sou · GWB376 · 2008-07-07 00:00:00 — Information om förvärvsarbete återfinns på de kontrolluppgifter som varje arbetsgivare är skyldig att lämna till för de personer som fått kontant bruttolön eller annan ersättning utbetald . Personer som deklarerar för näringsverksamhet lämnar, som bilaga till deklarationen, s.k. standardiserade räkenskapsutdrag. SCB får tillgång till båda dessa material genom överföring från databas. Uppgifterna från kompletteras med företags- och arbetsställeinformation från SCB:s FDB. 14TP PT SCB Rapport , s. 3 15TP PT SCB Sysselsättningsavgränsningen, Metodöversyn i RAMS 2005, s. 30 Av statistiken framgår att uppgick antalet företagare till 385 810, varav 245 281 var egna företagare och 140 529 var före- tagare i eget aktiebolag. Antalet kvinnor uppgick till 81 405 respek- tive 28 028. 4.3Slutsatser med anledning av statistiken Av utredningens direktiv framgår att syftet med uppdraget är att det ska bli enklare att starta näringsverksamhet och det anges att kritik har riktats mot att F-skattesystemet utgör en försvårande faktor för dem som vill starta företag. Huvudsyftet är således att underlätta tilldelningen av F-skattsedel för att åstadkomma fler företag och företagare. Inledningsvis kan konstateras att varken F-skattsedel eller regi- strering av firma är ett formellt krav för att en enskild närings- idkare ska få bedriva näringsverksamhet i . Av de fysiska personerna som för taxerades i inkomstslaget näringsverksamhet var knappt hälften (47,) registrerade för F-skatt. F-skattsedeln är dock ofta nödvändig för att kunna erhålla uppdrag som innebär att arbete utförs för någon annan. De frågor man kan ställa sig är om fler tilldelade F-skattsedlar leder till fler företag och företagare och hur man i så fall kan mäta detta. statistik visar att fler personer är F-skatte- registrerade . Dessutom är det fler fysiska än juridiska personer. Av de fysiska personerna har såväl F-skatt- sedel som A-skattsedel. nyregistrerades drygt 73 136 F-skattsedlar (F-skatt och FA-skatt) och 381 710 fysiska personer var F-skatteregistrerade. Av den officiella statistiken framgår att det totala antalet registrerade företag i har ökat , men att denna ökning inte har åtföljts av en mot- svarande ökning av antalet företagare. startades 44 386 nya företag medan 62 700 företag nyregistrerades. fanns det 385 810 företagare varav 245 281 var egna företagare och 140 529 var företagare i eget aktiebolag. Det kan således konstateras att betydligt fler F-skattsedlar till- delats än vad som återspeglas i den officiella statistiken av antalet nya företag som startats under . En viktig för- till diskrepansen kan vara att i statistiken för antalet nystartade företag ingår inte ägarbyten, ändringar av juridisk form eller andra ombildningar. I sådana fall torde dock regelmässigt F- Dessa F-skatteregistreringar ingår således inte i statistiken för nystartade företag. Sannolikt leder inte heller alla tilldelade F-skattsedlar till att ett företag faktiskt startas, vilket torde innebära att sådana registreringar inte heller omfattas av stati- stiken. Vidare kan en del av de tilldelade F-skattsedlarna motsvaras av företag inom kategorin nyregistrerade företag i stället för nystartade företag. finns det naturligtvis fysiska personer som inte är F-skatteregistrerade men som ändå har ett företag som syns i statistiken. Därtill kan anmärkas att en fysisk person kan starta mer än ett företag. Självklart leder fler tilldelade F-skattsedlar till att fler företag startas men man kan inte med ledning av detta bedöma i vilken omfattning det leder till fler företag som syns i den officiella statistiken. Som framgått ovan är ett ofta använt mått på företagandets omfattning andelen företagare av de sysselsatta. Av statistik framgår att en förhållandevis stor andel () av de fysiska personerna har såväl F-skattsedel som A-skattsedel. Sanno- likt blir en stor andel av dessa klassade som anställda eftersom denna inkomst nog ofta är högre än inkomsten från näringsverk- samheten. Med andra ord syns många av dem inte som egna före- tagare i den officiella statistiken. Ytterligare en skillnad är att bland dem som är klassificerade som egna företagare ingår även handels- bolagsdelägare. Vid tilldelning av F-skattsedel är det handelsbolaget och inte delägaren som blir F-skatteregistrerad eftersom en fysisk person inte kan bli F-skatteregistrerad endast för inkomster från ett handelsbolag. 5Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande I direktiven anförs att kritik har riktats mot att F-skattesystemet utgör en försvårande faktor för den som vill starta ett företag. Framför allt har det anförts att det krav på flera uppdragsgivare som ofta ställs för att en verksamhet ska bedömas som närings- verksamhet när övriga kriterier för näringsverksamhet inte är till- räckligt starka motverkar möjligheten att starta näringsverksamhet. Det har också framhållits att detta krav framför allt är negativt för vad som anförts vara typiskt sett kvinnors företagande. Någon närmare beskrivning av begreppet kvinnors företagande ges inte i direktiven varför utredningen försökt kartlägga den gruppens kännetecken och utmärkande drag. Det påpekas också i direktiven att samhället har utvecklats och förändrats en hel del ifråga om både företagande och arbetsmarknad i förhållande till när reglerna om F-skatt infördes . Detta har gett utredningen anledning att redogöra, åtminstone i stora drag, för den utveckling som ägt rum inom dessa områden under de senaste 10–15 åren. I denna beskrivning ingår flera olika statistiska uppgifter och utred- ningen vill vad gäller dessa redan inledningsvis hänvisa till avsnitt 4.2 där det framgår närmare hur dessa har beräknats. Beräkningen av antalet företag bygger i huvudsak på antalet registrerade företag vilket innebär att företag som inte behöver registreras inte omfattas. När det gäller beräkningen av andelen företagare så inräknas varken den som driver passiv näringsverksamhet eller den vars inkomst av tjänst överstiger inkomsten av näringsverksamhet. Många av de s.k. kombinatörerna, dvs. de som bedriver närings- Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande SOU 2008:76 verksamhet vid sidan om en anställning finns därför inte med som företagare i det statistiska underlaget. Att företagandet och arbetsmarknaden har genomgått stora för- ändringar under råder det ingen tvekan om. Det talas allmänt om framväxten av ett tjänste-, informations-, kunskaps- och nätverkssamhälle. Bakom denna utveckling ligger många faktorer, bl.a. en ökad globalisering, internationell kon- kurrens och utnyttjande av teknologiska förändringar. Den strukturomvandling och de rationaliseringar som den svenska arbetsmarknaden gått igenom har inneburit en tydlig övergång till kunskapsintensiva verksamheter med en allt påtagligare dominans av tjänstesektorn. En allt vanligare bild av företag är att de består av en kärna av fast heltidsanställda, omgiven av ringar med allt lös- ligare förbindelser av deltidsanställda, inhyrda, tidsbegränsat anställda såsom vikarier, projektanställda och behovsanställda samt egenföretagare som anlitas för specifika uppdrag.TPF1FPT Detta är en utveckling som öppnar nya möjligheter för entreprenörskap och företagsamhet.TPF2FPT Det är dock inte helt säkert att dessa nya former av företagsamhet fullt ut omfattas av näringsverksamhetsbegreppet vilket kan leda till problem vid tilldelningen av F-skattsedel. Det måste dock i detta sammanhang framhållas att innehav av en F-skattsedel inte är ett krav för att verksamheten ska anses utgöra näringsverksamhet utan F-skattsedelns funktion är att reglera vem av uppdragsgivaren eller uppdragstagaren som bär ansvaret för skatteavdraget och inbetalning av socialavgifterna. En tydlig trend har varit att tjänstesektorns betydelse har ökat. finns av alla företag i tjänstesektorn och det är den sektorn som svarar för ca tre fjärde- delar av förädlingsvärdet inom näringslivet.TPF3FPT I industrisektorn återfinns således av alla företagen. Fyra av de fem mest snabbväxande branscherna –2006 återfinns inom tjänstesektorn; andra företagstjänster, kunskapsintensiva företagstjänster, vård och omsorg och utbildning.TPF4FPT Den femte 1TP PT Ds 2003:27 s. 71 som hänvisar till rättsliga observatorium 2001. 2TP PT Ds 2002:56 s. 88. 3TP PT 2008 s. 14 f och Nuteks hemsida Fakta om företagande/Företagande/, uppdelat på bransch. 4TP PT 2008 s. 14 f. SOU 2008:76 Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande branschen är kommunikation. Det finns även ett tydligt samband mellan tillväxt och ökad sysselsättning inom tjänstesektorn. De nämnda branscherna i tjänstesektorn har även haft den starkaste sysselsättningsutvecklingen under samma period.TPF5FPT En sektor som genomgår stora strukturella förändringar är vård och omsorgssektorn. Antalet företag har mångdubblats och närmare två tredjedelar av företagen inom vård och omsorg drivs av kvinnor.TPF6FPT Ofta handlar det om små företag med ett fåtal anställda och den huvudsakliga inriktningen har varit inom den alternativa hälso- och sjukvården. Utvecklingen beror bl.a. på att många kommuner och landsting i ökad omfatt- ning låter delar av vården och omsorgen utföras av privata företag. Trots en kraftfull ökning av antalet företag så är det fortfarande bara en tiondel av produktionen inom sektorn som utförs av pri- vata aktörer.TPF7FPT Antalet nystartade företag ökar vilket framför allt är ett resultat av de små och medelstora företagens framväxt.TPF8FPT Det innebär att den genomsnittliga företagsstorleken har minskat. I siffror uppgår det totala antalet aktiva företag till drygt 918 000, varav drygt en fjärdedel utgörs av aktiebolag.TPF9FPT räknas av företagen som små företag dvs. med 0–9 anställda och av dessa är soloföretag dvs. företag som inte har några anställda.TPF10FPT Den ökade andelen små företag beror delvis på att större företag väljer att lägga ut produktionen utanför företaget och att köpa tjänster i stället för att ha egna anställda. Skälet till det kan bl.a. vara att stora företag kan ha svårt att uppnå samma stordriftsfördelar som förut. Små företag kan bedriva en minst lika lönsam produktion genom att ha nära relationer till sina kunder och genom att samverka med andra företag. Informationstekniken, avregleringar och större efterfrågan på tjänsteproduktion kan också vara faktorer som bidragit till denna utveckling. fanns det ungefär 386 000 företagare, varav antalet kvinnliga företagare uppgick till 109 000 eller cirka 28 pro- cent.TPF11FPT Antalet registrerade företag i har ökat 5TP PT 2008 s. 14. 6TP PT 2008 s. 17. 7TP PT 2008 s. 17. 8TP PT Ds 2003:27 s. 36. 9TP PT SOU 2008:49 s. 39. 10TP PT SCB:s företagsregister/storleksklass efter antal anställda 2006. 11TP PT /Fakta om företagande/Företagande/Basfakta. Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande SOU 2008:76 utan att det till en början åtföljdes av någon motsvarande ökning av antalet företagare.TPF12FPT Det är först som antalet före- tagare börjat öka.TPF13FPT ökade antalet företagare kraftigt till cirka 380 000 men denna ökning berodde dock till största delen på att statistiken började beräknas på ett delvis nytt sätt.TPF14FPT Andelen företagare varierar kraftligt mellan olika branscher. Egenföretagande är vanligast inom agrara näringar där av alla sysselsatta är företagare, följt av byggverksam- het och personliga och kulturella tjänster. Eget företagande är mindre vanligt inom t.ex. utbildning, vård och omsorg samt tillverkning och utvinning.TPF15FPT Vid internationella jämförelser av entreprenörskap hos befolk- ningen är andelen företagare av det totala antalet sysselsatta ett mått som ofta används. var företagarandelen i och låg den på precis vilket innebär att andelen företagare minskat mellan åren 1996– 2006.TPF16FPT Under den senare delen av tidsperioden, 2002–2006, har dock andelen företagare ökat något.TPF17FPT I förhållande till EU-genom- snittet på ligger med sina knappa 10 pro- cent lågt.TPF18FPT Det kan finnas såväl strukturella som kulturella skäl till detta. En anledning kan vara att det normala i har varit att inneha en anställning medan det inte varit lika naturligt att starta företag.TPF19FPT En annan förklaring kan vara tillverkningsindustrins traditionellt stora betydelse för sysselsättningen och att , i jämförelse med många andra länder, fortfarande har en betydligt större offentlig sektor trots att den minskat något.TPF20FPT Inom EU är bara av det totala antalet syssel- satta kvinnor företagare.TPF21FPT Motsvarande andel för män ligger på drygt 18 procent.TPF22FPT I ligger företagarandelen på drygt 5 pro- cent för kvinnor och för män.TPF23FPT I är 12TP PT /Fakta om företagande/Företagande/Antal företagare 1996–2006, uppdelat på kön. 13TP PT /Fakta om företagande/Företagande/Antal företagare 1996–2006, uppdelat på kön. 14TP PT /Fakta om företagande/Företagande/Antal företagare 1996–2006, uppdelat på kön. 15TP PT 2008 s. 47 som hänvisar till SCB (Rams) 2005. 16TP PT 2008 s. 50–51 som hänvisar till , Labour Force Surveys. 17TP PT 2008 s. 50. 18TP PT SOU 2008:49 s. 40. 19TP PT SOU 2008:49 s. 40. 20TP PT 2008 s. 8 och SOU 2008:49 s. 40. 21TP PT 2008 s. 50. 22TP PT 2008 s. 50. 23TP PT 2008 s. 50. SOU 2008:76 Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande således avståndet till EU-genomsnittet större bland kvinnor än bland män. En förklaring kan vara att i är närmare hälften av alla yrkesverksamma kvinnor sysselsatta i den offentliga sek- Parallellt med förändringarna i företagsstrukturen pågår också stora förändringar på arbetsmarknaden. Att samhället blir alltmer tjänsteinriktat innebär att det uppstår behov av och efterfrågan på olika typer av uppdrags- och anställningsrelationer. Detta leder i sin tur till att nya arbeten och arbetssätt ständigt skapas och att andra nästan helt försvinner. Traditionella anställningsavtal som gäller tills vidare kan inte på samma sätt som tidigare fylla arbets- marknadens behov och arbetsgivarnas krav och önskemål. har de tidsbegränsade anställningarna ökat i antal medan de fasta anställningarna minskat kraftigt, vilket framgår av nedan- stående bild.TPF25FPT Källa: SCB, Sysselsättning och arbetslöshet 1976–2004 (). 24TP PT 2008 s. 53. 25TP PT SCB Sysselsättning och arbetslöshet 1976–2004 (källa ). Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande SOU 2008:76 Antalet sysselsatta sjönk rejält mellan 1990–1993 för att sedan ligga på en oförändrad nivå då antalet sysselsatta åter bör- jade öka när konjunkturen svängde.TPF26FPT Enligt Arbetskraftsundersök- ningar () har antalet sysselsatta ökat . Det var främst tidsbegränsat anställda som ökade men visade även fast anställda en uppgång.TPF27FPT Det är betydligt vanligare att kvinnor arbetar i deltidsanställningar respektive tids- begränsade anställningar än män.TPF28FPT Drygt hälften av kvinnorna och drygt en femtedel av männen är anställda i sådana anställningar. Både andelen kvinnor och män i dessa typer av anställningar har ökat något –2006, vilket också framgår av bilden ovan.TPF29FPT Bemanningsbranschens framväxt är också en del av förändring- arna på arbetsmarknaden. Ett företag inom bemanningsbranschen sysslar i första hand med personaluthyrning men kan också åta sig egna entreprenaduppdrag eller vara verksamt inom rekrytering eller jobbförmedling. Antalet anställda i bemanningsbranschen ökade stadigt för att mattas av i samband med nedgången i telekombranschen.TPF30FPT sysselsattes cirka 42 300 personer i denna bransch.TPF31FPT I en rapport från () konstateras att av de personer som är sysselsatta i branschen är kvinnor fort- farande i majoritet även om andelen sjunkit något.TPF32FPT En förklaring till att kvinnor är överrepresenterade i branschen kan enligt rapporten vara att de största tjänsteområdena framför allt syssel- sätter kvinnor, både i bemanningsbranschen och i branschen som helhet. har dock uthyrning till tjänster som mon- törer, lagerarbetare och tekniker/ingenjörer ökat, vilket kan leda till att andelen män i branschen ökar. När det gäller förändringarna på arbetsmarknaden så berörs sektorerna i olika utsträckning. Tjänstesektorns expansion har visserligen medfört färre anställda i storföretag men fortfarande arbetar nära två tredjedelar av de sysselsatta inom industrin i ett storföretag.TPF33FPT 26TP PT Rättsstatistisk 2008 s. 322. 27TP PT Rättsstatistisk 2008 s. 320. 28TP PT Prop. 2007/08:1 s. 21 bilaga 28. 29TP PT Prop. 2007/08:1 s. 22 bilaga 28. 30TP PT Skr. 2005/2006:91 s. 4. 31TP PT Skr. 2005/2006:91 s. 4. 32TP PT IFAU rapport 2004:15 Hur fungerar bemanningsbranschen? 33TP PT 2008 s. 53. SOU 2008:76 Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande Tjänstesektorns expansion har medfört att arbetslivet går mot en allt högre grad av specialisering och utvecklad arbetsfördelning. Detta avspeglas i att arbetstagarna har en allt högre utbildningsnivå och en allt tydligare kompetensprofil. För många arbetstagare finns ett större utrymme för att anpassa arbetsförhållandena till egna önskemål om t.ex. arbetsplatsens geografiska placering eller när arbetet ska utföras. Inte minst den tekniska utvecklingen och den nya informationsteknologin har möjliggjort denna utveckling. Arbeten som tidigare vanligtvis utfördes i anställningsförhållanden utförs i ökande grad genom andra sätt att organisera arbetet. I stället för att anställa kan uppdragsgivaren vända sig till ett bemanningsföretag eller anlita entreprenörer. De statistiska upp- gifterna bekräftar också denna utveckling genom att antalet nystartade företag har ökat markant –2006 och verkar fortsätta att öka ytterligare enligt de preliminära siffrorna . Detta är alltså olika konsekvenser av att arbetsmarknaden förändrats och ställer högre krav på flexibilitet. I jämförelse med industrisamhällets typiska arbetsförhållanden är skillnaderna stora. En annan konsekvens är att behovet av en F-skattsedel ökar när allt fler vill starta företag och att prövningen av om F-skattsedel ska beviljas får en central betydelse för om olika affärsidéer ska kunna omsättas i praktiken. Även här visar de statistiska uppgifterna att ansökningarna om F-skatt stadigt ökar och att aldrig tidi- gare haft så många innehavare av F-skattsedel samt att det framför allt är de fysiska personernas innehav som ökat. Många som startar företag väljer att kombinera företagandet med en anställning. Antalet personer som innehar både en F- och en A-skattsedel uppgick till 281 279 (92 413+188 866) perso- ner vilket utgjorde av det totala antalet F-skatt- sedlar för fysiska personer (se avsnitt 4.1.1). En viss andel av dessa s.k. kombinatörer väljer att övergå till att enbart driva företaget men det stora flertalet fortsätter att driva sitt före- tag i mindre skala vid sidan om en fast anställning.TPF34FPT Skälen därtill kan vara många, t.ex. otillräcklig finansiering, lönsamhet eller efterfrågan.TPF35FPT Det kan också finnas de som inte vill släppa den trygghet och det sociala skyddsnät som följer med en anställning. Kvinnor är kombinatörer i högre utsträckning än män.TPF36FPT 34TP PT Ds 2003:27 s. 9. 35TP PT Ds 2003:27 s. 9. 36TP PT Ds 2003:27 s. 9. Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande SOU 2008:76 En annan aspekt på arbetsmarknadens utveckling är att det finns ett ökande antal arbetstagare som arbetar under förhållanden som liknar eller i vart fall inte skiljer sig nämnvärt från de villkor som gäller för vissa företagare. Utvecklingen har lett till att många arbetstagare har fått en större frihet att bestämma när, var och hur arbetet ska utföras. Å andra sidan är många egna företagare, t.ex. franchisetagare och byggentreprenörer, skyldiga att följa uppdrags- givarens tillsägelser angående hur arbetet ska utföras och även på andra sätt involverade i verksamheten på ett sätt som i många stycken påminner om ett ordinärt anställningsförhållande. Det förekommer också att uppdragsgivaren förser egenföretagaren med viss utrustning och visst material liksom med lokal som är fysiskt integrerad i huvudmannens lokaler. Sådana förändringar innebär att det blivit allt svårare att upprätthålla den traditionella gränsen mellan vem som är arbetstagare och egen företagare. På individnivå kan konsekvenserna av den förändrade arbets- marknaden vara både positiva och negativa. På plussidan finns ökade möjligheter till förändring och rörlighet avseende arbetsupp- gifter, arbetsplatser, arbetskamrater och arbets- respektive upp- dragsgivare vilket ger den enskilde utökade möjligheter att själv kunna forma sitt arbetsliv.TPF37FPT För välutbildade och resursstarka grupper kan detta vara utvecklande, tillfredsställande och stimule- rande och mer eller mindre ingå i karriären. För svaga grupper kan de nya organisations- och arbetsformerna medföra en ökad osäker- het. De nya arbetsformerna kan innebära att det blir svårt att upp- rätthålla den typ av sociala relationer som en fast arbetsplats kan erbjuda. Den ökade stressen kan leda till ökad sjukfrånvaro och arbetsmiljöproblem. Tjänstesektorns dominerande ställning är tydlig även när vi stude- rar nyföretagande. Av de företag som startades åter- fanns fyra av fem i tjänstesektorn. har antalet nystartade företag legat på en stabil nivå men har ökningen varit så pass stor att den kan betecknas som ett trendbrott. etablerades 44 386 nya företag vilket är det högsta antal nystartade företag som noterats sedan mätningarna startades . De preliminära siffrorna på 57 187 nya 37TP PT Ds 2002:56 s. 89. SOU 2008:76 Dagens företagande och arbetsmarknad samt vad som är typiskt för kvinnors företagande företag visar att det rekordet antagligen kommer slås med god marginal.TPF38FPT Den allra starkaste utvecklingen finns i branschen utbildning, hälso- och sjukvård samt andra tjänster.TPF39FPT startades nära 11 000 nya företag inom denna branschgrupp vilket är en ökning jämfört med och en ökning sedan 1996.TPF40FPT De senaste årens ökning av nyföretagandet beror till stor del på att fler kvinnor och personer med utländsk bakgrund startar före- tag och att de i stor utsträckning väljer att göra det inom tjänste- sektorn. En tredjedel av nyföretagarna var kvinnor, var femte hade utländsk bakgrund och knappt var fjärde var eller yngre.TPF41FPT Totalt sett ligger emellertid etableringsgraden för kvinnor lägre än för män. startade kvinnor drygt fem nya företag per tusen kvinnor i befolkningen medan motsvarande siffra bland männen låg på tio nya företag per tusen män i befolkningen.TPF42FPT Av de nya före- tagarna hade för knappt en tredjedel varit anställda inom samma bransch och ungefär samma andel kom från en annan bransch än företagets verksamhetsbransch.TPF43FPT hade varit arbetslösa eller arbetssökande innan de startade företaget.TPF44FPT Fördelat efter kön hade en väsentligt högre andel av männen tidigare branscherfarenhet innan de startade företaget. uppgick denna andel till bland män och till 24 pro- cent bland kvinnor.TPF45FPT När det gäller de nystartade företagens överlevnadsgrad dvs. i vilken grad de nya företagen är verksamma efter start så finns det stora branschvariationer.TPF46FPT De skillnader när det gäller överlevnadsgraden som tidigare kunde ses mellan kvinnor och män samt mellan personer med utländsk härkomst och perso- ner med svensk härkomst, beror i stor utsträckning på bransch.TPF47FPT De branscher där kvinnor i hög utsträckning startar företag känne- tecknas av en överlevnadsgrad strax under genomsnittet medan 38TP PT Pressmeddelande : ingår två nya branscher i nyföretagarstatistiken: jordbruk/skogsbruk/fiske samt fastighetstjänster. Dessa branschgrupper står för närmare 4 000 av de företag som startades . Det här visar den senaste statistiken från ITPS och . 39TP PT 2008 s. 8. 40TP PT 2008 s. 39. 41TP PT 2008 s. 35. 42TP PT 2008 s. 45.