sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — Verksamheten skall stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den skall utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. skall samråda med länsarbetsnämnden innan beslut fattas enligt första stycket. Bestämmelsen gäller i första hand arbetslösa ungdomar som inte lyckats komma in på arbetsmarknaden, inte deltar i någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller har börjat en utbild- ning. Vid behov kan även personer som fyllt komma ifråga. Syftet är att förhindra att unga personer blir passiviserade av ett långvarigt biståndsmottagande och att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Insatserna är inte avsedda för personer som bedöms ha goda förutsättningar att inom rimlig tid få ett arbete. åtgärder får heller inte ersätta reguljära arbetsmarknadspolitiska program eller att reguljär utbildning genomförs med ekonomisk hjälp av socialnämnden. Verksamheten ska enlig SoL utformas med hänsyn till individens önskemål och förutsättningar och inriktas mot sådan verksamhet som ökar dennes förutsättningar att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Insatsen ska tidsbegränsas och innehållet i verk- samheten preciseras i en individuell handlingsplan som upprättas tillsammans med individen. Planen kan omfatta praktik eller andra kompetenshöjande insatser utifrån den enskildes behov. Hur länge verksamheten ska pågå avgörs med hänsyn till den individuella situationen. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Ungdomar som enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) har rätt till försörjningsstöd får en ersättning som motsvarar detta bistånd. 4.3.1Exempel på projekt för ungdomar med försörjningsstöd Det finns inte någon samlad bild över verksamheter som bedrivs i kommunerna för ungdomar med ekonomiskt bistånd. I det följande beskrivs ett par projekt för denna målgrupp. Det underlag som utredningen tagit del av visar att merparten av de insatser som förekommer handlar om att stödja ungdomar genom olika aktiviteter, som ska bidra till att ungdomarna går vidare till studier eller arbete. Det är också uppenbart att många kommuner sökt ESF-medel för att delfinansiera projekt riktade mot denna målgrupp. avsatte kommunstyrelsen i för en kraftsamling mot ungdomsarbetslösheten i kommunen, som då var . Ett samarbetsprojekt initierades mellan socialförvaltningen, kommunens arbetsmarknadsenhet och gym- nasieskolan. Samarbete har också utvecklats med andra myndig- heter, näringsliv, föreningsliv etc. Målgrupp var ungdomar 16 som inte var föremål för arbetsförmedlingens åtgärder. De flesta deltagarna var unga med insatser från och ungdomar som inte fullgjort sina gymnasiestudier. Genom att villkora försörjningsstödet för ungdomarna har dessa krav bidragit till att kommunens kostnader för försörjningsstödet till ungdomar har halverats, som stödet för andra grupper har legat kvar på oförändrad nivå. Projektets arbetsmetod beskrivs i fyra steg: hitta, gräva, lotsa och aktivera. Hitta – Ungdomar med försörjningsstöd hänvisas från socialkon- toret. Rekrytering sker också genom bl.a. annonser och upp- sökande verksamhet. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Gräva – Det andra momentet ära att gräva/kartlägga som kan ske genom trepartssamtal med den enskilde ungdomen. För vissa deltagare har det också varit aktuellt att koppla in specialistkom- petens, t.ex. när det gäller missbruksproblematik och psykisk ohälsa. Samtal hålls för fortsatt kartläggning. Lotsa – Inleds med två veckors intensiv förberedelse på kom- munens Lärcentrum. Stor vikt läggs vid studie- och yrkesvägled- ning, kartläggning, social rådgivning, samhällsorientering och medborgarlotsning, som innebär att ge ungdomarna kunskaper i såväl rättigheter som skyldigheter. Aktivera – Det sista steget kan innebära fortsatt vägledning, för- praktik på Lärcentrum, träningsgrupp i Aktiviteter i dagligt liv (ADL), aktivering kring praktik, arbetsmarknadsåtgärder, jobb och olika utbildningsalternativ. De utbildningsinslag som erbjudits har varit att vissa ungdomar deltagit i orienteringskurser för att därefter påbörja upphandlade längre utbildningar inom svets, industri, hotell och restaurang, yrkesförare, lokalvård etc. Enstaka kurser i samverkan med gymnasieskolan, som resulterat i betyg eller intyg, har anordnats i bl.a. livsmedelskunskap, kallkök, lokalvård, naturvård, röjsåg och motorsåg. En samhällsorienterande kurs för att få ungdomarna att förstå sammanhanget av skyldigheter, rättigheter, möjligheter och det egna ansvaret har anordnats. När det gäller kärnämnesstudier har man nivåtestat ungdomarna så att de börjar studera på rätt nivå och erbjudit deltagare, som inte har slutbetyg från gymnasieskolan, möjlighet att läsa in ämnen som matematik och engelska jämsides med praktik eller arbete. Validering har förekommit genom samarbete med vuxenutbildningen i kommunen. Genom ett läns- projekt utvecklar man nu validering inom bygg, svets osv. Detta ses som ett värdefullt verktyg för ungdomar som har relativt svaga teoretiska kunskaper men praktisk erfarenhet av olika branscher. Projektet har skapat ett effektivt samarbete mellan olika kom- munala verksamheter, som genom ett systematiskt arbete kunnat ge många ungdomar hopp om framtiden. Cirka 400 ungdomar har omfattats av projektet, som fortfarande pågår. Av dessa har fått arbete och gått vidare till utbildning, oftast i form av vuxenutbildning eller folkhögskola. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Den resterande tredjedelen har gått till andra insatser eller flyttat från kommunen. En kartläggning som gjordes visade att ett stort antal ungdomar i som stod långt från arbetsmarknaden behövde självstärkande och motivationshöjande åtgärder. Detta blev starten för projektet som startade och som fortfarande pågår. Målgrupp är ungdomar mellan som bedöms ha stort behov av stöd och motivationshöjande insatser. Projektet finansieras delvis av EFS-medel. Projektägare är Söder- tälje kommun, . Med hjälp av samlade resurser och kompetenser har kommunen skapat nya sätt och vägar för ungdomar att ta sig in på arbets- marknaden. Klivet arbetar kontinuerligt med att utveckla metoder och kunskaper för att kvalitetssäkra ungdomarnas informella kunskaper och erfarenheter. Inom Klivet är alla insatser individuellt anpassade med den unges behov i centrum. Projektet syftar till att stärka och motivera individerna och göra dem medvetna om sin egen kompetens och sina möjligheter. Medvetenhet skapas vidare kring arbetsmarknadens krav och önskemål och kontakter knyts till näringslivet. Aktiviteter som ingår är bland annat: Kliv 1, öppen verksamhet, som ungdomarna deltar i . Ungdomar som söker försörjningsstöd första gången hän- visas direkt till den öppna verksamheten för att minska den passiva perioden av inaktivitet och bidragstagande. Coaching för att ingjuta hopp, vara goda förebilder och öka ung- domarnas självförtroende samt finnas till hands praktiskt. I coachingen kan ingå enskilda samtal, gruppaktiviteter, studiebesök och att pröva på olika aktiviteter, t.ex. läsa ett eller fler kärnämnen i egen takt, delta i någon av verksamheterna på Arbetsmarknads- centrum. I denna fas samarbetar coacher, skolpersonal, arbetshand- läggare, kurator och fritidsledare med stödjande insatser. Jobbspaning genom att ungdomarna provar på olika yrken kombinerat med vägledning och reflektions- grupper. En individuell jobbspanarplan upprättas. SOU 2007:18 Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar jobbspaning kan variera , antalet arbetsplatser kan vara upp till fyra per individ. Lärande i arbetslivet. Deltagare i trainee-utbildning erbjuds kom- munal visstidsanställning under utbildningen. Scanialärling/trainee sker i samverkan mellan kom- mun och . Genom lär sig den unge ett yrke inom industrin och deltar aktivt i produktion, planering och grupp- utveckling. Parallellt deltar den unge i utbildningsaktiviteter som leder till ett yrkeskunnande och ökad anställbarhet. Innovations-trainee, med inriktning på jämställdhet och krea- tivitet startade /2006 för att öka ungdomarnas inställning till otraditionella val när det gäller kön, ålder och etnisk tillhörighet. I detta program sker samarbete med och företagarna i . Projektet utvärderas och dokumenteras fortlöpande. Brukarunder- sökningar har gjorts med jämna mellanrum som visar att deltagarna är mycket nöjda med projektet. Man följer också upp hur det gått efter slutförd insats. Den första delrapporten visar att av deltagarna hade fått arbete eller börjat studera (arbete och 18 pro- cent studier) efter avslut på Klivet. 4.3.2Uppföljning – utvärdering av verksamheten Kunskaper om kommunernas aktiveringsprogram är inte särskilt stor, vilket påtalas i en skrivelse från Socialstyrelsen.TPF23FPT I skrivelsen sägs att det tycks finnas en förhållandevis stor grupp arbetslösa biståndstagare som får del av kommunala arbetsmarknadsinsatser, men att innehållet i dessa insatser i stort sett är okänt. Detta försvårar alla försök till resultatuppföljning. En av orsakerna till detta uppges vara att det inom område inte finns någon särskilt stark tradition att följa upp och utvärdera insatser som genomförs. En annan orsak som nämns är att målen för verksamhet är oprecisa och därför svåra att följa upp, men också att den statliga styrningen brister i att ställa krav på uppföljning av måluppfyllelsen. 23TP PT Redovisningssystem av kommunala insatser som syftar till självförsörjning genom arbete, 2006. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar föreslår i rapporten att följande uppgifter bör finns med i ett redovisningssystem: Insatsens startpunkt och avslut Insatsens utfall/resultat I rapporten finns inga uppgifter om hur många ungdomar som deltagit i verksamheten. För dem som varit arbetslösa och har en svag förankring på arbetsmarknaden framhåller att för- utsättningen för att hitta långsiktiga lösningar är att berörda myndigheter samverkar. På central och lokal nivå råder enighet om att en ökad samverkan är nödvändig, men i praktiken blir det inte lika självklart. De formella hindren för samverkan är få. Däremot utgör informella hinder som revirtänkande, frågor om vem som ska finansiera vad, myndigheters olika målsättningar, traditioner och kulturer stora problem. hänvisar i sin rapport till studien trappsteget (och ) som visar att det finns stora olikheter i kommunerna när det gäller innehåll och organisering av de lokala aktiveringsinsatserna och att ansvaret för insatserna varierar. Verksamheterna kan bedrivas i projektform eller som permanenta verksamheter. Det vanligaste är att en särskild enhet i kommunen ansvarar för åtgärderna. I större kommuner är det oftast en arbetsmarknadsenhet som är underställd kommunstyrel- sen. Näst vanligt är att själv ansvarar för verksam- heterna. För en fjärdedel av verksamheterna förekommer ett gemensamt ansvar mellan olika huvudmän, bl.a. arbetsförmedling, försäkringskassa, privata aktörer, landsting och kommunala bolag. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att redovisa hur bestämmelserna i 4 kap. 4 § SoL tillämpas. Resultatet redovisas i en rapport från 2005TPF24FPT. Syftet med upp- draget var att ge svar på hur kommunerna använder bestämmel- serna i praktiken och om lagen används enligt lagstiftarens inten- tioner. 24TP PT Hur tillämpas bestämmelsen i 4 kap. 4 § socialtjänstlagen? Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Av rapporten framgår att trots att flertalet kommuner uppgav att de tillämpade bestämmelsen användes den i praktiken i begränsad omfattning. En orsak till detta kan enligt vara att ungdomsgarantin infördes . Andra skäl som anges är att de flesta biståndsbeslut gällde ungdomar som hade ett tillfälligt behov av ekonomisk hjälp, eller att många ungdomar bedömdes stå långt från arbetsmarknaden på grund av fysisk eller psykisk ohälsa. Av bestämmelserna i 4 kap. 4 § SoL framgår att samråd ska ske med länsarbetsnämnderna innan beslut om praktik eller annan kompetenshöjande insats sätts in. En majoritet av kommunerna angav att de samrått med arbetsförmedlingen före beslut och att samrådet oftast skett i form av trepartssamtal mellan den unge, socialtjänst och arbetsförmedling. undersökning visar vidare att kommunerna erbjudit en stor variation av verksamheter, vilka definierats som kompetenshöjande insatser. Flertalet kommuner uppgav att man kunnat erbjuda jobbsökarverksamhet och praktik inom offentlig verksamhet, i många kommuner även inom det privata näringslivet. Andra insatser som nämndes var vägledning och matchning samt personlig/praktisk arbetsförberedelse för ungdomar som ansågs kunna få ett arbete. För ungdomar som bedömdes stå långt från arbetsmarknaden erbjöds arbetslivsrelaterad träning och rehabili- terande insatser. De kommuner som uppgav att de inte tillämpade bestämmelsen i SoL angav som skäl att de hade god samverkan med arbets- förmedling, försäkringskassa eller arbetsmarknadsenhet och att det därför inte fanns någon anledning att tillämpa lag- paragrafen. De framförde också att 4 kap. 4 § SoL var krånglig att tillämpa. Några kommuner angav att det saknas riktlinjer och rutiner för eller kunskap om hur bestämmelsen ska tillämpas. Av rapporten framgår att det är relativt ovanligt att kommunerna följer upp de insatser som görs enligt bestämmelsen i 4 kap. 4 § SoL. av de svarande kommunerna hade följt upp eller utvärderat insatserna för ungdomar som fått ekonomiskt bistånd. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Vi kan konstatera att det saknas en systematisk uppföljning och dokumentation av de lokala arbetsmarknadsinsatser som kom- munerna bedriver för personer med försörjningsstöd. Därför finns ingen samlad bild över hur många ungdomar som omfattas av kommunernas aktiveringsprogram eller vad som ingår i den verk- samhet som ungdomarna deltar i. Det finns heller inga studier som beskriver effekterna av de insatser som erbjudits för att aktivera ungdomar med ekonomiskt bistånd. Begreppet kompetenshöjande insatser som anges i socialtjänst- lagen ger stort utrymme för olika tolkningar. I vissa kommuner kan tolkningen vara att erbjuda aktiviteter som ska leda till att en peson snabbt får arbete, t.ex. genom praktik eller yrkesutbildning. Andra kommuner kan uppfatta att kompetenshöjning innebär stöd, vägledning och allmänt motivationshöjande insatser. Den enskilde individen blir därmed utlämnad till det lokala utbudet utifrån den tolkning som gjorts i den kommun som hon eller han är bosatt i. De två exempel på kommunala projekt som presenteras i detta avsnitt har båda lagt stor vikt vid stödjande och motivations- höjande insatser som utgått från ungdomarnas individuella behov. Projekten har också en stark koppling till den lokala arbetsmark- naden och visar goda resultat med hänsyn till den utsatta situation som många ungdomar som deltagit i projekten befunnit sig i. Framgångsfaktorer som Ung Resurs lyfter fram är att man har ett koncept som bygger på två förstärkningsområden: Arbetsmark- nadsinriktade och kompetenshöjande insatser samt socialt upp- sökande stödverksamhet för de ungdomar som står utanför arbets- marknaden i kommun. Ung Resurs har fått i uppdrag att samordna de resurser som finns i kommunen och med hjälp av nya resurser göra en kraftsamling, med uppföljning och analys, för att motarbeta kommunens ungdomsarbetslöshet. Projektet i framhåller att unikt för är möjligheten för ungdomar att få kommunala visstidsanställningar (KVA) för att delta i lärlingsprogram. Det innebär att den unge får en anställning med en lön på . Resultatet för den unge blir att denne har fått arbetslivserfarenhet, yrkesutbildning, referenser och förhopp- ningsvis en bra start i livet. En viktig framgångsfaktor i arbetet med arbetslösa ungdomar är att inledningsvis noggrant kartlägga ungdomarnas erfarenheter, Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar förmågor, egenskaper, behov, intressen och önskemål. Syftet är att hjälpa dem att få en struktur på sina resurser och bidra till en realistisk självbild som grund för att upprätta en individuell hand- lingsplan. Tiden som den unge får delta i en verksamhet måste anpassas efter den enskilde individens behov. Vissa ungdomar behöver , medan andra behöver av stöd- jande insatser för att hitta sin väg mot egen försörjning. Vid den diskussion som fördes vid hearingen bekräftade också dessa iakttagelser. Runt om i landet pågår åtskilliga liknande projekt, men saknas ett nationellt system för att följa upp, analysera och sprida erfarenheterna vidare. I det här kapitlet presenteras en sammanställning över ett antal projekt som Europeiska socialfonden lämnat bidrag till. Vi beskriver också kort fyra av dessa projekt. Vidare finns en samman- fattning av arbetsmarknadssatsning och be- skrivningar av ett par av projekt som ingick i denna satsning. 5.1Översikt över projekt som genomförts med ekonomiskt stöd från Rådet för Europeiska socialfonden i , Svenska ESF-Rådet Svenska ESF-Rådet är en statlig myndighet med uppgift att förvalta Europeiska socialfondens program, Växtkraft Mål 3 och Equal, i . Växtkraft Mål 3 stöder kompetensutveckling i arbetslivet och Equal motverkar diskriminering. Den övergripande idén är att ge stöd för kompetensutveckling som stärker den enskilda män- niskans ställning i arbetslivet och bidrar till att företag och andra verksamheter får ökad konkurrenskraft och lönsamhet. Nuvarande programperiod ger möjlighet att slutföra projekt . Nedanstående redovisning bygger på en genomgång av 45 pro- jekt i projektdatabasbanken som ESF-Rådet lämnat bidrag till. Urvalet avser Mål 3-projekt inom kategorierna Ökad anställbarhet och företagaranda och Integration och mångfald samt Equal-projekt. Urvalet begränsas av att projekten ska avse ungdomar och innehålla utbildning. Vissa drag verkar gemensamma för i det närmaste samtliga projekt. Stor vikt fästes vid urval av deltagare, kompetensanalys och utarbetande av en individuell handlingsplan. Utbildnings- inslagen har omfattat kompletterande gymnasiestudier i kärn- ämnen, IT-kunskap, marknadsföring m.m. rör det sig om yrkesutbildning, ofta kombinerad med praktik på företag. projekt utsågs mentorer såväl under undervisningen som vid före- tagspraktiken. Målsättningen var ofta att av deltagarna skulle få arbete eller påbörja studier, ett mål som kan vara högt ställt om det rör sig om funktionshindrade och socialt utsatta personer. I några fall har målet därför satts till . Flera projekt redovisar noga hur många som fått arbete och hur många som gått till studier, medan andra inte skiljer på detta utan enbart anger en totalsumma, vilket gör det svårt att bedöma projektets reella resultat. För pågående projekt saknas av förklarliga skäl uppgifter om andel som gått till arbete respektive studier. De projekt som presenteras nedan har valts ut för att ge exempel på projekt med tydlig arbetslivsanknytning, projekt som utvecklat nya metoder, samverkansprojekt samt projekt som bygger på tidigare lyckade resultat. Projektet pågick från till . Beviljat stöd från ESF-Rådet var , total projektbudget . Målgrupp var lång- tidsarbetslösa och ungdomar. Syftet var att analysera anledning till arbetslöshet, ge deltagarna förutsättningar att få arbete samt att integrera lärlingsmodellen i den ordinarie kommunala verksamheten. Mätbara mål för projektet var: att minska arbetslösheten bland långtidsarbetslösa och ung- domar i Ale kommun, att bereda arbetslösa utbildning och lärlingspraktik, att hjälpa företagen och kommunen att få arbetskraft med adekvat utbildning samt att lärlingsmodellen skulle övergå till ordinarie verk- samhet. Projektet var indelat i tre steg: 1.Under fyra veckor rekrytera 20 deltagare med hjälp av inter- vjuer, analyser m.m. i samarbete med handläggare på arbets- förmedlingen och kommunens arbetsmarknadsenhet. 2.Under åtta veckor upprätta konkreta handlingsplaner för del- tagarna med hjälp av preparandveckor, kurs på , psykologisk hjälp, praktik på olika arbetsplatser för att hitta rätt arbets- och utbildningsplats. 3.12 månaders företagsförlagd (även kommunala arbetsplatser) lärlingspraktik varvad med utbildning inom vuxen- utbildning, enskilt upphandlade utbildningar samt arbetsmark- nadspolitiska program. Resultatet av projektet visar att i projektet hade av deltagarna fått arbete, vidareutbildning och var arbetssökande. efter projektets slut hade arbete, vidareutbildning och var arbetslösa. Skapa din framtid! Projektet pågick från till . Beviljat stöd från ESF-Rådet var , total projektbudget . Målgrupp var arbetslösa vuxna samt arbetslösa ungdomar. Syftet var att via en ny utbild- ningsmodell och coaching stödja målgruppen att våga skapa sitt framtida yrkesliv för att råda bot på långtidsarbetslöshet. Mätbara mål var att deltagarna efter projektets slut skulle ha fått ett tydligt mål för sin närmaste framtid och sysselsättning och att fler skulle ha fått anställning, börjat studera, startat eget eller börjat på interpraktik. Projektet omfattade tre deltagaromgångar med vardera 30 del- tagare, varav 17 långtidsarbetslösa och 13 ungdomar per grupp. Varje grupp delades därefter in i två grupper om vardera 15 per- soner. Deltagarna vägleddes aktivt i projektet av anställda lärare/coacher från och medverkande parter. Tiden för deltagande var , uppdelat på en utbildningsdel () och en praktikdel (). Innovationerna i projektet var enligt projektledaren en kart- läggning av deltagarnas kontakthinder med åtgärdspaketet, den bästa guiden till att hitta bästa jobbet, ett helt nytt koncept i , och Filmproduktion/skapa resultat (skapande verksam- het och strukturell analys). Vid sidan av innovationerna genom- förde en väl beprövad modell för coaching av deltagarna med hjälp av ett eget webbbaserat program Jobbcoach- processen: enskilda samtal, seminarier, studiebesök och en lång praktik på företag med rekryteringsbehov. Resultatet av projektets sista grupp med deltagare som slutade visar att hade fått arbete, hade påbörjat vidare studier, hade startat eget företag. Bland övriga, , fanns personer som planerade studier , väntade på besked om anställning eller behövde fortsatta insatser för att komma vidare mot självförsörjning. Resultat efter projektets slut visar att av ungdomarna hade sysselsättning (arbete, studier, interpraktik). Motsvarande andel bland de vuxna deltagarna var 67 procent.TPF1FPT Projektet pågick från till . Beviljat stöd från ESF-Rådet var , total projektbudget . Syftet var att utbilda långtidsarbetslösa, främst ungdomar upp till för anställning i verkstadsföretag i närområdet. Ett andra syfte var att skapa en Kompetenspool bestående av ungdomar som inte fick anställ- ning. Projektet byggdes upp med en styrgrupp bestående av före- trädare för industrin, arbetsförmedlingen, LO-facket, Smedje- backens kommun samt Västerbergslagens Utbildningscentrum (VBU) som var ansvarig för genomförandet. Mätbara mål var att minst hälften av deltagarna efter slutförd utbildning kombinerad med praktik skulle vara så väl rustade att de kunde få anställning hos något av de företag som erbjudit praktik- platser, finnas i kompetenspoolen eller hos andra arbetsgivare. Bärande idé i projektet var samverkan mellan berörda parter och en gemensam syn på kvalitet avseende såväl utbildning som praktik- platser. Totalt deltog 54 ungdomar i grupper om 10 12 personer. Urvalet av deltagare gjordes i samråd med arbetsförmedlingen. Deltagarna genomförde en företagsanpassad industriteknisk utbild- ning kombinerad med välplanerade praktikplatser hos lokala före- tag. 1TP PT erfarenheter av har bl.a. spridits vidare till , och . Efter utbildningens slut fick 26 ungdomar arbete direkt. De flesta fick anställning hos något av de företag där de haft sin praktik. 4 deltagare ordnade sin försörjning själva, 2 var arbetslösa och fick därefter arbete. Efter ytterligare studier har en fått arbete, en har startat egen verksamhet och en fick ett plusjobb.