sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — Utredaren skall utvärdera den nuvarande folkrörelsepolitikens genomförande och resultat i relation till målet för den generella folkrörelsepolitiken och de bakomliggande syftena med inrättandet av detta politikområde. I denna uppgift ingår att bl.a. utvärdera valet av insatser – såsom Folkrörelseforum, de olika statliga utred- ningar som tillsatts, liksom olika uppdrag som lämnats till universi- tet, högskolor och myndigheter – inom den generella folkrörelse- politiken. Analysen skall visa i vilken utsträckning motsvarande insatser också genomförs inom de sektorsorienterade politik- områdena. Det gäller exempelvis sådana organisationer som bedriver hälsofrämjande verksamhet men som inte självklart hör hemma i den sociala sektorn eller i någon annan sektor. Utredaren skall även utvärdera den statliga folkrörelsepolitikens nuvarande uppdelning i en sektorsorienterad del och en sektors- övergripande del samt samordningen mellan dessa delar. Utredaren skall i detta sammanhang beakta den målkonflikt som kan uppstå i skärningspunkten mellan den sektorsövergripande folkrörelsepoli- tiken och den sektorsorienterade folkrörelsepolitiken. Med utgångspunkt i denna utvärdering, resultat från andra pågå- ende studier inom området samt sådana generella omvärldsför- ändringar som påverkar folkrörelsernas och det övriga förenings- livets förutsättningar och villkor, skall utredaren lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. Utredaren skall särskilt beakta de förändringar som pågår när det gäller kvinnors och mäns engagemang och sätt att organisera sig samt vad som främjar respektive försvårar deras organisering. Av redovisade överväganden skall det framgå att aspekter avseende jämställdheten och möjligheterna att nå de integra- tionspolitiska målen har beaktats. Barn och ungdomars ideella engagemang i såväl egna som genera- tionsövergripande organisationer är en förutsättning för att det ideella engagemanget skall kunna spela en viktig roll i samhällsut- vecklingen också fortsättningsvis. Utredaren skall därför beakta faktorer som främjar respektive försvårar unga kvinnors och unga mäns organisering i både egna och generationsövergripande former. Förslagen bör så långt möjligt omhänderta även sådana frågor som rör olika typer av föreningar som inte med självklarhet kan sägas tillhöra en viss sektor. I uppdraget ingår också att bedöma det nuvarande målet för den sektorsövergripande folk- rörelsepolitiken när det gäller ändamålsenlighet och vid behov överväga och föreslå nya mål. I detta ingår att identifiera målgrupp eller målgrupper för politikområdet. Bidrag och annan finansiering För folkrörelserna och det övriga föreningslivet är bidrag och annan finansiering av grundläggande betydelse för deras villkor och förutsättningar. Som tidigare nämnts gav regeringen i uppdrag att kartlägga föreningsbidrag och undersöka om det finns något behov av gemensamma bidragsprinciper för den statliga bidragsgivningen. Uppdraget är redovisat i rapporten till ideella organisationer (2004:17) . Med utgångspunkt i Statskontorets redovisning skall utredaren överväga om det finns behov av gemensamma principer för den statliga bidragsgivningen till folkrörelserna och det övriga föreningslivet, t.ex. om bidrag skall ges, vilken bidragsform som bör användas och vilka villkor som skall knytas till bidraget. Dessutom skall utredaren beakta Statskontorets övriga förslag och rekommendationer och föreslå lämpliga åtgärder på området. Särskilt bör behovet av generella principer för att effektivisera uppföljningen och utvärderingen av bidragsgivningen beaktas. Folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet finansieras även genom dels direkt stöd i form av t.ex. avtals- ersättningar, gåvor, insamlingar och lotterier, dels indirekt stöd i form av t.ex. stöd till allmänna samlingslokaler. Utredaren skall undersöka hur staten skulle kunna underlätta för folkrörelserna och det övriga föreningslivet att finansiera sin verksamhet på andra sätt än via bidrag. Uppdraget omfattar dock inte skattefrågor. Som underlag för sina överväganden skall utredaren bl.a. använda de synpunkter som framkommit vid det seminarium som genom- fördes inom ramen för Folkrörelseforum (Ju2004/8254/D). Kontinuerlig och utvecklad kunskapsbildning Den statistik som finns om folkrörelserna och det övriga föreningslivet består till viss del av statistik inhämtad av , universitet och vissa organisationer. Det finns emel- lertid ett behov av en mer samlad och kontinuerlig statistik. Utredaren skall därför lämna förslag om hur statistikförsörjningen kan stärkas och utvecklas när det gäller folkrörelserna och det övriga föreningslivet i syfte att säkerställa en mer kontinuerlig sådan kunskap. I detta sammanhang skall behovet av könsuppdelad statistik beaktas. Även forskning på området är viktigt för kunskapsinhämt- ningen. har på uppdrag av regeringen kartlagt den svenska forskningen om folkrörelser. Kartläggningen är redovisad i rapporten om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser (2003/15). har valt att avgränsa uppdraget till grundforskning inom humaniora och samhällsveten- skap och redogör i sin rapport för forskningens inriktning, finansi- ering, organisering och huvudmannaskap samt lämnar förslag till forskningsområden som kan främjas. Utredaren skall undersöka och lämna förslag om hur forsk- ningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan utvecklas med beaktande av också områdets egna forskningsin- satser. Ett underlag för utredarens överväganden skall vara Veten- skapsrådets rapport. Utredaren skall vid genomförandet av uppdraget samråda med företrädare för organisationen och Landsting och föreningslivet samt med , Statistiska central- byrån, och andra berörda myndigheter. Utreda- ren skall även vid behov samråda med företrädare från andra sekto- rer, såsom företrädare för näringslivet. Utredningen bör bedriva ett utåtriktat arbete som syftar till att fånga upp för politiken relevanta intressenters åsikter om folkrörelse- politiken och . Utredaren skall arbeta med minst en referensgrupp med företrädare från föreningslivet. Utredaren skall beakta innehållet i redovisningen av uppdraget om nya sociala rörelser, uppdraget om frivilligt socialt arbete i och utanför föreningslivet och kartläggningen av ideella föreningars rättsliga villkor. Utredaren skall även beakta arbete (Fi 2003:02, dir. 2004:93) och arbete (Fi 2004:12, dir. 2004:92), liksom andra för uppdraget relevanta pågående studier och utredningar. Vid överväganden om den framtida folkrörelsepolitiken kan ut- vecklingen i och erfarenheter från andra länder ge intressanta jäm- förelser och idéer. I sammanhanget bör utredaren uppmärksamma att har understrukit folkrörelsernas roll i politiken för den globala utvecklingen (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:122). Svenska folkrörelsers erfarenhetsutbyte med ett urval av andra länder inklusive utvecklingsländer bör därför belysas. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som kan följa av uppdraget. Utredaren skall redovisa vilka konsekvenser som lämnade förslag skulle få för kvinnors och mäns förutsättningar att bilda och delta i föreningar och folkrörelser utifrån ett jämställdhetsperspektiv respektive integrationspolitiskt perspektiv. Utredaren bör även bedöma hur förslagen påverkar villkoren för att etablera och bedriva näringsverksamhet dels inom ramen för en ekonomisk förening, dels i annan företagsform. När förslag lämnas skall utredaren ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommittéförordningen (1998:1474) om kostnadsberäkningar och andra konsekvensberäkningar. Utredaren skall även analysera förslagens eventuella konsekvenser för näringslivet. Lägger utreda- ren förslag som innebär en kostnadsökning för staten och kom- munsektorn, skall kommittén även föreslå en finansiering. Utredaren skall redovisa uppdraget . (Ju 2005:12) Beslut vid regeringssammanträde . Den särskilda utredaren som har i uppdrag att utreda den nuvarande statliga folkrörelsepolitiken och åtgärder rörande bidragsgivning till föreningslivet skall också utreda effekterna av villkorade statsbidrag inom folkrörelsepolitiken och undersöka om det är möjligt att öka andelen villkorslösa statsbidrag, minska antalet villkor för statsbidragen eller revidera de villkor som ställs. Uppdraget skall redovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:117) tillkallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att utreda den nuvarande statliga folkrörelsepolitiken och lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. I utredarens uppdrag ingår att föreslå åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folk- rörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet. Utredaren skall överväga om det finns behov av gemensamma principer för den statliga bidragsgivningen till folkrörelserna och det övriga föreningslivet, t.ex. om bidrag skall ges, vilken bidragsform som bör användas och vilka villkor som skall knytas till bidraget. Utredaren skall även lämna förslag om hur statistikförsörjningen inom området kan stärkas och utvecklas samt föreslå hur forsk- ningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan utvecklas. Utredaren skall genomgående beakta aspekter som kan ha betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt direkti- ven skall uppdraget vara slutfört . I den statliga bidragsgivningen till folkrörelserna och det övriga föreningslivet ställs olika typer av villkor. Omfattningen av villkoren varierar mellan de olika bidragen men vanligt förekom- mande är villkor om visst medlemsantal, geografisk spridning, verksamhet av riksintresse, demokratisk uppbyggnad och verksam- het som inte strider mot demokratins idéer. Utöver dessa vanligt förekommande villkor uppställs ofta specifika villkor i de författ- ningar som styr bidragen och i regleringsbrev eller andra regerings- beslut i de fall författning saknas. Behovet av ett tilläggsuppdrag Folkrörelsepolitiken innefattar generella frågor kring bidrag till folkrörelser och föreningar. Grundläggande värden för folkrörelse- politiken är föreningarnas självständighet och oberoende, såväl gentemot den offentliga sektorn som gentemot det privata näringslivet. är det viktigt att säkerställa att skattemedel används på ett ändamålsenligt sätt. En viktig uppgift inom denna del av folkrörelsepolitiken är att finna vägar för att kunna kombi- nera statens behov av kontroll med föreningarnas behov av integ- ritet och självständighet. Att staten i bidragsgivningen till folk- rörelser och föreningsliv uppställer alltför omfattande villkor eller vissa typer av villkor kan leda till en statlig styrning av det civila samhällets idéer och verksamhet. Om så blir fallet riskerar detta att hota folkrörelsernas och det övriga föreningslivets oberoende gentemot det allmänna och den fria roll i samhällslivet som dessa organisationer skall ha och som utgör en förutsättning för demo- kratins funktionssätt. Det är enligt regeringens mening av stor vikt att försöka säkerställa att statliga bidrag inte otillbörligen påverkar självständigheten och oberoendet för folkrörelserna och det övriga föreningslivet. Det är viktigt att staten kan följa upp och utvärdera bidragsgivningen och kontrollera att statliga medel endast går till organisationer som i sin verksamhet respekterar grundläggande demokratiska värden och de mänskliga rättig- heterna. Utredaren skall i tillägg till sitt ursprungliga uppdrag även under- söka vilka typer av villkor som ställs och analysera vilka effekter dessa villkor får för såväl föreningslivet som samhället i övrigt. Analysen skall särskilt beakta villkorens eventuella effekter för organisationernas självständighet och oberoende. Mot bakgrund av analysen skall utredaren undersöka om det är möjligt att öka andelen villkorslösa statsbidrag, minska antalet villkor för stats- bidragen eller revidera de villkor som ställs för att bl.a. finna en bättre avvägning mellan statens behov av kontroll och förening- arnas behov av integritet och självständighet. I detta ingår att bedöma vilka konsekvenser dessa åtgärder kan få samt att föreslå hur statens behov av kontroll skall tillgodoses. För genomförandet av uppdraget gäller vad som följer av de ursprungliga kommitté- direktiven. Uppdraget skall redovisas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) Förekomst av strukturella villkor i bidragsförordningar 1 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret Stödja frivillig försvarsverksamhet vilket avser verksamhet försvarsupplysning samt rekrytering och utbildning av frivilliga för uppgifter inom totalförsvaret. Beslutande myndighet: Statsbidragen till frivilliga försvarsorganisationer regleras i förordningen 1994:524. Myndigheter med uppgifter inom totalförsvaret ska efter hörande av berörda organisationer ange målen för utbildning av frivilliga och vilken utbildning som bör genomföras. Dessa myndigheter är Krisbered- skapsmyndigheten (KBM) och Försvarsmakten (FM). De ska fördela och betala ut organisationsstöd till frivilliga för- svarsorganisationer. var organisationsbidragen till frivilliga försvarsorganisationer . Försvarsmakten (FM) ansvarade för . () för . Bidraget ges för ledning och administration, för- svarsupplysning, rekrytering, funktionärsutbildning för den egna organisationen samt ungdomsverksamhet. uppgick uppdragsersättningarna till frivilliga försvarsorganisationer till . Större delen av ersätt- ningarna avsåg utbildningsuppdrag, men särskilda medel sätts också av till stödjande verksamhet i , Ryss- land och . Bidragsformer: Stödet till frivilliga försvarsorganisationer består av orga- nisationsbidrag, ungdomsbidrag och verksamhetsbidrag. Organisationsbidraget och ungdomsbidraget har en fast del och en rörlig del grundad på antalet medlem- mar/antalet ungdomsdagar. Organisationsbidraget är främst till för att hålla ett kansli och övrig administration. Verksamhetsbidraget beräknas utifrån fyra faktorer: grundförmåga som baseras på antalet utbildade anpassningsförmåga som baseras på antalet instruktörer insatsförmåga som baseras på antalet avtal/överens- kommelser bidrag till Folkförsvarets förankring som baseras på mått på möten och andra folkförankringsbefrämjande aktiviteter. Bidragsvillkor: I en bilaga till förordningen redovisas vilka de frivilliga för- svarsorganisationerna är utifrån följande kriterier: verksamheten ska tydligt främja försvaret och be- dömas vara angelägen och betydelsefull utifrån total- försvarets fyra huvudmål, verksamheten ska möjliggöra rekrytering och utbild- ning av frivilliga för behov inom totalförsvaret, verksamheten ska vara rikstäckande, verksamheten ska vara medlemsstyrd med demo- kratiskt vald ledning grundad på stadgar, verksamheten ska vara ideell och det ska förekomma regelbundna medlemsaktiviteter. Återrapportering: De beslutande myndigheterna meddelar föreskrifter om redovisning av utbetalda belopp. Myndigheterna ska enligt regleringsbreven återrapportera organisationernas verk- samhet. På ställs återrapporteringskrav avseende organisationernas medlemsantal, ålders- och kompetens- struktur och en bedömning av vilka effekter verksamheten har fått för det militära försvaret. ska ges tillfälle granska hur beloppen använts. 2 Stöd till kvinnors organisering Syfte: Syftet med bidraget är att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar. Bidraget ska även främja kvin- nors deltagande i den demokratiska processen och i sam- hället samt stimulera möjligheterna för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav. Statsbidraget för kvinnors organisering regleras i för- ordning (2005:1089). Statsbidraget fördelas av Delega- tionen för fördelning av statsbidrag för kvinnors organi- sering och jämställdhetsprojekt. kommer delegationen att fördela ungefär 13 miljoner i organisations- och etableringsbidrag och i verksamhetsbidrag. Bidragsformer: Bidraget för kvinnors organisering får lämnas som organi- sationsbidrag, etableringsbidrag och verksamhetsbidrag. För att kunna få organisationsbidrag fordras att verk- samheten har bedrivits i under före ansökan om bidrag. Etableringsbidrag får lämnas under högst . Verksamhetsbidrag får lämnas för ett visst ändamål som har ett riksintresse eller till internationellt utbyte mellan kvinnor. Med ett riksintresse avses att kvinno- organisationen bedriver en verksamhet som är av all- mänt intresse för hela samhället och inte endast lokalt. Bidrag får inte lämnas till kvinnoorganisationer som tillhör politiska partier. Bidragsvillkor: Behöriga att söka är kvinnoorganisationer som arbetar för att stärka kvinnors ställning i sam- hället, har en demokratisk uppbyggnad bedriver en verksamhet som inte strider mot demokratins idéer, har en riksomfattande organisation med ordinarie verk- samhet i minst fem län eller har ett riksintresse, och har bedrivit verksamhet i under före ansökan om bidrag. Återrapportering: En förening eller stiftelse som har tagit emot bidrag är skyl- dig att lämna delegationen en ekonomisk redovisning av de utbetalda medlen och en redovisning av vad medlen har använts till. Redovisningen ska lämnas på en särskild blankett. Delegationen ska lämna en samlad ekono- misk redovisning regeringen. Redovisningen ska även inne- hålla en sammanfattande redogörelse för vad bidragen har använts till. Delegationen ska även lämna en bedömning av statsbidragets effekter i förhållande till syftena med bidraget. Stöd till organisationer som främjar integration Syftet med bidraget är att underlätta och stödja verksam- het som främjar integration. Beslutande myndighet: fördelade fram medel enligt förordningen (2000:216) Därefter fördelas bidraget av . mottog 58 invandrarorgani- sationer på riksnivå i statsbidrag. Enligt överenskommelse med beviljas dessutom Samarbetsorganet för etniska organisationer i , SIOS, bidrag med . Bidragsformer: Statsbidraget kan ges i form av organisations- och verk- samhetsbidrag samt som etableringsstöd och som projektbidrag. Organisationsbidrag får lämnas för att täcka kostnad- erna för central administration och inte för att finansiera verksamhet vid eventuella lokalkontor. Enligt reglerings- brevet skulle högst fördelas som organisa- tionsbidrag. Bidraget fastställs på grundval av antalet betalande medlemmar i organisationen och delas upp i grundbidrag och medlemsbidrag. Grundbidraget har varit . Verksamheten ska bedrivas i . Organisationen ska ha bedrivit verksamhet som främjar integration under samt ha en plan för hur detta ska göras de kommande tre åren. Kraven för verksamhetsbidrag är att en verksamhet klassificeras som integrationsbefrämjande. Verksamhets- bidragets storlek beräknas utifrån antalet aktiva lokal- föreningar som är knutna till förbundet. att erhålla verksamhetsbidrag är att kraven för organisa- tionsbidrag uppnåtts. I regleringsbrev pekar regeringen ut ett antal integrationsbefrämjande områden och handläggarna värderar integrationsinsatserna utifrån upp- ställda kvalitetskriterier. angavs ökad jäm- ställdhet som ett prioriterat insatsområde. Etableringsbidrag kan beviljas till nystartade etniska riks- organisationer, vilka ännu inte har en riksomfattande orga- nisation, har minst 100 betalande medlemmar och/eller har bedrivit verksamhet som främjar integration under . beviljar regelmässigt etable- ringsstöd när organisationen har minst fyra aktiva lokal- föreningar och har varit registrerat hos vid ansökningstillfället. Etableringsstödet har uppgått till . Projektbidrag får lämnas till organisationer som främjar integration, men även till kommuner och landsting om det finns särskilda skäl. Projekten ska vara klart avgränsade och syfta till att stimulera integration i sam- hället eller till att förebygga eller motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Bidragsvillkor: 1. till övervägande del har medlemmar med invandrar- bakgrund, 2.bedriver sin verksamhet i , 3.har en riksomfattande organisation med tillfredsstäl- lande geografisk spridning i förhållande till dem som utgör organisationens medlemsunderlag, 4.har minst 1 000 betalande medlemmar, 5.själv bekostar en del av sin verksamhet, 6.är demokratiskt uppbyggd, 7.har bedrivit verksamhet som främjar integration under , och 8.har formulerat en plan där det beskrivs hur organisa- tionen planerar att främja integration . Återrapportering: En organisation som fått statsbidrag ska lämna Inte- grationsverket de redovisningshandlingar, verksamhets- berättelser och andra uppgifter som verket bestämmer. får besluta att ett beviljat bidrag inte ska betalas ut, om det kan antas att bidraget har be- viljats på grund av felaktiga uppgifter. får besluta att bidrag ska betalas tillbaka, 1.om det har lämnats på grund av felaktiga uppgifter, 2.om det inte har använts för det ändamål det beviljats för, eller 3.om organisationen inte lämnar sådana handlingar och andra uppgifter som avses i 13 §. ska lämna en samlad redovisning till regeringen om statsbidragets an- vändning i förhållande till bidragets syfte och de mål som angetts i verkets regleringsbrev. Stöd till organisationer inom kriminalvården Stödja ideella organisationer som bedriver sådant arbete inom kriminalvårdens område som är ägnat att främja dömdas återanpassning till samhället. regleras i förordning 2002:954. är beslutande myndighet. anslaget till för bidrag som fördelades till 6 organisationer. Bidragsformer: Statsbidraget ska förstärka och komplettera myndigheter- nas insatser inom kriminalvårdens område. Statsbidraget kan utgå företrädesvis till frigivningsförberedande arbete i anstalt och häkte samt till stödjande insatser efter frigivningen. Bidragsvillkor: Bidrag kan ges till riksorganisationer som bedriver ideellt arbete genom förebyggande eller stödj- ande insatser har antagit stadgar och är demokratiskt uppbyggd, har en minst treårig verksamhetsplan där det beskrivs vad organisationen planerar att genomföra under den- na period samt hur arbetet kommer att följas upp, och dokumenterar sin verksamhet genom fastställda verk- samhets- och revisionsberättelser. Om det finns särskilda skäl får statsbidrag lämnas också till en organisation som inte är en riksorganisation. Återrapportering: En organisation som har fått statsbidrag ska redovisa till Kriminalvården hur medlen har använts samt i övrigt lämna Kriminalvården de redovisningshandlingar och verk- samhetsberättelser som myndigheten bestämmer. Kriminalvården får besluta att ett beviljat statsbidrag inte ska betalas ut om det kan antas att bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter eller om förutsätt- ningarna för bidraget inte längre finns. Kriminalvården får besluta att ett bidrag helt eller del- vis ska betalas tillbaka om 1.det har beviljats på felaktiga grunder, 2.det inte används för det ändamål det har beviljats för, eller 3.organisationen inte lämnar redovisning och handlingar som avses i 5 §. Skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva lång- siktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statens stöd till trossamfunden regleras i två lagar och en förordning – Lag om trossamfund (1998:1953), Lag om stöd till trossamfund (1999:932) samt Förordning om statsbidrag till trossamfund (1999:974). som avgör vilka trossamfund som är berättigade till statligt trossamfund och samverkansorgan till 22. till trossamfund (SST) som prövar ansökningar om bidrag. anslaget till totalt . användas för verksamhetsbidrag och för Stödet är uppdelat i två delar; statsbidrag och statlig avgiftshjälp, dvs. att staten hjälper till med uppbörd av medlemmars avgifter till respektive samfund. Statsbidraget är i sin tur uppdelat i tre bidragsformer: Bilaga 3 SOU 2007:66 Organisationsbidrag som får lämnas till trossamfund och församlingar för att de ska kunna bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet. tionsbidrag får lämnas till lokal och central verk-