sou · GWB354 · 2008-05-16 00:00:00 — Av bestämmelsen framgår det att sekretess gäller i ärende om arbetslöshetsersättning för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Begreppet personliga förhållanden omfattar även enskilds ekonomiska förhållanden. 2007/08:118 föreslås det att sekretessen från ska gälla även uppgifter i ärenden om medlemsavgift för arbetslös medlem enligt LAK. Även om det inte sägs uttryckli- gen i propositionen får det förutsättas att med medlem därvid avses även anslutna till Alfa-kassan. Arbetslöshetsförsäkringssekretessen gäller även för uppgifter i beslut i ärenden. Bestämmelsen i 7 kap. 10 § sekretesslagen har ett rakt skaderek- visit, vilket innebär en presumtion för offentlighet. När det gäller uppgifter om en persons ekonomi, arbetslöshetsperioder eller eventuella fackföreningstillhörighet torde det enligt förarbetena i regel finnas skäl att anta att det är en sådan risk förenad med ett utlämnande att sekretess gäller för uppgiften.TPF117FPT Uppgifter om medlemskap i eller anslutning till en arbetslöshetskassa torde å andra sidan enligt förarbetena inte vara sådana uppgifter som det 116TP PT Prop. 2000/01:129 s. 84 f. 117TP PT Prop. 2000/01:129 s. 85. typiskt sett finns anledning anta kan innebära men för den enskilde om de lämnas ut. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Arbetslöshetsförsäkringssekretessen enligt 7 kap. 10 § sekre- tesslagen hindrar inte att den sekretessbelagda informationen berättas för massmedierepresentanter för publicering, dvs. medde- larfriheten enligt grundlagarna tar över sekretessen. Arbetslöshetskassornas behandling av personuppgifter regleras inte i någon särskild registerförfattning utan det är bestämmelserna i personuppgiftslagen som är tillämpliga på behandlingen, se om bestämmelserna i personuppgiftslagen avsnitt 12X .7.5.X Varje arbetslöshetskassa ska föra en medlemsförteckning som innehåller vissa uppgifter om varje medlem, bl.a. namn, person- nummer och tid för inträde i kassan, 35 § LAK. Ärenden om arbetslöshetsersättning och medlemskap handläggs i skilda datorbaserade system hos arbetslöshetskassorna. En arbetslöshetskassa som i sin verksamhet använder automatisk databehandling ska nämligen ordna denna med beaktande av den i tryckfrihetsförordningen stadgade rätten att ta del av allmänna handlingar och därvid särskilt beakta att allmänna handlingar (i ärendena om arbetslöshetsersättning) bör hållas åtskilda från andra handlingar, 15 kap. 9 § första stycket sekretesslagen. Ärenden om arbetslöshetsersättning handläggs, beslutas och registreras i ett för arbetslöshetskassorna gemensamt datasystem, kallat OAS. OAS utvecklas och förvaltas av Arbetslöshetskassor- nas samorganisation. OAS innebär inte att arbetslöshetskassorna har en gemensam databas. Varje arbetslöshetskassa har sitt eget OAS-system som är en egen databas över de egna medlemmarna som får eller har fått arbetslöshetsersättning. Ärenden om medlemskap handläggs i ett 15-tal olika datorbaserade medlemssystem.TPF118FPT De flesta arbetslöshetskas- sor använder sig av ett enda medlemssystem för registrering av sina medlemmar. Det finns dock vissa arbetslöshetskassor som använ- der sig av två olika medlemssystem, ett system för de personer som 118TP PT Uppgifter , lämnade av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen . är medlem i både arbetslöshetskassan och en bakomliggande organisation och ett annat system för de personer som bara är medlem i arbetslöshetskassan. Den praktiska hanteringen och rutinerna kring ärenden om medlemskap varierar mellan arbetslöshetskassorna. Mot bakgrund av att ärenden om arbetslöshetsersättning och ärenden om medlemskap handläggs i två eller flera olika system hos varje arbetslöshetskassa måste överföring av information om tidpunkten för in- respektive utträden ske mellan arbetslöshetskas- sans medlemssystem och OAS när de uppgifterna har betydelse i ett ärende om arbetslöshetsersättning. Överföring av dessa uppgifter sker normalt genom filöverföring, och arbetslöshetskas- san bestämmer själv hur ofta överföringen ska ske. 12.3Skyldighet att elektroniskt lämna uppgifter till uppbördsmyndigheten Mitt förslag: , och arbetslös- hetskassorna ska till uppbördsmyndigheten lämna de uppgifter som behövs för tillämpningen av lagen om arbetslöshetsförsäk- ringsavgift. Regeringen eller den myndighet regeringen be- stämmer meddelar närmare föreskrifter om uppgiftsskyldighe- terna. Uppgifterna ska lämnas på medium för automatiserad behandling. 12.3.1Bestämmelser om uppgiftsskyldighet behövs De uppgifter hos , och arbetslös- hetskassorna som uppbördsmyndigheten behöver för att kunna besluta om arbetslöshetsförsäkringsavgiften (se avsnitt 12X .1)X omfattas med ett undantag – uppgifter om medlemskap hos arbetslöshetskassorna – av sekretess hos dessa instanser. För uppgifterna hos är sekretessen absolut, medan sekretess med rakt skaderekvisit gäller för de sekretessbelagda uppgifterna hos och arbetslöshetskassorna. För att säkerställa att uppbördsmyndigheten kan få del av nödvändiga sekretessbelagda uppgifter måste det införas en uppgiftsskyldighet avseende uppgifterna gentemot uppbördsmyndigheten för de aktuella instanserna som bryter igenom sekretessen enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen. Bestämmelser om sekretessbrytande uppgiftsskyldighet avseen- de sekretessbelagda uppgifter kan i och för sig meddelas av regeringen i förordning med stöd av regeringens s.k. restkompe- tens enligt 8 kap. 13 § första stycket andra punkten regeringsfor- men, som bl.a. medger att regeringen i förordning anger hur myndigheterna under regeringen ska bete sig mot varandra. Det gäller även i fråga om de sekretessbelagda uppgifterna hos arbets- löshetskassorna, som i detta sammanhang – när de i den myndig- hetsutövning som tilldelats dem hanterar uppgifterna – får betrak- tas som det allmänna och inte enskilda.TPF119FPT kan dock genom lag meddela bestämmelser som omfattas av regeringens restkompetens (8 kap. 14 § första stycket regeringsformen). Beträffande åtminstone en kategori av uppgifter hos de privat- rättsliga arbetslöshetskassorna, uppgifter om medlemskap, torde det dock vara bäst med en uppgiftsskyldighet i lag. Det har nämligen ansetts oklart om arbetslöshetskassornas hantering av medlemskapsärenden utgör myndighetsutövning eller inte, och regeringen har inte tagit ställning i frågan.TPF120FPT Utgör hanteringen inte myndighetsutövning, innefattar en uppgiftsskyldighet för arbetslöshetskassorna avseende uppgifter om medlemskap en sådan föreskrift om förhållandet mellan enskilda och det allmänna som gäller åligganden för enskilda och som därför ska meddelas genom lag enligt 8 kap. 3 § regeringsformen.TPF121FPT Jag tycker att det verkar enklast och bäst att ta in grundläggande bestämmelser om uppgiftsskyldighet i lag, i den föreslagna lagen om arbetslöshetsförsäkringsavgift. Därmed får uttryckli- gen ta ställning till det informationsutbyte avseende uppgifter av ibland känslig karaktär som behövs. De grundläggande bestämmelser som bör finnas i lag bör slå fast att aktuella instanser ska till uppbördsmyndigheten lämna de uppgifter av visst slag som behövs för tillämpningen av lagen om arbetslöshetsförsäkringsavgift. De närmare föreskrifter som behövs om exakt vilka uppgifter som ska lämnas när och hur utgör sådana föreskrifter om verkställighet av lag som enligt 8 kap. 13 § reger- ingsformen kan meddelas av regeringen i förordning eller, efter 119TP PT Prop. 2000/01:129 s. 131 f. 120TP PT Prop. 2000/01:129 s. 50 och prop. 2007/08:118 s. 23 f. och 49 f. 121TP PT En sådan uppgiftsskyldighet avser inte heller något sådant ämne som enligt 8 kap. 7 § regeringsformen gör det möjligt för att i lag bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter. bemyndigande av regeringen, av någon underlydande myndighet. I lagen bör det dock tas in en upplysning om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheterna. De närmare föreskrifterna om exakt vilka uppgifter som ska lämnas när och hur som bör finnas i förordning, jämte ett bemyn- digande för uppbördsmyndigheten att meddela närmare föreskrif- ter, bör tas in i en till lagen anslutande förordning om arbetslös- hetsförsäkringsavgift. 12.3.2Bestämmelser om elektroniskt utlämnande För att kunna klara sina arbetsuppgifter och för en rationell och kostnadseffektiv hantering behöver uppbördsmyndigheten få uppgifterna från berörda instanser i elektronisk form. Det är dock enligt min bedömning inte nödvändigt att uppbördsmyndigheten har direktåtkomst till uppgifterna hos berörda instanser. Det bör vara tillräckligt om myndigheten periodiskt får uppgifterna genom s.k. utlämnande på medium för automatiserad behandling, dvs. i form av en eller flera filer med de uppgifter som behövs som överförs på ett fysiskt medium, t.ex. optisk skiva, eller via säker elektronisk kommunikation. I förordningen om arbetslöshetsför- säkringsavgift bör det därför, såsom en verkställighetsföreskrift, föreskrivas att de aktuella uppgifterna ska, i den utsträckning uppbördsmyndigheten bestämmer det, lämnas ut på medium för automatiserad behandling. Jag anser att det är tillräckligt att de föreskrifterna om elektroniskt utlämnande finns i förordning och inte i lag. Bestämmelser om behandling av personuppgifter kan emellertid begränsa möjligheterna att elektroniskt lämna ut information till uppbördsmyndigheten. För och automatiserade behandling av personuppgifter gäller särskilda registerförfattningar, medan arbetslöshetskassornas automatiserade behandling av personuppgifter bara regleras av personuppgiftsla- gen. För behandling av personuppgifter i beskattnings- verksamheten gäller lagen (2001:181) om behandling av person- uppgifter i beskattningsverksamhet (skattedatabasla- gen) och förordningen (2001:588) om behandling av personuppgif- ter i beskattningsverksamhet (skattedatabasförord- ningen). Enligt 1 kap. 5 § skattedatabaslagen får uppgifter behandlas för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för bl.a. bestämman- de av avgifter. Den formuleringen får enligt min mening anses täcka den verksamhet med att bedöma skyldigheten att betala arbetslöshetsförsäkringsavgift som uppbördsmyndigheten utför enligt den föreslagna lagen om arbetslöshetsförsäkringsavgift. Ett utlämnande från till uppbördsmyndigheten av nödvändiga uppgifter om inkomstförhållanden och rätt till skattereduktion för arbetsinkomster är således förenligt med de ändamål som gäller för behandling av uppgifterna enligt skattedatabaslagen. Av skattedatabaslagen följer att uppgifter alltid får lämnas ut från beskattningsdatabasen till myndigheter på medium för automatiserad behandling, om myndigheten har rätt att få ut uppgifterna.TPF122FPT Trots detta finns det i 4–8 §§ skattedatabasförord- ningen bestämmelser om i vilken utsträckning uppgifter på begäran av vissa myndigheter får lämnas ut ur beskattningsdatabasen. Av systematiska skäl förefaller det därför lämpligast att ta in en motsvarande bestämmelse i skattedatabasförordningen om att på begäran av uppbördsmyndigheten får lämnas ut de uppgifter ur beskattningsdatabasen som avses i den föreslagna förordningen om arbetslöshetsförsäkringsavgift. Jag föreslår alltså en sådan bestäm- melse. De bestämmelser om begränsning av tillåtna sökbegrepp vid sökning i beskattningsdatabasen som finns i 2 kap. 10 § skattedata- baslagen hindrar inte att söker fram de uppgifter som ska lämnas ut till uppbördsmyndigheten. Det är min bedömning att det inte behövs någon ytterligare bestämmelse för att ska kunna söka fram och få lämna ut nödvändiga uppgifter på medium för automatiserad behandling till uppbördsmyndigheten. 122TP PT Prop. 2000/01:33 s. 111 f. och 202. För behandling av personuppgifter i verksam- heten med socialförsäkringsförmåner gäller lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administ- ration (SofdL) och förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration. Enligt 8 § andra stycket SofdL får behandla personuppgifter, som behandlas för de primära ändamålen avseende bl.a. handläggning av socialförsäkringsärenden, bl.a. för att tillhandahålla information utanför på grund av sådan bestämmelse om skyldighet att lämna ut uppgifter till andra myndigheter som avses i 14 kap. 1 § andra meningen sekretessla- gen. Ett utlämnande från till uppbördsmyndig- heten enligt den föreslagna bestämmelsen om uppgiftsskyldighet av nödvändiga personuppgifter om sjukersättning och aktivitetser- sättning är således förenligt med de ändamål som gäller för behandling av uppgifterna enligt SofdL. Enligt 21 § SofdL får personuppgifter i socialförsäkringsdataba- sen lämnas ut på medium för automatiserad behandling om det behövs för något av de ändamål som anges i 8 §. Det är således enligt SofdL tillåtet för att på sådant medium lämna ut aktuella personuppgifter till uppbördsmyndigheten. De bestämmelser om begränsning av tillåtna sökbegrepp vid sökning i socialförsäkringsdatabasen som finns i 24 och 25 §§ SofdL hindrar enligt min mening inte att söker fram de uppgifter om sjukersättning och aktivitetsersättning som ska lämnas ut till uppbördsmyndigheten. Det är således min bedömning att det inte behövs någon ytterli- gare bestämmelse för att ska kunna söka fram och få lämna ut nödvändiga uppgifter på medium för automatiserad behandling till uppbördsmyndigheten. För arbetslöshetskassornas automatiserade behandling av person- uppgifter gäller bara personuppgiftslagen. Den lagen innehåller inte några särskilda restriktioner i fråga om just elektroniskt utlämnan- de. Däremot innehåller lagen en bestämmelse om att personuppgif- ter inte får behandlas, t.ex. genom att på elektroniskt eller annat sätt lämnas ut, för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in, 9 § första stycket d personuppgifts- lagen (den s.k. finalitetsprincipen). Arbetslöshetskassorna får anses ha samlat in aktuella person- uppgifter om arbetslöshetsersättning och medlemskap i en arbetslöshetskassa för att handlägga ärenden om arbetslöshetser- sättning och medlemskap. Enligt min bedömning är det inte oförenligt med dessa ursprungliga ändamål att arbetslöshetskassor- na på grund av en uppgiftsskyldighet lämnar ut uppgifterna till uppbördsmyndigheten för att myndigheten ska kunna bedöma skyldigheten att betala arbetslöshetsförsäkringsavgift. När det gäller Alfa-kassans utlämnande till uppbördsmyndighe- ten av uppgifter om bedömningen av om någon är arbetslös i den mening som avses i 41 a § LAK och om gjorda avdrag för arbets- löshetsförsäkringsavgift, får den behandling som utlämnandet utgör anses avse samma ändamål som det som uppgifterna samlades in för; Alfa-kassan ska ju samla in uppgifterna just för att kunna lämna ut dem till uppbördsmyndigheten. Det finns såvitt jag kan se inte något i personuppgiftslagen som hindrar ett elektroniskt utlämnande från arbetslöshetskassorna till uppbördsmyndigheten av nödvändiga uppgifter enligt den före- slagna uppgiftsskyldigheten. Någon ytterligare författningsbe- stämmelse behövs således inte för att arbetslöshetskassorna ska kunna söka fram och få lämna ut nödvändiga uppgifter på medium för automatiserad behandling till uppbördsmyndigheten. Mitt förslag: För de uppgifter som uppbördsmyndigheten hämtar in från ska den absoluta skattesekretessen enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) fortsätta att gälla. För övriga uppgifter i ärenden om eller verksamhet som annars innefattar bedömning av skyldighet att betala avgift enligt lagen om arbetslöshetsförsäkringsavgift ska arbetslöshetsförsäkrings- sekretessen enligt 7 kap. 10 § andra stycket sekretesslagen gälla i fråga om uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstå- ende lider men om uppgiften röjs. ska inte behöva registrera sekretess- belagda handlingar som avser bedömning av skyldighet att betala avgift enligt lagen om arbetslöshetsförsäkringsavgift. De uppgifter om inkomstförhållanden och rätt till skattereduktion för arbetsinkomster som kommer att överlämna till uppbördsmyndigheten enligt den föreslagna bestämmelsen om uppgiftsskyldighet för (se avsnitt 12X .3)X ingår i beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och omfattas där av absolut skattesekretess enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen. Enligt 9 kap. 1 § första stycket andra meningen sekretesslagen gäller sekretess i myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur den databasen för uppgifter som har tillförts databasen. Efter- som uppbördsmyndigheten inte får direktåtkomst till de begärda uppgifterna i beskattningsdatabasen utan uppgifterna avses bli överlämnade från på medium för automatiserad behandling, blir nämnda sekretessbestämmelse inte direkt tillämp- lig hos uppbördsmyndigheten. För att sekretess ska gälla hos uppbördsmyndigheten för de uppgifter som hämtats in från behövs det därför en särskild sekretessbestämmelse. Eftersom uppgifterna hos omfattas av absolut sekretess, anser jag att det är både rimligt och nödvändigt att samma starka sekretess gäller för uppgifterna hos uppbördsmyn- digheten då myndigheten på motsvarande sätt som gör i fråga om skatt bedömer skyldigheten att betala arbetslös- Det bör enligt min mening inte ens vara tillåtet för personalen hos uppbördsmyndigheten att berätta om uppgifterna för massmedierepresentanter för publicering, dvs. sekretessen bör vara så stark att den går före meddelarfriheten enligt grundlagarna. Jag föreslår alltså för det första att den absoluta skattesekretes- sen enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen ska gälla även hos uppbörds- myndigheten för uppgift som har lämnat dit för bedömning av skyldighet att betala avgift enligt lagen om arbets- löshetsförsäkringsavgift. Den information uppbördsmyndigheten hämtar in från Försäk- ringskassan (om sjukersättning och aktivitetsersättning) och arbetslöshetskassorna (om medlemskap och arbetslöshetsersätt- ning samt, från Alfa-kassan, om den som är arbetslös i den mening som avses i 41 a § LAK och om vilka avdrag för avgifter enligt lagen om arbetslöshetsförsäkringsavgift som gjorts från arbetslöshetser- sättning) enligt de föreslagna bestämmelserna om uppgiftsskyldig- het (se avsnitt 12X .3)X omfattas inte av absolut sekretess utan, om sekretess alls gällerTPF123FPT, av sekretessbestämmelser med ett rakt skaderekvisit. Presumtionen där är alltså att uppgifterna är offentli- ga, och sekretessen – socialförsäkrings- respektive arbetslöshets- försäkringssekretess enligt 7 kap. 7 § och 10 § andra stycket sekretesslagen – gäller för uppgifterna om de personliga förhållan- dena bara om det kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgifterna röjs. Även om detta kan antas får uppgifterna berättas för massmedierepresentan- ter för publicering, dvs. meddelarfriheten enligt grundlagarna går före sekretessen. Jag anser att det är rimligt att sekretess av samma styrka gäller hos uppbördsmyndigheten för de uppgifter som hämtats in från och arbetslöshetskassorna. Motsvarande sekretess bör lämpligen gälla även för uppgifter som uppbörds- myndigheten fått in från annat håll än dessa instanser (och Skatte- verket, se ovan), t.ex. från den enskilde själv, eller producerat själv. Därmed tillgodoses på ett rimligt sätt både intresset av insyn i myndighetens verksamhet och intresset av att skydda känslig information. Jag föreslår därför att arbetslöshetsförsäkringssekretessen enligt 7 kap. 10 § andra stycket sekretesslagen ska utsträckas till att gälla 123TP PT Uppgifterna hos arbetslöshetskassorna om medlemskap skyddas normalt inte av författningsbestämmelser om sekretess eller tystnadsplikt. även i ärenden om eller verksamhet som annars innefattar bedöm- ning av skyldighet att betala avgift enligt lagen om arbetslöshets- försäkringsavgift. Eftersom beslut av uppbördsmyndigheten åtminstone indirekt kan avslöja bl.a. information om en persons inkomstförhållanden och arbetslöshet, bör sekretessen gälla även för uppbördsmyndighetens beslut. På motsvarande sätt som i fråga om arbetslöshetsförsäkringssekretessen i ärenden om arbetslös- hetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring () bör sekretessen även gälla i domstol efter överklagande av uppbördsmyndighetens beslut i ärenden om bedömning av skyldighet att betala avgift enligt lagen om arbetslöshetsförsäk- ringsavgift. I 15 kap. 1 § sekretesslagen finns det grundläggande bestämmelser om en myndighets skyldighet att registrera allmänna handlingar, vilket brukar ske i ett s.k. diarium. När en allmän handling har kommit in till eller upprättats hos en myndighet ska handlingen enligt huvudregeln registreras utan dröjsmål. Myndigheten får låta bli att registrera dels handlingar som uppenbart är av ringa betydel- se för myndighetens verksamhet, dels handlingar för vilka sekretess inte gäller. Handlingar för vilka sekretess gäller och som inte uppenbart är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet måste alltså i princip alltid registreras. Det finns emellertid en möjlighet för regeringen att, om det finns särskilda skäl, föreskriva undantag från registreringsskyldig- heten i fråga om handlingar av visst slag som hos en myndighet förekommer i betydande omfattning. Bakgrunden till undantags- möjligheten är att registreringsskyldigheten skulle kunna bli utomordentligt betungande för vissa myndigheter.TPF124FPT Föreskrifter om undantag från registreringsskyldigheten finns i 5 § sekretess- förordningen (1980:657). Undantag har föreskrivits för t.ex. Arbetsförmedlingen avseende handlingar i ärenden rörande enskilda arbetssökande, arbetslöshetskassorna avseende handlingar i ärenden om arbetslöshetsersättning, avseende bl.a. handlingar i försäkringsärenden och avseende bl.a. deklarationer, kontrolluppgifter och andra handlingar som avser taxering eller fastställande av skatt eller avgift eller som rör 124TP PT Prop. 1979/80:2 del A s. 357 f. anstånd med eller krav på att lämna handlingar för dessa ändamål eller handlingar som avser beräkning, jämkning eller återbetalning av skatt. kommer, bl.a. från , att få in allmänna handlingar för vilka sekretess gäller om så gott som alla personer i arbetskraften. Det är enligt min mening uppenbart att en registreringsskyldighet avseende alla dessa allmänna handlingar skulle bli så utomordentligt betungande för uppbördsmyndigheten att det finns särskilda skäl för att föreskriva ett undantag. Jag föreslår därför att ett undantag införs som innebär att uppbörds- myndigheten inte behöver registrera sekretessbelagda handlingar som avser bedömning av skyldighet att betala avgift enligt lagen om arbetslöshetsförsäkringsavgift. Mitt förslag: ska till Alfa-kassan lämna uppgift om vilka personer som skulle kunna ha rätt till avdrag från arbetslöshetsförsäkringsavgiften för arbetslöshet. Uppgif- terna får lämnas ut på medium för automatiserad behandling. Om någon hos uppbördsmyndigheten begär avdrag från ar- betslöshetsförsäkringsavgiften för arbetslöshet, ska uppbörds- myndigheten genast sända över begäran med tillhörande hand- lingar till Alfa-kassan och dessutom underrätta den som gjort begäran om översändandet. Översändandet till Alfa-kassan får ske på medium för automatiserad behandling. ska underrätta Alfa-kassan om beslut i fråga om att belopp enligt lagen om arbetslöshetsförsäkrings- avgift ska betalas genom att Alfa-kassan gör avdrag från arbets- löshetsersättning. Underrättelsen får göras på medium för automatiserad behandling. Av vad som sägs i avsnitt 11X .4.2X framgår det att det är Alfa-kassan som ska bedöma om den som skulle kunna ha rätt till avdrag från arbetslöshetsförsäkringsavgiften för arbetslöshet är arbetslös i den mening som avses i 41 a § LAK.