sou · GWB359 · 2008-06-05 00:00:00 — Därmed återstår den explicit ställda frågan huruvida RF:s utgångspunkter för fördelning av statsbidraget överensstämmer med statens syften. Som ovan påpekats, baseras fördelningen på förbundens relativa storlek och utveckling . Bedömningarna grundas på dels ett antal kvantitativa kriterier såsom antalet före- ningar, LOK-stödsaktiviteter och utbildningsinsatser, dels komp- letterande uppföljningar i s.k. SF-dialoger. Vidare ska tilläggas att RF – som en markering av specialidrottsförbundens självbestäm- mande – undviker att formulera krav eller mål för hur stödet ska utnyttjas. Likaså är uppföljningen av SF-stödet begränsad och handlar i huvudsak om att man begär in specialidrottsförbundens årsberättelser. RF:s fördelningsprinciper kan försvaras på flera sätt. Ett första argument handlar om att minimera konflikter. När ett antal aktörer med skilda intressen ska dela på en gemensam summa pengar uppstår alltid risk för motsättningar. En fördelning efter objektiva, mätbara och kvantitativa kriterier snarare än subjektiva bedömningar av de olika förbundens behov, kan följaktligen tolkas som en strategi för att undvika interna stridigheter och kritik. Modellen är dessutom transparent. Eftersom kriterierna är välkända för alla, kan varje enskilt förbund själv beräkna den ungefärliga nivån på kommande anslag genom en bedömning av det egna förbundets utveckling. Slutligen kan hävdas att fördelningen: respekterar idrottsrörelsens självständighet så till vida att det är 8TP PT Ett undantag i detta sammanhang utgör den kartläggning av elitidrottsstödet som utfördes inom RF 2003 på uppdrag av . I undersökningen ingick 14 SF. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter Riksidrottsstyrelsen – och inte regeringen – som ansvarar för principer och beslut i fördelningen av SF-stödet. Såväl pragmatiska som principiella argument kan således åbero- pas som skäl för rådande fördelningsprinciper. Enligt vår mening finns det dock skäl att åtminstone peka på två problem med den valda lösningen. Det första är att fördelningssystemet bygger på ett direkt samband mellan den lokala föreningsnivån och de centrala förbundens verksamhet. Detta stämmer rimligtvis till en viss del. Om exempelvis antalet aktiva eller föreningar ökar kraftigt, påverkas även förbundets arbete med att organisera det hela. Därtill är det självklart mer arbete att hantera ett förbund som består av 50 000 medlemmar än om medlemskåren endast uppgår till 5 000. Alla förbundsomkostnader är emellertid inte direkt relaterade till omfattningen av den lokala föreningsnivån. Som exempel torde utgifterna för en avlönad tjänsteman vara relativt oberoende av förbundets medlems- och föreningsbestånd. Ett annat exempel utgör kostnaderna för internationell tävlingsverksamhet. En lands- slagstrupps kostnader för resa, uppehälle m.m. i samband med ett världsmästerskap påverkas inte nämnvärt av antalet föreningar eller mängden studietimmar på lokal nivå. Det finns således vissa grundläggande och generella kostnader förknippade med att vara ett specialidrottsförbund – och detta oavsett omfattningen av den lokala föreningsnivån. Här kan statens stöd utgöra ett viktigt till- skott särskilt för de små specialidrottsförbunden. Dagens anslags- fördelning tar däremot inte hänsyn till sådana förbundsspecifika utgifter. Det andra problemet är att föredelningssystemet inte tar hänsyn till förbundens övriga intäkter såsom sponsring, TV-rättigheter, licensavgifter osv. Här utgör det mest belysande exemplet. Fotboll är den absolut största enskilda idrotten i RF. Med över en miljon medlemmar i drygt 3 000 föreningar omfattar man ungefär en tredjedel av hela den organiserade idrottsrörelsen. Mot denna bakgrund är det inte förvånande att även tilldelas ett bety- dande SF-stöd: 2006. Bidraget var det näst största bland specialidrottsförbunden (eftersom Korpen får mest i enlighet med ett särskilt beslut i samband med att förbundet anslöt sig till RF). får dock inte enbart ett betydande statligt stöd – det är även ett förbund med stora kommersiella intäkter. Enbart 2006 redovisades inkomster på , varav ungefär hälften kom från olika Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter sponsorer och samarbetspartners (inklusive AB ). Detta innebär att utgör det specialidrottsförbund i RF (förutom Korpen) som tilldelas det största statliga stödet som man även har störst egna intäkter, högst själv- finansieringsgrad och följaktligen bäst förutsättningar att klara sig helt utan offentliga medel för sin centrala förbundsverksamhet. Sammanfattningsvis kan fördelningen av SF-stödet karakterise- ras på olika sätt. Det går att beskriva som ett rättvist system för att fördela statens stöd mellan specialidrottsförbund av olika storlek. Det kan dock även beskrivas som en fördelningsprincip där störst går först utan hänsyn till olika förbunds reella existensvillkor eller möjligheter till andra finansieringskällor. Fördelningens förenlighet med statens syften kan således inte besvaras på ett entydigt sätt. Å ena sidan går det att hävda att fördelningsprincipen till fullo uppfyller förordningens mål om att 1) utveckla kvalitén i idrotts- rörelsens verksamhet och 2) möjliggöra för internationell tävlings- verksamhet – men med förbehållet att vissa förbund ges större möjligheter än andra. Å andra sidan går det att hävda att statens idrottspolitik bör värna om idrottslig pluralism och att särskild hänsyn därför måste tas till små förbund och idrotter med begränsade möjligheter till kommersiella intäkter. Utifrån en sådan ståndpunkt framstår dagens fördelning som mindre ändamålsenlig. I sådana fall framstår det som rimligt att börja diskutera garanti- belopp för att finansiera grundläggande funktioner hos alla SF. Likaså aktualiseras frågan om inte förbundens olika möjlighet till kommersiella intäkter bör vägas in vid bidragsgivningen. 9.3Det statliga lokala aktivitetsstödet Det statliga lokala aktivitetsstödet (LOK-stödet) är ett generellt, statligt stimulansbidrag för lokalt och ideellt organiserade barn- och ungdomsaktiviteter. Bidraget inrättades 1971 och utgjorde länge statens enda stöd för idrottsverksamhet på lokal förenings- nivå. LOK-stödet finansieras genom det s.k. vinstdelnings- systemet med AB . Bidraget är den största enskilda posten i statens idrottsstöd och uppgick till drygt 636 mil- joner kronor. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter 9.3.1LOK-stödets syfte, utformning och administration LOK-stödet inrättades med syftet att allmänt uppmuntra till före- ningsaktivitet hos ungdomen utan att därmed styra verksamhetens form eller innehåll. Dessa utgångspunkter märks alltjämnt i statens idrottspolitiska styrdokument. I regeringens förordning om stats- bidrag till idrottsverksamhet (SFS 1999:1177) stadgas att lokala idrottsföreningar anslutna till RF kan tilldelas statligt stöd för att: utveckla barns och ungdomars samt funktionshindrades intresse för idrott samt deras möjligheter att få allsidig träning efter vars och ens fysiska och psykiska förutsättningar utveckla kvalitén i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverk- samhet samt i idrottsverksamhet i övrigt så att verksamheten främjar en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jäm- ställdhet och integration. I regeringens riktlinjer till framhålls endast att LOK-stödet har som mål att ge flickor och pojkar mellan goda möjligheter att utöva gemensam idrottsverksamhet. Det är RF som ansvarar för LOK-stödets utformning. Nuva- rande regler fastställdes av Riksidrottsstyrelsen 1997 och infördes . Bidragsberättigade är ideella föreningar vilka är medlemmar i något av . Bidrag utgår dels för samman- komster, dels för deltagartillfällen. Med sammankomst avses ledar- ledd gruppaktivitet som 1) sker i linje med föreningens idrottsliga verksamhet och idé för barn och ungdom 2) pågår 3) innehåller gemensam samling och avslutning. Vidare ska sammankomsten omfatta minst tre bidragsberättigade deltagare. Bidragsberättigade deltagare är barn och ungdomar i åldern 7–20 som deltar aktivt i föreningens idrottsliga verksamhet samt ledare i åldern 13–. För deltagare och ledare inom handikappidrott finns ingen övre åldersgräns. Vidare får deltagare endast räknas en gång per dag och idrott. Slutligen utgår bidrag till maximalt 30 deltagare per sammankomst.TPF9FPT LOK-stödet är ett bidrag som utdelas i efterskott. Det utgör en ersättning för redan utförda aktiviteter. Bidragsbeloppens storlek varierar och styrs av 1) AB Svenska Spels överskott som i enlighet 9TP PT Se med kommentarer för statligt lokalt aktivitetsstöd. Beslutade av RS samt reviderade av RS den 21–, den 1–och (, u å). Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter med rådande vinstdelningssystem avgör det totalbelopp som idrottsföreningarna har att dela på 2) antalet bidragsberättigade aktiviteter hos landets idrottsföreningar. Föreningarna ansöker om LOK-stöd på särskilda blanketter där antalet sammankomster och deltagartillfällen preciseras. Deltagarna ska även fördelas mellan pojkar och flickor samt i ålderskate- gorierna 7–12, 13–16, 16–20 samt (för handikappidrott) . Ansökningar görs (vår och höst) och utbetal- ningar sker i tre omgångar. Den första görs tidigt och avser det första halvårets LOK-aktiviteter. /mars det föl- jande året påbörjas motsvarande utbetalning av höstens förenings- verksamhet. Dessa två utbetalningar baseras på bedömningar av det totala LOK-stödets omfattning och antalet ansökningar. Om medel därefter finns kvar, görs en sista kompletterande fyllnads- utbetalning till alla föreningar som sökt bidrag under det föregående verksamhetsåret. var bidraget för sammankomster och bidraget per deltagare . Det innebär att det lägsta belopp som kunde utfalla för ett aktivitetstillfälle var medan det högsta beloppet var . hanteras idrottens del av det lokala aktivitetsstödet av en särskild LOK-stödsgrupp inom RF. Verksamheten, förlagd i , består av dels beredning, beslut och utbetalning av bidrag, dels kontroll av ansökningar.TPF10FPT Antalet kontroller uppgick till 974.TPF11FPT finns dessutom en särskild med uppgift att pröva överklagningsärenden om LOK-stöd enligt och instruktioner. Nämnden utses av Riksidrotts- styrelsen och består av ordförande och fyra ledamöter.TPF12FPT 9.3.2Återrapportering och uppföljning av det statliga lokala aktivitetsstödet Enligt regeringens riktlinjer till skulle LOK-stödsverksamheten återrapporteras i form av: 10TP PT För en utvärdering av LOK-stödsgruppens arbete, se , Utvärdering av ny nationell organisation för LOK-stödshantering, (2006). 11TP PT Uppgift från RF. 12TP PT Riksidrottsförbundets verksamhetsberättelse med årsredovisning , (2007), s. 31. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter antalet deltagare fördelat på flickor och pojkar procentuell förändring av antalet deltagare och sammankomster jämfört med föregående verksamhetsår. Vidare skulle redovisa en bedömning av i vilken utsträckning verksamheten bidragit till att förordningens mål om att: utveckla flickors och pojkars intresse och benägenhet för motion förbättra deras möjlighet att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande göra det möjligt för alla flickor och pojkar att utöva idrott och motion.TPF13FPT I RF:s årsredovisningar presenteras uppgifter om LOK-stödets kvantitativa utveckling, såsom antalet sammankomster och deltagartillfällen fördelat på kön och ålder samt stödets fördelning mellan skilda idrotter. Uppgifterna publiceras med fördröj- ning. I samband med att årsredovisningen inlämnades till regeringen bifogades dock även ett följebrev med uppgift om det totala antalet sammankomster och den procentuella förändringen av antalet deltagare och sammankomster jämfört med 2005.TPF14FPT På RF:s hemsida publiceras även en årsvis och komplett sammanställning av utbetalt LOK-stöd fördelat på bland annat föreningar, idrotter och kön. Det statliga LOK-stödet har utvärderats ett antal gånger . Undersökningar har utförts både inom ramen för statliga utredningar och i RF:s egen regi. Den senaste studien genomfördes av RF med visst bistånd av forskare och studenter och publicerades i rapporten för miljoner. Studien bestod av tre delar. Inledningsvis gavs en historisk tillbakablick av bland annat förändringar i stödets utformning och dess ekono- miska utveckling. Därefter gjordes en nulägesanalys baserad på förbundets förhållandevis detaljerade LOK-stödsstatistik. 13TP PT Riktlinjer för statens stöd till idrotten , regeringsbeslut . 14TP PT Stöd till idrotten , återrapportering av resultat och effekter, Riksidrottsför- bundet 130/05-25. SOU 2008:59 Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter presenterades två mindre undersökningar av föreningarnas syn på LOK-stödet.TPF15FPT Sammantaget kan såldes konstateras att RF:s återrapportering av LOK-stödet i huvudsak är kvantitativ. I årsredovisningen redogörs för antalet sammankomster och deltagartillfällen fördelat på ålder och kön. Därtill presenteras utförlig LOK-stödsstatistik på för- bundets hemsida. Kvalitativa bedömningar – exempelvis rörande stödets effekter för ungdomars motionsvanor – har ingen självklar plats i förbundets årsredovisningar. Utvärderingen inne- håller dock många kvalitativa analyser som vittnar om RF:s intresse att följa upp bidragets utveckling och dess betydelse för det lokala idrottslivet. Enligt direktiven ska analysera vilka effek- ter och vilken betydelse det ökade lokala aktivitetsstödet har haft för föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet. I detta samman- hang ska även undersökas om nuvarande regler är väl avvägda eller om de riskerar att likrikta och bromsa utvecklingen av verksam- heten. Vidare ska undersökas om de nuvarande reglerna stimulerar barn och ungdomar i olika åldrar att idrotta utifrån sina intressen, behov och förutsättningar eller om de bidrar till en för tidig specialisering av barns och ungdomars idrottande.TPF16FPT Ett bidrag med hög legitimitet Utan tvekan är det statliga LOK-stödet en väletablerad och i huvudsak uppskattad bidragsform. Talande är RF:s senaste utvärdering där av drygt 650 tillfrågade föreningar hävdade att bidraget betydde ganska mycket eller väldigt mycket för klubbens ekonomi. I en kompletterande intervjustudie framkom dessutom att LOK-stödets karaktär av kontinuerligt stimulansbidrag ansågs bättre än tidsmässigt avgränsade projekt- stöd som Handslaget.TPF FPT En första slutsats är således att LOK- stödet är ett bidrag med hög legitimitet. PT , , Streck för miljoner. av det statliga lokala aktivitetsstödet, (2006). PT Kommittédirektiv 2006:135, s. 8–9. PT m.fl. (2006), s. 41, 53–54. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter Intressant nog råder det en viss diskrepans mellan bidragets allmänna popularitet och dess reella betydelse för föreningarnas ekonomi. Åtminstone visar RF:s egen utvärdering att det statliga LOK-stödet ofta utgör en relativt blygsam del av föreningarnas totala intäkter: i genomsnitt cirka 13–14 procent.TPF18FPT Detta kan framstå som motsägelsefullt. Ur ett statligt idrottspolitisk perspek- tiv bör det dock snarare betraktas som beröm. Det antyder nämligen att LOK-stödet är en bidragsform som smakar mer än det kostar det vill säga upplevs som betydelsefullt utan att därmed vara avgörande för föreningarnas existensvillkor. Effekter och betydelsen av ett ökat LOK-stöd Det är alltid svårt att bedöma enskilda bidrags effekter och betydelse för föreningslivets utformning. Det statliga LOK-stödet är inget undantag. Bidraget utgör endast en av föreningarnas många intäktskällor. Därtill är ekonomi bara en av många faktorer som påverkar deras aktiviteter. En mer djuplodande analys av LOK- stödets faktiska betydelse för den lokala föreningsidrotten måste således även ta hänsyn till helt andra aspekter som traditioner och regelsystem i olika idrottsgrenar, föreningarnas interna kultur och den sociala, ålders- och könsmässiga sammansättningen bland barn och ledare. Med denna reservation har utredningen försökt att bedöma om de senaste årens höjningar av LOK-stödet gett några märkbara effekter på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Som visats i kapitel 5, så har LOK-stödet ökat med : från 1997 till 2007. Antalet LOK-stödsaktiviteter framgår av tabellen nedan: Det statliga LOK-stödets utveckling –2006 18TP PT Ibid., jfr s. 42 och s. 81. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter Tabellen 9.2 visar att antalet sammankomster och deltagartillfällen inte förändrats nämnvärt . De förändringar som trots allt skett kan dessutom förklaras med icke-idrottsliga faktorer. Enligt uppgift från RF sammanföll den temporära minskningen 2003 med förändrade rutiner i LOK-stödets administration. Därtill kan demografiska faktorer (det vill säga förändringar av popula- tionen barn och ungdomar i åldern 7–20) förklara den successiva nedgången . Befintliga data ger således inte stöd för att antalet LOK-stödsaktiviteter varken ökat eller minskat . Därmed stöds inte heller tesen att höjt LOK-stöd ökat mängden aktiviteter i idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Den mest självklara och uppenbara effekten av det höjda LOK- stödet är följaktligen en helt annan: de föreningar som har tilldelats stöd har fått högre ersättning. Detta framgår för övrigt tydligt i de successivt höjda bidragsbelopp som RF kunnat dela ut under 2000- talets lopp (jfr tabell 5.11). Som belysande exempel kan nämnas att den högsta totala ersättningen per grupp och aktivitetstillfälle var medan den uppgick till . Vår bedömning av senare års anslagshöjningar kan följaktligen samman- fattas med att staten inte fått mer aktiviteter för sina pengar – men att idrottsföreningarna däremot fått mer pengar för sina aktiviteter. Vad gör föreningarna med bidraget? LOK-stödet delas ut i efterskott och utan öronmärkning. Före- ningarna har således full frihet att själva avgöra hur dessa medel ska utnyttjas och fördelas. Trots detta förekommer det ibland kritik mot klubbarnas agerande. Inte minst har det hävdats att LOK- stödet använts till att finansiera löner, elitidrott och vuxnas idrotts- aktiviteter. Frågan är därför: vad gör egentligen föreningarna med pengarna? Ämnet behandlades i RF:s LOK-stödsutvärdering. Enligt före- ningarna själva, användes bidraget huvudsakligen () till lokalhyror, material och tävlingar/turneringar. Bland övriga kost- nader nämndes träningsläger () och tränings/tävlings- kläder (). I viss utsträckning förekommer även att LOK- stödet användes till löner. Som exempel uppgav att föreningarna med en årlig omsättning på att LOK-stödet i störst utsträckning användes till att avlöna personal. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter Bland samtliga föreningar uppgav dock att bidraget främst utnyttjades till löner.TPF19FPT Föreningarna uppmanades även att uppskatta hur LOK-stödet fördelades i föreningen i förhållande till kön och ålder. Resultatet visade att flickor tilldelades i genomsnitt av bidraget. Detta var en något högre än deras andel av medlemskåren (42 pro- cent). Enligt föreningarnas egna bedömningar skulle således flickor vara något gynnade i bidragsfördelningen.TPF20FPT Fördelningen mellan åldersgrupper var däremot inte lika rättvis. Svaren visade nämligen även att merparten att LOK-stödet () kanaliserades till ungdomsidrotten medan denna kategori endast utgjorde en dryg fjärdedel () av en genomsnittlig idrottsförenings totala medlemsbestånd. Vidare framkom att av bidraget till- fördes idrottsverksamhet för vuxna (). Sammantaget visar således RF:s utvärdering att LOK-stödet är relativt jämnt fördelat ur ett jämställdhetsperspektiv, men att föreningarnas yngsta med- lemmar bedriver bidragsberättigad verksamhet som i viss utsträck- ning finansierar deras äldre kompisars och de vuxnas idrotts- aktiviteter.TPF21FPT Att tillförs vuxenidrotten kan framstå som positivt. måste beaktas att uppgifterna baseras på föreningarnas subjektiva bedömningar. Därtill kan även utgöra betydande bidragssummor. Med utgångspunkt i föreningarnas egna utsagor och omräknat till faktiska belopp skulle de lokala idrottsföreningarnas barn- och ungdomsaktiviteter enbart 2007 genererat till vuxnas idrottsverk- samhet. 9.3.4Vilka idrotter och aktiviteter gynnas av LOK-stödets fördelningsprinciper? I utredningsuppdraget ingår att undersöka om LOK-stödets regler är väl avvägda eller om de riskerar att likrikta och bromsa utveck- lingen av barn- och ungdomsidrotten. Därtill ska undersökas om reglerna stimulerar de unga till att idrotta utifrån sina egna behov och intressen eller om de snarare leder till tidig specialisering. 19TP PT Ibid., s. 41–46. 20TP PT Ibid., s. 42–43. 21TP PT Ibid., s. 43. Detta intryck förstärks dessutom av att nästan hälften () av det totala antalet s.k. deltagartillfällen utförs av barn i åldern 7–samtidig som föreningarna själva bedömer att barnverksamheten tillgodogör sig i genomsnitt av LOK-stödet. Jfr s. 24 i samma rapport. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter Frågeställningarna är intressanta eftersom de förutsätter att bidraget påverkar idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet – men antyder att denna påverkan inte nödvändigtvis är positiv. I detta sammanhang finns det skäl att framhålla att LOK-stödet är en bidragsform med mycket begränsad statlig styrning. I regeringens riktlinjer påpekas endast att bidraget ska ge barn och ungdomar goda möjligheter att utöva idrott. Därtill har RF till- delats huvudansvaret för bidragets administration och utformning. Slutligen tillförs föreningarna dessa medel utan riktlinjer eller krav på återredovisning. Denna medvetet låga grad av styrning samman- hänger med bidragets breda syfte: målet är att stimulera till före- ningsmässigt organiserade aktiviteter hos barn och ungdomar utan att därmed styra den frivilliga verksamhetens form och innehåll. Det får dock följder för hur man ska förstå frågeställningen ovan. Problemet är uppenbarligen inte att staten styr för mycket eller på fel sätt. Frågan är snarare om avsaknaden av statlig styrning har negativa konsekvenser. Ger bidragets karaktär av allmänt stimu- lansmedel i praktiken ekonomiska incitament till föreningarna att intensifiera sin barnverksamhet? Utgör bidraget ett hinder för nytänkande och utveckling? Inverkar LOK-stödets regelverk nega- tivt på hur föreningarna organiserar sina lag och träningsgrupper? Frågorna är många – men svaren få. LOK-stödets betydelse för idrottens barn- och ungdomsverksamhet är endast en av många frågor som forskarsamfundet ännu inte belyst tillräckligt. Det finns exempelvis inga studier av hur ofta yngre barn idrottar eller om antalet träningstillfällen påverkas av statens ekonomiska stöd. Likaså saknas undersökningar av barns och ungdomars möjlighet att utöva flera idrotter parallellt. Att bidraget inte ställer krav på verksamhetens innehåll (annat än deltagarnas ålder och antal) gör det dessutom särskilt svårt att belägga samband mellan statens stöd och inriktningen på föreningars aktiviteter. Problemet är således inte att LOK-stödet kan ha vissa effekter – svårigheten är att fastsälla vilka dessa är och deras omfattning.TPF22FPT Med denna reservation är det ändå möjligt att mer allmänt diskutera vilka idrotter och aktiviteter som tenderar att gynnas av nuvarande regelverk. Enligt vår mening finns det åtminstone fem aspekter som förtjänar att lyftas fram. För det första tenderar LOK-stödet att premiera lagidrotter. Att bidrag utgår för både sammankomster och deltagartillfällen kan 22TP PT Jfr , LOK-stödets effekter, i SOU 1998:33, Historia, ekonomi & forskning. Fem rapporter om idrott. Rapporter till , s. 54. Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter visserligen ses som en strategi för att jämka mellan idrotter med stora respektive små lag/träningsgrupper. Det rådande stödet för själva sammankomsten – – motsvarar dock endast tre aktiva deltagare (7,2007) med följd att bidraget som helhet är starkt relaterat till antalet deltagare.