sou · GWB3121 · 2008-12-17 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag. Med en känsla av en stor utmaning tackade jag ja till uppdraget att som särskild utredare ansvara för översynen. Under en stor del av mitt yrkesverksamma liv har jag arbetat med frågor kring företagsfinansierig och entreprenörskap. Jag är av den uppfattningen att goda möjligheter för företagsutveckling är av avgörande betydelse för allas vår framtid. Jag förordnades och utredningen antog namnet Företagsfinansierings- utredningen. Sekreterare i utredningen har varit , , med erfarenhet bl.a. från Ica, och Samhallskoncernen samt , . , som kansliråd, har en bred och djup insyn och erfarenhet när det gället departementens arbetsinriktning. och , var och en för sig och tillsammans, har varit mig behjälpliga på ett utomordentligt bra sätt. Ett stort tack till er båda! Tidigt i utredningen anlitade jag och på . Deras rådgivning har, inte minst, tillfört utredningen en bredare kännedom om internationella förhållanden avseende statlig företagsfinansiering. och har också en sällsynt god överblick avseende svenska statens insatser för företag i tidiga faser. Jag vill också med all kraft understryka att jag har haft ett mycket gott samarbete med alla de företrädare för olika organisationer som jag haft kontakt med under utredningens gång. Ett stort intresse har visats mitt uppdrag och alla har i möjligaste mån bidragit med sin kompetens och sina värdefulla synpunkter. Jag får härmed överlämna mitt betänkande i förhoppningen om att mina förslag ska vara med som grunden till de beslut som senare ska tas till förändringar till gagn för ytterligare tusentals tillväxande företag i vårt land. Det övergripande målet, som en ledstjärna, för min utredning har varit att alla starka affärsidéer ska få chansen att utvecklas i ett företag! Enligt direktiven (2007:169), bilaga 1, ska jag göra en översyn av de statliga finansieringsinsatserna för nya, små och medelstora företag (SME-företag). Jag ska analysera hur dagens insatser samverkar och i vilken mån de överlappar. Slutligen ska jag lämna förslag till hur dagens insatser kan bli mer effektiva och överskådliga. Som utgångspunkt för uppdraget gäller att statliga insatser ska utformas så att de främjar privata aktörers medverkan och risken för snedvridande av konkurrensförhållanden och undanträngnings- effekter minimeras. De insatser jag föreslår ska enligt direktivet främja goda förutsättningar inom befintliga näringar och främja utvecklingen av nya och potentiella tillväxtområden. Jag har bedrivit utredningsarbetet i en mycket nära dialog med företrädare för näringslivet, offentliga och privata finansierings- aktörer, myndigheter, organisationer m.fl. Jag vill med all kraft understryka att jag har haft ett mycket gott samarbete med alla de företrädare för olika organisationer som jag haft kontakt med under utredningens gång. Ett stort intresse har visats mitt uppdrag och alla har i möjligaste mån bidragit med sin kompetens och sina värdefulla synpunkter. Under utredningens gång har regering och riksdag, , beslutat att tillföra och tre respektive för att trygga både små och stora företags behov av krediter. Dessa resurser ska, i fall, användas till en förstärkt utlåning till SME-företag. Regeringen aviserade också att kommer att ges möjlighet att ta en större del av ett företags lånebehov än dagens maximalt Detta beslut kommer mycket lägligt i den tid vi befinner oss i. För företagarens och företagets allra bästa behöver fler företag som startar, växer och sysselsätter i hela landet. Banker och andra privata intressenter satsar i begränsad omfattning i tidiga skeden. Därför måste statliga finansiella resurser finnas för att finansiera nya och växande företag. Statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag ska alltid utgå från företagets allra bästa. Statlig företagsfinansiering måste byggas upp på ett sådant sätt att alla starka affärsidéer ska kunna utvecklas och växa i företag oberoende av om idén bygger på nya forskningsrön, är baserad på produktutveckling inom ett företag eller uppkommit på annat sätt. Detta synsätt har fullt ut präglat utredningens arbete. Det har också väglett mig inför de förslag som jag lämnar. Varje statlig aktör ska, inför varje framtida enskilt beslut om finansiering av ett företag eller en affärsidé, ta sin utgångspunkt i denna inriktning. Enligt min bedömning är ett sådant synsätt nödvändigt för att stärka entreprenörer i hela i deras strävan att skapa och driva framgångsrika företag. Alla stora företag har varit små en gång! Jag har kunnat konstatera att den s.k. sociala tröskeln för före- tagande och entreprenörskap är alltför hög för många personer i . Med den sociala tröskeln avser jag att presumtiva företagare avstår från att utveckla starka affärsidéer i nya företag p.g.a. de finansiella risker som en företagare därmed tar bedöms som alltför stora. Bankerna är som regel inte med som kreditgivare i tidiga skeden, utan krav på personlig borgen. Av hänsyn till familjesituationen avstår personen i fråga från att bli företagare då en eventuell framtida konkurs kan äventyra familjens ekonomiska situation. Detta gäller särskilt intresserade och kompetenta kvinnor, ungdomar och personer med utländsk bakgrund. Även erfarenhetsrika kvinnor och män i ledande ställning, ofta med anställning i större företag och med intresse av att driva en egen verksamhet, hindras av en hög social tröskel. Ett nytt finansieringsupplägg, Startgarantin, föreslås bli etablerat inom den nya . Den presumtive företagaren får genom Startgarantin möjlighet att köpa en garanti som förhindrar konkurs under det nybildade företagets första ca. Start- garantin, som finansieringsform, sänker den sociala tröskeln. Mina förslag i korthet Jag redovisar nedan mina huvudsakliga förslag och bedömningar. En översiktlig beskrivning av dessa i sin helhet finns i avsnitt 3.2. Med mina förslag vill jag skapa en mer effektiv och sammanhållen statlig organisation som med en bibehållen och stärkt marknadskompletterande roll finansierar företag i tidiga skeden. Jag föreslår därför bl.a. att utvecklas och får ett bredare uppdrag med nationellt ansvar för utveckling och finansiering av innovationer genom bildandet av AB, satsning på regionalt riskkapital genom dotterbolaget och en ny produkt, Startgarantin, för att motverka de sociala trösklar som hindrar människor från att starta nya företag. Vidare kommer regionala innovationskontor tillsammans med lärosätenas holdingbolag att kunna skapa fler FoU-företag. Jag lägger stor vikt vid att skapa en för företagaren mer lättillgänglig struktur för företagsfinansiering. Bland annat skapas en ny Företagaresluss som ger alla blivande företagare en tydlig ingång till offentlig rådgivning och finansiering. Jag vill också ge alla verksamhetsutövare kraftfulla redskap för att än mer kunna bidra till nystart och utveckling av starka affärsidéer och företag. Sammantaget skapar mina förslag möjlighet till minskat dubbelarbete och lägger grunden till ett ökat samarbete mellan de statliga aktörerna. Mål och verksamhetsplaner ska fastställas och systematiserat följas upp och utvärderas med samlad rapport till . Jag vill särskilt framhålla vikten av höga krav på affärsmässighet, ordning och reda och rätt kompetens. Det är min övertygelse att varje affärsidé oavsett verksamhets- område måste prövas utifrån sina unika förutsättningar En mångfald av finansiella produkter kommer att kunna erbjudas vilka, enligt min bedömning, täcker alla affärsidéers och företags behov av utvecklings- och finansieringsmöjligheter. Detta leder mot det övergripande målet att alla starka affärsidéer ska kunna utvecklas och växa i företag överallt i hela vårt land. En utvecklad Almi-koncern med ett bredare verksamhetsuppdrag Jag föreslår att utvecklas och får ett bredare verksamhetsuppdrag. Det nya blir därmed ledande statliga aktör för utveckling av affärsidéer, innovationer samt finansiering och utveckling av små och medelstora företag. Det nya konsoliderar successivt sin verksamhet till färre regionala operativa dotterbolag. Innovationsbron AB:s verksamhet och nuvarande innova- tionsverksamhet förstärks genom en fusion mellan dessa för att ytterligare stärka tillgången till innovationsfinansiering i hela landet. Därmed bildas ett nytt dotterbolag inom den nya , . En ny finansieringsprodukt, Startgarantin, tillförs det statliga utbudet av finansieringsinstrument. Startgarantin ska tillhanda- hållas av det nya genom . Det nya bildar ett holdingbolag för ägarkapital för att tillgodose behovet av marknadskompletterande regionalt ägar- kapital. Jag redovisar i betänkandet de principiella riktlinjer som bör ligga till grund för verksamheten inom . Det nya , Stiftelsen och de regionala ägarna till och bildar gemensamt ett nytt operativt bolag, , för företagsfinansiering, behovsrelaterad rådgivning och andra tjänster i , , och . Detta innebär bättre samordning och ökad effekt av de offentliga insatserna i området. Den nya tjänsten Företagareslussen – en tydlig ingång Jag föreslår att det nya får ansvar för att bygga upp och driva den nya tjänsten Företagareslussen. Tjänsten är alla affärsidé- givares, entreprenörers och företagares ingång till företags- finansiering. Företagareslussen kan organisatoriskt samordnas med den rådgivning som erbjuder och tillhandahållas i de regionala dotterbolagen på lokal nivå. För att det nya ska fungera och framgångsrikt kunna bygga upp sin verksamhet är kompetens, erfarenhetsutbyte och samarbete inom och mellan de olika verksamhetsdelarna av stor vikt. Jag föreslår därför att styrelsen och ledningen för det nya genomför en kompetensutvärdering i samband med ombildningen. samarbete med privata aktörer Det nya bör i utökad omfattning utveckla sitt samarbete med de privata aktörer som med sin kompetens och sitt kapital stärker affärsidéer och företag. Ansvar för att utveckla nätverk för affärsänglar och inkubatorer får ett särskilt ansvar för att utveckla samarbetet med affärsänglar och inkubatorer. Ett utökat samarbete med bankerna och dess ledningar Ledningen för det nya ska verka för ett utökat samarbete med bankerna och dess ledningar. En ny samfinansieringsmodell kan utarbetas mellan det nya och respektive bank. Målet ska vara att förmå bankerna att aktivt delta i tidiga skeden med kompetens och kapital. ska ha möjlighet att kunna erbjuda en högre risknivå i förhållande till bankerna. Några av storbankerna har förklarat ett positivt intresse för denna samarbetsidé. Det nya förutsätts, genom eget initiativ, inrätta ett s.k. marknadsråd för en objektiv och sakkunnig prövning av finansieringsverksamhet avseende marknadskomplettering och undanträngning av privata aktörer. Principer för finansiering av företagsutveckling Statlig finansiering av nya, små och medelstora företag, inklusive innovationer före företagsstart, ska som huvudprincip vara åter- betalningspliktigt. I detta inkluderar jag inte eventuella FoU-anslag från , m.fl. De statliga finansierings- instrumenten ska utformas på ett sådant sätt att det privata kapitalet kan medverka i finansieringen. Jag förutsätter att de offentliga aktörerna aktivt söker samarbete med aktörer på den privata marknaden och vice versa. Kraven på affärsmässighet, ordning och reda ska genomgående vara höga. Ett innovationskontor ska inrättas i varje region och ha det övergripande ansvaret för kommersialisering av innovationer för regionens alla lärosäten. Innovationskontoren förväntas att gemensamt ägas av regionens lärosäten. De lärosäten, som har behov av ett holdingbolag, ska få möjlighet att inom sin organisation inneha ett sådant bolag. Holdingbolagen ska bl.a. ansvara för inventering och verifiering av kommersialiseringsbara forskningsidéer och ung forskning inom sitt lärosäte. Översyn av Stiftelsen Industrifondens verksamhet Stiftelsen Industrifonden fyller en mycket viktig funktion som offentlig investerare i ägarkapital. Styrelsen och ledningen för Industrifonden bör genomföra en översyn vad gäller investerings- inriktningen i portföljbolag och andra placeringar för att komma fram till inom vilka områden Industrifonden ska fokusera sina investeringar . Aktivt deltagande i nordiskt samarbete och erfarenhetsutbyte De statliga aktörer som finansierar företagsutveckling ska aktivt delta i ett utökat nordiskt erfarenhetsutbyte. I ska det nya ha ett sammankallande och sammanhållet ansvar. Ett mer utvecklat samarbete mellan de statliga företagsfinansiärerna Statliga aktörer som, helt eller delt, finansierar nya, små och medelstora företag ska sinsemellan dra upp riktlinjer för det inbördes samarbetet och ansvarsfördelningen. Tydligare mål och bättre uppföljning och utvärdering Alla aktörer, som på olika sätt finansierar företagsutveckling, ska besluta om mål och verksamhetsplaner, vilka ska utvärderas. Alla mål och planer ska beslutas i respektive styrelse. får ett samlat ansvar för denna uppföljning och förväntas upphandla utvärderingstjänsten. Ett ökat kvinnligt företagande Kvinnors rika erfarenhet och kompetens måste i väsentligt större omfattning tillvaratas genom ett mer omfattande kvinnligt företagande. Finansiella insatser inom exportområdet Statliga finansieringsinsatser för exportfrämjande är av stor vikt för möjligheten till tillväxt i små och medelstora företag. Samarbetet mellan de statliga aktörer som finansierar företagsutveckling och exportfrämjande insatser måste därför ständigt utvecklas. företagare därmed tar bedöms som alltför stora. som regel inte med som personen i fråga från att bli Ett företags utvecklingsfaserTPF FPT - försådd/sådd Kapital i denna fas används till utveckling av en affärsidé under tiden före det att ett företag - uppstart/start-up Ett företag startar och behöver kapital för utveckling. taget har i allmänhet ingen eller - tillväxt/expansion 1TP PT Källa: Att investera på lång sikt, –2005, T Polesie, C Spens, 2007. Vissa begrepp SOU 2008:121 har uppnått en viss omsättning, har eller har inte börjat gå med vinst, och behöver kapital för anställda och med en årsom- euro eller en balansomslutning med färre än 50 an- ställda och med en årsom- euro eller en balansomslutning med färre än 250 an- ställda och med en årsomsätt- kapital i utbyte mot aktier. Ägarkapital/private equity Investeringar i onoterade före- Kapital som investeras i ett företag som befinner sig i kvar som delägare. moget företag med positiva köps ut, ofta av större förordning om ändring i förordningen (1994:1100) om statlig finansiering genom och dess dotterbolagTPF1FPT Härigenom föreskrivs att 31 b §TPF2FPT förordningen (1994:1100) om statlig finansiering genom och dess dotterbolag ska ha följande lydelse. Företagarlån får lämnas med högst . Om lånet överstiger 100 000 konor får det täcka högst av det beräknade finansieringsbehovet och lämnas under förutsättning att sökanden styrker att den resterande finansieringen är tryggad. Denna förordning träder i kraft den xx 2009. 1TP PT Förordningen omtryckt 2003:4. 2TP PT Senaste lydelse 2007:84. 1Mitt uppdrag och min utgångspunkt Direktiven till utredningen beslutades av regeringen . Enligt direktiven (2007:169), bilaga 1, ska jag göra en översyn av de statliga finansieringsinsatserna för nya, små och medelstora företag. Jag ska analysera hur dagens insatser samverkar och i vilken mån de överlappar. Slutligen ska jag lämna förslag till hur dagens insatser kan bli mer effektiva och överskådliga. Som utgångspunkt för uppdraget gäller att statliga insatser ska utformas så att de främjar privata aktörers medverkan och risken för snedvridande av konkurrensförhållanden och undanträngnings- effekter minimeras. De insatser jag föreslår ska enligt direktivet främja goda förutsättningar inom befintliga näringar och främja utvecklingen av nya och potentiella tillväxtområden. Antalet föreslagna nya åtgärder bör begränsas till ett fåtal. Det totala antalet åtgärder bör efter hand kunna minskas och hanteringen förenklas och samordnas för att ge ökad effektivitet. Slutligen ska både nuvarande och föreslagna åtgärder kunna följas upp, utvärderas och omprövas. 1.1.1Uppdrag avseende offentliga insatser inom innovationsområdet Som en del i mitt uppdrag ligger att göra en översyn av dagens insatser för finansiering av innovationer. Mitt uppdrag har i det avseendet varit att: Mitt uppdrag och min utgångspunkt se över om dagens insatser är ändamålsenligt utformade, se över om det finns möjligheter till en mer effektiv och samordnad organisation för statens finansieringsinsatser på regional och nationell nivå, analysera hur statliga marknadskompletterande insatser för finansiering av innovationer kan utformas så att de blir mer resurseffektiva och främjar utvecklingen av nya tillväxtområden, samt i syfte att uppnå en tydligare ansvarsuppdelning, se över de insatser som utförs av , Verket för Innovationssystem (), , Stiftelsen Industrifonden, , universi- tetens holdingbolag och länsstyrelser. 1.1.2Uppdrag avseende finansiering i samband med utveckling av företag Mitt uppdrag har också omfattat finansiering i samband med utveckling av företag. Uppdraget har här varit att: analysera företagarnas behov av medel inför företagsstart, i tidiga skeden av företagens utveckling och i expansionsskedet, kartlägga och beskriva de befintliga finansieringsinsatserna till små och medelstora företag (SME-företag), analysera om finansieringsinsatserna är marknadskompletteran- de, sammanfaller med varandra eller kan effektiviseras, se över av om dagens insatser är ändamålsenligt utformade, se över möjligheterna till en mer effektiv och samordnad organisation för statens finansieringsinsatser på regional och nationell nivå och därvid särskilt belysa möjligheten till närmare samarbete mellan och i de fem norrlandslänen, samt analysera om ytterligare åtgärder för att främja tillgången till privat kapital är motiverade och därvid utreda möjligheterna till att skapa ett statligt garantisystem samt i övrigt utreda och föreslå andra insatser som innebär att statens insatser utformas mer resurseffektivt. Jag får därutöver föreslå andra ändringar eller lösningar, som omfattar annat än direkta statliga finansieringsinsatser, utifrån SOU 2008:121 Mitt uppdrag och min utgångspunkt perspektivet att marknadsmisslyckanden kan vara skapade eller förstärkta av hur regelverket är utformat. 1.2För företagarens och företagets allra bästa behöver fler nationella och internationella tillväxande företag. Statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag ska därför utgå från företagarens och företagets allra bästa. Statlig finansiering måste byggas upp på ett sådant sätt att alla starka affärsidéer ska kunna kommersialiseras oberoende av affärsidéns ursprung. Jag har en ambition att lämna förslag som gör det attraktivt att starta nya företag och leder till att befintliga företag utvecklas och växer. Detta förhållningssätt har fullt ut präglat utredningens arbete. Det har också väglett mig inför de förslag som jag lämnar. Jag vill framhålla vikten av att varje statlig aktör inför varje framtida enskilt beslut om finansiering av ett företag tar sin utgångspunkt i denna verksamhetsinriktning. Enligt min bedömning är ett sådant förhållningssätt nödvändigt för att stärka entreprenörer i hela i deras strävan att skapa och driva framgångsrika företag. Jag har valt att begränsa min utredning, så långt som möjligt, till en översyn av de aktörer och finansieringsformer som är utpekade i utredningens direktiv. Vidare har jag valt att genomföra en kartläggning av statliga exportstöd riktade mot små och medelstora företag (SME-företag). Möjligheten för svenska företag att utvecklas och växa är starkt beroende av deras möjligheter att etablera sig på den internationella marknaden. Jag kommer inte att lägga direkta förslag angående de finansieringsformer som är utarbetade inom regionalpolitiken som regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, stöd till kommersiell service, sysselsättningsbidrag och regional projektverksamhet. Jag vill dock betona att jag i min utredning kunnat konstatera att dessa finansieringsformer fyller en mycket viktig funktion för företagens utvecklingsmöjligheter i de berörda delarna av landet. Jag lägger inte heller några förslag riktade mot de Mitt uppdrag och min utgångspunkt tre forskningsstiftelser som genom vissa FoU-program finansierar SME-företag: , och kompetensutveckling samt . Detta betänkande behandlar de statliga aktörer som direkt investerar i och finansierar företag men omfattar inte Sjätte verksamhet. Det finns emellertid många berörings- punkter mellan de aktörer som behandlas och , eftersom är en mycket viktig och betydande investerare i onoterade företag, direkt och indirekt. Utredningen är avgränsad till att främst belysa den kommer- sialiserings- och tillväxtfas som inleds då en idé är mogen för en teknisk och affärsmässig prövning av dess marknadspotential och som är avslutad när den privata kapitalmarknaden, banker men även andra, bedömt risken godtagbar för att erbjuda företaget en komplett finansieringslösning. Med kommersialisering avser jag då inte bara kommersialisering av en innovation utan att allt affärsskapande baserat på alla starka affärsidéer ska kunna utvecklas inom ett företag. Det framgår av mina direktiv att jag inte ska utreda eller föreslå insatser inom skatteområdet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att analysera förutsättningarna för skatteincitament för att stimulera fysiska personers investeringar i mindre företag. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . I uppdraget ingår inte heller rådgivningsverksamhet. har uppdragit åt att utreda AB:s rådgivning. I det uppdraget ingår bl.a. att föreslå hur det statliga centrala åtagandet inom företagsrådgivning kan definieras samt att göra en analys av i vilken utsträckning nuvarande insatser faller inom ramen för det statliga åtagandet. Uppdraget ska avrapporteras . Däremot har jag uttolkat mitt uppdrag som att den rådgivning, i form av analys och kreditprövning, som genomför inför varje finansieringsbeslut ingår i mitt uppdrag. Varje finansieringsbeslut måste alltid föregås av en dialog med kunden och en komplett affärsmässig utvärdering. All rådgivning måste vara direkt relaterad till det enskilda företagets behov. Jag vill betona att jag inte lämnar förslag som rör den operativa verksamheten som bedrivs av de statliga aktörerna. Min översyn är inriktad på policyer, strategier, strukturer och principer såsom Mitt uppdrag och min utgångspunkt organisationsstrukturer och inbördes övergripande ansvars- förhållanden. Den närmare utformningen av de förslag jag lämnar överlåter jag därmed åt kompetenta styrelser och ledningar att genomföra. Avslutningsvis vill jag nämna att de flesta företagen huvud- sakligen finansierar sin verksamhet genom eget initiativ. är det viktigt att de företagare som inte har möjlighet till detta får det stöd som krävs för att alla starka affärsidéer ska kunna kommersialiseras. 1.4Så har jag arbetat Jag har under utredningsarbetets gång fört en dialog med och inhämtat synpunkter från företrädare för näringslivet, offentliga och privata finansieringsaktörer, myndigheter, organisationer m.fl. Jag har därutöver studerat propositioner, årsredovisningar och ett antal rapporter och utvärderingar inom området.