sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — Det finns dock ingen färsk statistik på detta. Konsekvenser och åtgärder Bevattningsdammar För dem som har dammar kan konsekvenserna av torrare och varmare somrar bli att vattnet i dammarna inte räcker till på grund av att tillflödet minskar och avdunstningen ökar som bevattningsbehovet ökar. En möjlig lösning är att bygga större bevattningsmagasin och på så sätt ta tillvara på den nederbörd som kommer . Bevattning från vattendrag eller sjö De tillstånd som finns för dem som bevattnar från sjöar och vattendrag grundar sig på befintligt behov, dvs som klimatet är just nu med nederbörd och temperatur. Tillståndet anger hur stor vattenmängd som får tas ut och är vanligtvis begränsat av hur stort vattenflöde som måste rinna kvar i vattendraget. Konsekvensen av klimatförändringen blir att flödet i samband med torka och värme kan bli så litet att tillståndet i praktiken är verkningslöst, eftersom inget uttag får ske. Det innebär att de investeringar som gjorts i samband med tillståndsansökan förloras och i extremfallet att odlingsinriktningen måste ändras. Om förutsättningar för bevattningsdamm finns, kan en lösning vara att bygga bevattningsmagasin. Det kan då fyllas med vatten från vattendraget eller sjön när flödet är så stort att avledning kan tillåtas. SOU 2007:60 Bilaga B 25 13 Bevattning med grundvatten Klimatförändringens effekter på grundvattnet har utretts av SGU och kommenteras inte vidare här. Skillnader geografiskt Simuleringarna som utförts av visar att medelnederbörden i södra delar minskar , vilket generellt ökar behovet av bevattning där. Såväl val av gröda som uttagskälla för bevattningsvatten torde dock ha större betydelse för bevattningens fortbestånd eller utveckling. Bilaga B 26 Klimateffekter på svenskt fiske utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 26 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 26 3 Innehåll Sammanfattning .................................................................. 5 Havsfiske ............................................................................................. 5 Kustfiske .............................................................................................. 6 Sötvattensfiske och laxfisket .............................................................. 6 Fiskets bedrivande............................................................................... 7 Havsfisket ........................................................................... 7 Bakgrund.............................................................................................. 7 Generella effekter................................................................................ 8 Effekter av höjd medeltemperatur................................................8 Ökad avrinning och effekter av sänkt salthalt i ......11 Torskfisket i ................................................................11 däggdjur ............................................................................13 Förväntade avkastningsförändringar................................................ 13 Kustfisket ......................................................................... 14 Generella effekter av klimatförändring............................................ 14 Effekter av temperatur på fiskars fysiologi, tillväxt och överlevnad ......................................................................................14 Direkta effekter av ett varmare klimat inom kustområden.....15 Förväntade avkastningsförändringar................................................ 17 Sötvatten, kustvattendrag samt lax ...................................... 19 Bakgrund............................................................................................ 19 Generella effekter i sötvatten och kustvattendrag samt för laxfisket.............................................................................................. 20 Förväntade förändringar på grund av höjd medel temperatur......................................................................................20 Direkta effekter av ett varmare vinterklimat.............................20 Direkta effekter av varmare somrar............................................21 Ökad frekvens av extrem avrinning ...........................................22 Förväntade avkastningsförändringar................................................ 23 Mindre sjöar...................................................................................23 De ............................................................................25 Laxfisket.........................................................................................27 Bilaga B 26 SOU 2007:60 4 Klimatets inverkan på fiskets bedrivande ..............................28 Forsknings och utvecklingsbehov ....................................................30 Appendix 1: Svensk fiskenäring ...........................................31 Fångstsektorn ....................................................................................31 Vattenbruk .........................................................................................35 Beredningsindustri och handel .........................................................36 Biologiska resurser ............................................................................36 Appendix 2: Ändrade vindförhållanden i svenska farvatten......39 Bakgrund ............................................................................................39 Klimatunderlag ..................................................................................40 Resultat...............................................................................................42 Förändring i medelvindhastighet ............................................... 42 Förändring i byvindar .................................................................. 43 Förändringar i vindklimatet ........................ 45 Sammanfattning och diskussion ..........................................46 Referenser.........................................................................48 SOU 2007:60 Bilaga B 26 5 Sammanfattning Klimatändringar påverkar fiskesektorn dels genom effekter på resursen dels genom effekter på fiskets bedrivande. Båda aspekterna behandlas här, dock med tyngdpunkt på den förra. En uppdelning har gjorts på effekterna på havsfisket, det kustnära fisket i samt fisket i sötvatten, inklusive laxfisket. Fiskar är växelvarma djur och därmed bestäms produktionen till stor del av vattentemperaturen. Denna och andra klimatiska faktorer styr också fiskarnas liv genom att initiera olika livsprocesser. Vid analysen av effekterna på fisk och fiske har, där inte annat angetts, scenariot ECHAM4 A2 använts. Följande faktorer bedöms ha störst inverkan på den ekonomiska avkastningen av yrkesfisket: höjd årsmedeltemperatur (2,5–4,5oC) sänkt salthalt i varmare vintrar med minskad isläggning varmare somrar och minskad nederbörd i ökad frekvens av extrem nederbörd och hög avrinning Underlag för en djupare analys av indirekta effekter av förändringar i födounderlag (t.ex. djurplankton) och reproduktionsområdenas kvalité saknas och innebär en osäkerhetsfaktor i bedömningarna. Havsfiske Med de använda klimatscenarierna kommer torsklek att omöjliggöras helt för det östra beståndet i , vilket ger omfattande effekter för svenskt fiske. I vilken utsträckning reproduktionen för det västra beståndet påverkas är oklart. Stora förändringar kommer att ske av fiskfaunan i – arter kommer att missgynnas och sötvattensarter gynnas. arter som plattfiskar kommer att få ett minskat livsutrymme i med ett sötare hav. I är det inte lika tydligt hur en klimateffekt kommer att påverka bestånden. Givet den information som finns nu bedöms det vara positivt med en temperaturökning för de kommersiella bestånden. Bilaga B 26 SOU 2007:60 6 Mängden varmvattensarter, t.ex. multe och havsabborre, kommer att öka i svenska vatten. Kustfiske Förbättrad förstaårstillväxt leder till bättre överlevnad hos varmvattenarter och därmed rikare bestånd med större utbredning. Varmvattenarter med sötvattenursprung kommer i att gynnas både av temperaturförhållandena och ett sötare hav. Kallvattenarter med sötvattenursprung missgynnas. Totalt sett kan detta motverkas av en större utbredning i en sötare . Plattfiskar kan missgynnas i reproduktionsområdena om klimatförändringen medför ökad algpåväxt i miljön. Varmvattenanpassade arter kommer att förflytta sina utbredningsområden norrut, vilket kan gynna avkastning inom fisket. Sötvattensfiske och laxfisket Stora förändringar kommer att ske av fiskfaunan i sötvatten, speciellt i . I de förväntas varmvattensarterna inklusive gösen öka, medan främst de höstlekande kallvattensarterna kommer att minska. I mindre sjöar med potential för yrkesmäsigt fiske antas den ekonomiska avkastningen generellt kunna öka något. Detta beror dock på om arterna kan kolonisera vattensystemen. För lax antas att produktionen på svenska väst- och sydkusten i princip försvinner, men den totala laxproduktionen kan öka väsentligt i som en följd av ökad produktion i de stora norrlandsälvarna. För att motverka negativa ekonomiska effekter av klimatförändringar på yrkesfiske i sötvatten krävs att vandringshinder elimineras i vattenlandskapet så att arter kan kolonisera lämpliga vatten. SOU 2007:60 Bilaga B 26 7 För att motverka negativa effekter av extrema flöden bör vattendrag restaureras så att de återfår sin funktion att bromsa och magasinera vattnet. Fiskets bedrivande De väderkänsliga fiskerierna kan förväntas få färre antal dagar då de kan bedriva fiske genom att antalet dagar med höga vindhastigheter ökar. –20070 kommer fiskemöjligheterna att minska med cirka 5–sett till svenskt yrkesfiske som helhet. De mest utsatta fiskerierna, t.ex. räk- och kräftfisket på , kan förlora av möjlig fisketid. Förutsättningen för denna bedömning är en oförändrad flotta. Modernisering och ny fångstteknologi kan komma att kompensera väderkänsligheten. Havsfisket Bakgrund Generellt kan man konstatera att den helt dominerande orsaken till låg rekryteringen och vikande bestånd av fisk är ett för stort fisketryck på de flesta kommersiella arterna. Potentialen att förbättra situationen genom en minskning av fisketrycket är härigenom väsentligt större än eventuella negativa effekter på grund av kommande klimatändringar. Ett undantag är en möjlig förlust av torsk i på grund av utsötning. Ytvattentemperaturen i Nordostatlanten har ökat med /år . Grovt sett har detta medfört en förskjutning norrut av flertalet fiskars utbredningsområde med cirka 5 latitudgrader per decennium. Detta är den mest uppenbara effekten av klimatändringarna och innebär att vissa kommersiella arter, t.ex. torsk i västerhavet, minskar genom att tyngdpunkten för deras utbredning förskjuts bort från svenska fiskevatten, medan andra arter ökar eller tillkommer. Den observerade uppvärmningen är snabbare än det beräknade globala genomsnittet på /år på grund av CO2-utsläppen och det är oklart om en framtida klimatändring innebär en fortsatt regional ökning som är snabbare än det prognostiserade genomsnittet, eller Bilaga B 26 SOU 2007:60 8 om förändringen anpassar sig till en lägre nivå, eventuellt genom en period av avkylning. Generellt finns det alltså en osäkerhet om utvecklingen som gör prognoserna för svenska fiskevatten osäkra. Generella effekter För att belysa effekter av ett förändrat klimat måsta man ta hänsyn till de olika beståndens biologiska förutsättningar. Vi vet att fiskbestånd, som av olika skäl är mer utsatta av t.ex. miljögifter, högt fisketryck eller fysik påfrestning kommer att påverkas i högre utsträckning av klimatet än fiskbestånd som mår bättre och därför måste man ta hänsyn till dessa. Vi har valt att i en formell statistisk analys jämföra effekten av lekbiomassa, som ett mått på hur beståndet mår, och temperatur på rekrytering hos de kommersiella gadoiderna (torskfiskar) och clupeiderna (sillfiskar) i norra . Effekter av höjd medeltemperatur Vi analyserade relationen mellan rekryteringsframgången (R per lekbiomassa) och temperatur för 54 kommersiella bestånd i norra och vi kan visa att, även om temperatureffekten (SST, Sea Surface Temperature) i allmänhet en positiv signifikant effekt på rekryteringsframgången så hade lekbiomassa en större påverkan på rekryteringsframgången för dessa bestånd i norra (Tabell 1). Vi fann en signifikant effekt av lekbiomassa på rekryteringsframgången i av alla analyserade bestånden. Generellt var lekbiomasseffekten på rekrytering större än temperatureffekten hos gadoider och det samma gällde för clupeider (sill). Man dock se att en ökad medeltemperatur hade en positiv effekt på kallvattenbestånden och negativ på varmvattenbestånden dvs. för bestånd i den södra delen av utbredningsområdet var en temperaturökning negativ och vice versa för de bestånd som har en mer nordlig utbredning och detta faktum gällde både för gadoider och för clupeider. Generellt kan dock förändring i utbredning resultera i kortare livscykler med mindre kroppsstorlek, tidigare könsmognad och mindre storlek vid könsmognad, än de som inte anpassat sig. Fiskarter med längre livscykler verkar ha sämre förmåga att snabbt svara på en temperaturhöjning genom att ändra utbredning. SOU 2007:60 Bilaga B 26 9 arter är även de som är mest känsliga för överexploatering. Generellt kommer en medeltemperaturökning på 2,5–4,5oC att förändra utbredningsmönstret för ett antal olika havslevande arter vilket kommer att göra att vi kommer att se mera av olika varmvattensarter. På svenska har man sett en ökning av varmvattensarter som taggmakrill, ansjovis, sardin och sanktpersfisk. Även havsabborre, mulle, multe och svärfisk kan tänkas öka. I kan man tänka sig att arter som kräver en högre medeltemperatur och som tål ett bräckt vatten, t.ex. gös, också kommer att öka. Det är dock oklart om en ökad medeltemperatur kommer att öka produktionen av fisk i dessa områden. Mer specifikt för rekryteringen för bestånd i våra närliggande hav, inklusive bestånden av kolja, gråsej och vitling från , Östersjöntorsk (västra beståndet), Östersjönsill (central bestånd: SD 25–29), sill från (SD 31), och vårlekande sill (SD 22–24 samt och ), var temperatureffekten relativt liten jämfört med effekten av lekbiomassa. Däremot kan man anta att sill från , sill södra (SD 30) och skrapsill i hela kommer att gynnas av en ökad temperatur. Rekrytering av torsk från och höstlekande sill från visade en kombinerad effekt av både temperatur och lekbiomassa. Rekryteringen av Nordsjönsill och torsk från och torsk i (östra beståndet) var oberoende av både temperatur och lekbiomassa. Bilaga B 26 SOU 2007:60 10 Tabell 1 Resultaten för alla bestånd analyserade från regressionsanalyser mellan Rs och SSB (linjär); mellan Ra (residualer av Rs – SSB linjärregressionen) och SST och mellan rekrytering och SST (linjär). Alla bestånd med en signifikant SST effekt på rekrytering visas i fetstil Stock r 2 pr 2 pr 2 p North East Arctic cod -0.26 <0.01 0.05 0.12 - - Eastern Baltic cod -0.18 <0.01 -0.02 0.38 - - Faroe cod -0.42 <0.01 -0.05 0.19 - - cod -0.48 <0.01 0.01 0.92 - - cod -0.09 ns - - 0.01 0.71 North Sea cod -0.10 <0.05 -0.27 <0.01 - - Western Baltic cod -0.06 ns - - -0.03 0.34 cod -0.28 <0.01 -0.52 <0.01 - - Irish cod -0.2 <0.01 -0.30 <0.01 - - Celtic cod -0.01 ns - - -0.08 0.12 North East Arctic haddock -0.01 ns - - 0.12 0.02 Faroe haddock -0.21 <0.01 -0.05 0.16 - - haddock -0.12 ns - - 0.09 0.22 North Sea haddock -0.13 <0.05 -0.01 0.82 - - North East Arctic saithe -0.52 <0.01 -0.01 0.84 - - Rockall haddock -0.25 <0.05 -0.08 0.33 - - Faroe saithe -0.45 <0.01 -0.01 0.76 - - saithe -0.3 <0.01 0.13 0.02 - - North Sea saithe -0.49 <0.01 0.08 0.11 - - North Sea whiting -0.29 <0.01 -0.04 0.30 - - whiting -0.44 <0.01 -0.01 0.62 - - Irish whiting -0.66 <0.01 -0.01 0.65 - - Celtic whiting -0.46 <0.01 -0.01 0.73 - - Eastern Scotian Shelf cod -0.41 <0.01 -0.19 <0.01 - - Flemish Cap cod -0.11 ns - - -0.19 0.02 cod -0.01 ns - - 0.15 0.02 cod -0.09 ns - - 0.01 0.97 cod -0.02 ns - - 0.14 0.04 North Gulf of cod -0.01 ns - - 0.08 0.23 cod -0.01 ns - - -0.02 0.49 South Gulf of cod -0.35 <0.01 -0.03 0.76 - - cod -0.31 <0.01 -0.16 0.02 - - Western Scotian Shelf cod -0.28 <0.01 -0.14 <0.01 - - haddock -0.01 ns - - 0.01 0.40 Western Scotian Shelf Haddock -0.02 ns - - 0.08 0.14 Eastern Scotian Shelf Saithe -0.20 ns - - 0.13 0.25 Central Baltic herring -0.31 0.001 0.03 ns Celtic Sea herring -0.15 < 0.001 0.10 ns Gulf of herring -0.01 ns 0.47 < 0.001 Irish Sea herring -0.14 0.015 -0.25 < 0.001 summer spawning herring -0.10 ns 0.06 ns Northern Bothnian herring ( SD 31) -0.33 0.003 0.01 ns North Sea autumn spawners herring -0.41 < 0.001 -0.11 0.03 Norwegian spring spawning herring -0.11 0.001 0.12 0.01 Southern Bothnian herring (SD 30) -0.01 ns 0.51 0.002 Western Baltic spring spawners herring -0.62 0.001 0.08 ns West of herring -0.35 < 0.001 0.04 ns Herring west of -0.20 0.002 0.02 ns Baltic Sea sprat -0.10 ns 0.28 0.003 North Sea sprat -0.08 ns 0.007 ns herring Bonavista Bay&Trinity Bay -0.59 < 0.001 0.04 ns herring St Mary´s Bay&Placentia Bay -0.33 0.001 0.01 ns herring -0.30 0.002 0.06 ns South Gulf of herring autumn spawners -0.67 < 0.001 0.01 ns South Gulf of herring spring spawners -0.64 < 0.001 0.06 ns of herring spring spawners -0.29 0.001 0.05 ns of herring autumn spawners -0.49 < 0.001 0.08 ns Rs ~ SSB Ra ~ SST R ~ SST SOU 2007:60 Bilaga B 26 11 Ökad avrinning och effekter av sänkt salthalt i En lägre salthalt i , ett hav som uppvisar stor variation av salthalt i rum och tid, gör at biodiversiteten är speciellt känslig. arter kommer att förskjutas söderut och kanske minska kommer utbredningen och biomassan av sötvattensarter att öka. Även om det finns chans att andra fiskarter kommer att kolonisera via är det mindre troligt att dessa kommer att kunna bli livsdugliga populationer på grund av den låga salthalten. Enbart en temperaturökning är gynnsam för skarpsill. En lägre salthalt kommer emellertid att påverka skarpsillen i större utsträckning än sill. Skarpsillen i är en mer utpräglad marin art än sillen. Skarpsill i norra delen av är i sämre kondition och medelstorleken är också lägre i de norra delarna av jämfört med skarpsill i eller södra . Orsaken till den lägre konditionen är troligtvis fysiologisk stress. En lägre salthalt kommer inte att påverka sillen i samma utsträckning. har vi sill i hela och ända upp i och därför finns det t.o.m. chans att en minskning av salthalten kommer att gynna sillen på grund av att konkurrensen mellan skarsill och sill kommer att minska. Torskfisket i Det enskilt ekonomiskt viktigaste svenska fisket är torskfisket i , som svarar för av hela det svenska fångstvärdet. Bestånden är överfiskade och på en låg nivå, varför stora ansträngningar görs för att få tillstånd en återhämtning. I den utsträckning detta lyckas kommer östersjöfisket av torsk att få en ytterligare större relativ betydelse för fiskenäringen. Torsk är som art på marginalen av sitt utbredningsområde i . Den kritiska hydrografiska faktorn är att torskäggen behöver en minsta salinitet av för att befruktningen skall fungera och för att inte sjunka till botten. Sjunker äggen till botten överlever de inte. får inte syrgashalten i vattnet vara för låg. Det djupvatten i som uppfyller kravet att syrgashalten överstiger /l och saliniteten är större än 11 PSU (eller promille) kallas torskens reproduktionsvolym. Bilaga B 26 SOU 2007:60 12 nuvarande reproduktionsvolymens storlek är endast 200–eller av totala vattenvolym. Enligt de oceanografiska modelleringar som gjorts vid Rossbycentret () leder flertalet scenarier till en utsötning av . Variationen är stor mellan olika kombinationer av globala och regionala modeller, med ändringar som varierar från +4 till -i salthalt. Huvudsakligen beror variationen på att effekten på saliniteten är starkt beroende på vindblandningen och att vindförhållandena skiljer sig mycket mellan de olika globala modeller som använts för att driva den regionala klimatmodellen. Resultaten visar på fortsatt existens av ett salthaltssprångskikt, men även djupvattnets salinitet påverkas. Man kan konstatera att på station BY15, som ligger i östra och tidigare var det viktigaste reproduktionsområdet för torsk, kommer saliniteten på alla djup att understiga för alla simuleringar med ECHAM som global drivning. är den bassäng som är viktigast för torskleken, efter att syreförhållandena i försämrats. Även här visar modellberäkningarna för ECHAM4 A2 och B2 att saliniteten kommer att understiga 11 PSU ned till 80–. Någon modellering av syreförhållandena har inte gjorts, men redan med dagens situation är syrehalten på dessa djup normalt /l. Uppvärmningen och ökad nederbörd i avrinningsområde förväntas ytterligare öka eutrofieringen, varför det är rimligt att anta att torskreproduktionsvolymen kommer att försvinna även i . Konsekvensen av detta är att det östra beståndet av torsk i skulle utplånas permanent. Med den snabba förändring av miljön som prognoserna visar är det inte sannolikt att torsken skulle kunna anpassas genetiskt. Det finns ett mindre lekbestånd väster om , som leker i Arkonabassängen och eventuellt också rekryteras från och . Det är möjligt att detta bestånd skulle kunna leva vidare, men det har liten betydelse för svenskt fiske. SOU 2007:60 Bilaga B 26 13 däggdjur Minskad isutbredning i kan påverka reproduktionsmöjligheterna för vikare och gråsäl. Vikarpopulationen är mest avhängig av is för sin kutningen och effekten kan bli starkt negativ för arten. Gråsäl kutar i första hand på is, men kan också välja land. Kutöverlevnaden är emellertid väsentligt lägre på land. På lång sikt kommer issäsongens längd att i genomsnitt minska i . En trolig konsekvens av detta är att gråsälspopulationens expansion avtar, men koncentreras till södra , där den potentiella interaktionen med fisket är störst. Förväntade avkastningsförändringar För yrkesfisket som bedrivs i är det oklart hur en temperaturökning kommer att påverka. Generellt bör en temperaturökning till stor del gynna bestånden och därför även industrin. I kommer en lägre salthalt missgynna de utpräglade bestånden och därför även den industri som bedriver ett fiske på dessa. Men man kan dock tänka sig att sötvattensarter kommer att öka och att därför den industri som bedriver ett fiske på dessa kommer att gynnas. Den viktigaste ekonomiska effekten blir om torskfisket i skulle försvinna. Den direkta värdeminskningen blir, jämfört med dagens situation, av hela svenska yrkesfisket till havs. Detta fiske bedöms också ha störst potential för en framtida återhämtning och expansion av svenska fiskemöjligheter, varför en sådan förlust ytterligare skulle begränsa fiskesektorns framtidsutsikter. Regionalt blir effekterna mycket stora i , och län. Följdeffekterna kommer att bli stora även för fler fiskeföretag än de som är specialiserade på torskfiske, eftersom torskfiske ofta är en säsongsverksamhet som kompletterar andra fisken, t.ex. ål eller laxfiske. Förlusten av torskkomponenten kan betyda att hela fiskeföretaget blir olönsamt. Ett sätt att mildra effekten på torskreproduktionen är att genom ett restriktivt fiske återställa en mer normal storleksfördelning, eftersom större honor producerar ägg med större flytförmåga som därför klarar lägre salinitet. Bilaga B 26 SOU 2007:60 14 Kustfisket Generella effekter av klimatförändring Effekter av temperatur på fiskars fysiologi, tillväxt och överlevnad Förutsatt att övriga abiotiska faktorer tillåter överlevnad utgör för fiskar temperaturen den mest grundläggande kvalitetsfaktorn pga. dess avgörande inflytande på ämnesomsättningens hastighet. Hos växelvarma djur som fiskar ökar metabolismen med temperaturen upp till ett maximum. Vid denna temperatur är potentialen för konsumtion som störst (optimal), för att sedan avta mot letaltemperaturen. Detta innebär att den tillgängliga energin för olika aktiviteter (tillväxt eller simaktivitet) är störst vid optimum.