sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Därefter har den svenska andelen utvecklats ungefär på samma sätt som andelarna för och . Den stora nedgången för är ändå den mest framträdande förändringen i Figur 1.3. 5TP PT På tresiffrorsnivå inom SITC 7. 6TP PT I de flesta länder är importstatistiken mer tillförlitlig än exportstatistiken, och i likhet med t.ex. (2005) använder vi därför importstatistik för att beräkna olika länders marknadsandelar. När så behövs är data för destinationsmarknader justerade för det exporterande landets egen handel. Detta betyder att nämnaren i andelarna varierar beroende på exportland – när vi beräknar andel av exporten till är den svenska importen inte medräknad i totalen för EU-15; när vi beräknar andel ingår den tyska importen inte i totalen. Figur 1.3 Förändringar av marknadsandelar i exporten till 1995 2006: , EU-15 och Källa: Comtrade, 2008. Det är inte lätt att identifiera orsakerna till fallet i den svenska exportandelen , eftersom ett flertal olika för- ändringar, som var och en påverkade handel, inträffade . Nedgången i telekom- och IT-sektorn i slutet av 1990- talet hade en stark effekt på , liksom den 50-procentiga ökningen i det internationella oljepriset . Inom EU var den främsta händelsen introduktionen av den gemen- samma valutan (även om mynten och sedlarna inte togs i bruk ). För del bidrog förändringarna på valutamarknaden till en betydande depreciering av kronan , med blandade effekter på handeln. Å ena sidan blev svenska varor billigare, vilket borde ha skapat utrymme för större export. Å andra sidan innebar deprecieringen att den export som redan fanns värderades till en lägre totalsumma i dollar och euro. (2005) menar att det svenska beslutet att inte införa den gemensamma valutan kan ha varit en av de viktigaste orsakerna till att den svenska exporten till tappade mark. Det finns ett omfattande vetenskapligt stöd för att en gemensam valuta ökar handeln mellan de deltagande länderna eftersom risker och trans- aktionskostnader för handel reduceras och prisjämförelser förenk- las (, 2000). Studier av EMU:s effekter på medlemsländernas export har emellertid givit blandade resultat. Flam och (2006) uppskattar att euron har ökat handeln inom länderna med den gemensamma valutan med och euroländer- nas handel med omvärlden –2005. Som jämförelse används perioden –1998. Den främsta effekten av den monetära unionen tycks varit att nya exportörer och varor tillkommit snarare än att existerande exportörer ökat sin handel. De flesta andra studier har dock kommit fram till betydligt lägre effekter och i översikt av eurons handelseffekter drar m.fl. (2008) slutsatsen att den gemensamma valutan bidragit till en ökning av handeln med omkring 5 procent.TPF7FPT Ett sätt att snabbt se om den monetära unionen haft en så stark effekt att den kan särskiljas i övergripande statistik av den typ vi använder är att kontrastera utvecklingen i några av EMU-länderna mot utvecklingen i länder som inte gått med i valutaunionen. Figur 1.4 och 1.5 gör just detta. Figur 1.4 fokuserar på fyra länder som införde euron . Mönstret är inte helt tydligt, med ett uppsving för och som motsägs av en blandad utveckling i och . 7TP PT En intressant observation under arbetet med utredningen har varit att akademiker och företrädare för intresseorganisationer lyft fram den gemensamma valutan som en viktig faktor för handelsutvecklingen, medan många företagare menar att de inte ser några större risker eller problem i handeln med . Det är möjligt att dessa skillnader i uppfattningar belyser en viktig bestämningsfaktor för effekten av gemensamma valutor. Växelkursen mellan kronan och euron har varit mycket stabil , vilket betyder att företagen inte uppfattat några betydande valutarisker. Det antyder att ett svenskt medlemskap i valutaunionen kanske inte skulle ha stora handelseffekter. Generaliseringen av denna observation är att effekten på handel av en gemensam valuta troligen beror på valutaområdets förhistoria. Om utvecklingen innan valutaunionen varit instabil kan effekterna av en gemensam valuta troligen bli mycket större än om förhistorien varit stabil och förutsägbar. 1995 2006: EMU-länder Källa: Comtrade, 2008. Figur 1.5, som omfattar ett antal icke-EMU-länder, uppvisar ett tydligare mönster. Förutom , som gynnats av stigande intäkter från oljeexporten, och har de övriga icke-EMU- länderna en markant nedgång i exportmarknadsandelarna efter 2001. Detta är förenligt med hypotesen att valutaunionen faktiskt haft en effekt på handelsströmmarna. bör det noteras att nedgången för inte är anmärkningsvärt stor i denna jämfö- relse: istället är det , , och som har den svagaste utvecklingen. 1995 2006: icke-EMU-länder Källa: Comtrade, 2008. Om vi går ner på detaljnivå och undersöker utvecklingen av marknadsandelar i de stora EU-länderna , Tysk- land och ser vi en del intressanta skillnader (se Bilaga 4). Medan export till har utvecklats ungefär som genomsnittet för EU-15 är resultaten svagare på de franska och brittiska marknaderna. De svenska förlusterna är sär- skilt stora på den brittiska marknaden, där nedgången fortsatt och har tappat av sin andel av den brittiska varuimporten . De flesta andra rika industriländer har tappat andelar på motsvarande sätt, även om mönstret skiljer sig något mellan länderna. Till exempel har varit relativt starkt i och , där tappat; på den brittiska marknaden har utvecklingen varit precis den mot- satta. har tappat stort på alla tre marknader, medan lyckats försvara sin position i men tappat mer än på de andra marknaderna. Det finns också skillnader i olika indu- striers andelar av nedgången. I har svensk export utveck- lats relativt svagt i verkstadsindustrin inklusive telekom och for- don, medan papper och järn och stål tappat mest i exporten till . Även om de svenska exportandelarna fallit har tillväxten i exportens absoluta värde varit stor. Till och med i , där andel föll från till , ökade den svenska exporten . Andelarna sjun- ker eftersom det finns andra exportörer som expanderar snabbare. De stora vinnarna på den europeiska marknaden är inte EMU-län- derna, utan tillväxtländer. Figur 1.6 visar enorma expansion på EU:s kärnmarknad. Även , och vissa östeurope- iska stater har ökat sin närvaro snabbt. För del handlar det om en ökning av exportmarknadsandelen i EU-15 från till . andel har fördubblats från . har däremot haft en svagare utveckling och tappat nästan hälften av sin exportmarknadsandel. Figur 1.6 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till 1995– 2006: och asiatiska ekonomier Källa: Comtrade, 2008. Den svenska nedgången är tydlig även när det gäller . Figur 1.7 visar hur tappat i förhållande till EU- 15 och på exportmarknaden i den region som består av , , , , , och . Medan EU-15 och tappat omkring en tiondel av sin andel på marknaden har förlorat en fjärdedel. Detta har dock sammanfallit med en stark ökning av samlade export till regionen: i löpande priser har den svenska exporten vuxit . Denna snabba tillväxt har inte varit till- räcklig för att upprätthålla marknadsandelen som fallit från . Det beror naturligtvis på den snabba tillväxten i regio- nens import. De stora vinnarna på denna marknad är och andra östasiatiska länder, samt . Figur 1.7 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till –2006: , och Källa: Comtrade, 2008. Det bör också noteras att utvecklingen för inte är unik. Figur 1.8 visar en jämförelse med , och – länder som ofta uppfattats som framgångsrika aktörer på de östeuropeiska marknaderna. Det är anmärkningsvärt att alla tre länder tappat mer än och därmed mer än EU-15 och . Eftersom de generellt uppfattas som goda exportörer har den troliga förklaringen att göra med att de var relativt tidigt ute på de östeuropeiska marknaderna och hade exceptionellt höga andelar . Att övriga EU och klarat sig jämförelsevis bra under det senaste årtiondet tyder på att de tagit igen det försprång som , , och hade tidigare. Figur 1.8 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till –2006: , , och Källa: Comtrade, 2008. Ser vi ännu längre österut blir bilden av och den svenska utvecklingen än mer positiv. Figur 1.9 fokuserar på den europeiska delen av det forna , och omfattar marknaderna i de baltiska staterna, , och . Här har både EU-15 och ökat sina andelar av marknaden, men den svenska exporten har utvecklats ännu snabbare. andel ökade från – av våra jäm- förelseländer är det endast och som uppvisar en snab- bare tillväxt. Den svenska exporten inom regionen är koncentrerad till de baltiska staterna, men utvecklingen av exporten till har ett mönster som liknar det för hela regionen: den svenska exportandelen ökade kraftigt till 2004, men har fallit tillbaka något . Trots tillbakagången är andelen fortfarande högre än . De två referensländer som tappat mest i termer av exportmark- nadsandelar är och , som båda har backat med . Figur 1.9 Förändringar av marknadsandelarna av exporten till forna Sovjet- unionen 1995–2006: , och Källa: Comtrade, 2008. Med undantag ser utvecklingen av marknadsandelar av exporten till , som i detta sam- manhang består av och , inte lika svag ut som bilden för . I Figur 1.10 kan vi se hur ökade sin andel av exportmarknaden i , och att utvecklingen varit något bättre än den för hela trots ned- gången : även och har tappat andelar. och är de enda av våra referensländer som lyckats försvara sina positioner på den nordamerikanska markna- den. För del har inbromsningen varit högst betydande, och exporten sjönk i reala termer . En stor del av tappet återfinns i maskiner och apparater samt trans- portmedel. Även om siffrorna ännu inte är tillgängliga för alla länder när detta skrivs är det tydligt att nedgången i den ameri- kanska konjunkturen fortsatt , och att exporten till förblivit svag. En särskilt utsatt bransch var läkemedelsindustrin, där effekten av dollarförsvagningen förvärrats av ett antal patentutgångar. Konsekvensen har blivit att den svenska nettoexporten av läkemedel till bytts mot en bör det noteras att försvagningen av den amerikanska dollarn även slår mot EMU-länderna och andra starka valutaområden. Figur 1.10 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till 1995–2006: , och Källa: Comtrade, 2008. På den amerikanska marknaden är det också tydligt att konkurren- sen från länder vars valutor inte stärkts lika kraftigt mot dollarn hårdnat. har naturligtvis varit den stora vinnaren på den nord- amerikanska marknaden, och ökat sin andel från till . Även har haft en snabb uppgång, men från en mycket låg nivå: trots att den ryska andelen fördubblats har ännu inte kommit upp i . Det är också anmärk- ningsvärt att länder som uppfattades som mycket starka exportörer för bara ett årtionde sedan nu hör till dem som tappat mest. andel har fallit från , medan och Singa- pore tillsammans tappat från . tog emot av samlade varu- export både 1995 och 2006. Detta kan tolkas som att ganska lite hänt med den svenska exporten till regionen under det senaste årtiondet. En sådan slutsats är emellertid felaktig. I slutet av 1990- talet växte den svenska exporten till regionen snabbt, och hade dess andel av varuexport vuxit till . minskade exporten kraftigt för att återhämta sig igen , som Figur 1.11 visar. Bakom dessa för- ändringar låg stora fluktuationer i exporten av maskiner och trans- portmedel. I första hand berodde dessa på utvecklingen inom tele- komsektorn, där leveranserna av mobiltelefonsystem satte tydliga spår i statistiken. Bortser vi från fluktuationerna inom telekom- sektorn är trenden ändå negativ: tappar marknadsandelar, även om förlusterna är något mindre än för exporten från EU-15: och är de enda av våra jämförelseländer som går tydligt bättre än . För del handlar det om framsteg inom maskinexporten, medan varit mest framgångsrik i exporten av drycker. Figur 1.11 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till 1995–2006: , och Källa: Comtrade, 2008. Exporten till regionens största marknader, och , uppvisar samma ryckighet som statistiken för hela regionen. Fin- land, som har en näringsstruktur som liknar , har ett lik- nande mönster, medan större länder med mera diversifierad export, som till exempel , uppvisar en jämnare utveckling. allt större vikt i världsekonomin har inte fått ett motsva- rande genomslag i den svenska exporten. gick 13–av den svenska exporten till , men har andelen sjunkit till . sjönk andel av all varuexport till från till – en minskning av exportmark- nadsandelen med nästan en tredjedel. Figur 1.12 visar att exporten från både och har haft ungefär samma utveckling – andelarna har sjunkit kraftigt, och har en mindre roll i än i någon annan världsdel. Bara två femtedelar av import kommer från OECD-området. Figur 1.12 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till 1995– 2006: , och Källa: Comtrade, 2008. Även i står maskiner, apparater och transportfordon för den största delen av de förlorade andelarna, men utvecklingen inom kemiska produkter har också varit svag. Samma mönster gäller även för de flesta av våra jämförelseländer: inget av de ingående europe- iska länderna har kunnat försvara sina andelar, och flera av dem – , , och – har förlorat betydligt mer än . Ser vi till regionens största marknader – , och – framträder några intressanta skillnader. Den absolut svagaste utvecklingen för del ser vi i , både vad gäller värdet och andelar av exporten. nominella export var lägre 2006 än 1995, och andelen av den japanska exportmarknaden hade mer än halverats . Även i har den svenska andelen fallit kraftigt, men exportens nominella värde har vuxit snabbt. I har däremot klarat sig bättre än de flesta andra västeuropeiska länder. Medan , , Neder- länderna och tappat mer än hälften av sina export- marknadsandelar har lyckats åstadkomma en motsvarande ökning av sin andel. har volymen på exporten mång- dubblats. Som Figur 1.12 visade var detta dock inte tillräckligt för att kompensera förlusterna i andra : trots sin snabba tillväxt var fortfarande en relativt liten marknad jämfört med och . Den svenska exporten till och har utvecklats sämre än samlade export. Det nominella värdet av expor- ten har ökat från 1995 till 2006, vilket innebär att andel av export minskat från . Med tanke på dollarns depreciering betyder det också att den reala tillväxttakten varit mycket låg. Följaktligen har andel av exporten till minskat kraftigt, med omkring en tredjedel. De största förlusterna återfinns i kategorin maskiner, apparater och transportmedel. I motsats till har blivit en allt viktigare destination för svensk export. Med i export 2006 har passerat , och börjar närma sig . Denna utveckling drivs i första hand av , med även söder om börjar bli en viktigare marknad. Det är inte enbart som lockar svenska företag, utan flera av de stora råvaruexportörerna, som och , har också börjat investera i infrastruktur och blivit intressanta för svenska storföre- tag. Det är i första hand i tropiska som framstår som en framgångsrik exportör. Figur 1.13 visar utvecklingen i Nord- medan Figur 1.14 fokuserar på Övriga . I har tappat andelar i takt med att länderna i regionen börjat handla mer med , men med undantag av har övriga västekonomier i vår referensgrupp tappat ännu mer. I Övriga har däremot lyckats öka sina andelar , med maskiner och transportmedel (inklusive telekomutrustning) som den främsta produktgruppen. En intressant observation i detta sammanhang är att är den enda världsdel där svenska storfö- retag ännu inte etablerat dotterbolag med omfattande produktion. Även om en del av den afrikanska efterfrågan fylls med produkter från svenska dotterbolag i och är det fortfa- rande exporten från som är den främsta källan. Detta kan förklara varför den svenska exporten av maskiner och transportme- del till utvecklas bättre än motsvarande export till andra världsdelar, där lokala dotterbolag kan hantera stora delar av mark- nadens efterfrågan. SOU 2008:90 Utvecklingen av exportmarknadsandelar Figur 1.13 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till 1995–2006: , och Källa: Comtrade, 2008. Figur 1.14 Förändringar av marknadsandelarna i exporten till 1995–2006: , och Källa: Comtrade, 2008. 1.3.7Sammanfattning: Utvecklingen av exporten till olika marknader En sammanfattning av utvecklingen av exportmarknads- andelar i olika regioner omfattar fyra huvudpunkter: andel av världens varuexport har fortsatt att minska . hade av världens totala exporten av varor; hade andelen minskat till . EU-marknaden står för den största delen av förlusterna. Även om andel sjönk mer på vissa andra marknader än i EU- regionen – till exempel minskade exportmarknadsandelen i med nästan en tredjedel – har utvecklingen i en större betydelse eftersom EU:s andel av totala handel är så stor. Dessutom har tillväxten på till exempel den kinesiska marknaden varit så hög att svenska företag kunnat öka sin export kraftigt trots fallet i marknadsandelar. avviker inte särskilt mycket från andra mogna väster- ländska ekonomier, trots de stora förändringarna i marknadsan- delar. Med ett undantag har alla våra referensländer också tappat exportmarknadsandelar, och det finns länder och regioner där den svenska utvecklingen faktiskt är mera framgångsrik än genomsnittet för EU-15: forna , , Latin- och är några sådana exempel. är det avvikande landet bland referensländerna. Ökningen av oljepriset har medfört en ökning av världsmarknadsandelen med . Detta ger anledning att reflektera över prisernas betydelse. De mycket stora ökningarna i oljepriset –2006 påverkar världshandelns struktur, och länder som inte exporterar stora mängder olja och andra energiråvaror får med automatik en lägre andel. Det finns anled- ning att tro att detta förklara en del av tillbakagången i export- marknadsandelar för de mogna ekonomierna inom och . Vi återkommer till en diskussion om priser och bytes- förhållandet i nästa kapitel. Det finns också länder där utvecklingen av varuexporten varit sva- gare än i : , , och är exem- pel på länder som har tappat andelar snabbare än . svårare att identifiera mogna ekonomier med märkbart starkare exportutveckling än : av våra referensländer är det främst , och som lyckats bättre med att försvara sina andelar. och begränsade minskningen i sin andel av den totala världsexporten till , och , som framstår som den mest framgångsrika varuex- portören i vår referensgrupp, förlorade bara någon enstaka procent. Både och har haft en gynnsam kostnadsut- veckling under det senaste årtiondet, vilket stärkt deras konkur- renskraft. Eftersom jämförelsen av marknadsandelar bygger på regioners importstatistik kan utvecklingen för vara något överskattad: en stor del av den europeiska exporten går från hamnar i och kan i många fall registreras som import från även om varorna har sitt ursprung i andra länder. Det finns tecken på svagheter i den svenska exporten som krä- ver uppmärksamhet även om vi i stora drag utvecklas som andra rika länder. Det är viktigt att begrunda orsaken till att tap- pat större andelar än våra referensländer på vissa viktiga marknader. Den svagaste av de marknader som diskuterats ovan är , där andelen var mindre än hälften av andelen . Särskilda insatser för att analysera utvecklingen i och för att främja svensk export till landet kan vara motiverade. I diskussionen ovan har vi på några ställen kommenterat utveck- lingen för breda industrigrupper, och noterat på vilka områden exporten utvecklats svagast – till exempel papper och järn och stål i , maskiner och apparater i och telekompro- dukter i . Det är relevant att titta närmare på vilka branscher som halkar efter i den internationella konkurren- sen och vilka som lyckas försvara sina positioner. I Tabell 1.2 noterade vi att den svenska exporten är koncentre- rad till kategorierna maskiner och apparater samt transportmedel respektive bearbetade varor betydande andelar. Dessutom har kemiska produkter, råvaror och diverse färdiga varor. Vi kommer därför att i huvudsak fokusera på dessa industrisektorer, och se hur deras utveckling sett ut i olika delar av världen. De övriga industri- sektorerna kommer att behandlas mer översiktligt. Figur 1.15 ger en första bild av hur de olika industrigruppernas exportmarknadsandelar utvecklats. Figuren visar den svenska exporten inom varje branschkategori som en andel av världens samlade export inom kategorin i fråga. Det framgår att har en stark position i i råvaror och bearbetade varor; träva- ror, papper och massa, och järn och stål hör till de produktgrupper där svenska företag har en stor del av världsmarknaden. Maskiner och apparater samt transportmedel och kemiska produkter, främst läkemedel hör också till de sektorer där exporten från är viktig. Det är också tydligt att det finns en viss konvergens mellan de olika produktkategorierna. Grupperna med de högsta andelarna av världsmarknaden – i synnerhet råvaror och bearbetade varor – har tappat i förhållande till utvecklingen på världsmarkna- den, medan de som var mindre framstående har erövrat marknads- andelar. Detta pekar på en diversifiering av exporten: produktkate- gorier som livsmedel och drycker och tobak, som inte var framträ- dande i den svenska exporten 1995, har expanderat och står för närmare en procent av världsmarknaden inom sina kategorier. Bränslen, oljor & el Matoljor & -fetter Källa: Comtrade, 2008. Utvecklingen vad gäller marknadsandelarna har varierat mycket beroende på region och produktgrupp. Till exempel har svenska råvaror i huvudsak sålts till närliggande marknader, främst på grund av att produktvärdet per kilo sällan är högt nog för att tillåta export till avlägsna marknader. Det är naturligt att mera differentierade och sofistikerade produkter har en större spridning till avlägsna marknader. Eftersom är ett råvarurikt land har en stor del av exporten till sedan industrialismens genombrott i Sve- rige utgjorts av trävaror, pappersmassa, och malm. Som Figur 1.16 visar är resultatet att stått för stor andel av import inom av råvaror, exklusive bränslen. Under det senaste årtiondet har andelen fortfarande överstigit , även om konkurren- sen från nya leverantörer, till exempel , reducerar andelar. är också en viktig leverantör till , med av regionens råvaruimport under vissa år. Exporten till har ökat kraftigt och uppgick till , vilket motsvarade av den nordamerikanska importen inom produktkategorin. I övriga världsdelar är den svenska exportmarknadsandelen . Figur 1.16 marknadsandelar i olika regioner: Råvaror, icke ätbara, utom bränslen, 1995–2006 Källa: Comtrade, 2008. Inom den kemiska industrin (Tabell 1.17) har haft en stark marknadsposition i och (främst ) , men exporten till har också varit mycket framgångsrik (även om den posi- tiva trenden bröts ). I har marknadsandelen fallit, även om värdet av exporten ökat stadigt. I absoluta tal är den viktigaste marknaden, med ungefär så stort export- värde som USA-marknaden. Den klart främsta produktgruppen i denna sektor är läkemedel. Med tanke på att detta är en sektor med högt kunskapsinnehåll och kvalificerade arbetstillfällen är det posi- tivt att lyckats stärka sin position på världsmarknaden . Figur 1.17 marknadsandelar i olika regioner: Produkter av den kemiska och närstående industrin, 1995–2006 Källa: Comtrade, 2008. De viktigaste svenska exportprodukterna inom kategorin bearbe- tade varor är papper, järn och stål. Eftersom de har ett relativt lågt värde per viktenhet är det naturligt att de främsta exportmarkna- derna återfinns i närliggande länder. Detta bekräftas av Figur 1.18, som visar att svensk export svarat för 3–av import inom produktgruppen, med en nedåtgående trend. En av huvudorsakerna är den ökande konkurrensen från nya producenter, framför allt från och länder utanför . har också en relativt stor andel av exportmarknaden i , och betydande export till både och . Exporten till dessa regioner består främst av produkter med en högre förädlings- grad, som specialstål. Även om andelarna är låga nådde exporten till nästan och exporten till upp emot . Som en jämförelse kan det noteras att export till inom varugruppen låg på .