sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Avgiften ger dels en viss grundfinansiering för turistfräm- jandeorganisationen och betalas utifrån medlemmens egen storlek och möjlighet att delta, dels ger avgiften en legitimitet åt den nationella turistorganisationen från näringslivets sida. Företagen, som ingår, visar öppet att de stödjer förekomsten av en nationell organisation och att de vill synas inom ett, för landet, gemensamt varumärke. Dessutom har medlemmarna i många fall en påverkan på den nationella organisationens verksamhet, exempelvis priorite- ring av olika marknader och segment. I de nordiska länderna har andra vägar valts för den nationella turistorganisationen. inte samma typ av fasta finansiella relationer med näringslivet. De fyra nordiska länder som studerats har valt relativt olika lösningar. I har turistfrämjandet införlivats i Innovasjon med ett betydligt bredare uppdrag än turism. Det fanns farhågor i turistnäringen att turistfrämjandet i skulle minska till följd av detta och att turismen skulle försvinna bland allt annat. I stäl- let har det visat sig att den satsar mer än tidigare på turistfrämjande och staten har satt upp ett tydligt kvantitativt mål för turismen till . Den norska näringslivsorganisationen har utarbetat en strategi och handlingsplan för hur målet skall uppnås. Det finns därmed en gemensam inriktning och ett gemensamt åtagande mellan stat och näring, trots att det inte for- mellt finns något organisatoriskt band. I prioriteras priva- tresandet. Det finns inte någon aktiv nationell satsning på mötes- industrin eller evenemang. Beträffande har turistfrämjandeorganisationen, Visit- , , tillsammans med näringslivet, valt att prioritera ett fåtal affärsområden. Anledningen till detta är en strävan att inte splittra resurserna på för många områden samt att ta till vara de områden där bedöms ha störst potential. Vidare har en plan presenterats för hur samverkan ytterligare skall stärkas mellan VisitDenmark och den danska turistnäringen. För de prioriterade affärsområdena skapas det styrgrupper gemensamt mellan VisitDenmark och den del av näringen som är mest berörd. Grupperna lägger fram långsiktiga mål, val av marknader, produkt- utveckling m.m. Avsikten är att skapa en stark förankring och där- med säkerställa medfinansieringen i näringslivet. I satsas det nationellt på såväl privatresande som mötesindustrin samt den satsning på evenemang som görs genom Event och Idrottsfonden. I omorganiseras det finska turistrådet (CTF) delvis som en följd av ministeriets krav på ökande inkommande turism till . CFT har fått detaljerade krav på ökning av antal gästnätter inom flera temaområden. Dessutom har det gjorts en översyn av organisationen beträffande ägande och samverkan med andra orga- nisationer med intresse för främjandet av , exempelvis utri- kesministeriet och exportfrämjandet. Det uppsatta målet skall upp- nås . I finns ett flertal projekt med EU-finansiering. Dessa projekt, som är viktiga som medfinansiering i CTF:s marknadsfö- ring av utomlands, avslutas . Den fortsatta finan- sieringen av verksamheterna är därför oklar. koncentre- rar CTF sin verksamhet till privatresande. Verksamhet beträffande mötesindustrin handhas av , , som är en nationell paraplyorganisation för det finska näringslivet inom mötesindustrin. FCB, som har ett nittiotal medlemmar över hela , är ett icke vinstdrivande företag som finansieras från Handels- och industriministeriet, från kommunerna, från de företag som gått med i verksam- heten samt egen finansiering . I är det VisitSweden som är turistfrämjandeorganisation med internationell marknadsföring som sitt uppdrag. Denna har, med nordiska mått, en unik lösning såtillvida att det är fråga om ett aktiebolag som till hälften ägs av staten och till hälften av turist- näringen. Denna form liknar till sin grundkonstruktion vissa av de kontinentala lösningarna med ett gemensamt delägande/ medlemskap. Bolaget tillförs av staten ett belopp som skall användas för basorganisationen samt marknadsföringen på image- nivå. Något motsvarande finansiellt åtagande finns inte från näringslivet, till skillnad från de medlemslösningar som återfinns i vissa europeiska länder. För medfinansiering krävs att VisitSweden skapar konkreta projekt som näringen vill delta i. VisitSweden har definierat de målgrupper, segment och teman som de anser ha störst potential för . Det finns dock ännu inte någon nationell gemensam plan, inklusive mål med bred förankring och långsiktig finansiering, med turistnäringen beträffande de prio- riterade områdena. VisitSweden satsar huvuddelen av sina resurser på privatresande, men är även aktiv inom delar av mötesindustrin såsom incentives (belöningsresor) och företagsmöten. 10.1.2En mer enad turistnäring En förutsättning för ett ökat statligt engagemang i utvecklingen av svensk turism är att det finns en motpart i näringslivet med tydliga mål, beslutsmandat och kraft att skapa finansiering. Den splittrade organisationsstruktur som finns inom turistnäringen , med alla de särintressen som företräds av de olika delbranscherna, försvårar en konstruktiv dialog där gemensamma beslut om samar- betsområden, mellan staten och turistnäringen, kan fattas. Turist- näringens företag och organisationer bör i större utsträckning för- mås att ena sig för att bli en samlad part för regeringen att samtala med beträffande internationell marknadsföring och även stora internationella evenemang. För utredningens förslag i kapitel 11 är det för ett lyckat resultat i många delar en förutsättning att den finns en mer enad turist- näring. Under utredningsarbetet har företrädare för olika branscher inom näringen framfört mer eller mindre konkreta och detaljerade för- slag till alternativa finansieringsmodeller. (numera ) föreslog i en promemoria till införandet av en övernattningsavgift som skulle tas ut på s.k. kommersiellt boende (se närmare om förslaget i kapitel 5.4). Förslagen har, utöver finansieringen av marknadsföring, också innefattat förslag till finansiering av bl.a. destinations- och produktutveckling, kom- petensutveckling och forskning. Utredningen tar i denna fråga enbart ställning till de aspekter som rör utredningens uppdrag, dvs. alternativa finansieringsformer av internationell marknadsföring av som resmål. Förslagen till marknadspeng eller övernattningsavgift har det gemensamt att de förutsätter införandet av en ny skatt. utgår nämligen från att de medel som genereras endast får användas till det angivna ändamålet. Det innebär att skatten skulle special- destineras till vissa ändamål. Denna ändamålsbestämning saknas såvitt utredningen kan bedöma helt i den nuvarande svenska skat- telagstiftningen. Det har dock tidigare förekommit krav på ända- målsbestämning i den politiska debatten, exempelvis krav på att beskattning av drivmedel skall kopplas till byggande och underhåll av väginfrastruktur. Utredningens bedömning är att det knappast finns några förut- sättningar för införandet av en principiellt ny beskattningsform, dvs. en skatt med lagreglerad ändamålsbestämning. I så fall skulle en eventuell marknadspeng få formen av en ny punktskatt. Skat- tesystemet har ett antal punktskatter, exempelvis på alkohol och tobak. Praktiskt skulle det dock inte bli fråga om något annat än en årlig budgetfråga. Utredningen bedömer därför att inte heller detta är ett förslag som bör läggas fram. De olika förslagen på marknadspeng har kombinerats med olika förslag till medfinansiering. I det fall denna skall vara obligatorisk förutsätts en särskild författningsreglering. Utredningen har svårt att se hur en sådan reglering av medfinansie- ring av den internationella marknadsföringen av som resmål skulle kunna förenas med den kommunala självstyrelsen. Sammanfattningsvis har utredningen, med hänvisning till vad som ovan anförts, inte funnit skäl att i denna utredning föreslå införandet av marknadspeng eller övernattningsavgift i någon form. redovisade 2006 ett förslag som baseras på att staten gör ett åtagande att avsätta av statens skattein- täkter för turistnäringens beräknade omsättning från den utländska turismen (se närmare om förslaget i kapitel 5.4). Underlaget för beräkningen skulle fastställas via Nuteks satelliträkenskaper. Med- len skulle tillföras en fond knuten till, alternativt direkt inordnad i, VisitSweden. Utöver finansiering av internationell marknadsföring skulle de fonderade medlen användas till inhemsk marknadsföring, destinationsutveckling, konceptutveckling, kompetensutveckling och forskning, stöd för utveckling av nya lågprislinjer samt mark- nadsföring av internationella evenemang. Detta förslag innebär inget åtagande från företag eller branscher och svarar således inte upp mot det grundläggande i utredningens direktiv att finna ytterligare gemensam finansiering. Utredningen kommer därför redan på grund härav inte att lägga fram ett sådant förslag. Ett annat förslag är att införa en särskild mervärdesskattesats för s.k. kommersiellt boende. För hotell-, camping, och stugboende tillämpas mervärdesskattesatsen . Hotellnäringen samt camping- och stuguthyrning beräknas 2005 omsätta 12 mil- jarder kronor. En särskild mervärdesskattsats om skulle således generera i ökade skatteintäkter. Även här föreligger dock problemet med ändamålsbestämning. Vidare skall beaktas direktiv /338/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsätt- ningsskatt. Enlig artikel 12.3 a i direktivet finns det endast utrymme för en differentiering med högst tre olika nivåer av skat- ten, en normalskattesats och en eller två reducerade skattesatser. tillämpas i normalskattesatsen , en reducerad skattesats om och en reducerad skattesats om . Med anledning härav är en fjärde skattesatsnivå om för kommersiellt boende inte möjlig att införa. Det är inte heller rimligt att höja den nuvarande skattesatsen till eftersom detta skulle medföra att allt som ingår i denna kategori skulle omfattas av höjningen. Här kan också nämnas att som överlämnade sitt betänkande På väg mot en enhet- lig mervärdesskatt (SOU 2006:90) föreslagit ett antal åtgärder på väg mot en enhetlig mervärdesskatt. En sådan bör enligt Mervär- desskatteutredningen införas. Hypotetiskt är det således tänkbart att det kan komma att skapas utrymme för en särskild mervärdesskattesats för beskattning av hotell m.m. Även om en sådan ändring skulle komma till stånd, vilket är osäkert, är det utredningens bedömning att förslaget ändå inte skulle kunna genomföras. Detta eftersom det verkar osannolikt att det skulle finnas en politisk vilja att först avskaffa nuvarande differentiering för att sedan införa en ny sådan. Det är inte heller rimligt att införa en särskild skattereglering för att skapa budgetmässigt underlag för ett så förhållandevis begränsat finansieringsbehov som det här är fråga om. Utredningen kommer i anledning härav inte föreslå någon skat- tereglering för att finna ytterligare finansiering till marknadsföring av som resmål. En ökning och utveckling av stora evenemang i kan skapa positiva samhällseffekter. Stora internationella evenemang samt större internationella sammankomster inom mötesindustrin ger effekter som ökad uppmärksamhet på samt intäkter till näringslivet och staten samt till, dock i mindre omfattning, kom- muner/regioner. I denna del av utredningen har vi sökt möjliga vä- gar för hur staten kan medverka till att fler stora internationella evenemang och sammankomster placeras och arrangeras i . Vid arbetet med att kartlägga förekomsten av olika stora inter- nationella evenemang och sammankomster i och hur arbe- tet med dessa sker , varvid information och synpunkter fram- förts bl.a. av idrottsrörelsen och kulturlivet samt av kongressorga- nisatörer, samt vid kartläggning av system i andra länder har utred- ningen kommit fram till följande slutsatser. att det i finns en bristande kunskap om de samhällseffekter, inklusive effekter för turismen, som stora evenemang skapar att det behövs en nationell strategi på statlig nivå gällande stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt gällande stora internationella sammankomster inom mötesindustrin att det behövs tydligare riktlinjer till de myndigheter, organisa- tioner, ambassader och generalkonsulat som arbetar med Sveri- gefrämjande, om att ge stöd till arrangörer av vissa större eve- nemang inom idrott och kultur och vissa större samman- komster inom mötesindustrin att det för vissa evenemang finns behov av såväl kompetensstöd som ekonomiskt stöd, medan andra enbart har behov av kom- petensstöd att det statliga engagemanget såvitt avser ekonomiskt stöd, ur ett näringspolitiskt perspektiv, endast bör vara aktuellt när eve- nemanget innebär att utländska besökare och deltagare kom- mer till att det krävs modeller för prognoser och utvärdering så att investeringar kan jämföras mellan olika typer av evenemang 10.2.1Sammanfattning av erfarenheter från andra länder De länder som ingått i kartläggningen är (Event Den- mark och Idrottsfonden), , (, Media and Sport och UK Sport), (Failte ) samt (EventScotland). Någon av organisationerna arbe- tar brett med turismfrågor inkluderande evenemang (Failte ), andra enbart med kulturevenemang (Event ), åter andra med både kultur- och idrottsevenemang (EventScotland) och slut- ligen några med enbart idrottsevenemang (Idrottsfonden och UK Sport). I är det som arbetar med stöd till evenemang inom idrott och kultur. När det gäller internationella evenemang har samtliga länder en fastställd nationell strategi utom , där det dock för närva- rande pågår arbete med att ta fram en nationell strategi. Till den nationella strategin kopplas för samtliga länder en vision och en strukturerad evenemangsportfölj, som visar de idrotts- och kultur evenemang som är viktiga att värva och genomföra för att uppfylla den nationella strategin. I vissa fall kopplas också en strategi för nationalarenor till den nationella strategin (och ). Styrningen av evenemangsorganisationerna ser olika ut i jämfö- relseländerna. I vissa fall arbetar evenemangsorganisationen direkt under ett departement som en självständig myndighet (Failte Ire- land), ibland som en annan självständig enhet under departementet (EventScotland och UK Sport) och ibland som ett bolag/stiftelse samägt av regeringen och andra intressen (Idrottsfonden). Den direkta styrningen kan ske på tre sätt: genom tillsättning av styrelse och ansvarig chef genom den nationella evenemangsstrategi som regeringen fast- ställt Evenemangens betydelse för den regionala tillväxten är mycket tydlig på och i och . Den är mindre tydlig i , men där samarbetar Idrottsfonden särskilt med sju intresserade evenemangskommuner utanför huvudstadsområdet. Både i och på hanterar evenemangsorganisatio- nerna också specifika fonder för regionalt evenemangsstöd. När det gäller är detta också tydligt i samband med de direktiv UK Sport har i planeringen för . Omfattningen av det direkta ekonomiska stödet till internatio- nella evenemang omfattar i samtliga länder relativt små belopp; varierar mellan (gäl- lande Idrottsfonden) till (EventScotland). Men för att få en helhetsbild av värdet på det ekonomiska stöd som fördelas av evenemangsorganisationerna, måste värdet av expert- stödet läggas till men också det samlade värdet av det ekonomiska stöd som flera regeringar (och ) gör direkt till vissa megaevenemang (cirka 25 miljo- ner kronor i statligt anslag; 2014 i hitintills ; statliga anslag enbart för ansökningsprocessen ). De övergripande kraven och stödformerna för evenemangsstöd är ganska likvärdiga mellan evenemangsorganisationerna; krav på internationell medieexponering, antalet utländska besökare och deltagare, maximerade samhällsintäkter samt idrottens utveckling. Statliga garantier förekommer endast i begränsad omfattning i . Om ett större internationellt evenemang gör ett omfat- tande underskott främst på grund av omständigheter som arrangö- ren inte kunnat påverka (väderförhållanden och politiska konse- kvenser) kommer detta sannolikt att hanteras på ad-hoc basis i och på . Ekonomiskt stöd till nationalarenor är normalt ett ansvar för en stad/kommun men på ges stöd till dessa typer av arenor. Däremot är det mer vanligt att vissa regeringar tar ett ansvar för arenautvecklingen genom att arbeta för partnerskapslösningar. Kraven på prognoser och utfallsutvärderingar ställs högt i samt- liga länder, men kan genomföras på olika sätt. I är den ekonomiska prognosen för ett evenemang direkt avgörande för stöd, medan på ett antal nyckeltal istället sätts upp som kri- teria. Det är endast inom UK Sport som samhällsintäkterna har mindre betydelse eftersom idrottsliga framgångar är ett huvudkri- teria för stöd. I kapitel 7 finns en genomgång av gällande rätt samt praxis beträf- fande ekonomiskt stöd från svenska staten. Endast vid ett fåtal tillfällen har stöd från staten givits till större evenemang. Det har då varit fråga om de allra största idrottsevenemangen. tillfällen har regeringen, efter godkännande av , efter en ingiven ansökan om stöd till ett specifikt evenemang, beslutat om bifall eller avslag samt i fall av bifall beslutat om gällande villkor. Dagens system där regering och riksdag prövar en ingiven ansö- kan efter de förhållanden som råder för tillfället och utan någon prövning av olika ansökningar i förhållande till varandra kan upp- fattas som orättvist. Det behövs en strategi i vilken den politiska ambitionsnivån avseende evenemang framgår och där det klargörs vilka riktlinjer som skall gälla. Från vissa aktörer efterfrågas ett system där det finns ett förutbestämt ansökningsförfarande. Såsom tidigare påpekats är det ur ett näringspolitiskt perspektiv viktigt att fastställa vilka evenemang som är bäst för och som därmed bör åtnjuta stöd från staten. Någon sådan jämförande bedömnings- grund finns alltså inte eftersom varje enskild ingiven ansökan om stöd prövas för sig och utan några på förhand upp- ställda kravskriterier. Det kan konstateras att det beträffande statliga garantier, som huvudregel, skall tas ut en avgift som täcker åtagandets finansiella risker och administrativa kostnader. Vid ett statligt lån utgår en utlåningsränta som motsvarar summan av statens upplåningskost- nad, lånets administrativa kostnader och lånets kreditrisk. Den enda skillnaden mot ett lån på den privata marknaden blir därmed att något påslag inte görs för vinst. Mot bakgrund av den reglering och de grundläggande principer som finns när det gäller statliga garantier så har utredningen inte funnit det meningsfullt att föreslå en utökad användning av lag- stiftningen eller att genom författningsändringar skapa ett särskilt garantisystem för evenemang i syfte att öka det statliga engage- manget. Utredningen har i stället kommit fram till att det för att få fler stora internationella evenemang till dels bör fastställas en nationell strategi på statlig nivå, dels bör tillskapas en särskild evenemangsorganisation, se närmare beträffande utredningens för- slag under 11.3 och 11.4. Det är också på detta sätt arbetet med stora evenemang utformats i huvuddelen av de jämförda länderna. Såsom framgått av kartläggningen av andra länders evenemangs- arbete så kan regeringen i enlighet med den nationella strategin, som ett komplement till evenemangsorganisationens verksamhet, i vissa enstaka fall ge stöd till en enskild evenemangsarrangör. Det är då fråga om de allra största evenemangen som kräver insatser utöver vad evenemangsorganisationen kan erbjuda. Det kan då vara fråga om ekonomiskt stöd, men även garantier gällande exempelvis Utredningen bedömer att det även efter ett tillskapande av en evenemangsorganisation i kommer, att på samma sätt som i dessa länder, finnas tillfällen då ett evenemang är av sådan storlek och omfattning att ett särskilt beslut om stöd från reger- ingen behövs. För del handlar det framför allt om de allra största idrottsevenemangen, såsom exempelvis de eller världsmästerskapen i friidrott. Dagens regelsystem ger vid sådana tillfällen regeringen, efter godkännande av , möj- lighet att efter en prövning av det enskilda fallet besluta om stöd från staten. Regeringen behöver sannolikt i dessa fall även ge andra former av garantier. För att kunna ansöka och genomföra de största idrotts- evenemangen ställs nämligen från de internationella förbunden även krav på andra former av statliga garantier, vilka krav till viss del skiljer sig åt mellan olika evenemang. Det kan vara fråga om garantier avseende att inte införa restriktioner för deltagarnas, ledarnas och medias inresor till , att tillåta fri import av per- sonlig utrustning, tävlingsutrustning, medicinutrustning, sjuk- vårdsutrustning och mediciner samt sponsorsmaterial, att en säker- hetsorganisation inte enbart gäller för tävlingsarenan utan också för de andra lokaler och områden där officiella arrangemang genom- förs, att tävlingen har tillgång till teknik för all kommunikation, inkluderande TV-signal, att deltagarländernas flaggor accepteras, att en förändrad politisk nationell situation inte innebär förändr- ingar av undertecknade avtal, att om två länder arrangerar gemen- samt skall deltagare, ledare, media och åskådare fritt kunna röra sig mellan länderna samt, såsom vid europamästerskap i fotboll, att den nationella och lokala lagstiftningen ger UEFA rätt att skydda sina marknadsrättigheter. Även för denna typ av stöd behövs alltså ett statligt engagemang. Det ingår inte, enligt direktiven, i utredningens uppgifter att kart- lägga eller att komma med förslag när det gäller arenor eller annan infrastruktur. Eftersom arbetet med att få fler stora evenemang till hänger ihop med vilka anläggningar och arenor som kan erbjudas så har utredningen ansett att frågan ändå bör nämnas. Även om det inom idrotten finns många bra anläggningar har det beträffande stora idrottsevenemang från framförts att dagens utbud av anläggningar inte är helt tillfreds- ställande i . Å andra sidan har det framkommit att det –2010 kommer byggas ett trettiotal nya moderna stora arenor i . Exempelvis är stora nya arenor i , och på gång. Det finns vidare diskussioner om ett i . Dessa anläggningar kommer att finansieras bl.a. genom olika partnerskapslösningar mellan privata företag, kommu- ner och föreningar som samverkar kring byggandet och driften. har även viss finansiering skett med hjälp av EU:s struk- turfonder samt av vissa regionala tillväxtprogram inom de svenska stödområdena. I vilken omfattning sådant stöd kommer ges är inte känt för utredningen. Utredningen kan, efter den mindre genomgång som gjorts, inte med hänsyn till den utveckling som sker se att det för närva- rande finns skäl att frångå principen att ansvaret för arenor hante- ras av kommuner, näringsliv och organisationer. Det kan dock fortfarande vara aktuellt att göra undantag vid exempelvis en eventuell satsning på de där staten skulle förut- sättas ta ett särskilt ansvar för nödvändiga investeringar. 11 Överväganden och förslag Utredningen föreslår sammanfattningsvis följande. Staten formulerar tydligare politiska kvantifierbara mål för vad som skall åstadkommas inom svensk turistnäring och hur turismen skall medverka till utvecklingen inom olika sektorer i samhället. Dessa mål skall bilda underlag för riktlinjer till myn- digheter och organisationer i sektorer som påverkar och påver- kas av turismen, så att det där tas hänsyn till turistnäringens behov och önskemål vid beslut och prioriteringar. Vidare bör turistnäringen i samlad form sätta upp mål för utvecklingen på lång och kort sikt. Målen bör fungera som ledstjärna för före- tag och organisationer i svensk turistnäring. VisitSweden får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom några områden organisera partnerskap enligt OPP- modellen som anpassas till turistnäringens förutsättningar. I uppdraget ingår vidare att utreda om marknadskontor samt vissa regelbundet återkommande marknadsaktiviteter skulle kunna finansieras gemensamt av staten och turistnäringen. Turistnäringen förväntas medverka i detta arbete.