sou · GVB374 · 2008-01-01 00:00:00 — Genom ett tillägg görs det klart att även studier på annan ort ska anses som ett beaktansvärt skäl. Tillägget innebär inte någon ändring i sak utan motiveras endast av att bestämmelsen ska få ett innehåll som motsvarar vad som är avsett att gälla (se prop. 1997/98:46 s. 57). I andra stycket första punkten har det vidare lagts till att en till- fällig längre utlandsvistelse kan utgöra ett beaktansvärt skäl. För att tillstånd ska ges krävs alltså att det är fråga om en tillfällig vistelse i utlandet. Det är således inte avsett att den hyresgäst som har dubbelt boende eller som annars regelbundet vistas utomlands under viss del av året ska kunna få tillstånd till att hyra ut sin lägenhet i andra hand. Avsikten är i stället att tillstånd ska kunna lämnas då hyres- gästen har för avsikt att tillfälligt vistas utomlands men inte kan åberopa arbete eller studier som skäl för upplåtel- sen. Exempel på sådana situationer kan vara att hyresgästen ska göra en längre semesterresa eller besöka släktingar eller vänner. I regel bör det krävas att utlandsvistelsen kommer att pågå i åtmin- stone för att den ska anses utgöra en sådan längre resa som avses i bestämmelsen. För att tillstånd ska ges i de nu angivna situationerna räcker det inte med att hyresgästen kan åberopa studier på annan ort eller en tillfällig längre utlandsvistelse. Därutöver måste, som , för- hållandena i det enskilda fallet vara sådana att hyresgästen kan anses ha beaktansvärda skäl för att upplåta lägenheten i andra hand. Hyresgästen måste alltså kunna visa att han eller hon har ett behov av att behålla anknytningen till lägenheten. Bestämmelsen i andra stycket andra punkten kvarstår oförändrad. Det innebär att tillstånd till en andrahandsupplåtelse även i fort- sättningen ska förutsätta att hyresvärden inte har befogad anled- ning att vägra samtycke. I övrigt har vissa redaktionella ändringar gjorts i paragrafen. 12 kap. 45 § Bestämmelserna i 46–52 §§ gäller vid upplåtelser av bostadslägen- heter, om inte 1.hyresavtalet avser upplåtelse av en lägenhet i andra hand till annan för självständigt brukande och hyresförhållandet upphör innan det har varat längre än i följd, 2.hyresavtalet i annat fall än som sägs i 1 avser ett möblerat rum eller en lägenhet för fritidsändamål och hyresförhållandet upphör innan det har varat i följd, 3.lägenheten utgör en del av upplåtarens egen bostad, 4.hyresvärden säger upp hyresförhållandet att upphöra på den grunden att hyresrätten är förverkad och annat inte följer av 47 §, eller 5.annat följer av en sådan överenskommelse som avses i 45 a §. Bestämmelsen i första stycket 1 gäller inte om upplåtaren har hyrt lägenheten tillsammans med minst två lägenheter till för att hyra ut dem i andra hand. Förslaget avser första stycket punkten 1. Det har behandlats i av- snitt 3.4.2 och innebär att den som hyr en bostadslägenhet i andra hand och har en självständig rätt att bruka lägenheten inte har rätt till förlängning av hyresavtalet, om hyresförhållandet upphör innan det har varat längre än i följd. Ändringen innebär endast ett förtydligande av vad som redan anses gälla och hänger samman med de föreslagna ändringarna i 39 och 40 §§ hyreslagen. 12 kap. 55 e § Denna paragraf gäller vid upplåtelse av möblerat eller omöblerat rum och vid upplåtelse i andra hand av annan bostadslägenhet. Paragrafen gäller dock inte upplåtelser för fritidsändamål. Om hyresvärden har tagit emot en hyra som inte är skälig enligt 55 § första–tredje styckena och 55 c §, ska hyresnämnden på ansö- kan av hyresgästen besluta att hyresvärden ska betala tillbaka vad han tagit emot utöver skäligt belopp tillsammans med ränta. Räntan beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) då hyresvärden tog emot beloppet till dess att återbetalningsskyldig- heten blivit slutligt bestämd genom beslut som vunnit laga kraft och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. Ett beslut om åter- betalning av hyra får inte avse tillbaka än före dagen för ansökan. I ett ärende om återbetalning enligt andra stycket ska hyres- nämnden, om hyresgästen begär det, också fastställa hyran för den fortsatta uthyrningen från och med dagen för ansökan. Vid denna prövning tillämpas 55 § första–tredje styckena och 55 c §. Beslut om ändring av hyresvillkoren anses som avtal om villkor för fort- satt uthyrning. När det finns skäl till det, får hyresnämnden bestämma att beslutet ska gälla . Om hyran höjs eller sänks retroaktivt tillämpas 55 d § femte–åttonde styckena. För att hyresnämnden ska kunna pröva en ansökan enligt andra stycket ska ansökan ha kommit in till hyresnämnden från det att hyresgästen lämnade lägenheten. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. Ändringen berör endast andra stycket och innebär att ett beslut om återbetalning av hyra aldrig får omfatta än före dagen för ansökningen. Övriga ändringar är endast redaktionella. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om en ansökan om återbetalning av hyra enligt 55 e § som har kommit in till hyresnämnden före ikraftträdandet tilläm- pas 55 e § i sin äldre lydelse. Frågor om ikraftträdande har behandlats i avsnitt 7. Lagändringarna i hyreslagen bör träda i kraft . Ändringarna i 39 och 45 §§ hyreslagen, som innebär att gränsen mellan upplåtelse till inneboende och upplåtelse i andra hand klar- görs, är endast ett förtydligande av vad som redan anses gälla. De nya bestämmelserna i 39 och 45 §§ hyreslagen bör därför tillämpas även på andrahandsupplåtelser som har gjorts före ikraftträdandet. Någon övergångsbestämmelse behövs alltså inte. Detsamma gäller de föreslagna ändringarna i 40 § hyreslagen. En ansökan om tillstånd till andrahandsupplåtelse som görs efter ikraftträdandet bör således prövas enligt paragrafens nya lydelse utan att detta särskilt har angetts. Av punkten 2 framgår att regeln i 55 e § ska tillämpas i sin äldre lydelse vid prövningen av en ansökan om återbetalning av hyra som har gjorts före ikraftträdandet. Det innebär att hyresnämndens beslut i ett sådant fall kan omfatta en period som sträcker sig . 9.2Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 42 kap. 30 § Ersättningar när en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts samt ersättningar när produkter från sådana fastigheter eller bostäder avyttras ska tas upp. Detsamma gäller ersättningar när en bostad som innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsen eller produkterna får inte dras av. I stället ska avdrag göras med för varje privat- bostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet som upplåts och med när produkter från en privatbostadsfastighet eller en privatbostad avyttras. Om ersättningen avser upplåtelse, ska ytterligare avdrag göras hos upplåtaren enligt bestämmelserna i 31 §. Avdraget får inte i något fall vara högre än intäkten. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.4. Ändringen i andra stycket innebär att det krontalsavdrag som upplåtare av privatbostadsfastigheter, privatbostäder eller hyreslägen- heter får göra vid beskattningen av hyresintäkten höjs från till . Den föreslagna höjningen omfattar inte inkomster som har uppkommit vid försäljning av produkter från en privat- bostadsfastighet eller en privatbostad. Det innebär att den som säljer sådana produkter även i fortsättningen kommer att medges ett krontalsavdrag med . Övriga ändringar i paragrafen är endast redaktionella. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Ekonomiska och juridiska förutsättningar för privatpersoners upplåtelse av den egna Beslut vid regeringssammanträde . En utredare skall se över förutsättningarna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Uppdraget omfattar bl.a. upp- låtelse av hyres- och bostadsrättslägenhet i andra hand och till inneboende. Det omfattar också hel eller delvis upplåtelse av en- eller tvåfamiljshus som inte ingår i en affärsmässigt bedriven uthyr- ningsverksamhet. Därutöver skall utredaren överväga om det bör skapas ytterligare ekonomiska incitament för bostadsupplåtelser av de slag som är i fråga. Utredaren skall också överväga om det skatterättsliga scha- blonavdraget vid uthyrning av privatbostadsfastighet bör höjas mot bakgrund av de kostnader som är förenade med uthyrning. Utredaren skall inte lämna några förslag på skatteområdet i övrigt. Syftet med översynen är att förbättra förutsättningarna att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet för boende. I många kommuner är bostadsmarknaden i obalans. Särskilt i stor- stadsregionerna, men också kring universitets- och högskoleorter och andra tillväxtregioner, råder en betydande bostadsbrist. Även om bostadsbyggandet nu ökar tar det tid att bygga ifatt den upp- komna bristen. är många hushåll, inte minst ung- domars, hänvisade till mindre reguljära boendeformer i form av andrahands- eller inneboende. På orter där det råder överskott på bostäder är det däremot förhållandevis lätt att hyra en bostad med Även på sådana orter kan det dock finnas visst behov av mer tillfälliga bostadslösningar än en egen bostad (t.ex. på grund av tidsbegränsade studier eller arbete på annan ort). Olika former av andrahandsboende och inneboende är varken för samhället eller för den enskilde ett långsiktigt hållbart alternativ till egen hyresbostad med förstahandskontrakt, bostadsrätt eller eget småhus med äganderätt. På kort sikt och kan det dock vara ett acceptabelt alternativ för den enskilde. Det har anförts att många hushåll har en "överstandard" i sitt boende i den meningen att man kanske inte behöver hela den yta som finns i bostaden. Att hyra ut sin bostad, helt eller delvis, till någon man inte redan känner är dock förenat med en viss risk. kan det vara så att man upplever de ekonomiska för- delarna med sådan uthyrning som begränsade. I sådana fall avstår kanske hushåll som annars skulle kunna tänka sig att hyra ut åtmin- stone en del av sin bostad. Andra ser i stället en möjlighet att utnyttja situationen på bostadsmarknaden och tar ut hyror som kraftigt överstiger vad som skulle godkännas vid en prövning. Incitamenten för privatpersoner att tillfälligt hyra ut den egna bostaden, helt eller delvis, anses av en del vara begränsade som behovet att åtminstone på kort sikt öka utbudet av bostäder och boendetillfällen är stort på många orter. Om intresset att hyra ut i andra hand eller till inneboende ökar kan detta vara en samhällsekonomiskt effektiv lösning i och med att fler boendetillfällen kan beredas genom att befintliga bostäder utnyttjas bättre. Det krävs således inga realekonomiska resurser för att få fram dessa boenden. Regeringen har i den ungdomspolitiska propositionen, Makt att bestämma - rätt till välfärd (prop. 2004/05:2), uppmärksammat frå- gan och aviserat en översyn av de relevanta regelverken. I finans- planen till budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, s. 38) har regeringen aviserat att den har för avsikt att tillsätta en utredare som skall se över villkoren för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Syftet är att det befintliga bostadsbeståndet skall utnyttjas bättre. Utredaren skall se över regelverken kring privatpersoners uthyr- ning av den egna bostaden. Översynens skall även avse uthyrning av del av bostad, dvs. även till inneboende. Hinder mot sådan uthyrning skall om möjligt undanröjas. Vid översynen skall de övergripande bostadspolitiska målen beaktas, däribland intresset av skäliga hyresvillkor. Syftet med översynen är att det befintliga bostadsbeståndet skall utnyttjas bättre. Enligt hyreslagstiftningen är utgångspunkten att en fastighetsägare har rätt att hyra ut hus eller del av hus. Vidare får en hyresgäst upplåta del av sin lägenhet till en inneboende. Däremot får en hyresgäst inte upplåta sin lägenhet i dess helhet utan hyresvärdens samtycke eller hyresnämndens tillstånd. skall lämna tillstånd till en upplåtelse i andra hand om hyresgästen har beaktansvärda skäl för upplåtelsen och hyresvärden inte har befogad anledning att vägra samtycke. Tillstånd till upplåtelse i andra hand skall begränsas till och kan förenas med villkor. För upplåtelse av bostadsrättslägenhet i andra hand krävs god- kännande av bostadsrättsföreningen eller tillstånd av hyresnämn- den. Det fordras inte något godkännande eller tillstånd för upp- låtelse av del av bostadsrättslägenhet till inneboende. Utredaren skall se över förutsättningarna för upplåtelse av hyres- och bostadsrättslägenheter i andra hand och av del av sådana lägen- heter till inneboende. I uppdraget ingår att undersöka hur reglerna tillämpas och belysa om reglerna kan antas förhindra eller försvåra förutsättningarna att utnyttja lägenheterna på ett effektivt sätt. Utredaren skall även se över de regler som i övrigt gäller för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden, däribland reglerna om uppsägning och återbetalning av hyra. Uppdraget omfattar i denna del såväl upplåtelse i första hand som i andra hand. Det omfattar inte upplåtelse av lägenheter som ingår i en affärsmässigt bedriven uthyrningsverksamhet. Om det finns behov av författningsändringar för att bostads- beståndet skall utnyttjas på ett mer effektivt sätt, skall förslag till sådana lämnas. I uppdraget ingår inte att lämna förslag som innebär att prin- ciperna för bestämning av hyra ändras. En utgångspunkt för överväganden skall vara att hyresgästernas intressen – t.ex. av godtagbara hyresvillkor – inte får åsidosättas. En annan utgångspunkt skall vara att de förslag som lämnas skall vara väl förenliga med de regler som gäller för övriga slag av upplåtelser och inte leda till nackdelar för det övriga hyreshusbeståndet. Ekonomiska incitament för bostadsupplåtelser Ett sätt att öka utbudet av boendetillfällen genom privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är att stärka de ekonomiska inci- tamenten, dvs. göra det ekonomiskt gynnsammare, för den som innehar bostaden att hyra ut. Detta kan ske på olika sätt. Utredaren skall inom ramen för sitt uppdrag kartlägga och analysera de eko- nomiska incitament som finns för bostadsupplåtelser samt överväga om dessa behöver förstärkas. Intäkter från privatbostadsfastighet hänförs vid den löpande beskattningen till inkomstslaget kapital. Med privatbostadsfastig- het avses i huvudsak ett småhus som till övervägande del är avsett att användas av ägaren eller en närstående till honom eller henne för permanent boende eller som fritidsbostad. Som intäkt av privatbostadsfastighet avses t.ex. intäkter från uthyrning. Från de skattepliktiga intäkterna får vissa schabloniserade avdrag göras. Schablonavdrag medges med för varje privatbostads- fastighet. Om intäkter härrör från uthyrning av en privatbostads- fastighet medges ytterligare ett schabloniserat avdrag av hyresintäkten. Det skatterättsliga schablonavdraget vid uthyr- ning av privatbostadsfastighet utgör i sig ett ekonomiskt incita- ment för bostadsupplåtelse. Syftet med schablonavdraget som knutits till hyresintäkten är att detta generellt skall spegla de kost- nader som är förknippade med uthyrning, utan att dessa skall be- höva specificeras och visas i varje enskilt fall. Det kan inte uteslutas att de kostnader som är förenade med bostadsupplåtelser är högre än vad nuvarande schabloner ger uttryck för. I uppdraget ligger därför bl.a. att efter utredning och analys överväga om schablon- avdraget vid uthyrning av privatbostadsfastighet bör höjas. Upp- draget omfattar inte att lämna förslag på skatteområdet i övrigt. Om ett förslag läggs om att schablonavdraget vid uthyrning av privat- bostadsfastighet ska höjas bör även de fördelningspolitiska effekt- erna analyseras. Utredaren skall analysera hur rörligheten på bostadsmarknaden påverkas, såväl kortsiktigt som på , av att privatpersoners uthyrning av den egna permanentbostaden ökar. Erfarenheter i andra länder System med inneboende är inte ovanligt i andra länder. I är det t.ex. så att egnahem ofta byggs förberedda för att en del av bostaden skall hyras ut. Det finns därför anledning att ta del av erfarenheterna i övriga nordiska länder. Även är ett land där erfarenheter inom detta område kan finnas att hämta. och frågan om konkurrensneutralitet Förbättrade villkor för att helt eller delvis hyra ut privatbostäder innebär att konkurrensvillkoren för sådan verksamhet förbättras jämfört med vanlig uthyrning av bostäder. Förmånligare skatte- regler kan under vissa förutsättningar också betraktas som en form av statsstöd. Eventuella förslag skall vara förenliga med EG:s regel- verk för statsstöd och konkurrensneutralitet. Att beakta i övrigt Om förslag lämnas som påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, myndigheter, företag eller enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäkts- minskningar för staten, kommuner, landsting eller myndigheter skall kommittén föreslå en finansiering. Förslagens konsekvenser för konkurrensförhållandena mellan olika typer av fastighetsägare – och särskilt avseende små företag – skall också uppmärksammas. Om förslagen även har betydelse för små företags arbetsförutsättningar eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen, skall detta redovisas. Utredningen skall hålla sig underrättad om det arbete som bedrivs av utredningen om en modernisering av hyreslagen (Dir. 2006:85). Vid fullgörandet av uppdraget skall utredaren dessutom vid behov samråda med den nationella bostadssamordnaren, utredningen om fastighetsmäklarlagen, berörda bransch- och konsumentorganisa- tioner samt för Regelgranskning. Arbetet skall bedrivas skyndsamt och uppdraget redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om privatpersoners upplåtelse av den egna Beslut vid regeringssammanträde . Uppdraget att se över de ekonomiska och juridiska förutsättningar för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden (dir. 2006:94) ändras. Utredningen skall vara oförhindrad att lämna förslag till ekono- miska incitament för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden, oavsett om upplåtelsen omfattar hela bostaden eller endast en del av densamma. Förslagen skall även kunna innefatta förslag till skattelättnader vid sådana upplåtelser. Utredaren skall särskilt överväga om det vid uthyrning av den egna bostaden skall vara möjligt att ta hänsyn till uthyrarens kost- nader när hyrans storlek bestäms, till exempel i de fall uthyraren innehar bostaden med bostadsrätt eller äger den själv (egnahem). Uppdraget skall redovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2006:94) tillkallade chefen för och samhällsbyggnads- departementet en särskild utredare med uppdrag att se över förut- sättningarna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Regeringen har därefter i samband med budgetpropositionen aviserat att utredaren skall få ökade möjligheter att föreslå ekonomiska incitament, bl.a. inom skatteområdet, som kan öka bostadsinnehavares intresse för upplåtelse av den egna bostaden (prop. 2006/07:1, UO 18, s. 21). Beslutet innebär att utredaren får ökade möjligheter att föreslå olika former av ekonomiska incita- ment som kan öka bostadsinnehavares intresse för upplåtelse av den egna bostaden. Utredaren skall överväga om det bör skapas ytterligare ekonomiska incitament för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden, oavsett om upplåtelsen omfattar hela bostaden eller endast en del av densamma. Utredaren skall eftersträva ett förslag som karakteriseras av enkelhet och som därigenom underlättar uthyrning. Enligt de ursprungliga direktiven skall utredaren endast överväga om det skatterättsliga schablonavdraget vid uthyrning av privat- bostadsfastighet bör höjas mot bakgrund av de kostnader som är förenade med uthyrning (se dir. 2006:94). Det är regeringens uppfattning att utredningen bör vara oför- hindrad att lämna förslag till skattelättnader för bostadsupplåtelser av de slag som utredningen avser. Den som hyr ut sin egen bostad omfattas, i likhet med andra hyres- värdar, av bruksvärdessystemet. Bruksvärdessystemet innebär att om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, skall hyran fastställas till skäligt belopp. Hyran är därvid inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövningen skall främst beaktas hyran för lägenheter i hus som ägs och förvaltas av kommunala bostadsföretag (se 12 kap. 55 § jordabalken). Det sagda innebär att det inte skall tas hänsyn till kostnader för lägenheten, t.ex. räntor på lån hänförliga till förvärv av huset eller lägenheten eller avgifter till en bostadsrättsförening när hyrans storlek bestäms. Den som hyr ut sitt hus eller sin bostadsrätts- lägenhet kan därför inte alltid ta ut en hyra som täcker kostnaderna för huset eller lägenheten. Denna ordning kan begränsa privat- personers möjlighet och intresse av att hyra ut den egna bostaden. Utredaren skall därför överväga om det vid uthyrning av den egna bostaden bör vara möjligt att ta hänsyn till uthyrarens kostnader för bostaden när hyrans storlek bestäms. Utredaren skall vid över- vägandena särskilt beakta risken för att en kostnadsbaserad hyres- sättning kan leda till att hus och bostadsrättslägenheter förvärvas i spekulativt syfte samt eventuella olägenheter av att det kan gälla olika hyresnivåer för likvärdiga lägenheter. Om utredaren anser att det när hyrans storlek bestäms skall vara möjligt att ta hänsyn till uthyrarens kostnader, skall utredaren lämna förslag på de författ- ningsändringar som behövs. Förslag får inte lämnas som påverkar hyressättningen vid upp- låtelse av lägenheter som ingår i en affärsmässigt bedriven uthyr- ningsverksamhet. Med hänsyn till det utvidgade uppdraget, förlängs utredningstiden. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om privatpersoners upplåtelse av den egna Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2006:94) tillkallade chefen för och samhällsbyggnads- departementet en särskild utredare med uppdrag att se över förut- sättningarna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Utredningen har antagit namnet Utredningen om privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Genom tilläggsdirektiv utökades utredarens uppdrag som utredningstiden förlängdes till (dir. 2006:141). Den särskilde utredaren har därefter inkommit med begäran om ytterligare förlängning av utredningstiden. Utredaren bör få ytterligare tid att slutföra sitt arbete. Utred- ningstiden förlängs därför. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Upplåtelse av den egna bostaden i vissa andra länder Vid bedömningen av frågan om det finns skäl att ändra de hyres- och skatterättsliga regler som gäller vid upplåtelse av den egna bo- staden är det av intresse att skapa sig en överblick över motsva- rande regler i de andra nordiska länderna. I direktiven har även pekats ut som ett land där erfarenheter kan hämtas. I denna bilaga lämnas en översiktlig redogörelse för de hyres- och skatterättsliga regler som gäller vid upplåtelse av den egna bo- staden i , , och . I kan en bostadslägenhet upplåtas som hyreslägenhet, an- delslägenhet, bostadsrättslägenhet eller aktielägenhet. Enligt upp- gift från det norska Kommunal- och regionaldepartementet kan en aktielägenhet liknas vid en bostadsrättslägenhet. Rätten att upplåta den egna bostaden i andra hand eller till inneboende Hyresgästens möjligheter att upplåta sin hyreslägenhet till annan regleras av lov om husleieavtaler (nr 17, husleieloven). Huvudregeln är att hyresgästen inte har rätt att upplåta den egna bostaden utan hyresvärdens samtycke. Det hindrar dock inte att parterna kan avtala att hyresgästen ska ha rätt att upplåta bostaden till någon annan. I vissa fall har hyresgästen också en villkorlig rätt att upplåta bo- staden. Den hyresgäst som själv bor i sin lägenhet kan upplåta en del av den med hyresvärdens godkännande. En sådan upplåtelse kan göras så länge hyresgästen bor i bostaden.