för forskning och utveckling av distributions- system. PTS kan göra detta genom att lägga ut uppdrag. Området tid och frekvens består som referensgruppen tidigare nämnt av tre huvudsakliga komponenter: 1.Produktion av tid (tid- och frekvensfabrik). 2.Distribution av tid (tid- och frekvenslager). 3.Användning av tid – säkerhet, utbildning (tid- och frekvens- användare). En långsiktig plan innehåller enligt referensgruppen några viktiga delar som måste omhändertas på olika sätt: a)att underhålla och förvalta de system som används för produk- tion och distribution av tid som finns , anpassade efter nya krav och behov. Underhåll innebär alltså att se till att funk- tionens stabilitet behålls samt att följa utvecklingen och se till att det som produceras är relevant vid varje givet tillfälle. b)att utvärdera nuvarande miljö med gjorda erfarenheter c)att definiera krav på tjänsterna och utgående från dessa planera och projektera vidareutveckling av miljön för tid i på lång sikt. Planen engagerar en rad aktörer med ansvar för olika delar enligt nedan. I har regeringen utsett SP till nationellt mättekniskt institut (riksmätplats) för de centrala mätstorheterna i SI-systemet. Som nationellt institut tillgodoser SP industrins och samhällets behov av spårbara mätningar och nära tillgång till mätteknisk kompetens. I detta sammanhang är SP den aktör som producerar och kalibrerar svensk tid, hanterar internationellt samarbete inom tid och utgör central kompetens- och forskningsaktör inom områdena produk- tion av tid och tidsdistribution. I det arbetet skulle man kunna säga att SP driver tidsfabrik samt utövar teknisk tillsyn och kontroll över och sköter publicering av driftdata från klockor, servrar och annan närliggande utrustning. 9.4.2Netnod i (Netnod) är ett helägt dotterbolag till som är en oberoende, neutral part som har till uppgift att främja drift och utveckling av elektroniska kommunikationer i . Netnod driver knutpunkter och andra gemensamma resurser för den svenska delen av Internet. Netnod har till uppgift att se till att knutpunkter och gemen- samma resurser för den svenska delen av Internet fungerar och är säkra, har tillräcklig prestanda och nödvändig redundans. Eftersom SP saknar tillräckliga resurser för att hantera datordrift, nätdrift och programmering av operativsystem, krävs samverkan med andra aktörer som t.ex. Netnod. Netnod hanterar i sin tur sina huvud- frågor internationellt och utgör kompetens- och fokalpunkt för nätverksbaserad distribution av tid och frekvens, förutsatt att detta kan finansieras via särskilt tilldelade medel.