sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — Frivilliga flygkåren bör också involveras i arbetet. b)Regeringen ska uppdra åt att leda ett nationellt arbete för att ta fram gemensamma operativa rutiner för flygande enheter vid såväl flyg- och sjöräddning, som andra räddningsinsatser. c)Regeringen ska uppdra åt att tillsammans med berörda kommunikations- och ledningscentraler löpande an- ordna ledningsövningar som fokuserar på hanteringen av fly- gande enheter. ska i planeringen av övningarna samråda med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. d)Försvarsmakten ska utreda hur deras helikoptrar ska kunna utrustas med RAKEL-enheter. e)Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i det fortsatta arbetet med att utveckla RAKEL-systemet ska agera för att grannländernas TETRA-nät integreras. f)SOS Alarm, och polismyndigheterna inte- grerar kunskap om flygande enheter i utbildningsplanerna för larmoperatörer. g)SOS Alarm inom ramen för 112-rådet tar initiativ till ett utbyte mellan olika offentliga kommunikations- och led- ningscentraler. h)Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska verka för att utbildning om flygande resurser inkluderas i de regionala samverkanskurserna. i)Länsstyrelserna ska verka för att personal vid förekommande ambulanshelikoptrar, , polishelikoptrar och militära helikoptrar får utbildning i regional samverkan. j)Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bjuda in strategisk personal inom de offentliga flygande verksam- heterna till Central samverkanskurs. k)Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tillsammans med berörda myndigheter inom ramen för Mediernas beredskapsråd ska inleda en dialog med medieföretagen om användningen av helikoptrar över olycksplatser m.m. l)Försvarsmakten tillsammans med ska ta fram en larmrutin som medger att tillgängliga helikopterresurser inom Försvarsmakten på ett enkelt sätt kan larmas för olika typer av räddningsinsatser. m)En översyn av vilka uppgifter JRCC ska ha, vilka kom- petenser detta kräver, samt hur funktioner vid JRCC som inte är direkt knutna till flyg- och sjöräddning bör finan- sieras. n)Regeringen tillsätter en utredning för att med utgångspunkt i bl.a. de norska Hovedredningssentralene klargöra hur en central funktion för ledning av statlig räddningstjänst, samt för stöd till skulle kunna inrättas. a)Transportstyrelsen i sin förteckning över flygplatser som utgör riksintressen framöver även ska lista samhällsviktiga helikopterflygplatser, t.ex. vid universitetssjukhusen. b)ska pröva möjligheten att flytta sin heli- kopterverksamhet från till F 21 i . c)ska se över skalskyddet och tillgången till reservkraft vid baseringar. d)Regeringen ska ge Transportstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheten att införa ett system med GPS-styrda IFR- landningsplatser och lågflygningsprocedurer för vissa sam- hällsviktiga helikopterverksamheter. Europeiskt och nordiskt samarbete a)Regeringen ska ta ett initiativ till inrättandet av en permanent nordisk struktur på politisk nivå för samarbete kring räddningstjänst. b)Regeringen ska verka för att de nordiska länderna upprättar gemensamma samverkans- och beredskapsplaner för att effektivt kunna bistå varandra med flygande räddnings- resurser. Översyn av den offentliga sektorns Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall se över hur den offentliga sektorns användning av helikoptertjänster kan bli mer effektiv. Avsikten är att man genom ett ökat samutnyttjande och lokalisering skall uppnå effektiviserings- och rationaliseringseffekter. Utredaren skall behandla frågor om huvudmannaskap, samfinansiering, behov och tillgänglighet samt vilka begränsningar som kan finnas i de aktuella regelverken. Den särskilde utredaren skall vidare utreda frågan om lämpligheten av och fördelarna med att i ökad utsträck- ning ingå avtal med kommersiella helikopteroperatörer. Det finns i en relativt stor tillgång till helikoptrar, både i offentlig och i privat ägo. Emellertid finns det skillnader i bered- skap, bemanning, kapacitet och utrustning, vilket innebär att de flesta helikoptrarna endast kan utföra vissa typer av insatser som i första hand är definierade utifrån den enskilda organisationens behov. Det samordningsarbete för helikoptertjänster i räddnings- tjänstverksamheten som sker på och andra myn- digheters initiativ bör kunna tjäna som grund för en översyn av hur de samlade helikopterresurserna skulle kunna samutnyttjas, sam- finansieras och lokaliseras i syfte att effektivisera användandet. En särskild utredare skall utreda hur den offentliga sektorns användning av helikoptertjänster kan bli mer effektiv. Avsikten är att genom ett ökat samutnyttjande och samlokalisering uppnå effektiviserings- och rationaliseringseffekter. Utredaren skall be- handla frågor om huvudmannaskap, samfinansiering, behov och tillgänglighet samt vilka begränsningar som kan finnas i regel- verken. Den särskilde utredaren skall vidare utreda frågan om lämpligheten av och fördelarna med att i ökad uträckning ingå avtal med kommersiella helikopteroperatörer. Utredaren skall bringa klarhet i hur den offentliga sektorns användning av helikopter- resurser kan bli mer effektiv. Det har genomförts ett flertal utredningar och studier över samhällets helikoptertjänster. En av dessa är Sjöfarts- verkets rapport, konsekvenser för av försvarsbeslut som redovisades . Av rapporten framgår att berörda myndigheter och aktörer (bl.a. , , , , Kommuner och Landsting, i , läns landsting och ) ställer sig bakom att en samordning bör ske av samhällets användning och behov av helikopterkapaciteten för räddningsinsatser m.m. Det konstateras att det inte är effektivt att varje myndighet bygger upp en enskild helikopterkapacitet för sin egen verksamhet. Av rapporten framgår vidare att delar uppfattning om att en gemensam nationell heli- kopterorganisation bör skapas för att åstadkomma en mer kost- nadseffektiv lösning där hela samhällets kravbild kan bli tillgodo- sedd. Kommuner och Landsting konstaterar att i finns 290 kommuner och att kommunernas olika kravbilder kan variera mycket. Kommuner och Landsting anser att kom- munerna i och för sig klarar sina räddningstjänstuppdrag utan helikoptrar men konstaterar att helikoptrar nyttjas av kommunerna, för t.ex. skogsbrandsläckning, rökdykarinsatser och transport av räddningspersonal. har sedan fortsatt arbetet med att upphandla civila helikopterresurser för och har efter genom- förda diskussioner träffat överenskommelser om samutnyttjande med Luftfartsstyrelsen, Försvarsmakten, läns lands- ting och . Diskussioner förs med ytterligare Luftfartsstyrelsen överlämnade till regeringen rapporten helikopterstöd vid insatser under svåra påfrestningar. I rapporten föreslås att en fördjupad utredning skall göras av en nationell rådgivningsfunktion för flygande resur- ser vid extrema händelser. Funktionen skulle kunna förse besluts- fattare med expertstöd och beslutsunderlag genom etablering av en samverkansgrupp med förmåga att delta i lednings- och stabs- verksamhet för att därmed bidra till effektivare och bättre sam- ordnade insatser med flygande resurser. Utvecklingen att kommersiella helikopteroperatörer anlitas för att svara för en del av bör enligt regeringen fortsätta. För Försvarsmakten gäller att myndighetens helikopterorganisa- tion är under omstrukturering, bl.a. halveras antalet helikoptrar jämfört med tidigare. Samverkan mellan Försvarsmakten och kom- mersiella helikopteroperatörer avseende helikopterverksamhet är dock av fortsatt betydelse mot bakgrund av att Försvarsmakten är den enda aktör som har tillgång till tyngre helikoptrar. Försvars- maktens helikoptrar är, och skall vara, anskaffade och dimensione- rande med utgångspunkt i de krav den militära verksamheten ställer. Försvarsmakten flyger sina helikoptrar enligt det militära regelverket Regler för militär luftfart (RML) medan civila heli- koptrar flygs enligt de civila bestämmelserna Bestämmelser för civil luftfart (BCL) samt JAR-OPS 3. Centrala samhällsverksamheter som och den kommunala räddningstjänsten saknar ofta avtal för helikoptertjänster men använder sig genom samverkan med t.ex. Polisen eller Försvarsmakten av helikoptrar i verksamheten, i regel med stöd av lagen om skydd mot olyckor. Behov av helikopterkapacitet finns också inom en mängd andra områden. Det kan t.ex. röra sig om brottsbekämpning, person- och materieltransporter i vid bemärkelse, exempelvis för ambulansverk- samhet, stöd vid indikering, rekognosering vid väderrelaterade händelser och efter viss anpassning vid reparationer inom eldistri- butionen. Det kan även finnas behov av helikopterresurser i smittskyddssammanhang, i strålskyddssammanhang och vid detek- tering av farliga ämnen. Samordning saknas mellan olika offentliga aktörer för upphandling av helikoptertjänster. För att helikopter- resurserna skall kunna användas på ett optimalt sätt är det viktigt att det finns en bild över tillgängliga resurser. Det är därför angeläget att aktörers behov på den centrala, regionala och lokala nivån av helikopterresurser identifieras för att därefter kunna bedöma vilka samordningsmöjlighet det kan finnas. Det är också av central betydelse att uthålligheten för helikoptertjänster vid snabba, omfattande eller utdragna krisförlopp kan säkerställas. Vidare bör det finnas en acceptabel täckning av helikoptrar över hela landet för att tillgänglighetskraven skall kunna tillgodoses. Det är angeläget att utvecklingen fortsätter med att kommuner i förväg träffar avtal med kommersiella helikopteroperatörer för att säkerställa en beredskap av helikoptrar i samband med kriser. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall varje landsting erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . I det ansvaret ingår att svara för att det inom finns en ändamålsenlig organisation för att till och från sjukhus eller läkare transportera personer vilkas tillstånd kräver att transporten utförs med transportmedel som är särskilt inrättade för ändamålet. Detta innebär att landstingen själva avgör vilka behov de har av sjuk- transporter med helikopter. Mellan landstingen förekommer inte någon nämnvärd samordning vid upphandling av helikopter- tjänster. Sjukvårdens behov av helikoptertjänster och hur dessa kan samordnas med andra sektorers behov är därför angeläget att belysa. Vid omfattande kriser kan det uppstå ett så omfattande behov av helikopterkapacitet att tillräckliga resurser inte finns inom . Det är angeläget att se över vilka helikopterresurser som finns i våra grannländer som kan komma till vår hjälp vid allvarliga händelser och undersöka vilka bilaterala eller multilaterala avtal som finns på området. En central fråga i sammanhanget rör finansieringen av heli- koptertjänsterna. Utgångspunkten i detta sammanhang skall vara att nyttjarna av helikopterresurser medverkar i finansieringen av dessa resurser. En samordning bör därför ske av samhällets totala behov av helikopterkapaciteten. Utredaren skall beakta den fort- satta beredningen av de förslag som lämnats av betänkande "Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft" SOU 2007:10 och vilka konsekvenser dessa kan få för samhällets helikopterresurser. vilka aktörerna på helikopterområdet är , såväl kom- mersiella som offentliga och beställare respektive utförare, vilka krav som huvudmännen ställer på respektive helikopter- organisation t.ex. från patientsäkerhetssynpunkt, omfattningen av de avtal som offentliga aktörer har upprättat när det gäller helikoptertjänster, vilken beredskap och anspänningstid som respektive helikopter- organisation har, statens, kommunernas och landstingens behovsbild, befintliga helikopterresurser i landet och kapaciteten och till- gängligheten hos dessa, vilka typer av helikoptrar och utrustning som behövs samt användningsområde, eventuella brister avseende samhällets behov av helikopter- tjänster, liksom skälet till bristerna, var helikoptrar behövs och i vilka sammanhang, tillgången på ändamålsenliga helikopterflygplatser i landet, vilka helikopterresurser som finns i våra närmaste grannländer och hur tillgången på dessa är reglerade i avtal samt hur några relevanta länder, t.ex. , , och , har organiserat sina helikopterresurser samt om erfarenheter finns att vinna från verksamheten inom ramen för EU:s gemenskapsmekanism. Utredaren skall mot bakgrund av genomförd kartläggning bedöma behovet av en nationell rådgivningsfunktion för heli- koptertjänster vid allvarliga olyckor och krissituationer, identifiera vilka aktörer, såväl kommersiella som offentliga som bör bidra till en finansiering av en nationell rådgivningsfunktion för helikoptrar om utredaren finner att en sådan funktion behövs, föreslå åtgärder för att förbättra samutnyttjande, lokalisering och samverkan mellan de olika helikopterorganisationerna samt redovisa förslag till samfinansiering, se över möjligheten för offentliga aktörer att i ökad utsträck- ning ingå avtal med kommersiella helikopteroperatörer, göra en översyn av upphandlingsförfarandet av helikopter- tjänster och lämna förslag till förbättringar i syfte att effektivi- sera och samordna upphandlingsförfarandet samt göra en översyn av relevanta regelverk på området och föreslå förbättringar för att åstadkomma en effektivare användning av den offentliga sektorns användning av helikoptertjänster. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall i arbetet beakta vad tidigare utredningar har kommit fram till när det gäller den offentliga sektorns användning av helikopterresurser. Utredaren skall vidare samråda med berörda myndigheter och företrädare för näringslivet som berörs av utreda- rens förslag. Svensk konkurrenslagstiftning däribland förordning (1988:764) om statligt stöd till näringslivet och EG-reglering om konkurrens och upphandling skall beaktas i arbetet. Utredaren skall lämna en redovisning av de ekonomiska kon- sekvenserna av förslagen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har haft möten med aktörerna nedan. I vissa fall har haft flera möten med samma aktör. Totalt rör det sig om cirka 150 möten. HKV, Chefen för produktionsledningen, HKV, Flygtaktiska staben, Livregementets husarer, K3, Arkö sjöräddningsskola, Arkösund , T&E MarkSY, , kommun , kommun Frivilliga flygkåren (FFK) i svensk ambulanssjukvård (FLISA) Läkare i luftburen ambulanssjukvård (LLAS) Nätverk för helikopterverksamhet vid sjukhus Sjösportens samarbetsdelegation (SSD) () () Kommuner och Landsting (SKL) Justis- og politidepartementet, , Hovedredningssentralen, CHC Europe, Norsk Helikopter, 134 Luftving, 330 skvadronen, Luftfartstilsynet, Luftambulansetjensten, Lørenskog , Lørenskog for Transport, , Social- och hälsovårdsministeriet, Försvarsmakten, Arméstaben, Bundesamt für Bevölkerungsschutz und Katastrophenhilfe (BBK), Allgemeiner Deutscher Automobil-Club (ADAC), Invigning av ambulanshelikopterbasen 1, Bayerisches Staatsministerium des Innern, Mötesplats Krisberedskap 2007, Prehospitala dagen 2007, , Luftburna SAR-enheter i närområdet har fått hjälp av Luftfartsstyrelsen med att samla in uppgifter om luftburna enheter för flyg- och sjöräddning i närområdet. Uppgifterna är insamlade . Operatör, ledningsfunktion, 287 NM/4 h 1),2) 200 NM/3 h 1)P P På grund av tekniska tillgänglighetsproblem är endast en AW-101 igång (Skrydstrup) och tills vidare håller S-61 Sikorsky (förlängd till 2010) beredskap på dessa ställen. 2)P P Endast aktuell vid vind >20 m/s. Operatör, ledningsfunktion, Bilaga 3 SOU 2008:129 Operatör, ledningsfunktion, Estonian Border Guard, JRCC 2 x L 410 Estonian Border Guard, JRCC Estonian Border Guard, JRCC operativ, finns endast Operatör, ledningsfunktion, Kan ej användas över öppet SOU 2008:129 Bilaga 3 Operatör, ledningsfunktion, Operatör, ledningsfunktion, Bundespolizei, RCC Glücksburg Bundespolizei, RCC Glücksburg Bundespolizei, RCC Glücksburg Bilaga 3 SOU 2008:129 Operatör, ledningsfunktion, 1 h annan tid Används även som ambulans- helikoptrar enligt avtal med Larmas av ARCC . antingen ARCC eller MRCC Operatör, ledningsfunktion, Lithuanian Border Guard, SOU 2008:129 Bilaga 3 Operatör, ledningsfunktion, 5 h 30 min 5 h 30 min 5 h 30 min 5 h 30 min 5 h 30 min 5 h 30 min Operatör, ledningsfunktion, kan användas om tillgänglig, natt ca 1 h natt ca 1 h Övrig tid i luften på 1 , 4 5 helikoptrar i beredskap på 3 x AW 139 8 x EC 135 1 x EC 145 Bilaga 3 SOU 2008:129 Operatör, ledningsfunktion, Leds av Aeronautical Rescue Sub-Centre (ARSC) Operatör, ledningsfunktion, Operatör, ledningsfunktion, 460 nm/3 h 30 min 780 nm/3 h 30 min 330 nm/2 h 45 min 300 nm/3 h Gränsbevakningsväsendet, MRCC/ARCC, kan inte flyga i mörker eller över hav 330 nm/2 h 45 min 300 nm/3 h Gränsbevakningsväsendet, MRCC/ARCC, kan inte flyga i mörker eller över hav Beskrivning av de svenska ambulanshelikoptrarna har cirka 252 000 innevånare fördelade på en yta om . Helikoptrar har använts för ambulansuppdrag i . har upphandlat ambulanshelikopter i egen regi . Helikoptern är en Sikorsky S 76 A som flygs av två piloter. Man kan instrumentflyga, men har inte Night Vision Goggles. Det finns inte någon akutbil. Den medicinska besättningen består av en anestesiläkare och en sjuksköterska med vidareutbildning inom antingen anestesi eller intensivvård. Helikoptern finns baserad hos operatören Norrlandsflyg i . på vardagar finns piloterna på basen medan den medicinska personalen är på sjukhuset. och finns piloter och läkare i beredskap hemma och sköterskan finns oftast i arbete på sjukhuset. Anspänningstiden har varit under kontorstid och och . kommer man att öka antalet besättningar och anspänningstiden blir då dygnet runt. Det ökade antalet besättningar medför en kostnadsökning för om . Med fler besättningar minskar risken för att piloterna får slut på tjänstgöringstimmar. inträffade en skoterolycka i Parkalombolo då en 18-årig kvinna omkom. Vid tillfället fanns det inte någon helikopter att tillgå. När händelsen inträffade var piloternas flygtimmar slut, men enligt operatören rådde det också dåliga väderförhållanden. gjorde en av händelsen till . Helikoptern gjorde 375 uppdrag , varav primäruppdrag och sekundärtransporter. fem åren har det skett en viss minskning av antalet uppdrag. Andelen primärtransporter har ökat. gjordes ett upp- drag in i . Omkring 60 uppdrag kunde inte påbörjas eller fick avbrytas . I huvuddelen av fallen var det vädret som var orsaken. utför vissa fjällräddningsuppdrag på uppdrag av polisen. handlade det om två uppdrag. har haft en avtalsperiod . Man har förlängt avtalet, vilket gör att nästa kontrakt ska börja gälla . I den kommande upphandlingen överväger man en avtalsperiod . Om en civil skulle etableras i har uttryckt visst intresse att använda den för vissa ambulansuppdrag . inträffade ett haveri vid sjön norr om , då ambulanshelikoptern slog i marken i samband med en landning. Enligt orsakades olyckan av att föraren under landning utan tillräckliga markreferenser miss- bedömde flyghöjden och kolliderade med marken. En av passa- gerarna fick en lindrig ryggskada medan de övriga ombord klarade sig utan skador. Bidragande till olyckan var enligt Haverikommis- sionen att flygföretaget inte hade något utvecklat tvåpilotsystem för visuell flygning. i har cirka 257 000 innevånare, fördelade på cirka 55 000 km². I har det funnits ambulanshelikopter . Verksamheten bedrevs från , men flyttade till . Helikoptern har huvudsakligen opererats av privata företag, men 2002 bedrevs verksamheten av Arméflygbataljon med en 412. har Scandinavian MediCopter varit operatör. I den senaste upphandlingen som genomfördes var företaget det enda som lade ett bud. Flera olika helikoptermodeller har använts i verksamheten. Det nuvarande valet av helikopter bygger på att man ska klara av att flyga fram och tillbaka till fjällområdena på en tank, samt att man ska kunna flyga två patienter åt gången. Dessutom ska man kunna använda Night Vision Goggles. Helikoptern är en 365 N2 som flygs av två piloter. Man har möjlighet att instrumentflyga, men gör det bara i nöd- lägen. Night Vision Goggles använder man mer regelbundet. Den medicinska besättningen består av en narkosläkare och en sjuksköterska med vidareutbildning inom anestesi eller intensiv- vård. Helikoptern är baserad vid , där piloterna finns i 15 minuters beredskap dygnet runt. Den medicinska per- sonalen finns på sjukhuset i . Övrig tid finns de i 15 minuters beredskap i hemmet. Vid larm flyger helikoptern och hämtar den medicinska personalen på sjukhuset, som ligger från flygplatsen. Kostnaderna för den medicinska personalen hålls relativt låga eftersom de används i den dagliga verksamheten på sjukhuset. Det finns inte någon akutbil kopplad till ambulanshelikoptern. Man gjorde 501 uppdrag , varav primär- transporter och sekundärtransporter. Helikoptern är utrustad för att kunna flyga intensivvårdspatienter. Många uppdrag handlar om att flyga patienter till i . Ambulansstationerna i har i regel bara en väg- ambulans. Vid längre transporter används ofta helikoptern, så att man ska undvika att tömma ett område på ambulanser. En viss minskning av sekundäruppdragen har skett , sedan skaffat en ambulans med två bårplatser. Antalet primäruppdrag ökar dock. gäller många primärtransporter olyckor med skidor, snowboard och snöskoter. Man flyger 10 15 kuvöstransporter . Vidare gör helikoptern en hel del uppdrag till grannlandstingen. har man börjat flyg mer fre- kvent till i . Det händer att man utför uppdrag i . Helikoptern används för en del räddningsuppdrag, både avseen- de , efterforskning av försvunna per- soner och fjällräddning. har dock inga avtal för detta, vare sig med polisen eller med . Heli- koptern är utrustad med Static , vilket gör att man kan lyfta patienter från svåråtkomliga platser. Eftersom piloterna flyger med Night Vision Goggles kan helikoptern användas för eftersök dygnet runt. Närmaste polishelikoptrar finns i och , vilket gör att ambulanshelikoptern är den närmast tillgängliga resursen för fjällräddningsuppdrag. Dock anser ambulansheli- kopterns personal att polisen allt för sällan larmar resursen. Lands- tinget har fört diskussioner med Luftfartsstyrelsen om att utrusta helikoptern med pejl så att den kan användas för flygräddnings- uppdrag. Nuvarande avtalslängd är 4+2 år, och nästa avtal börjar gälla . Det nya kontraktet har vunnits av Scandinavian Medicopter och löper . I övrigt sker inga större förändringar i verksamheten. har diskuterat att göra en gemensam upphandling tillsammans med , men man valde att genomföra upphandlingen på egen hand. inträffade ett haveri när helikoptern var på väg tillbaka till basen i i dåligt väder. Vid den aktuella tidpunkten var Försvarsmakten operatör av ambulanshelikoptern. Enligt orsakades olyckan av att befälhavaren trots dålig sikt i en snöby och mörker beslöt att på låg höjd fullfölja flygningen direkt mot basen. Under försök att hitta en nödland- ningsplats utefter hamnade helikoptern i medvind, varvid all sikt försvann på grund av framvirvlande snö. Vid försök att ta effekt och stiga slog helikoptern i isen på en frusen älv så hårt att helikoptern fick allvarliga skador. Piloterna och sjukvårds- personalen undkom dock utan allvarligare kroppsskador. Enligt fanns brister vad gäller besättnings- samarbete, instruktioner i drifthandbok, energiupptagningsförmågan i stolar och fastsättning av medicinsk utrustning ombord. har cirka 127 000 innevånare fördelade på cirka 50 000 km², vilket motsvarar av yta. I medeltal har man endast tre innevånare per kvadratkilometer, i vilket kan jämföras med riksgenomsnittet på 20 innevånare per kvadratkilometer. dubbleras nästan befolk- ningen i . Det första ambulansuppdraget med helikopter i genomfördes . har det fun- nits en helikopter med medicinsk bemanning. 2005 hade avtal med polisen, rädd- ningstjänst och . Helikoptern användes då för en stor bredd av uppdrag. I samband med att polishelikoptern i flyttades till 2003 upphörde avtalet. används dock fortfarande i hög utsträckning för fjällräddnings- uppdrag. Enligt statistik från polismyndigheten i gjorde