sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — The syllabus established by the for Education in could, in my view, be revised along the same principles as in my proposals for compulsory school syllabi. Pre-school and leisure-time centres The vague management of pre-school and leisure-time cen- tres in Lpo 94 is manifest. Although my terms of reference do not include proposals for changes in the curriculum in terms of con- tents, there is reason to point at the need for special written mate- rial that defines more clearly the role, purpose and contents of pre- school and leisure-time centres. Such a reform can simulta- neously provide better opportunities to evaluate the quality and results of these activities than there are today. An inquiry chair was appointed on 1 February 2007, tasked with presenting proposals for a future structure for programmes at up- per secondary school (ToR 2007:8). The inquiry is to present pro- posals on the programmes and branches that should be offered at upper secondary schools. The remit of the inquiry is considered to be so extensive and so radical that it seems inappropriate on my part to discuss the adjustments to Lpf 94 that may be necessary. With regard to the contents of the curricula concerning norms and values and other goals and guidelines, there are a number of common issues. It should be possible to implement my proposals on principles with regard to Lpo 94 in the upper secondary school curriculum as well. This applies, for example, to general skills goals and the need for a comprehensive curriculum for the compulsory school. The fundamental points of departure for the proposal for a changed structure in compulsory school syllabi could also apply to upper secondary school syllabi. This is a matter, for example, of ensuring that syllabi at upper secondary schools contain a section describing a main subject content. In conclusion, it is considered inappropriate to propose adjustments on a more detailed level with regard to the goal documents of upper secondary school. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) fråga om skollagen (1985:1100) att 2 kap. 2 §, 3 kap. 3 § samt 9 kap. 3 § skall ha följande lydelser. I alla kommuner skall det fin- I alla kommuner skall det fin- antagen skolplan som visar hur antagen skolplan som visar hur skolplanen skall särskilt framgå skolplanen skall särskilt framgå de åtgärder som kommunen av- de åtgärder som kommunen av- ser vidta för att uppnå de natio- ser vidta för att uppnå de natio- nella mål som har satts upp för nella krav som ställs på skolans verksamhet och resultat. Kommunen skall kontinuerligt följa upp samt utvärdera skolplanen. Barn i allmänhet skall tas emot i . Barn som bedöms inte kunna Barn som bedöms inte kunna nå upp till kun- nå upp till kun- skapsmål därför att de är ut- skapskrav därför att de är ut- vecklingsstörda skall tas emot i vecklingsstörda skall tas emot i Barn som inte kan gå i eller särskolan därför att de är döva eller hörselskadade skall tas emot i specialskolan. Ett barn får fullgöra sin skol- plikt i en godkänd fristående skola som motsvarar särskolan endast om styrelsen för särsko- lan i barnets hemkommun har bedömt att barnet inte kan nå upp till kunskaps- mål därför att det är utveck- lingsstört. Ett barn får fullgöra sin skol- plikt i en godkänd fristående skola som motsvarar särskolan endast om styrelsen för särsko- lan i barnets hemkommun har bedömt att barnet inte kan nå upp till kunskaps- krav därför att det är utveck- lingsstört. Förslag till ändring i grundskoleförordning (1994:1194) Härigenom föreskrivs i fråga om grundskoleförordningen (1994:1194) att 1 kap. 2 §, 2 kap. 1 och 6 §§, 5 kap. 4 § och 7 kap. 2–4, 7–13 samt 16 §§ skall ha följande lydelse. I denna förordning avses med I denna förordning avses med - garanterad undervisningstid: - garanterad undervisningstid: den minsta undervisningstid i timmar som eleverna skall er- timmar som eleverna skall er- - skoldagar: de dagar under - skoldagar: de dagar under ett läsår under vilka utbildning ett läsår under vilka utbildning skall äga rum, skall äga rum, - styrelsen: styrelsen för ut- - styrelsen: styrelsen för ut- som planerats av lärare och ele- - de mål som undervisningen skall inriktas mot, och- det huvudsakliga innehåll som skall ingå i undervisningen till slutet av årskurs 6 respektive årskurs 9.47I kursplanen anges- ämnets syfte ver tillsammans och som ele- elever tillsammans och som ele- verna genomför under lärares verna genomför under lärares - ämne: ämne för vilket re- - ämne: ämne för vilket Sta- geringen fastställt en kursplan. tens skolverk meddelat föreskrif- ter om en kursplan, - kunskapskrav: de krav som ställs på elevens kunskaper i en Den som har det ledningsansvar som enligt 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100) vilar på rektorn skall också benämnas rektor. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För gäller en läroplan. övergripande målen och riktlinj- övergripande mål och riktlinjer erna för utbildningen. för utbildningen, dels av kurs- planer för de ämnen som ingår i Läroplanen fastställs av re- riktlinjerna för utbildningen fast- ställs av regeringen. För varje ämne finns en kursplan. - de mål som undervisningen skall sträva mot, och - de mål som eleverna skall ha uppnått efter det femte och det nionde skolåret. Kursplanerna fastställs av re- geringen. - grund för bedömning inne- godtagbara kunskaper i årskurs 6 Mycket väl godkänt i årskurs 9. I kursplanerna för svenska och matematik skall även anges som skall ingå i undervisningen till slutet av årskurs 3 och - kunskapskraven för godtag- bara kunskaper i årskurs 3. föreskrifter om kursplaner. En elev skall ges stödunder- En elev skall ges stödunder- visning, om det kan befaras att visning, om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de eleven inte kommer att uppnå mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det kunskaper i slutet av årskurs 3 nionde skolåret eller om eleven och årskurs 6 och kunskapskra- av andra skäl behöver särskilt ven för betyget Godkänt i årskurs 9 eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. Stödundervisning kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplanen eller som ett komplement till sådan utbildning. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Läraren skall fortlöpande in- formera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens Läraren skall fortlöpande in- formera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens Minst en gång varje Minst en gång varje termin skall läraren, eleven och termin skall läraren, eleven och om hur elevens kunskapsut- om hur elevens kunskapsut- veckling och sociala utveckling bäst kan stödjas (utvecklings- bäst kan stödjas (utvecklings- skall läraren i en framåtsyftande skall läraren i en framåtsyftande skriftligt sammanfatta vilka in- skriftligt sammanfatta vilka in- satser som behövs för att eleven satser som behövs för att eleven skall nå målen och i övrigt ut- skall nå kunskapskraven och i vecklas så långt som möjligt övrigt utvecklas så långt som inom ramen för läroplanen och möjligt inom ramen för läropla- nen och kursplanerna. nen kan även innehålla överens- kommelser mellan lärare, elev bör grunda sig på en utvärdering samtalet bör grunda sig på en av elevens utveckling i relation utvärdering av elevens utveck- till målen i läroplanen och kurs- ling i relation till målen i läro- planen och kursplanerna. På begäran av en elevs vårdnadshavare skall läraren som ett kom- plement till utvecklingssamtalet även lämna annan skriftlig infor- mation om elevens skolgång än som avses i första stycket. Uppgifter i utvecklingsplanen och sådan information som avses i andra stycket får inte ha karaktären av betyg. Utvecklingssamtal skall i vissa fall resultera i ett sådant åtgärds- program som avses i 5 kap. 1 §. Betyg skall sättas i grundsko- lans ämnen. Om undervisningen i samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen (ämnesblock) helt eller i huvud- sak varit ämnesövergripande, får läraren besluta att ett samman- fattande betyg skall sättas för äm- nesblocket. Om frågan om ett Betyg skall sättas i grundsko- lans ämnen. sammanfattande betyg skall sättas är beroende av flera lärares be- dömning och lärarna inte kan enas, skall rektorn besluta i frå- gan. Med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religionskunskap och samhälls- kunskap. Med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi. 1.i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höst- terminen i årskurs 9 i ämnen och ämnesblock som inte har av- slutats, och 2.när ett ämne eller ett ämnes- block har avslutats. När betyg sätts innan ett ämne eller ett ämnesblock har avslutats, skall de kunskaper bedömas som eleven inhämtat i ämnet eller ämnesblocket fram till och med den aktuella termi- nen. Om en elev inte når upp till de mål som lokalt bestämts för ett ämne eller ämnesblock, skall be- tyg inte sättas i ämnet eller äm- nesblocket. 1.i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höst- terminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats, och 2.när ett ämne har avslutats. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, skall de kun- skaper bedömas som eleven in- hämtat i ämnet fram till och med den aktuella terminen. Betygssättningen skall bygga på en bedömning av elevens kunska- per i relation till de kunskaper en elev bör ha uppnått vid be- tygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. När betyg sätts efter det att ett ämne eller ett ämnesblock har avslutats, skall betyget bestäm- När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats, skall bety- get bestämmas på grundval av de mas med hjälp av 1.de mål som eleverna enligt kursplanerna skall ha uppnått i , och 2.de betygskriterier som har fastställts för ämnena och ämnes- blocken. Betyget Godkänd skall mot- svara de mål som eleverna enligt kursplanerna skall ha uppnått i ämnena i slutet av det nionde skolåret. skall fastställa betygskriterier för betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Betygs- kriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanerna som krävs för respektive betyg. Om det finns särskilda skäl får läraren vid betygssättningen bortse från enstaka mål som ele- ven skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret. Med sär- skilda skäl avses funktionshinder eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av till- fällig natur och som utgör ett di- rekt hinder för att eleven skall kunna nå ett visst mål. Om en elev inte når upp till de mål i ett ämne som enligt kurs- planen skall ha uppnåtts i slutet av det nionde skolåret, skall betyg inte sättas i ämnet. Betyg skall inte heller sättas i ett ämnes- block om eleven inte når upp till målen i samtliga ämnen som in- kunskapskrav som har fastställts för ämnet. får meddela föreskrifter om kunskapskraven för betygen Godkänt, Väl god- känt och Mycket väl godkänt. Om en elev inte når kun- skapskraven för betyget Godkänt i ett ämne i slutet av det nionde skolåret, skall betyg inte sättas i ämnet. går i ämnesblocket. I fall som avses i första I fall som avses i första stycket skall ett skriftligt om- stycket skall ett skriftligt om- döme om elevens kunskapsut- döme om elevens kunskapsut- veckling i ämnet eller ämnes- veckling i ämnet ges. dömet kan också framgå de också framgå de stödåtgärder stödåtgärder som har vidtagits. som har vidtagits. Omdömet skall undertecknas av läraren. Ämnesprov i svenska, engelska och matematik skall användas i slutet av årskurs 9 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling och som stöd för betygssättning. Ämnesprov i samma ämnen Ämnesprov i samma ämnen kan användas i slutet av årskurs skall användas i slutet av årskurs 5 för att bedöma elevernas kun- 6 och för svenska och matema- tik även i slutet av årskurs 3 för att bedöma elevernas kunskaps- fastställer ämnesprov och meddelar närmare fö- reskrifter om dem. En elevs betyg skall antecknas En elevs betyg skall antecknas i en betygskatalog. i en betygskatalog. 7 och 9 §§ att inte sätta betyg i 7 och 9 §§ att inte sätta betyg i ett ämne eller ett ämnesblock ett ämne skall också antecknas i skall också antecknas i betygs- ningen skall det framgå om skall det framgå om betyget har betyget har satts innan eller satts innan eller efter det att ett efter det att ett ämne har ämne eller ett ämnesblock har Skriftliga omdömen enligt 9 § skall hållas samlade. vid slutet av varje termin i vid slutet av varje termin i årskurs 8 och vid slutet av årskurs 8 och vid slutet av höstterminen i årskurs 9. minsbetyget skall innehålla det minsbetyget skall innehålla det senast satta betyget i varje ämne. senast satta betyget i varje ämne. Det skall framgå om ämnet eller Det skall framgå om ämnet har ämnesblocket har avslutats. minsbetyg skall inte utfärdas om inte utfärdas om eleven skall få eleven skall få ett slutbetyg en- ett slutbetyg enligt 13 §. ligt 13 §. Rektorn eller den som rektorn bestämmer skall underteckna terminsbetyget. Slutbetyg skall utfärdas när skolplikten upphör. En elev som efter skolpliktens upphörande har slutfört årskurs 9 har rätt att få ett nytt slutbetyg. uppgifter om den högsta årskurs uppgifter om den högsta årskurs eleven genomgått och om ele- eleven genomgått och om elev- vens senaste betyg i ämnen och ens senaste betyg i ämnen. Betyg satta enligt 7 § skall inte 7 § skall inte ingå i slutbetyget. ingå i slutbetyget. Till slutbetyget skall det i före- get skall det i förekommande fall fogas sådana skriftliga om- skriftliga omdömen som avses i dömen som avses i 9 §. Rektorn skall underteckna slutbetyget. Om en elev avgår från en kommuns grundskola utan att slut- betyg utfärdas, skall intyg om avgången utfärdas. Intyget skall innehålla upp- Intyget skall innehålla upp- 1. den årskurs från 2. tiden för avgången, 2. tiden för avgången, 3. de ämnen och ämnesblock i vilka eleven undervisats, 4. i förekommande 4. i förekommande naste betyg i ämnen och ämnes- naste betyg i ämnen, och 5. antal timmar garanterad un- 5. antal timmar garanterad un- dervisning som eleven erbjudits. dervisning som eleven erbjudits. Rektorn eller den som rektorn bestämmer skall underteckna in- Den som vill ha betyg från Den som vill ha betyg från har rätt att gå ige- har rätt att gå ige- eller ett eller flera ämnen eller eller ett eller flera ämnen som ämnesblock som ingår i utbild- ingår i utbildningen. Detta gäller även den även den som har fått som har fått betyg i av- betyg i avslutat ämne eller slut- slutat ämne eller slutbetyg från Bestämmelserna i 5, 6, 8 och 11 §§ skall tillämpas i fråga om prövningen. Betyg över prövningen skall utfärdas av rektorn eller den som rektorn bestämmer. Den som redan har slutbetyg Den som redan har slutbetyg prövning i ett eller flera ämnen prövning i ett eller flera ämnen eller ämnesblock rätt att få ett rätt att få ett nytt slutbetyg. Rektorn utfärdar det nya slut- det nya slutbetyget. Om prövningen avser hela utbildningen för den som inte redan har slutbetyg från , skall rektorn utfärda slutbetyg. Utredningens uppdrag och arbete Jag har sett mitt uppdrag som bestående av tre delar: att visa på orsaker till att målsystemet inte genomförts (hur det blev och varför det blev som det blev), att ge förslag till ett tydligare målsystem (hur det bör vara) samt att föreslå förändringar i uppföljningssystemet (hur man skall få veta hur det blir). Möten med många människor För att kunna belysa problemen med dagens målsystem har jag tagit del av utredningsbetänkanden, propositioner, skrivelser, ut- skottsbetänkanden och ett stort antal rapporter o.d. från Skol- verket. Dokumentmängden har varit mycket stor, men jag har trots det ofta saknat väsentlig information om grunderna för olika be- slut, t.ex. när det gäller kommentarmaterial, sambandet mellan kursplaner och läroplaner eller om implementeringsinsatser. För att fylla denna lucka har jag genomfört en mängd intervjuer av perso- ner som på olika sätt deltagit i arbetet med läroplaner, kursplaner och uppföljningssystem. Dessa förtecknas i bilaga 2. Bristen på dokumentation som förklarar utvecklingen under främst har medfört att det inledande avsnittet är relativt omfattande. Min ambition är att sammanställningen inte bara be- svarar frågeställningen om varför det blev som det blev, utan också ger en beskrivning av vad som faktiskt skedde (och inte skedde). Den bild jag fått av orsakerna till att målsystemet inte genom- förts i delas i stort sett av samtliga personer jag mött, vilket gett mig en stabil grund för mina förslag till hur målsystemet bör förändras. Flertalet förslag till förändringar faller därmed näs- tan ut som en naturlig följd för att åtgärda det som inte fungerar . Detsamma gäller mina förslag till ett stärkt uppföljnings- system, där jag anser att den enskilt största insatsen för en förbätt- rad uppföljning är att målsystemet förtydligas. Utredningens uppdrag och arbete Skolbesöken viktiga för mina förslag Det stod tidigt klart att det i dokument och rapporter förekommer flera uttalanden om hur lärare uppfattar målsystemet och hur man arbetar med att tillämpa måldokumenten, men det har varit svårt att få fram underlagen för dessa uttalanden. Jag beslutade därför att besöka ett antal skolor för att genom intervjuer av verksamma lärare få en egen bild av hur kursplanerna möter lärarna och hur de planerar och genomför sin undervisning, kunskapsbedömer elever etc. besökte jag tiotalet skolor (se bilaga 2) och mötte totalt ett hundratal engagerade lärare som öppenhjärtigt och mycket tydligt beskrivit de tillkortakommanden och styrkor de upplever med dagens måldokument. Den information lärarna läm- nat och mina erfarenheter från skolbesöken i övrigt har varit ett av de viktigaste underlagen för mina förslag till ett ändrat målsystem. Förslag har behandlats i expertgruppen Arbetet har huvudsakligen bestått i att utifrån befintliga underlag ta fram promemorior som behandlats i den expertgrupp som genom regeringens beslut knutits till utredningen, med representanter från såväl statliga skolmyndigheter, departement, forskarvärlden och skoladministration. Protokoll från expertgruppsmötena har löpande publicerats på utredningens hemsida wwwU .sou.gov.se/grundskolemal,U tillsammans med annan information om utredningens arbete. Betänkandet utgör resultatet av denna process. Några av de promemorior vars resultat samman- fattas i betänkandet publiceras även i sin helhet som bilagor till be- tänkandet. Exempel på tillämpning av mina förslag i kursplaner Enligt direktiven skall jag genom exempel visa hur förslagen till ett ändrat målsystem kan tillämpas i ett urval ämnen. Denna uppgift har tolkats strikt så att det endast är frågan om att visa hur mina förslag kan illustreras i kursplanerna i bild, historia och matematik. Det är inte några färdiga förslag till kursplaner i dessa ämnen, en arbetsuppgift som kräver ett noggrant och omfattande kursplane- arbete med en bred förankring och som inte ryms inom mitt upp- drag. måste innehållet i exemplen hålla sådan kvalitet att Utredningens uppdrag och arbete det dels är tydligt hur förslagen och bedömningar förändrat skriv- ningarna jämfört med , dels måste det som anges uppfattas som rimligt av lärare och ämnessakkunniga. Min bestämda uppfattning är att verksamma lärare tillsammans med forskare måste ingå i det kursplanearbete som ut- för. I arbetet med att ta fram exemplen har jag därför inbjudit lärare jag träffat under skolbesöken att tillsammans med forskare och ämnesföreträdare som rekommenderat lämna syn- punkter under processens gång. Detta samarbete har varit mycket viktigt som kontroll av att mina strukturella förslag kan omsättas i ett kommande kursplanearbete. Av bilaga 2 framgår vilka som del- tagit i detta arbete. 1Orsaker att målsystemet ej genomförts Att införa ett nytt styrsystem i en organisation kan ofta innebära problem. För det första måste de som arbetar i det befintliga sy- stemet känna behov av och vilja ha en förändring eller så måste man övertygas om att goda skäl talar för det nya systemet. Den föränd- ring som presenteras bör därmed som idé vara önskad eller accep- terad. För att modellen skall kunna förstås krävs att den som princip och idé är konsistent och robust i sin uppbyggnad. Det nya syste- met måste också kunna omformas till verktyg som mottagarna känner igen och kan ta till sig. Detta gäller lärare och skolledare på samma sätt som för andra professioner. Det är därför nödvändigt att det nya målsystemet för skolan som infördes i början av 1990- talet och de verktyg – främst läroplanen och kursplanerna – som används för att konkretisera systemet tillsammans utgör en funge- rande helhet. För att underlätta för lärarna att förstå, ta till sig och tillämpa sy- stemet i sin vardag och utveckla sin undervisning måste staten ta fram nödvändiga underlag, t.ex. kommentarmaterial och informa- tionsmaterial, utöver styrdokumenten. Vidare krävs det breda marknadsföringsåtgärder för att göra produkten bekant bland de mer än 100 000 lärarna och skolledarna i . Om ett genomförande misslyckas kan det sannolikt förklaras av brister i ett eller flera steg i genomförandet av reformen. När detta är sagt måste det framhållas att förändringar tar tid, särskilt i en så omfat- tande och så decentraliserad verksamhet som den svenska skolan. Frågan är om det över huvud taget var möjligt att läroplans- reformen skulle kunna fungera fullt ut från början – eller ens . Orsakerna till svårigheterna med att införa och genomföra det nya målsystemet för , med det ovan nämnda som bak- grund, bedöms finnas inom följande fem områden: Orsaker att målsystemet ej genomförts Systemets grundläggande principer och idéer Läroplanens och kursplanernas konstruktion och innehåll Statens insatser för att implementera systemet Statens uppföljning av mål och resultat Professionens, främst lärarnas, förutsättningar. Dessa frågor återkommer i den fortsatta redovisningen av orsaker till svårigheterna att införa och genomföra det nya målsystemet. I bilaga 3 ges en bakgrund till dagens mål- och resultatstyrning av skolan och vilka tankar som legat bakom de beslut som fattats. 1.1Målsystemets grundläggande principer och idéer Med målsystemets grundläggande principer avses främst den för- ändrade ansvarsfördelningen på skolans område mellan stat och kommun och hur staten genom nya läroplaner m.m. genomförde styrsystemet. Måltyperna mål att sträva mot och mål att uppnå, som finns i både läroplanen och kursplanerna men också betygs- systemet med betygskriterier, är delar i styrsystemet för skolan. I det tidigare systemet med mål- och regelstyrning förutsattes att målen nåddes genom att skolorna skulle arbeta på föreskrivet sätt och med de metoder som staten angav. Ett resursfördelnings- system med öronmärkta bidrag skulle ge de resurser som staten bedömde nödvändiga för att målen skulle uppnås. Staten styrde således skolan med mål, regler och resurser. I propositionen Skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4) behandlades principer för ansvarsfördelningen och styrningen av skolan. Styrningen skulle präglas av ett ökat lokalt ansvar för verk- samheten, en utveckling från regelstyrning mot mål- och resultat- styrning med färre regler och tydligare mål samt en mer medveten utvärdering. Huvudmannen skulle enligt propositionen inte ingripa i metodiska eller pedagogiska frågor av professionell karaktär men skulle noga följa och låta utvärdera verksamhetens resultat. Orsaker att målsystemet ej genomförts att kontrollera resultaten för att bedöma om målen uppnåtts skulle huvudmannen sedan vidta åtgärder för att förändra verksamheten och nå en bättre måluppfyllelse. Styrkedjan skulle alltså vila på två ben; styrning med mål och kontroll av resultat. (dir. Ju 1985:02, bet. SOU 1990:44) visade, enligt en skrift från SkolverketTPF1FPT, att det medborgerliga inflytandet var särskilt litet inom skolans område. Genom att de- centralisera och införa ökad insyn och inflytande i verksamheten skulle skolan bättre kunna anpassas till lokala förhållanden.