sou · GWB351 · 2008-06-02 00:00:00 — Däremot kan detta kan- ske bli aktuellt, om instrumentet integreras i ett system för indi- vidbaserad statistik. Behovet av sekretess för den enskilde måste här vägas mot värdet av en sakligt baserad uppföljning för det all- männa. En viktig aspekt på detta är samtyckes-frågan. Överläm- nande av personuppgifter mellan myndigheter kräver i princip den berörda personens samtycke. Detta kan vara muntligt eller skrift- ligt. Eftersom en så stor del av äldreomsorgen berör personer med mer eller mindre uttalad kognitiv nedsättning torde det vara ute- slutet med skriftligt samtycke, om man strävar efter en något så när rättvisande statistik. Muntligt samtycke riskerar å andra sidan att vara vagt och svårt att dokumentera tillfredsställande. Det kan därför i detta fall krävas en lagändring, varvid det i så fall måste noga specificeras i vilket sammanhang och under vilka omständig- heter personuppgifter får lämnas ut. Ett nationellt bedömningsinstrument är som anförts ovan primärt att se som ett stöd för biståndshandläggningen. Men det kan finnas behov av mätningar också i andra sammanhang och av andra skäl. I de beställar-utförar-system för äldreomsorgen som har införts i många kommuner, kan man önska basera betalningen till utförarna i särskilt boende på något mått på den erforderliga perso- nalinsatsen, vårdtyngden, hos de boende. Sådana mått finns utvecklade och tillämpas i vissa kommuner. Detta fordrar då bedömningar av härför relevanta faktorer – i första hand funk- tionsnedsättning och behov av tillsyn. Det räcker då inte med den bedömning, som skedde i samband med beslutet att erbjuda plats, eftersom personerna förändras över tiden i boendet. För den skull krävs i dessa fall regelbundet återkommande tvärsnittsundersök- ningar i det särskilda boendet och dessa kan då med fördel göras efter samma mall som det nationella bedömningsinstrumentet. Behov av regelbunden uppföljning av behovsutvecklingen i det sär- skilda boendet finns också hos den lokala ledningen alldeles bort- sett från systemet att ersätta utförarna. Det finns också ett motsva- rande behov för den nationella uppföljningen. Det står därmed klart att bedömningar av vård- och omsorgsbe- hovet inte kan begränsas till enbart biståndsprövningen utan också bör göras genom regelbundna tvärsnittsundersökningar, som omfattar alla vårdtagare som inte är föremål för återkommande biståndsbeslut. För vårdtagare med biståndsbeslut om hemtjänst eller andra insatser i hemmet, dvs. som ej är i särskilt boende med heldygnsomsorg, skall biståndsbesluten omprövas med jämna mel- lanrum och det föreligger därför inte samma behov av tvärsnittsun- dersökning. Vid utformningen av ett nationellt bedömningssystem är givet- vis urvalet av variabler och definitionerna av dessa med sina skalsteg mycket viktig. Detta bör göras föremål för en grundlig utredning. Det gäller här att se till att bedömningen omfattar allt det som är av stor vikt för biståndsbedömningen systemet skall vara så enkelt som möjligt att använda. Av särskild betydelse är att begrepp och definitioner är så klara och entydiga som möjligt. Inom äldreomsorgen flödar det tyvärr av olika begrepp och beteck- ningar på olika verksamheter. Väldefinierade begrepp är nödvän- diga för att göra uppgifterna jämförbara. Begreppen måste också vara enkla att förstå så att man minimerar riskerna för missuppfatt- ningar som leder till felaktiga uppgifter. Ett väl utvecklat IT-stöd i alla kommuner torde vara en förut- sättning för att införandet av ett nationellt bedömningssystem också skall kunna ge information på lokal och nationell lednings- nivå. Av särskild vikt här är att bedömningssystemet är integrerat med det ordinarie registreringssystemet inom äldreomsorgen. Erfa- renheterna inom bland annat visar att det krävs stora insatser av övervakning och uppföljning för att säkerställa fullständigheten i registreringarna om detta krav inte är uppfyllt. Detta innebär att införandet av bedömningssystemet måste föregås av kommunala satsningar på att utveckla IT-stödet. Det pågår en hel del sådant arbete i anslutning till införandet av den individ- Den säkraste registreringen verkar man få om denna är kopplad till avgiftshanteringen. För att säkra fullständighet och reliabilitet av bedömningsin- strumentet krävs ordentliga insatser av utbildning och instruktion. Det är här nödvändigt att få den registrerande personalen att se fördelarna med en systematisk biståndsbedömning, så att ifyllandet av uppgifterna inte bara blir en formsak, och också förstå ledning- ens legitima behov av information för planering och uppföljning. Självklart kräver detta också att instrumentet från början är väl för- ankrat i de olika berörda professionella grupperna. Ett nationellt bedömningsinstrument inom äldreomsorgen behövs för att göra biståndsbedömningen mer kvalificerad, lik- formig och rättssäker. Det måste säkerställas att de som behöver omsorgen får den och de som får omsorgen också behöver den. Genom ett standardiserat nationellt bedömningsinstrument är det också möjligt att få underlag för en bättre planering och uppföljning av äldreomsorgen på lokal och nationell nivå. Bättre möjligheter skapas för jämförelser mellan kommunerna och för att visa utvecklingen över tiden i olika avseenden. För brukarna och deras anhöriga är ett standardiserat nationellt bedömningsinstrument av stor betydelse ur rättsäkerhetssyn- punkt. Longitudinella data ger också möjlighet till bättre analy- ser av äldreomsorgen från brukarens perspektiv. För medbor- garna i allmänhet ligger betydelsen främst i möjligheterna till en mer saklig, demokratisk debatt kring äldreomsorgens utform- ning och utveckling. Vid utformningen av instrumentet bör man eftersträva en hög grad av enkelhet samt utnyttjande av vetenskapligt validerade variabler, som också visat sig vara väl fungerande i praktiken. För att ge god reliabilitet behövs väldefinierade begrepp och klara definitioner samt tillräckliga insatser för utbildning och instruktion av personalen. Instrumentet måste upplevas som relevant i bedömnings- situationen. Framtagningen av instrumentet måste därför ske i samarbete med berörda yrkesgrupper. Men det är också nöd- vändigt att få personalen att förstå den lokala och nationella ledningens behov av information. Man måste eftersträva att registreringen av instrumentets variabler sker samordnat med den ordinarie ärendehanteringen. Ett väl fungerande IT-system torde vara en förutsättning för en framgångsrik tillämpning. Detta kan komma att kräva avsevärda IT-satsningar i kommunerna som kommer att ta tid. - ett instrument för behovsbedömning Ett instrument med individen i fokus ...är ett verktyg ...beskriver 14 livsområden Ett gemensamt instrument för att bättre tillgodose de äldres behov av vård och omsorg. har tillsammans med biståndshandläggare och chefer i sina fem ägarkommuner utformat ett instrument för att på ett systematiskt sätt inhämta information och dokumentera olika delar i handläggnings processen: från anökan och kartläggning av behov till utredning, behovsbedöm ning, beslut, uppdrag och uppföljning. Instrumentet består av tre delar. 1) En mall för kartläggning av behov, som är ett underlag för att formulera en ansökan samt ett av underlagen till utredning och behovsbedömning. 2) En struktur för hur utredningen ska dokumenteras. 3) En mall för vad uppdraget till utförarna ska innehålla så att väsentlig och tillräcklig information överförs för att planera, genomföra och följa upp insatser. Utvecklingsarbetet initierades utifrån önskemål om ett gemensamt bedömnings instrument som bättre skulle tillgodose de äldres behov av vård och omsorg. Samtliga biståndshandläggare (38 personer) i de fem kommunerna har deltagit i utvecklingsarbetet genom kompetensutveckling, diskussioner och arbetsträffar. En arbetsgrupp bestående av nio biståndshandläggare har konstruerat instrumentet. Arbetet har förankrats hos biståndshandläggarnas chefer och äldreomsorgscheferna. för Kartläggning av behov – ett instrument för behovsbedömning har testats av samtliga biståndshandläggare i de fem kommunerna, utvärderats och reviderats. Utifrån samma principer utformas nu en mall för utredning och en mall för beställning, som kommer att testas . Målsättningen är att alla delarna i instrumentet ska integreras i kommunernas verksamhetssystem så att kartläggning, ansökan, utredning, behovsbedömning, beslut, uppdrag, genomförande och uppföljning följer samma struktur och grundläggande värden. Ett instrument med individen i fokus Målet med instrumentet är att säkerställa att den sökandes behov, självbestäm mande, integritet och välbennande beaktas i hela handläggningsprocessen från ansökan till uppföljning av beslut och genomförande. Utgångspunkten är den sökandes egen upplevelse av sin situation, önskemål och behov av hjälp och stöd. Instrumentet utgår från en helhetssyn, det vill säga att en människas sociala, fysiska, psykiska, existentiella såväl som medicinska behov ska beaktas samt ett individuellt synsätt där man ser till varje människa som en unik individ i en unik livssituation. Inledningsvis granskades och testades ett antal bentliga bedöm ningsinstrument, tillsammans med IMS (Metoder i Socialt arbete) och FoU . Inget av instrumenten motsvarade kraven. FoU arbetade vidare och utvecklade ett instrument för att bedöma den sökandes behov med hjälp av livsområden1. har, utifrån samma synsätt, systematiserat instrumentet och vidareutvecklat det till att omfatta hela handläggningsproceduren och genomförandeprocessen. Här presenteras för Kartläggning av behov – ett instrument för behovsbe dömning. ifylles som ett underlag till utredningsdelen i handläggningen. Utredningen kommuniceras med den sökande för att han/hon ska få full insyn i det som dokumenterats och möjlighet att komplettera och rätta till eventuella missförstånd innan beslut om bistånd fattas. Till Kartläggning av behov – ett instrument för behovsbedömning, liksom till övriga delar i handläggning och genomförande, nns en manual framtagen. Syftet är att säkerställa att den sökandes behov, sjävbestämmande, integritet och välbennande tillgodoses. ... är ett verktyg till hjälp för den sökande att formulera sin ansökan. till hjälp för handläggaren att beskriva utbud av kultur och aktiviteter för medborgare i kommunen och att informera om den sökandes rätt att fritt ansöka om stöd och hjälp utifrån sin unika situation. som inleder utredningen av den sökandes behov och önskemål. som utgör ett av underlagen för beslutet och målen med beslutet. ... beskriver 14 livsområden Varje människa är unik och varje kartläggning måste bli individuell. I kartläggningen kan det vara betydelsefullt att få veta hur den sökandes liv sett ut tidigare för att förstå den sökandes önskemål om stöd och hjälp. De 14 livsområdena syftar till att beakta den sökandes hela livssituation och specika behov och önskemål utifrån såväl fysiska, sociala, kulturella, existentiella, psykologiska som medicinska aspekter. Kartläggningen ska göras med respekt för den sökandes integritet och privata sfär. Handläggaren kan välja att fokusera på enstaka livsområden i det första mötet och ta upp era och/eller andra livsområden i en uppföljning. Målsättningen är att den sökande ska kunna fortsätta leva sitt liv på det sätt som han/hon önskar, med bibehållen integritet och värdighet. Varje människa är unik och varje kartläggning måste bli individuell. Så här ser instrumentet ut Företrädare: /god man /förvaltare Fullmakt (om ombud) bifogas utredningen och sparas i personakten. Förordnande eller registerutdrag (om god man eller förvaltare) bifogas utredningen och sparas i personakten. Identitet bekräftad via personlig kännedom eller leg.kontroll Företrädare kan bli aktuellt. Behov anmält/under utredning Annan person som varit den sökande behjälplig vid kartläggningen Namn, adress och telefon Namn, adress och telefon Namn, adress och telefon Kontakter som kan behöva tas i utredningen god man/förvaltare/ombud handläggare i tidigare utredning Samtycke har inhämtats för kontakt med ovanstående person/er under denna utredning. Datum och handläggarens signatur: Namn/e-post/telefon/adress Kartläggning av 14 livsområden Kartläggningen ska genomföras med respekt för den sökandes integritet och privata sfär. Samtalet ska handla om de livsområden som är nödvändiga för att ge information som är väsentlig och tillräcklig för att kunna fatta ett beslut. Närstående/familj och socialt nätverk Exempel på områden att samtala kring: Familj, närstående och andra viktiga personer. Möjlighet och behov av hjälp att upprätthålla kontakter, hälsa på andra och ta emot besök. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: Bostadens storlek och funktion. Standard – disk-/tvättmaskin, trappor och hiss. Normalt underhåll inne och ute. Städning, dagliga hushållssysslor, tvätt och klädvård. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Trygghet, säkerhet och välbefinnande Exempel på områden att samtala kring: Daglig kontakt för att känna trygghet. Oro och ängslan. Bostadens läge och utformning av betydelse för trygghet och säkerhet. Orienter ingsförmåga – att hitta inne och ute. Fysiska förutsättningar att ta vara på sig själv när något händer. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: Vanor och rutiner över dygnet och veckan. Dygns rytm och sovvanor. Hjälmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: City/glesbygd/samhälle. Framkomlighet i närmiljön. Tillgänglighet till vårdcentral, restaurang, apotek, aktiviteter, affär, grannar, kulturliv och service i alla de former. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: Ta sig i och ur säng/stol. Ändra läge i säng/stol. Förflyttning inomhus och utomhus. Planera resor och besök (ringa färdtjänst etc). Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: Organiserade aktiviteter. Ärenden i den dagliga livsföringen som frisör, apotek, optiker osv. Intressen nu och tidigare. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: Olika sätt att kommunicera, tal, skrift, tecken med mera. Möjlighet och intresse av TV, radio, böcker, tidningar, talband, dator osv. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: Särskild kost, allergi, överkänslighet, aptit, matvanor, planering, inköp, ta hand om maten när den kommer hem, laga mat, duka och diska. Att inta måltiden, sällskap . Hjälpmedel hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Exempel på områden att samtala kring: Räkningar, daglig post, kontakter, tidsbeställningar, ärenden på apotek, bank, post osv. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Personlig hygien och klädsel Exempel på områden att samtala kring: Allt som rör personlig hygien, Toalettbesök, klä och klä av sig och hårvård. Integritet och privat sfär. Den personliga stilen. Handla och prova kläder. Hjälpmedel, hjälp av annan. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Fysisk hälsa och välbefinnande Exempel på områden att samtala kring: Sjukdomar och skador som påverkar hälsa och fy sisk förmåga. Hur det påverkar vardagen och behov av hjälp och stöd. Upplevd livskvalitet och välbefinnande. Kontakter med hälso- och sjukvården och hjälp av annan med hälsofrågor. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Psykisk hälsa och välbefinnande Exempel på områden att samtala kring: Sjukdomar och skador som påverkar hälsa och psy kisk förmåga. Psykiska funktioner – omdöme, riskbeteende, orienteringsförmåga, nedstämd het, hallucinationer, initiativlöshet, oro, misstänksamhet osv. Kognitiva funktioner – kommu nikationsförmåga, minne, planeringsförmåga, problemlösning, beslutsförmåga, genomföran deförmåga osv. Hur det påverkar vardagen och behov av hjälp och stöd. Upplevd livskvalitet och välbefinnande. Kontakter med hälso- och sjukvården och hjälp av annan med hälsofrågor. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Sådant som den sökande återkommer till i samtalet, oavsett om det ingår i utredningen av specifikt bistånd eller om det är av annan karaktär. Den sökandes beskrivning av situationen Den sökandes behov och önskemål av hjälp och stöd Kartläggningen kan vara en hjälp för den sökande att formulera sin ansökan och är en hjälp för handläggaren att försäkra sig om att ha uppfattat en muntlig ansökan rätt. Ansökan kan avse stöd och service enligt SoL och/eller enligt LSS. Datum och den sökandes underskrift: arbetar med forskning och utveckling och har , , , och kommuner samt som huvudmän. ska genom praktiknära forskning och utveckling bidra till att stärka kvaliteten inom äldre omsorg och äldrevård och därmed livskvaliteten för äldre personer och deras närstående. Vill du veta mer kan du kontakta oss på tfn eller gå in på 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning.