sou · GVB361 · 2008-01-01 00:00:00 — Möjligheterna att införliva statistiken är dock avhängiga av att SCB får i uppdrag av regeringen att löpande producera den gränsregionala statistiken. Löpande uppföljning av systemet för En särskild utredare får i uppdrag att löpande följa upp det system för kommunalekonomisk utjämning som infördes . svara för en löpande uppföljning och utvärdering av systemet och säkerställa behovet av dataunderlag för en sådan uppföljning, följa upp förändringar i inkomstutjämningen och i kostnadsut- jämningens olika delar och skapa metoder för en sådan upp- följning, löpande följa verksamhets- och kostnadsutvecklingen i de kommunala verksamheterna, löpande följa förändringar i samhällsutvecklingen och i de kommunala verksamheterna i de delar som har betydelse för utjämningssystemet, samt följa behovet av uppdateringar av kostnadsutjämningens olika delar och vid behov lämna förslag till uppdateringar. Dessutom skall utredaren analysera om det finns strukturella kost- nadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet. Därvid bör analyser av löneutvecklingen i kommuner och landsting och en översyn av den regionala indelningen för byggkostnadsfaktorn pri- oriteras. Äldreomsorgsmodellen bör följas upp bl.a. utifrån ett könsperspektiv. Hälso- och sjukvårdsmodellen och andra delar av landstingens ansvarsområde bör analyseras ytterligare. Slutligen skall utredaren överväga och föreslå lämplig organisato- risk lösning för en permanent uppföljning av utjämningssystemet och inriktningen på det fortsatta arbetet efter ett uppbyggnads- skede. I första hand skall prövas att verksamheten läggs i befintlig myndighet. Ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem infördes Ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting infördes (prop. 1995/96:64, bet. 1995/96:FiU5, rskr. 1995/96:116). Systemet utformades som två separata delsystem, ett för kommuner och ett för landsting, men med likartad uppbyggnad. Den principiella uppbyggnaden av sy- stemet, som bestod av inkomstutjämning, kostnadsutjämning, ge- nerellt statsbidrag och införanderegler, gällde , men vissa förändringar i systemet genomfördes under dess fortlevnad. I tillämpningen av kostnadsutjämning låg en fortlöpande anpassning till förändringar av behovs- och kostnadsstrukturen i de kommunala verksamheterna. Detta skedde genom att kostnadsut- jämningen uppdaterades när det gällde åldersstruktur och de viktigaste behovsvariablerna inom skola, barnomsorg, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg samt hälso- och sjukvård. Övriga fakto- rer uppdaterades med längre tidsintervall. Beräkningarna av in- komstutjämningen gjordes med utgångspunkt från senaste fastställda taxeringsutfall. Beräkningarna av inkomst- och kostnadsutjämningen reglerades i förordningen (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. Regeringen beslu- tade inför varje bidrags- och avgiftsår om de förändringar som skulle göras i beräkningarna för de olika verksamheter och kost- nadsslag som ingick i kostnadsutjämningen. Förändringarna avsåg uppdateringar av kostnadsdata, befolkningens ålder och sociala struktur m.m. Förordningen ersattes av förord- ningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Systemet följdes upp och utvärderades av fyra kommittéer –2003. Förändringar i både kostnads- och inkomst- utjämningen genomfördes efter förslag från dessa kommittéer. del av förändringarna har haft karaktären av uppdateringar av un- derlaget för kostnadsutjämningen. Utifrån Kommunala utjämningsutredningens förslag (SOU 1998:151) genomfördes förändringar i delar av kostnadsutjäm- ningen och i införandereglerna (prop. 1998/99:89, bet. 1998/99:FiU25, rskr. 1998/99:253). Utjämningsdelegationens föreslagna förändringar (SOU 2000:127) i inkomstutjämningen och i delar av kostnadsutjämningen infördes (prop. 1999/2000:115, bet. 2000/01:FiU9, rskr. 2000/01:26). Förslag på ändringar i systemet lämnades också av Expertgrup- pen för förenklad utjämning (SOU 2000:120). Dessa ledde inte till några lagstiftningsåtgärder, men några av förslagen återfinns i förslag (SOU 2003:88). Ett förändrat kommunalt utjämningssystem fattade beslut om ett nytt system för kommunalekonomisk utjämning (prop. 2003/04:155, bet. 2004/05:FiU7, rskr. 2004/05:13). Det nya systemet infördes och regleras i lagen (2004:773) om kommunalekono- misk utjämning. Den nya lagen bygger huvudsakligen på förslag (SOU 2003:88). Målet med utjämningen, nämligen att ge samtliga kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förut- sättningar att ge sina invånare service trots skillnader i beskatt- ningsbara inkomster och strukturella förutsättningar, kvarstår oförändrat. Kostnadsutjämningen skall utjämna för strukturella kostnadsskillnader, men däremot inte kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättning eller effektivitet. Kostnadsut- jämningen skall baseras på mätbara och för kommuner och landsting opåverkbara faktorer som mäter strukturella kostnadsskillnader. Ett nytt system för inkomstutjämning införs som i huvudsak in- nebär att staten finansierar utjämningen. avvecklas det nuvarande generella statsbidraget och utjämningsbidraget till kommuner och landsting. Kommuner och landsting får i stället ett inkomstutjämningsbidrag som beräknas utifrån skillnaden mellan deras beskattningsbara inkomster och ett skatteutjämningsunderlag som för kommuner motsvarar och för landsting av medelskattekraften i landet. Kommuner och landsting vars beskattningsbara inkomster över- stiger dessa nivåer skall i stället betala en särskild inkomstutjäm- ningsavgift till staten. För bidragsberättigade kommuner beräknas bidragen utifrån av medelskattesatsen i landet 2003 och för bidragsberättigade landsting utifrån av medelskatte- satsen . För avgiftsskyldiga kommuner och landsting skall avgiften i stället beräknas utifrån av medelskattsatsen 2003. Vid fastställandet av skattesatserna skall hänsyn även tas till skatteväxlingar mellan kommuner och landsting till följd av hu- vudmannaskapsförändringar i respektive län . Nuvarande system för kostnadsutjämning mellan kommuner och landsting bibehålls men vissa ändringar görs, främst att kost- nadsutjämningen för vatten och avlopp samt kallortstillägg slopas. Ett statligt finansierat strukturbidrag vid sidan av det ordinarie utjämningssystemet införs. Strukturbidrag betalas ut med ett be- lopp som motsvarar utfallet av vissa delar av system för kostnadsutjämning samt den del av bidragsminskningen till följd av de föreslagna förändringarna som överstiger av kom- munens respektive av uppräknade skatte- underlag. Särskilda införandebidrag tillämpas för åren 2005–2010. Genom införandebidrag begränsas den årliga negativa bidragsförändringen . Vidare införs regleringsavgifter och regleringsbidrag dels för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, dels för att kunna upprätthålla de fastställda utjämningsnivåerna i inkomst- utjämningen. Behov av löpande uppföljning Flertalet kommittéer som utrett utjämningssystemet har föreslagit att systemet bör följas upp löpande. De föreslagna formerna för denna uppföljning har dock varierat. Uppgiften har ingått i de tidsbegränsade kommittéernas uppdrag. Därför finns det inte någon permanent organisation för en löpande uppföljning. En informell arbetsgrupp, med tjänstemän från , Sta- tistiska centralbyrån och de två kommunförbunden, har främst ägnat sig åt underlaget i de delar av kostnadsutjämningen som upp- dateras. Denna arbetsgrupp bör bibehållas med nuvarande uppgifter. erfarenheter är att uppdateringen av olika delar av kostnadsutjämningen i många fall leder till stora omfördelningar mellan kommuner respektive landsting. En för- till de stora omfördelningarna är att vissa delar av underla- get är gammalt och att ingen uppdatering gjorts sedan systemet infördes. När ett nytt underlag tas fram kan uppdateringen inne- bära att förändringar som pågått under loppet av slår ige- nom fullt ut vid ett enda tillfälle. Enligt kommitténs uppfattning bör uppdateringar, även av det underlag som inte sker i nu- varande system, göras oftare än som skett. Om systemet följs upp kontinuerligt, förbättras enligt kommittén förutsättning- arna för att göra uppdateringar när sådana behövs och vid lämpliga tillfällen (SOU 2003:88 s. 302 f.). Regeringen redovisar i propositionen Ändringar i det kommu- nala utjämningssystemet den bedömningen att utjämningssystemet kontinuerligt bör följas upp och utvärderas och att en permanent organisation med denna uppgift bör tillskapas. I propositionen re- dovisas även vilka uppgifter en sådan organisation bör ha. I upp- följningsorganisations uppdrag bör enligt regeringen ingå att analy- sera om det finns strukturella kostnadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet (prop. 2003/04:155 s. 61–63). konstaterade att det finns regionala löne- skillnader mellan kommuner respektive landsting, men gjorde be- dömningen att dessa inte skall beaktas i kostnadsutjämningen, bl.a. med motiveringen att kostnaderna går att påverka och att högre lönekostnader i tillväxtregionerna kan vara av övergående natur. I fråga om dessa skillnader framhöll en rad remissinstanser, bl.a. och , att det saknas tillräcklig kunskap för att ta ställning till i vilken utsträckning som nuvarande löneskillnader kan förklaras av struk- turen på arbetsmarknaden eller konjunkturen eller har andra orsa- ker. Regeringen instämde i detta men framhöll att det är principiellt viktigt att en eventuell kompensation för höga löner, i likhet med övriga delar av kostnadsutjämningen, skall utgå från opåverkbara strukturella faktorer. Löneutvecklingen i kommuner och landsting bör därför bli föremål för fortsatt utredning i syfte att fastställa om och i så fall hur stor del av skillnader i lönenivåer som kan anses vara strukturellt betingade (a. Vidare bör enligt vad regeringen anger i propositionen bygg- kostnadsfaktorn analyseras ytterligare. Även utvecklingen av kommunernas VA-kostnader bör bli föremål för fortsatt uppföljning. Äldreomsorgsmodellen bör följas upp utifrån ett könsperspektiv där framtagna analyser skall belysa om män och kvinnor med samma ålder, civilstånd och ohälsa har skilda vårdbehov. har, i likhet med regeringen, framfört att det är angeläget att utveckla en löpande uppföljning och utvärdering av systemet. En sådan permanent organisation skulle, enligt utskottets mening, försäkra en regelbunden utvärdering och sammanställning av relevant information om den kommunala verksamhetens resultat och utveckling. Därför förutsätter utskottet att regeringen återkommer till frågan om i vilken form en fortsatt uppföljning av det nya systemet bör ske. förutsätter också att analyserna, utöver de delar som särskilt anges i propositionen, dessutom kommer att omfatta övriga delmodeller i kostnadsutjäm- ningen, inklusive hälso- och sjukvårdsmodellen där enligt utskottet strukturella aspekter på sjukvårdskostnaderna i sär- skilt bör uppmärksammas. Utskottet utgår från att även andra delar av kostnadsstrukturen inom landstingens ansvarsområde, exempel- vis psykiatrin och missbrukarvården, noggrant kommer att analyseras (2004/05:FiU7 s. 35 f.). En särskild utredare får i uppgift att löpande följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Utredaren skall svara för den löpande uppföljningen och utvär- deringen av systemet och säkerställa behovet av dataunderlag för en sådan uppföljning. Utredaren skall följa upp förändringar i in- komstutjämningen och i kostnadsutjämningens olika delar och skapa metoder för uppföljningen. Utredaren skall löpande följa verksamhets- och kostnadsutveck- lingen i de kommunala verksamheterna och redovisa en utvärdering och sammanställning av relevant information om den kommunala verksamhetens resultat och utveckling. I uppdraget ingår att jäm- föra utfallet i kostnadsutjämningen med de faktiska kostnaderna. Utredaren skall löpande följa förändringar i samhällsutveck- lingen och de kommunala verksamheterna i de delar som har bety- delse för utjämningssystemet. Utredaren skall följa behovet av uppdateringar av kostnadsut- jämningens olika delar samt, vid behov lämna förslag till uppdate- ringar och se till att det tas fram underlag för uppdateringarna. Utredaren skall analysera om det finns strukturella kostnads- skillnader som inte beaktas i utjämningssystemet. därvid prioritera analyser av löneutvecklingen i kommuner och landsting i syfte att fastställa om och i så fall hur stor del av skillna- der i lönenivåer som kan anses vara strukturellt betingade. Om skillnaderna i lönenivåer är strukturellt betingade, skall förslag lämnas på hur dessa skillnader kan beaktas i utjämningssystemet på ett för enskilda kommuner och landsting opåverkbart sätt. Vidare bör den regionala indelningen för byggkostnadsfaktorn analyseras ytterligare och utvecklingen av kommunernas VA-kost- nader bör bli föremål för fortsatt uppföljning. Äldreomsorgsmo- dellen bör följas upp utifrån ett könsperspektiv, där framtagna analyser skall belysa om män och kvinnor med samma ålder, civil- stånd och ohälsa har skilda vårdbehov. Även hälso- och sjukvårds- modellen bör uppmärksammas och då särskilt sjukvårdskostna- derna i . Även andra delar av kostnadsstrukturen inom landstingens ansvarsområde, exempelvis psykiatrin och missbru- karvården, bör analyseras ytterligare. Om utredaren lämnar förslag till sådana förändringar i utjäm- ningssystemet som föranleder ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning eller i förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning skall även förslag till författ- ningstext ingå. Utredaren skall överväga och föreslå lämplig organisatorisk lösning för en permanent uppföljning av utjämningssystemet och inriktningen på det fortsatta arbetet efter ett uppbyggnadsskede. I första hand skall prövas att verksamheten läggs i befintlig myndighet. Utredaren skall biträdas av en eller flera referensgrupper, med god insikt i kommunala och kommunalekonomiska förhållanden. Utredaren skall redovisa resultaten av sitt arbete till regeringen år- ligen , 2006 och 2007. Utredaren skall senast i samband med redovisningen redovisa för- slag om framtida organisatorisk lösning för uppföljningen och den fortsatta inriktningen av uppföljningsarbetet. Det står utredaren fritt att redovisa delresultat av sitt arbete under arbetets gång. Resultat från analyserna av skillnader i lönekostnader och byggkostnader skall redovisas . Bilaga 2a Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 1(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 55 156 733 997 -335 526 452 -259 395 083 -200 450 032 -20 787 121 -348 315 371 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 2(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 3(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 1 009 142 711 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 4(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 5(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 6(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 3 053 032 713 -40 694 845 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 7(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2 240 954 022 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 8(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 9(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 10(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 11(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 12(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 13(13) Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-), 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga Bilaga 2b Kommunalekonomisk utjämning för landsting, utjämningsår Kommunalekonomisk utjämning för landsting, utjämningsår bidrag(+)/ bidrag(+)/ bidrag(+)/ avgift(-), avgift(-), avgift(-) 15 656 473 997 -729 -1 396 424 951 3 249 995 546 1 075 513 816 2007 utjämningsår landsting, för utjämning Kommunalekonomisk 2b Bilaga Bilaga 3a Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår Standardkostnad, kr/inv. bidrag(+)/ kr/inv. avgift(-), kr/inv. 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga Bilaga 3b Kostnadsutjämning för landsting, utjämningsår Kostnadsutjämning för landsting utjämningsår , kr/inv bidrag (+)/ avgift(-) Kr/inv. 2007 utjämningsår landsting, för Kostnadsutjämning 3b Bilaga Kommungruppsindelningen har gjorts av . Indelningen har gjorts i nio grupper efter vissa struktu- rella egenskaper som bland annat befolkningsstorlek, pendlings- mönster och näringslivsstruktur. 1.Storstäder (3 kommuner) Kommun med en folkmängd som överstiger 200 000 invånare. 2.Förortskommuner (38 kommuner) Kommun där av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. Det vanligaste utpendlingsmålet skall vara någon av storstäderna. 3.Större städer (27 kommuner) Kommun med 50 000 – 200 000 invånare samt en tätortsgrad överstigande . 4.Pendlingskommuner (41 kommuner) Kommun där av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. 5.Glesbygdskommuner (39 kommuner) Kommun med mindre än 7 invånare per kvadratkilometer och mindre än 20 000 invånare. 6.Varuproducerande kommuner (40 kommuner) Kommun med av nattbefolkningen , anställda inom varutillverkning och industriell verksamhet. 7.Övriga kommuner, över 25 000 inv. (34 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mer än 25 000 invånare. 8.Övriga kommuner, 12 500-25 000 inv. (37 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har 12 500-25 000 invånare. 9.Övriga kommuner, mindre än 12 500 inv. (31 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mindre än 12 500 invånare. mer än 25 000 inv. mindre än 12 500 inv. 12 500-25 000 inv. Bilaga 5 beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur Jag har uppdragit åt att utveckla en ny applikation för att inom ramen för den kommunalekonomiska utjämningen beräkna merkostnader i områden med gles bebyggelsestruktur. Den nya applikationen har använts till vissa av de beräkningar som ligger till grund för mitt förslag till uppdateringar och förändringar av delmodeller i kostnadsutjämningen. Applikationen ersätter en liknande applikation som senast användes vid föregående uppdate- ring av de aktuella delmodellerna. I det följande beskrivs först bakgrunden och motiven till upp- draget till . Därefter beskrivs kortfattat på vilket sätt den nya applikationen använts i de nu aktuella beräkningarna. Bebyggelsestruktur och bosättningsmönster varierar kraftigt mel- lan kommuner och även mellan landsting. En gles bebyggelse- struktur med litet underlag för olika former av offentlig service ger höga enhetskostnader. För att kunna erbjuda tjänster inom rimliga avstånd för den en- skilde måste kommuner och landsting i områden med gles bebyg- gelse bedriva verksamhet med fler men mindre enheter än kommu- ner eller landsting med lika många invånare på en mindre yta. Små enheter blir oftast dyrare att driva än större då de fasta kostnaderna inte kan fördelas på lika många personer. Andra typer av merkost- nader för gles bebyggelsestruktur är t.ex. kostnader för skolskjutsar och skolresor. Bilaga 5 beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur gör fortlöpande s.k. tillgänglighetsanalyser ba- serade på geografiska informationssystem (GIS) dels för verkets interna arbete, dels även på uppdrag av andra myndigheter. Analy- serna utgår från en gemensam IT-plattform, som innehåller stati- stik om befolkningens bosättningsmönster i olika åldersklasser (SCB:s befolkningsdatabas) samt en databas över vägnätet. För var och en av analyserna används specialutvecklade program. har vid olika tillfällen på uppdrag av de kom- mittéer som arbetat med den kommunalekonomiska utjämningen utvecklat applikationer för att beräkna merkostnader som upp- kommer i områden med gles bebyggelsestruktur. modeller för beräkningar av merkostnader i områden med gles bebyggelsestruktur används i delmodellerna för- skoleklass och grundskola, gymnasieskola, äldreomsorg samt hälso- och sjukvård. Beräkningarna av merkostnader till följd av gles bebyggelse- struktur behöver uppdateras i takt med att samhället genomgår demografiska förändringar eller för att fånga upp förändringar av befolkningens bosättningsmönster. Även de underliggande kost- nadsfunktionerna behöver uppdateras för att inte bli inaktuella.