sou · GWB339 · 2008-04-17 00:00:00 — För tillträde till specialistpolisutbildningen krävs, utöver grund- läggande behörighet för studier på avancerad nivå, att sökanden har genomgått och godkänts vid säkerhetsprövning enligt ovan. Bilaga 2 till högskoleförordningen utgörs av examensordningen. I denna återfinns beskrivningar av olika högskoleexamina med avse- ende på omfattning och mål. Vårt författningsförslag i denna del avser examensbeskrivningar beträffande polisexamen och specialistpolisexamen. I konsekvens med att vi föreslår att polisutbildningen ska bli en hög- skoleutbildning ska polisutbildningsförordningen inte längre gälla. Ändringen i 1 kap. 4 § är föranledd av att tidpunkten för erhållande av polismans ställning i vårt förslag kopplas till anställning som polis. De polisstuderande kommer med vårt förslag därmed inte att ha några polisiära befogenheter. Vidare saknas skäl att behålla rektorn vid i uppräkningen eftersom utbildningen enligt vårt förslag äger rum vid en högskola eller ett universitet. Bestämmelsen i 3 kap. 9 § har anpassats till vårt förslag på så sätt att den som avlagt den föreslagna polisexamen jämställs med den som genomgått tidigare polisiär grundutbildning. Bestämmelsen i 6 kap. 9 § har ändrats på det sättet att den som avlagt den föreslagna polisexamen eller specialistpolisexamen är be- hörig att anställas som polis. Vidare har beskrivningen av tidigare polisiär grundutbildning som grundar behörighet för anställning som kommissarie, inspektör eller polisassistent sammanförts i tredje punk- ten. Övriga ändringar är föranledda av att begreppet polisaspirant avskaffas och att polisutbildningsförordningen upphävs med vårt förslag. Den föreslagna ändringen i 1 § föranleds av att med vårt förslag upphör i sin nuvarande form. Av 2 § framgår uppgifter. skyldighet att bedriva intern utbildning följer av 2 § polisut- bildningsförordningen. Eftersom den förordningen föreslås upphävas har en motsvarande bestämmelse införts i andra stycket 8. Genom den föreslagna § ges rätt att meddela föreskrifter om viss typ av utbildning som bedrivs vid polis- myndigheterna. En bestämmelse med motsvarande innehåll finns intaget i 3 § andra stycket polisutbildningsförordningen. Övriga ändringar är en följd av att dels upphör, dels polisutbildningsförordningen upphävs med vårt förslag. Ändringen är föranledd av att polisutbildningen dels vid Polishög- skolan, dels i form av uppdragsutbildning upphör med vårt förslag. En polisutbildning för framtiden Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall lämna förslag till hur den nuvarande polis- utbildningen bör reformeras. Syftet är att säkerställa att enskilda poliser och polisorganisationen som helhet motsvarar de krav som ställs på polisverksamheten och på de förhållningssätt som skall styra arbetet. Uppdraget innebär att utredaren skall kartlägga och analysera hur kraven på polisverksamheten och därmed på poliserna kan komma att förändras jämfört med situationen . Med det som utgångs- punkt skall utredaren genomföra en granskning av dagens polisut- bildning vad avser antagningskrav, rekryteringsprocess och grund- och vidareutbildningen. Utredaren skall kartlägga och analysera de behov och förvänt- ningar som finns på polisorganisationen i fråga om etnisk mångfald, jämställdhet, polisverksamhet i glesbygd och i storstad och en breddad rekrytering till polisyrket. I uppdraget ingår också att överväga de andra frågor som aktua- liseras med anledning av uppdraget. Som en del i arbetet skall utredaren hämta in information om polisutbildningar i andra relevanta länder för att, i de fall detta är motiverat, ta till vara kunskap och erfarenheter. Utredaren skall lämna förslag till hur förändringarna skall genom- föras. Utredaren skall beakta de överväganden och förslag som redo- visas i delbetänkandet Läget i rättsväsendet och förslag till fortsatta reformer inom brottsutredningsverksamheten m.m. (SOU 2003:114) avseende kriminalpolisutbildning och behovet av en breddad rekry- tering till den brottsutredande verksamheten. Utredaren skall utifrån de identifierade kraven och granskningen av polisutbildningen lämna förslag till hur denna bör reformeras. Den första delen av uppdraget, som handlar om att identifiera de krav som kommer att ställas på polisverksamheten, skall redovisas . Uppdraget skall slutredovisas . Polisprogrammet i dess nuvarande utformning tillkom 1998 och bedrivs enligt bestämmelserna i polisutbildningsförordningen (1999:740). Utbildningen omfattar heltidsstudier. Eleverna har efter avlagd polisexamen möjlighet att söka betald handledd praktik som aspirant vid en polismyndighet. Efter sex månaders godkänd praktik anställs aspiranten som polis. Utbildning av poliser bedrivs vid i samt som uppdragsutbildning vid och på uppdrag av . Det finns även en möjlighet att genomgå polisutbild- ningen på distans. Utbildningsinnehållet på distansutbildningen är detsamma som i det vanliga polisprogrammet. i är huvudansvarig för distansutbildningen medan de lokala polismyn- digheterna svarar för merparten av de praktiska momenten. ansvarar i samverkan med polismyndigheterna för rekryteringen av studenter till utbildningen. Behörighetskraven för antagning till den är omfattande. Utöver grundläggande behö- righet för högskolestudier samt vissa särskilda behörigheter, bl.a. i svenska, skall den sökande ha de personliga egenskaper som bedöms nödvändiga för polisyrket. Därutöver ställs krav på att den sökande bl.a. har normal fysisk förmåga, är under antagningsåret och svensk medborgare. Urvalet sker i flera steg och inleds vid polismyndigheten i det län där den sökande bor. De sökande som bedöms vara mest konkur- renskraftiga kallas därefter till fysiska prov. I nästa steg kallas kvar- varande sökande till fördjupade tester och intervjuer. Slutligen fattar beslut om den sökande skall antas till polisut- bildningen. Den grundläggande polisutbildningen har varit föremål för flera ut- redningar och interna granskningar. Resultatet av den kanske mest genomgripande utredningen presenterades 1996 i departementspro- memorian Rekrytering och grundutbildning av poliser (Ds 1996:11). Där föreslogs bl.a. en anpassad utbildning inom ramen för högskole- väsendet med ämnen som juridik, beteendevetenskap, psykologi, in- formationsteknik och svenska. Den resterande mer praktiskt inriktade delen av polisutbildningen skulle enligt utredningen påbörjas när den teoretiska utbildningen var avslutad med godkända examina. redovisade en arbetsgrupp vid en genomförandeutredning där man valde att gå ett steg längre än för- slagen i departementspromemorian genom att föreslå att hela polis- utbildningen skulle utgöra högskoleutbildning. Detta var bakgrunden till att inledde ett samarbete med och senare även med . Det var emellertid och är fortfarande fråga om uppdragsutbildningar. Bland övriga utredningar och granskningar kan nämnas departe- mentspromemorian Vidareutbildning av poliser (Ds 1997:5), Riks- polisstyrelsens granskningar av polisutbildningen (VKA 761- 3176/00) och 2002 (VKA 977-2964/02) samt upp- följning av granskning av polisutbildningen (VKA 977- 2964/02) som genomfördes –2005. Av intresse i detta samman- hang är också den kartläggning av mångfaldsarbetet inom polisen som genomfördes av förre länspolismästaren i , (dnr Ju2004/8969/PO). Behovet av en utredning har getts långtgående befogenheter för att full- göra sina uppgifter och poliser måste därför motsvara högt ställda krav på kompetens och uppträda på ett sätt som inger förtroende hos allmänheten. Polisutbildningen har i sin nuvarande utformning varit oförändrad sedan den tillkom 1998. Samhällsförändringar i och i om- världen innebär att förutsättningarna för polisarbetet också förändras. Dessa förändringar kan t.ex. komma att kräva resursförstärkningar och en modernisering av den lagstiftning som reglerar polisens arbete. Polisens förmåga handlar också om kompetensen och lämplig- heten hos varje anställd. Polisutbildningen måste vara utformad på ett sätt som säkerställer att enskilda poliser uppfyller de kompetens- krav som är nödvändiga för att utföra arbetet på ett professionellt sätt. Ny teknik och nya typer av brottslighet innebär att vissa poliser måste ha specialistkompetens inom områden som IT och ekonomi samt i övrigt ha en förmåga att hantera komplicerade problem och orsaksförhållanden. Polisverksamheten måste ständigt utvecklas och anpassas för att möta medborgarnas behov och förväntningar. De som blir poliser måste därför också ha den personliga lämplighet som krävs för yrket, till exempel i fråga om att bemöta människor med varierande bak- grund och i olika situationer. Förutsättningarna för att arbeta som polis är dessutom olika beroende på vilka arbetsuppgifter man har och var i landet verksamheten bedrivs. Att arbeta som polis i en storstad skiljer sig i vissa avseenden åt från att arbeta som polis i glesbygdsområden. Utvecklingen av polisverksamheten förutsätter kunskaper om brottslighetens struktur och omfattning, vilka arbetsmetoder som har visat sig fungera och kunskaper om vad som sker i samhället i övrigt. En tydligare koppling mellan polisutbildningen, polismyn- digheterna, polisforskningen och kriminologin i allmänhet är därför en viktig förutsättning för att utveckla kvaliteten i utbildningen och inom polisverksamheten. Det finns också en internationell dimension på polisverksamheten. Den ökande internationaliseringen innebär att svensk polis i allt högre grad samverkar med andra länders polisorganisationer. Det för- väntas därför att svensk polis har den kompetens som krävs för att utveckla och fördjupa det internationella polissamarbetet. Dagens polisutbildning bör mot denna bakgrund ses över i sin helhet. En särskild utredare skall lämna förslag till hur den nuvarande polis- utbildningen bör reformeras. Syftet är att säkerställa att enskilda poliser och polisorganisationen som helhet motsvarar de krav som ställs på polisverksamheten och på de förhållningssätt som skall styra arbetet. Uppdraget innebär att utredaren skall kartlägga och analysera hur kraven på polisverksamheten och därmed på poliserna kan komma att förändras jämfört med situationen . Med det som utgångs- punkt skall utredaren genomföra en granskning av dagens polisut- bildning vad avser antagningskrav, rekryteringsprocess och grund- och vidareutbildningen. Utredaren skall slutligen lämna förslag till de förändringar som granskningen föranleder. Krav på framtidens poliser Som en del i granskningen av dagens polisutbildning skall utredaren kartlägga och analysera hur kraven på polisverksamheten och därmed på personalen kan komma att förändras jämfört med situationen . Utredaren skall vidare kartlägga och analysera de behov och för- väntningar som finns på polisorganisationen i fråga om etnisk mång- fald, jämställdhet, polisverksamhet i glesbygd och i storstad och en breddad rekrytering till polisyrket. Granskning av dagens polisutbildning Med utgångspunkt i de identifierade kraven på enskilda poliser och på polisverksamheten i stort skall utredaren göra en granskning av dagens polisutbildning. I begreppet polisutbildning avses i detta sammanhang antagningskrav, rekryteringsprocess samt grund- och vidareutbildning. I begreppet ligger inte de krav och utbildningar som riktar sig till chefer på olika nivåer inom polisen. Nuvarande antagningskrav skall bedömas mot bakgrund av utre- darens slutsatser kring de verksamhetsmässiga krav som kan komma att ställas på polisarbetet . Om utredaren finner att något krav gör det svårare för kvinnor eller personer med utländsk bak- grund att bli antagna till polisutbildningen skall det kommenteras och motiveras särskilt. I denna del av uppdraget ingår också att redovisa för- och nackdelar med att ha alternativa antagningskrav för civila specialister. Utredaren skall också ta ställning till det nuvarande systemet för rekrytering av poliser. I syfte att åstadkomma en bredare rekry- tering skall utredaren särskilt bedöma de insatser som görs för att förmå fler kvinnor och personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund att söka sig till polisyrket. Utredaren skall göra en bedömning av om dagens grundutbild- ning, inklusive distansutbildning, är ändamålsenlig i fråga om inne- håll och längd. En viktig del i granskningen rör frågan om vilken anknytning grund- respektive vidareutbildningen bör ha till univer- sitet och högskolor och till polismyndigheterna. Utredaren skall i denna del också ta ställning till huruvida polisutbildningen kan och bör omvandlas till en högskoleutbildning. För det fall utredaren lägger förslag till att polisutbildningen bör infogas i högskoleväsendet skall en konsekvensanalys av förslaget redovisas. Mot bakgrund av det ökande behovet av kompetens och profes- sionalism inom polisen skall utredaren överväga åtgärder som redan under grundutbildningen ger polisen bättre förutsättningar att möta sådana behov. En viktig delfråga i detta sammanhang är vilka moment som bör ingå i den grundutbildning som är gemensam för alla poliser. En angränsande fråga är i vilken utsträckning och med vilket innehåll en polisstuderande redan under grundutbildningen skall kunna specialisera sig med inriktning mot t.ex. arbete med brottsutredningar eller yttre, uniformerad tjänst. Utredaren skall för det fall övervägande skäl talar mot en sådan specialisering lämna förslag på hur detta behov kan säkerställas på annat sätt. Utredaren skall redovisa för- och nackdelar med att inrätta en förkortad grundutbildning för t.ex. akademiker i syfte att säkerställa specialistkompetens på områden där behovet av polisiära befogen- heter är framträdande. För det fall utredaren finner att en sådan ut- bildning bör inrättas skall antagningskraven till denna specificeras. Det ingår också i uppdraget att bedöma polisorganisationens sam- lade insatser för att vidareutbilda poliser och annan personal som utför polisarbete. En central fråga i den här delen är det eventuella behovet av återkommande utbildningar som är gemensamma för alla respektive mer funktionsinriktade vidareutbildningar. Utredaren skall här också göra en bedömning av vilka delar av vidareutbildningen som bör ges centralt av , regionalt av polismyndig- heterna respektive i samverkan med universitet och genom den Europeiska polisakademin (CEPOL). En annan fråga som kan aktualiseras är om poliser på olika håll i landet får vidareutbildning i den utsträckning det är motiverat. Utredaren skall göra en bedömning av om balansen mellan teo- retiska och praktiska moment på grund- och vidareutbildningen motsvarar verksamhetens behov. Förslag till en polisutbildning för framtiden Utredaren skall utifrån de identifierade kraven och granskningen av polisutbildningen lämna förslag till hur denna bör reformeras. Utredaren skall också redovisa hur förslagen skall genomföras. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter samt ta tillvara de erfarenheter som gjorts av (Ju 2006:03). Utredaren skall redovisa de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som lämnas. Utredaren skall hämta in information om polisutbildningar i andra relevanta länder för att, i de fall detta är motiverat, ta till vara kunskap och erfarenheter. Utredaren skall beakta de överväganden och förslag som redo- visas i delbetänkandet Läget i rättsväsendet och förslag till fortsatta reformer inom brottsutredningsverksamheten m.m. (SOU 2003:114) avseende kriminalpolisutbildning och behovet av en breddad rekry- tering till den brottsutredande verksamheten. Den del av uppdraget som rör identifieringen av de krav som kan komma att ställas på polisen skall redovisas . Uppdraget skall slutredovisas . Uppföljning av Polisutbildningen för de studenter som tog examen och 2005 I samband med utredningen av den framtida polisutbildningen ingick upp- draget att utvärdera den nuvarande utbildningen. Framför allt saknades en större undersökning om hur tidigare studenter vid polisutbildningen uppfat- tade sin utbildning, en så kallad alumnistudie. Vi valde därför att göra en totalstudie av samtliga polisstudenter som avlade examen och 2005. Det innebär att respondenterna har 4 respektive erfarenhet av polisyrket. Sammanlagt skickades enkäter till 712 före detta studenter vid polisutbildningarna i , och . Fördelningen över respondenternas examensår och utbildningsort presenteras i Tabell 1. Polisutbildningen vid , Epost: (), , Epost: ma- . Tabell 1: Fördelningen av utskickade enkäter. Av de 712 enkäter som skickades ut kom 30 enkäter tillbaka med antingen fel adress eller inkom efter sista svarsdatumet.1 Svarsfrekvensen för denna undersökning är vilket får anses som tillfredställande. Av dem som svarat på enkäten har fått sin utbildning vid PHS, har gått Polisutbildningen i och utbildningen i . Av de som svarat på enkäten är kvinnor och män. anger att de är födda i ett annat land än . Nästan alla () av de tillfrågade svarar att de hade tidigare arbetslivserfarenheter när de på- började utbildningen. I genomsnitt har de svarande arbetslivserfarenhet medan medianvärdet är . Hälften av de tillfrågade har läst enstaka kurser vid universitet eller högskola och anger att de har en universitets- eller högskoleexamen. Förutom frågor kring sin bakgrund ck de tillfrågade svara på ett antal frågor om sin nuvarande arbetssituation. av respondenterna angav att de är anställda vid en polismyndighet. är anställda som polisassistenter och resterande som inspektörer (endast en är kommissarie). arbetar huvudsakligen med ingripandeverksamhet, med utredningar och med Näpo. Övriga åternns bland annat som hundförare, inom spaningsenheter eller trak. 1En påminnelse skickades ut till de som inte hade svarat på enkäten. Hälften av poliserna är verksamma i en medelstor stad och drygt en tred- jedel arbetar i ett storstadsområde. Övriga anger att de arbetar i en liten stad eller på glesbygden. 2Polisernas uppfattning om utbildningen I enkäten ställdes en rad påståenden kring utbildningen som respondenterna utifrån en fyrgradig skala skulle ange i vilken uppfattning som dessa över- ensstämde med respondentens egna uppfattning. I de esta fall förekommer signikanta skillnader mellan de olika lärosätena, vilket gör att svaren redo- visas för varje utbilningsort för sig i gur 1–3. Mest nöjda med sin utbildning i helhet är de som studerade i . Mest nöjda med sina lärare är å andra sidan poliserna som ck sin utbildning i , både när det gäller lärarnas pedagogiska förmåga och deras kunnande. På frågor om utbildningens innehåll, om man anser sig fått tillräckligt med teoretisk kunskap, om utbildningen gav internationella perspektiv samt om utbildningen gav poliserna en värdegrund att stå på, tycks respondenterna vara tämligen överens oavsett studieort. 3/4 av respondenterna anser att påståendet att utbildningens innehåll var relevant överenstämmer i hög grad eller till ganska hög grad. säger sig ha fått tillräckligt med teoretisk kunskap. Få tycker däremot att de fått ett internationellt perspektiv genom sin utbildning. anser att de fått en värdegrund att stå på. Figur 1: I vilken grad överenstämmer följande påståenden med din uppfatt- ning om din utbildning? De poliser som gått på PHS skiljer sig markant från de som gått på de andra lärosätena när det gäller frågan om det varit en bra balans mellan teori och praktik. av PHS studenterna anser att påståendet överenstäm- mer i låg grad eller ganska låg grad. Resultaten från och visar att ifrågasätter påståendet. Generellt tycker majoriteten att de inte fått tillräckligt med praktisk kunskap och det är framför allt de tidigare studenterna vid PHS som efterfråga mer praktiska kunskaper i utbildningen. Sammantaget kan vi konstatera att de som studerat vid PHS är mer negativa till sin utbildning än de poliser som studerat i och (med avseende på dessa påståenden). Denna bild förstärks av de öppna frågor och de kommentarer som de tillfrågade besvarat och skrivit. Resultaten från enkätsvaren visar däremot att de allra esta oavsett studieort anser sig ha fått tillräckligt med teoretiska kunskaper inom utbildningen. Figur 2: I vilken grad överenstämmer följande påståenden med din uppfatt- ning om din utbildning? Figur 3: I vilken grad överenstämmer följande påståenden med din uppfatt- ning om din utbildning? Figur 4: Vad anser du om studietempot under utbildningen? 2.1Polisernas uppfattning om studietempot Det föreligger signikanta skillnader när det gäller uppfattningen om studie- tempot på de olika studieorterna. Poliserna som genomfört sin utbildning vid PHS anser i större utsträckning än övriga att studietempot under utbildning- en var lågt eller ganska lågt (). Bland de tidigare polisstudenterna vid utbildningen i är andelen som uppger att studietempot var lågt eller ganska lågt och bland de tidigare studenterna vid utbildningen i . Noterbart är att det inte är någon signikant skillnad mellan de respon- denter som tidigare läst på högskola eller universitet och de som saknar motsvarande erfarenheter från högre utbildning när det gäller uppfattningen om studietempot. Däremot svarar en högre andel av kvinnorna, i jämförelse med männen, att tempot var ganska högt. 2.2Polisernas uppfattning om antagningskraven På frågan om huruvida antagningskraven till Polisutbildningen är rimliga el- ler ej så kan vi konstatera att det här föreligger signikanta skillnader mellan hur män och kvinnor har svarat. Fler män än kvinnor anser att antagnings- kraven är rimliga. Intressant är att bland de individer som svarat nej så svarar samtliga att kraven bör skärpas, detta oavsett kön. Figur 5: Tycker du att antagningskraven till Polisutbildningen är rimliga? som har utvecklat sitt nej-svar anser att de fysiska kraven inte bör skilja sig åt mellan könen eftersom arbetsuppgifterna som polis är desamma för både män och kvinnor. Många menar dessutom att kraven på kunskaper i det svenska språket borde vara högre. Ett ertal av de svarande är dessutom skeptiska till lämplighetskraven och menar att individer som är uppenbart direkt olämpliga ändå kommer in på utbildningen och att dessa sedan skapar problem på arbetsplatserna. I de öppna svaren har ett antal av respondenter- na även starkt ifrågasatt att många studenter får fullfölja utbildningen trots att det visar sig att dessa inte är lämpliga för polisyrket. 2.2.1Öppna svar angående antagningskrav och lämplighet Våga ta tag i studenter som antingen inte sköter utbildningen eller inte klarar prov alternativt är olämpliga. Om utbildningen inte gör det så har vi problem ute i myndigheterna. Avskilj studenter som på ett eller annat sätt ej uppfyller önskvärda krav. Antagningen är som ett lotteri. Jag har själv blivit nekad plats för att få högsta betyg. Sänk ej kraven till polisutbildningen. Viktigt att vi behåller kvalitén. Samma krav på män och kvinnor. Vi ska arbeta med samma saker. Gör så att antagningen blir anonym. Det är för mycket godtycke . 2.3Polisutbildningens innehåll i förhållande till arbetet som polis Respondenterna ombads att bedöma innehållet i de ämnen som de kommit i kontakt med under termin 1-4. De ck använda sig av fem olika svarsalterna- tiv; Mycket bra, Bra, Dåligt, Mycket dåligt och Vet ej. Även här skiljer sig svaren en del mellan de olika lärosätena, vilket går att utläsa i Tabell 2. Generella tendenser är att respondenterna under sin utbildning varit mest nöjda med Juridik, Självskydd/Konikthantering och Vapen och taktik. Tillsammans med Poliskunskap är också Juridik det ämne där väldigt få är kritiska. Mest kritiska är respondenterna till ämnet Statsvetenskap, men även IT och Kriminologi får en del kritik. Många är också missnöjda med Polisbilskörning, detta gäller framför allt de som studerat vid PHS. Det föreligger starkt signikanta skillnader i svar mellan de olika utbild- ningsorterna, men också stora skillnader mellan könen. Skillnader i svar med avseende på utbildningsnivå föreligger också men inte alltid så starkt signi- kanta. Skillnaderna visas i gur 6 och gur 7.2