sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — ARCC i Kinloss skulle kunna användas för att koordinera samhällets helikopterresurser i samband med kriser. Det saknas dock samverkansrutiner gentemot polisen, som är ansvarig för samordningen vid större olyckor. (RAeS) är en yrkesorganisation för personer som är verksamma inom luftfarten i . RAeS har i rapporten to Major on Land in the uppmärksammat bristerna när det gäller operativ koordinering av helikopterresurser. RAeS föreslår att en strategisk helikoptergrupp inrättas vid ett lämpligt ministerium. Gruppens uppgift ska vara att vid en natio- nell kris kunna: Ge expertråd till krishanteringsfunktionen Cabinet Office Briefing Rooms (COBR) avseende användning av civila och militära helikoptrar. Förse strategiska polisbefäl med en ledningsfunktion för civila och militära helikopterresurser. Utföra regelbundna övningar. RAeS ger i sin rapport även följande förslag: Ett nationellt register över alla tillgängliga helikopterresurser och deras förmågor bör upprättas. Detta bör ske i samverkan med branschorganisationen . Man bör överväga att ge ARCC delegerade befogenheter för att leda alla helikopterresurser i samband med en kris. Man bör också överväga att förse ARCC med samverkanspersoner från andra myndigheter. Man bör överväga att skapa ett gemensamt nationellt lednings- och kommunikationssystem för helikoptrar, alternativt ett mobilt kommunikationssystem för taktiska polisbefäl, syftande till att skapa en gemensam kanal för operativ koordinering. for Urgency Situations () var ett EU-finansierat projekt inom ramen för Preparatory Action for (). Syftet med var att demonstrera hur civil och militär informations- och kommunikationsteknologi kan användas för att skapa en integrerad helikopterburen ledningsfunktion vid kriser. Tanken är att en helikopter lätt kan ta sig till otillgängliga platser, vilket kan vara till nytta vid t.ex. en tågolycka. Helikoptern ska i sådana situationer snabbt kunna sättas in för att koordinera resurser, i väntan på att landburna resurser anländer. Projektet leddes av , med deltagande från 12 olika företag och akademiska institutioner, däribland , , och Selex. genomfördes en demonstration av i . Man förevisade då bl.a. funktion att skicka SMS från helikoptern till all blåljuspersonal inom ett område där det ordi- narie mobilnätet var utslaget. EU FloodCommand var ett till del EU-finansierat projekt, med , och som partnerländer. Syftet med projektet var att etablera ett system för samordning av medlemsstaternas sjöräddnings- resurser vid större översvämningar. EU FloodCommand bestod av en serie konferenser och övningar. Till de konkreta resultaten från projektet hör utvecklingen av ett gemensamt ledningsstödsystem för sjöräddningsresurser. Systemet kan användas för att samordna flera länders resurser i händelse av en större katastrof. Räddnings- verket äger en licens för den mjukvara som utvecklades i projektet. kan konstatera att det finns brister som behöver åtgärdas när det gäller: samverkan mellan olika kommunikations- och ledningscentraler samverkan mellan olika flygande enheter samverkan mellan flygande enheter och markenheter Många menar att vissa av de här problemen kommer att minska i och med införandet av RAKEL-systemet. kommer enligt nu gällande beslut inte att täcka fjällkedjan. Vidare krävs ett omfattande samverkansarbete mellan olika aktörer för att den nya tekniken ska ge de effekter som önskas. kan konstatera att ingen part har drivit fram en integrering av de olika ledningsstödsystem som används vid dirigering av flygande enheter. Detta trots att en sådan integrering bedöms kunna ske till relativt små kostnader. Regeringen skriver i propositionen (2007/08:92) Stärkt krisbered- skap – för säkerhets skull att: En samlad lägesbild utgör grunden för att aktörerna i krisbered- skapssystemet ska kunna genomföra lämpliga åtgärder och samverka. Förmågan att skapa samlade lägesbilder bör stärkas. Mot bakgrund av den problembild som t.ex. framkommit vid händelser som menar att det finns ett stort behov av att skapa en gemensam lägesbild över offentligt finansierade flygande enheter i . Av tabell 13.1 framgår att huvudregeln är att man från olika kommunikations- och ledningscentraler endast kan följa sina egna resurser. Heli- kopterutredningen har under sitt arbete också kunnat konstatera att bara för att man rent tekniskt har möjlighet att se vissa flygande enheter, är det inte säkert att denna möjlighet är känd och används. Tabell 13.1 Flygande enheter som kan följas från olika centraler Ett samarbete pågår mellan SOS Alarm och MRCC/ARCC för att förbättra utbytet av information mellan centralerna. har föreslagit att MRCC och ARCC ska få tillgång till ledningsstödsystemet Zenit. SOS Alarm har ställt sig positivt till detta och ser många fördelar i en sådan samverkan. Detta har dock ännu inte realiserats. anser att ett större grepp behöver tas för att skapa gemensam lägesbild över flygande enheter: JRCC, polisens kommunikationscentraler, Försvarsmaktens ledningscentraler, ledningscentraler och SOS 1TP , ambulanshelikoptrar. 2TP PT flygplan. 3TP PT Försvarsmaktens helikoptrar. 4TP PT Kommersiella helikopteroperatörer som används för vissa fjällräddningsuppdrag. 5TP PT Möjligheten finns vid RKC. Det är oklart om möjligheten finns vid LKC. Alarms centraler bör ha tillgång till en samlad lägesbild över vart de offentligt finansierade flygande enheterna befinner sig. Enheter som bör ingå i lägesbilden är: , polis- helikoptrar, ambulanshelikoptrar, Förvarsmaktens helikoptrar, flygplan, Frivilliga flygkårens flygplan, samt kommersiella helikoptrar som är särskilt kontrakterade för t.ex. fjällräddningsuppdrag. Ytterligare enheter kan tillkomma. Lägesbilden bör också finnas tillgänglig på bildskärmar i de flygande enheter som har lämplig utrustning för detta. Gemensam lägesbild över flygande enheter bör också upprättas tillsammans med våra grannländer. har funnit exempel på att man med relativt små medel och kan upprätta en gemensam lägesbild. Ett sådant exempel är Samverkanswebb i . Inom loppet av några månader lyckades man knyta ihop olika aktörers ledningsstödsystem, vilket gör att man nu på en och samma kart- bild kan visa alla pågående händelser som påverkar trafiken. Man kan också dela med sig av larminformation, bilder, digitala frakt- sedlar etc. Deltagare i projektet är och gemensamma trafikledning Trafik , polisen, räddningstjänsten och SOS Alarm i . har lett det inledande arbetet med projektet. Systemet är byggt på teknik som utvecklats åt Försvarsmakten inom ramen för Nätverksbaserat försvar (NBF). Enligt har det tekniska systemet kostat att utveckla. pågår arbetet med att ta fram en affärsmodell för fortsatt drift och vidare- utveckling av systemet. Huvudmannaskapet är tänkt att övergå till SOS Alarm. Regeringen skriver i propositionen (2007/08:92) Stärkt kris- beredskap – för säkerhets skull att man anser att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör ansvara för att driva på, sam- ordna och följa upp utvecklingen och tillämpningen av gemen- samma system och metoder för krishanteringen. föreslår mot bakgrund av detta att regeringen ska uppdra åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att tillsammans med , , , Försvarsmakten och SOS Alarm upprätta en gemensam lägesbild över flygande enheter. Frivilliga flygkåren bör också involveras i arbetet. Uppdraget bör genomföras i flera steg: 1.En förstudie över behov, kostnader m.m. 2.Ett pilotprojekt där två lägesbilder kopplas samman, förslagsvis mellan JRCC och SOS Alarm. 3.En sammankoppling av lägesbilderna hos samtliga berörda centraler genomförs. 4.En studie över förutsättningar för att skapa en gemensam nordisk lägesbild över flygande enheter. Utöver rent tekniska frågor bör projektet även titta på mjukare frågor, såsom metoder, gemensam terminologi, m.m. Frågor om eventuella sekretessbehov hos deltagande myndigheter bör också beaktas. bedömer att kostnaderna för projektets första tre delar borde vara i samma storleksordning som för Väg- verkets Samverkanswebb, dvs. Till detta kommer personalkostnader inom de deltagande myndigheterna och SOS Alarm. Kostnaderna bör delas av de deltagande myndig- heterna, samt SOS Alarm. Kostnaderna bör täckas inom ordinarie budget för de deltagande myndigheterna och SOS Alarm. Det bör övervägas om arbetet med att skapa en gemensam lägesbild även ska inkludera enheter på marken och till sjöss. SOS Alarm har till framfört sådana önskemål. har inte haft möjlighet att bedöma vad en sådan breddning av uppdraget skulle innebära avseende komp- lexitet och kostnader. 13.8.3Behov av samordningsforum för flygande enheter Luftfartsstyrelsens och Gemensamt forum flyg- och sjöräddningstjänst har ett tydligt fokus på flyg- och sjörädd- ning. anser att det är viktigt att det även stadigvarande bedrivs ett arbete för att förbättra samverkan mellan flygande enheter vid andra typer av uppdrag. Det kan t.ex. gälla i samband med trafikolyckor, skogsbränder och CBRN-händelser. Givet att så beslutar kommer svara för verksamheten vid JRCC. föreslår att regeringen ska uppdra åt att leda ett nationellt arbete för att ta fram gemen- samma operativa rutiner för flygande enheter vid såväl flyg- och sjöräddning, som andra räddningsinsatser. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den problematik som finns vid samverkan mellan markenheter och flygande enheter. Det är också viktigt att rutiner tas fram för hur helikoptrar ska uppträda i samband med CBRN-händelser. bedömer att uppdraget innebär begrän- sade merkostnader, utöver det samordningsarbete som Sjöfarts- verket redan bedriver. kan konstatera att trots att flera åtgärder vidtagits för att förbättra samverkan avseende flygande enheter mellan t.ex. ARCC/MRCC och SOS Alarm återstår fortfarande problem. Det framkom t.ex. under övningen i . Ett sätt att minska risken för denna typ av problem är att man har en löpande övningsverksamhet mellan olika kommunika- tions- och ledningscentraler, samt flygande enheter. föreslår att regeringen ska uppdra åt att tillsammans med berörda kommunikations- och ledningscentraler löpande anordna ledningsövningar som fokuserar på hanteringen av flygande enheter. Det bör även ordnas övningar som involverar kommunikations- och ledningscentraler i grann- länder. ska i planeringen av övningarna samråda med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Kostnaderna för övningarna bör bekostas av de deltagande myndigheterna och SOS Alarm, inom ordinarie budget. Det finns inget beslut om att utrusta Försvarsmaktens helikoptrar med RAKEL-enheter. anser att Försvarsmaktens helikoptrar utgör en viktig stödresurs för sam- hället i samband med kriser. Därmed är det viktigt att de militära helikoptrarna ska kunna kommunicera med andra aktörer inom t.ex. räddningstjänst och ambulanssjukvård. föreslår att Försvarsmakten ska utreda hur deras helikoptrar ska kunna utrustas med RAKEL-enheter. Vid gränsöverskridande räddningsinsatser är det viktigt att det finns effektiva möjligheter att kommunicera mellan enheter från olika länder. Radiosystem som är baserade på TETRA-teknologi kommer framöver att finnas i såväl , , som . föreslår att Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap i det fortsatta arbetet med att utveckla RAKEL-systemet ska agera för att grannländernas TETRA-nät integreras. Därmed ska TETRA-näten effektivt kunna användas av flygande enheter i samband med gränsöverskridande räddnings- insatser. kan användas för att länka bilder ned till t.ex. ledningsfordon och bakre ledningsplatser. Enligt Luftfarts- styrelsens rapport helikopterstöd vid insatser under svåra påfrestningar saknar många kommunala räddningstjänster möjlighet att ta emot sådana bilder. anser att Myndig- heten för samhällsskydd och beredskap bör verka för att fler räddningstjänster ska kunna använda denna typ av ledningsstöd. Om man ska uppnå en effektiv koordinering av flygande resurser krävs att berörd personal har utbildning om de olika resurserna och hur de bäst kan användas. kan konstatera att det finns ett utbildningsbehov hos flera personalkategorier: personal i kommunikations- och ledningscentraler I kapitel 7 föreslår att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska få i uppdrag att genom- föra en särskild informations- och utbildningssatsning riktad till brandbefäl och kommersiella helikopteroperatörer avseende skogs- brandsbekämpning. När det gäller helikopteranvändning inom övrig föreslås i kapitel 7 att regeringen ska ge MSB i uppdrag att tillsammans med , och Alarm genomföra en informations- och utbildningssatsning riktad till brandbefäl och larmoperatörer. Vidare bör även sjuk- vårdsledare, polisinsatschefer och vakthavande befäl vid polisens länskommunikationscentraler omfattas av denna utbildning. Sats- ningen bör samordnas med det informations- och utbildnings- arbete som föreslås avseende skogsbrandsbekämpning. Vidare föreslås i kapitel 7 att JRCC ska tillföras kompetens om den kommunala räddningstjänstens verksamhet. För att säkerställa att man långsiktigt har en tillräckligt hög kun- skapsnivå om flygande resurser hos olika kommunikationscentraler föreslår att kunskap om flygande enheter integreras i utbildningsplanerna för larmoperatörer hos SOS Alarm och polisen. Utbyte mellan kommunikations- och ledningscentraler har fått bilden att operatörerna vid olika kommunikations- och ledningscentraler ofta har bristfällig kunskap om varandras verksamheter. föreslår därför att SOS Alarm inom ramen för 112-rådet tar initiativ till ett utbyte mellan olika offent- liga kommunikations- och ledningscentraler. Utbytet kan ske genom studiebesök, växeltjänstgöring, gemensamma utbildningar, övningar i seminarieform m.m. Exempel på centraler som kan ingå i utbytet är SOS Alarm, JRCC, polisens kommunikationscentraler, ledningscentraler, Försvarsmaktens staber, m.fl. Inom SOS Alarm genomförs en årlig certifiering av alla larm- operatörer. Det bör övervägas om de olika kommunikations- och ledningscentralerna bör ta fram vissa gemensamma kriterier för certifiering av larmoperatörer, som sedan kompletteras med de specifika krav som gäller för respektive verksamhet. Utbildning om flygande enheter i Regional samverkanskurs anser att det är viktigt att personal som sysslar med räddningstjänst, akutsjukvård och krisberedskap har god kunskap om de flygande resurser som används inom dessa verksamheter. De regionala samverkanskurserna är ett bra forum för att sprida denna kunskap till olika aktörer. föreslår att Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap ska verka för att utbildning om flygande resurser inkluderas i de regionala samverkanskurserna. anser att det är angeläget att personal vid ambulanshelikoptrar, , polishelikoptrar och För- svarsmaktens helikoptrar har en god kunskap om den regionala kontext man verkar inom när det gäller räddningstjänst, sjukvård och krisberedskap. föreslår att länsstyrelserna ska verka för att personal vid förekommande ambulanshelikoptrar, SAR-heli- koptrar, polishelikoptrar och militära helikoptrar får utbildning i regional samverkan. föreslår att Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap ska bjuda in strategisk personal inom de offentliga flygande verksamheterna till centrala samverkanskurser. 13.8.7Avlysning av luftrummet över olycksplatser m.m. ser risker i att helikoptrar från media uppträder i luftrummet över olycksplatser, eller platser där det t.ex. pågår en polisinsats. Helikoptrarna kan störa den pågående insat- sen. Deras närvaro kan även utgöra en flygsäkerhetsrisk. I sammanhanget är det viktigt att markenheterna lätt kan känna igen polis-, SAR- och ambulanshelikoptrar. är målade i enhetliga färger. Samma sak gäller för SAR-heli- koptrarna. När det gäller ambulanshelikoptrarna förekommer många olika färgsättningar. I och med att före- skrifter för ambulanssjukvård träder i kraft kommer ambulanshelikoptrarna att följa den europeiska färgstandarden för ambulanser i gult och grönt. anser att det är viktigt att räddnings- ledare och polisinsatschefer har god kännedom om möjligheten att avlysa luftrummet över olycksplatser. Detta är en möjlighet som bör användas så snart det finns en risk för att helikoptrar från media, eller för den delen även andra helikoptrar, kan komma att utgöra ett säkerhetsproblem på t.ex. en olycksplats. svarar Styrelsen för psykologiskt försvar för Mediernas beredskapsråd. Rådets verksamhet syftar till att för den privata och offentliga sektorn skapa en gemensam syn på behov av säkerhet, beredskap, krishanteringsförmåga och samverkan inom medie- området. I rådet finns representanter från: Krisberedskapsmyndig- heten, , Radiobranschen (RAB), Räddnings- verket, , , , Tidningarnas Telegrambyrå, Tidningsutgivarna, , samt TV4. kommer rådet att övergå till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Det är viktigt att det finns en dialog med media om de problem som användningen av helikoptrar på olycksplatser m.m. kan med- föra. föreslår att Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap tillsammans med berörda myndigheter inom ramen för Mediernas beredskapsråd inleder en dialog med medie- företagen om användningen av helikoptrar över olycksplatser m.m. 13.8.8Beslut om insats med Försvarsmaktens helikoptrar anser att beslutsproceduren för insats med Försvarsmaktens helikoptrar måste förenklas. Den nuvarande ord- ningen innehåller alltför många risker för förseningar i tidskritiska situationer. Försvarsmakten tillsammans med ska ta fram en larmrutin som medger att tillgängliga helikopterresurser inom För- svarsmakten på ett enkelt sätt kan larmas för olika typer av räddningsinsatser. kommer ARCC och MRCC slås samman till JRCC, som blir en enhet under . Helikopterutred- ningen bedömer att denna förändring kommer att underlätta samverkan mellan olika kommunikations- och ledningscentraler. utför ARCC en rad funktioner som man formellt inte har i uppdrag att utföra. Det är viktigt att man nu formaliserar vilka funktioner som ska finnas vid JRCC. Under kapitel 7 föreslås att regeringen ska ge () i uppdrag att svara för förmedling av helikoptrar för skogsbrandbekämpning, samt att upprätthålla en nationell lägesbild över tillgängliga helikopterresurser för skogsbrandsbekämpning. menar också att det kan övervägas om det finns behov av ett särskilt ledningsstödsystem för att upprätthålla en nationell lägesbild över tillgängliga helikopterresurser för skogs- brandbekämpning. Vidare menar att JRCC bör tillföras kompetens om räddningstjänsts verksamhet, så att man effektivt kan hjälpa kommunala räddningsledare att beställa den flygande resurs som är bäst lämpad för uppdraget. Dirigering av ambulanshelikoptrar? En tanke som framförts är att all dirigering av ambulanshelikoptrar skulle flyttas från SOS Alarm till ARCC. ARCC är en rädd- ningscentral som har hög kompetens att leda flygande resurser. ser dock en rad nackdelar med en sådan ordning. Till att börja med skulle man då bryta ut ambulans- helikoptrarna ur det ordinarie systemet för dirigering av ambulans- resurser. måste ofta koordineras med andra enheter som är engagerade i en insats, som vägambulanser, akut- bilar, polis, och . Dessutom menar många att dirigeringen av ambulanshelikoptrar kräver god känne- dom om lokala förhållanden, vilket man skulle gå miste om ifall dirigeringen övergick till ARCC. ARCC saknar också kom- petens för att dirigera ambulanshelikoptrar. anser därför att ett JRCC inte bör ges uppgiften att dirigera den dagliga användningen av ambulanshelikoptrar. När ambulanshelikoptrarna är ute och flyger är det endast SOS Alarm som vet var de befinner sig. Det finns ett system för att larmoperatörerna via radio ska kontrollera att allt är som det ska med helikoptrarna. Helikopter- utredningen har dock från helikopteroperatörerna erfarit att detta system inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Det gäller i synnerhet vid mindre SOS-centraler, då det är få personer i tjänst. menar att denna säkerhetsfunktion med fördel skulle kunna överföras till JRCC. Det bör också utredas om systemet kan automatiseras. Landstingen bör ersätta om denna verksamhet medför beaktansvärda kost- nader. Nationell rådgivningsfunktion för flygande räddningsresurser Luftfartsstyrelsen presenterade rapporten helikopterstöd vid insatser under svåra påfrestningar. Arbetet med rapporten genomfördes inom ramen för samverkansområdet Skydd, undsättning och vård och involverade representanter för en rad myndigheter. Bl.a. genomfördes en workshop där helikopter- behovet vid två scenarier studerades. Det första scenariot gällde en översvämning medan det andra gällde en smutsig bomb. I rapporten använder man de militäraTPF6FPT begreppen taktisk/tek- niska, operativa och strategiska aspekter för att beskriva olika problemställningar. Den taktiska/tekniska aspekten handlar om att få helikoptern att fungera enskilt och tillsammans med andra i en skarp situation. Den operativa aspekten handlar om att kunna utnyttja alla resurser optimalt och om samordning mellan olika aktörer i en enskild händelse. Den strategiska aspekten handlar om att hantera situationer där man måste prioritera resursanvänd- ningen och rum. Det kan gälla prioritering mellan regio- ner/länder eller samtidiga händelser och att ha resurser i beredskap för eventuella nya händelser och senare skeden i en pågående extrem händelse. Resonemanget sammanfattas i tabell 13.2. 6TP PT Begreppet operativ brukar i civila sammanhang användas för verksamhet som sker på fältet. Operativ koordinering SOU 2008:129 Tabell 13.2 Olika aspekter vid samordning av flygande räddningsresurser Omfördela och prioritera mellan händelser, regioner, Ha helikopterresurser i reserv Resursoptimering för enskild händelse Samordning av resurser från flera aktörer Kunna nyttja alla befintliga helikopterresurser Säkerställa rätt utrustning och kompetens för den den egna organisationens helikopterverksamhet Logistik för eget system I rapporten konstateras att saknar en etablerad nationell rådgivningsfunktion för att nyttja samhällets samtliga flygande räddningsresurser vid extrema händelser. Därför föreslår rapporten en fördjupad utredning av en nationell rådgivningsfunktion för flygande räddningsresurser vid extrema händelser. Funktionen skulle förse beslutfattare med expertstöd och beslutsunderlag genom etablering av en samverkansperson med förmåga att delta i lednings- och stabsverksamhet (eventuellt på distans) vilket skulle bidra till effektivare och bättre samordnade insatser med flygande räddningsresurser. Enligt rapporten skulle expertstödet kunna fungera som rådgivare till ansvarig beslutsfattare eller vara direkt operativ. Ansvarsprincipen som gäller för statlig och samt sjukvårdshuvudman skulle dock fortfarande Funktionen skulle kunna styra de flygande räddnings- resurserna så att de nyttjas optimalt vid situationer där flera rädd- ningsledare begär flygande räddningsresurser. Funktionen skulle även kunna hålla informerat vid extrema händel- ser samt lämna rekommendationer för att kalla in utländskt stöd. Av framgår att utredningen mot bakgrund av Luftfartsstyrelsens rapport ska bedöma behovet av en nationell rådgivningsfunktion för helikoptertjänster vid all- varliga olyckor och krissituationer. ska även identifiera vilka aktörer, såväl kommersiella som offentliga, som bör bidra till en finansiering av en nationell rådgivnings- funktion för helikoptrar om utredaren finner att en sådan funktion behövs. kommer att ha få helikoptrar snabbt tillgängliga vid större händelser och kriser. ser därför ett klart behov av en nationell rådgivningsfunktion för flygande räddningsresurser. anser vidare att JRCC är en naturlig hemvist för en sådan funktion. Ett antal uppgifter bör formaliseras för JRCC: JRCC ska kunna bistå regeringen med underlag inför beslut om att genomföra nationell prioritering av flygande resurser. JRCC ska vid behov kunna bistå med en samverkansperson till t.ex. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. JRCC ska vid behov kunna förmedla Aircraft Co-ordinator till räddningsinsatser, t.ex. vid en större skogsbrand.