sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — Resultatet av indikatorer och kvalitetsbedömningar av forsk- ningen påverkar den konkurrensutsatta delen av forskningsramen nästkommande fyraårsperiod. Basen inom forskningsramen påverkas med ytterligare fyra års fördröj- ning av dessa resultat. Den konkurrensutsatta delen av forsk- ningsramen utgör den första fyraårsperioden endast en fjärdedel eftersom resultat av kvalitetsbedömningar inte föreligger när modellen införs. För att dämpa effekten av ökade respektive minskade anslags- medel mellan två perioder beräknas endast halva ökningen eller minskningen av anslagsmedel i en ny period. Forskningsramen delas således upp i en konkurrensutsatt del (hälften av ramen) och en bas (hälften av ramen). Denna upp- delning görs, i likhet med uppdelningen av utbildningsramen, för att dämpa effekterna av att medlen konkurrensutsätts. Om anslags- medlen i sin helhet för nästkommande fyraårsperiod skulle göras beroende av resultatet av konkurrensutsättning skulle effekterna kunna bli betydande. Eftersom basen påverkas i 2:s modell, kan ändå effekterna bli påtagliga, men inte från en period till en annan. i en ny fyraårsperiod redu- ceras alternativt ökas anslagsmedlen endast med hälften av den beräknade minskningen alternativt ökningen i förhållande till i föregående fyraårsperiod för att ytterligare dämpa effekter av större förändringar mellan två perioder. Se vidare exemplet i tabell 4.14, avsnittet 4.4.1. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen Konkurrensutsättningen av halva forskningsramen innebär att resultatet av indikatorer och utvärdering av forskningen påverkar hälften av ett universitets forskningsram nästkommande fyraårsperiod. Den andra halvan av forsknings- ramen, basen, påverkas först nästkommande fyraårsperiod av utfallet. Den konkurrensutsatta delen av forskningsramen omfördelas utifrån utvärderingarna och indikatorerna på följande sätt, vilket beskrivits utförligt i avsnittet 3.2: Utvärdering av forskning (paneler): Indikatorn externa medel: Eftersom den första omgången av utvärderingar görs kommer resultat av utvärderingar inte att vägas in förrän inför den andra fyraårsperioden. Det betyder att endast hälften av den konkurrensutsatta delen av forskningsramen påverkas , nämligen den halva som är beroende av indikatorerna. 4.3.2Beräkning av utgångsläget för forskningsramen Utgångspunkten för beräkningen av ett universitets forskningsram för en fyraårsperiod är forskningsramen i föregående fyraårsperiod. Inför den första fyraårsperioden utgör det aktuella anslaget för forskning och forskarutbildning utgångspunkten, vilket enligt 2 bör bli anslaget 2009 om modellen införs 2010. I 2:s beräkningar nedan har utgångspunkten varit respektive universitets anslag 2007. Från detta anslag överförs först, som framgår av avsnitten 4.1.1 och 4.1.2, resurser för forskningsanknyt- ning och för forskarutbildning till utbildningsdelen av anslaget. Återstående medel utgör forskningsmedel. Dessa medel, exklusive medel för särskilda uppdrag, utgör forskningsramen inför den första fyraårsperioden. När forskningsramen på detta sätt har beräknats har den där- efter halverats. Den ena halvan utgör den konkurrensutsatta delen av ramen och den andra halvan utgör basen. I tabell 4.10 visas hur forskningsramen med de två halvorna har beräknats. Utgångsläget är således vad som redovisats ovan i tabellen 4.3 under rubriken Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen Eftersom inga utvärderingar av forskning finns inför den första fyraårsperioden, blir i själva verket endast en fjärdedel kon- kurrensutsatt. Det som i tabellen redovisas som Hälften konkur- rensutsatt visar således vad som gäller från och med den andra fyraårsperioden. I de beräkningar som redovisas nedan är det således endast hälften av den konkurrensutsatta halvan som omför- delas den första fyraårsperioden. Tabell 4.10 Beräknad forskningsram för respektive universitet 1)P DenP första perioden tre fjärdedelar. 2)P DenP första perioden en fjärdedel. På samma sätt som för utbildningsramen kommer forskningsramen att justeras inför ett införande av modellen, eftersom utgångs- punkten vid det tillfället bedöms vara anslag för forskning och forskarutbildning. Därtill kommer de justeringar som kan bli resultatet av en genomgång av särskilda uppdrag. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen SLU:s anslagsmedel för forskning Ytterligare ett övervägande som 2 gjort i anslutning till beräkningen av varje universitets andel av de totala anslagsmedlen för forskning gäller SLU. SLU har ett gemensamt anslag för sina tre verksamhetsgrenar grundutbildning, forskning och forskar- utbildning samt fortlöpande miljöanalys. Den del av SLU:s anslag som av SLU avdelats för forskning, inklusive sådana uppgifter som kan betraktas som jämförbara med verksamhet vid sektorsforsk- ningsinstitut, uppgår 2007 till . Institutsupp- gifter såsom exempelvis försöksverksamhet avseende långliggande försök, utvecklingsverksamhet och informationsverksamhet som utförs för näringen har beräknats till . 2 har vid beräkning av forskningsramen för SLU exkluderat de som avser institutsuppgifter vilket innebär att utgångspunkten för beräkningen av SLU:s forskningsram är . Detta är således det belopp som återfinns i tabellen 4.1 under rubriken 2007 och som avser anslag för forskning och forskarutbildning. Det anslagsmedel som återstår efter omföring av medel för forskningsanknytning och för utbild- ning på forskarnivå är för SLU således som redovisas i tabell 4.3 och i tabell 4.10 nedan. 4.3.3Beräkning av effekterna av indikatorerna 2:s förslag innebär att befintliga anslagsmedel för forskning konkurrensutsätts och resultatet av detta blir att anslagsmedel omfördelas mellan universiteten. Modellen innebär också att even- tuellt nya tillkommande anslagsmedel för forskning kan fördelas med hjälp av modellen. Om nya medel skulle fördelas med hjälp av indikatorer skulle detta ske genom att det tillkommande beloppet skulle fördelas utifrån varje universitets andel av indikatorn. som har fått av samtliga externa medel , får då av den andel av de tillkommande medlen som fördelas utifrån indikatorn externa medel. Av dessa läggs hälften på basen och hälften på den konkur- rensutsatta delen av forskningsramen. Eftersom 2:s förslag endast avser omfördelning av befint- liga resurser måste universitetens andel av respektive indikator sättas i relation till de anslagsmedel som har i utgångs- Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen som har en högre andel av en viss indikator än dess andel av de samlade anslagsmedlen kommer att få ett tillskott av anslagsmedel, så att dessa motsvarar resultat av indikatorn. som har en lägre andel av en viss indi- kator än dess andel av de samlade anslagsmedlen kommer att för- lora anslagsmedel, så att dessa motsvarar resultat av indikatorn. Jämförelsen mellan ett universitets andel av de totala anslagsmedlen för forskning och andel av indikatorn är således tänkt att svara på frågan om ett universitets anslagsmedel motsvarar dess prestationer, mätt med en viss indikator. För samtliga indikatorer gäller att dessa är beräknade utifrån uppgifter . Beräkningen illustreras nedan med ett exempel. Exempel: Indikatorn externa medel som påverkar av den konkurrensutsatta delen av lärosätenas anslagsmedel för forskning. X-universitetets andel av samtliga anslagsmedel: X-universitetets externa medel i genomsnitt X-universitetets andel av samtliga externa medel: Differens mellan X-universitetets andel av externa medel och andel av anslagsmedel: Samtliga konkurrensutsatta anslagsmedel det i föregående period: av dessa omfördelas: Av dessa får X-universitetet ett tillskott På samma sätt har varje universitets andel av övriga indikatorer beräknats och relaterats till respektive universitets andel av de totala anslagsmedlen. Skälet till att samtliga konkurrensutsatta Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen anslagsmedel inte är hälften av samtliga anslagsmedel redovisas nedan och framgår i tabellen 4.12. 2 har gjort beräkningar utifrån de tre indikatorer som beskrivits i avsnittet 3.2. Med utgångspunkt i redovisade externa medel, citeringarTPF6FPT, antal kvinnliga professorer och antalet dispute- rade lärare och forskare, har varje universitets andel av det totala antalet inom respektive indikator beräknats, vilket redovisas i nedanstående tabell. Beräkningsunderlag finns i bilaga 10, tabell 3. 6TP PT En särskild underlagsrapport finns i bilaga 8. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen SOU 2007:81 Tabell 4.11 Indikatorerna och universitetens andelar av respektive indikator Dessa relativa andelar har sedan jämförts med varje universitets andel av de totala anslagsmedlen för forskning. De totala anslags- medlen för forskning är de medel som återstår av nuvarande anslag till forskning och forskarutbildning, efter överföringen av medel för forskningsanknytning och utbildning på forskarnivå till utbild- ningssidan. I dessa ingår, som en tillfällig lösning, även hälften av de anslagsmedel som utgör ersättning till landstingen för klinisk utbildning och forskning. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen Problemet med statens ersättning till landstingen för klinisk utbildning och forskning 2:s bedömning: De centrala avtal som reglerar ersätt- ningen från staten till vissa landsting för medicinsk och odon- tologisk klinisk utbildning och forskning bör upphöra att gälla. Avtalen mellan svenska staten och vissa landsting som rör denna ersättning bör således sägas upp. Universiteten bör själva för- foga över dessa medel och därmed kunna bestämma omfattning och lokalisering av den kliniska utbildningen och forskningen och ingå lokala överenskommelser med berörda sjukvård- huvudmän. Den modell för konkurrensutsättning av forsknings- medel som 2 föreslår, med syfte att öka kvaliteten i verk- samheten, förutsätter en annan ordning än nuvarande central- reglering av betydande resurser för klinisk forskning. De centrala samarbetsavtalen mellan stat och landsting beträffande medicinsk respektive odontologisk utbildning, forskning och utveckling, reglerar statens ersättning till landstingen för sådana kostnader som uppstår då universiteten bedriver utbildning och forskning inom landstingens organisation. Denna ersättning, som anvisas under ett särskilt anslag,TPF7FPT uppgår till totalt varav merparten avser forskning. Det är således betydande resurser som inte disponeras av universiteten men som avser att täcka sådana kostnader som skulle uppstå inom universiteten om klinikerna hade tillhört universiteten. Av detta skäl har 2 noggrant övervägt hanteringen av ersättningen till landstingen för klinisk forskning vid beräkningen av berörda universitets andel av de totala forskningsmedlen av följande skäl. Ersättningen till landstingen bidrar till de resultat som mäts genom indikatorerna. Klinisk forskning som bedrivs inom sjuk- husen i samarbete mellan universiteten och sjukhusen bidrar till att generera externa medel, till att publikationer citeras osv. I vilken omfattning resultaten som mäts med indikatorer registreras som respektive sjukhusets är oklart. När man sätter indikatorerna i relation till befintliga anslagsmedel för forskning, blir det fel att utelämna dessa medel, liksom det blir fel att inklu- dera dem i sin helhet. 7TP PT Utgiftsområde 16, anslaget 25:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen Till detta kommer att vid tre lärosäten finns kliniken inom det egna lärosätet, nämligen vid och hög- skola beträffande klinisk odontologisk forskning samt vid SLU beträffande veterinärmedicinsk forskning. 2 har funnit, efter noggrant övervägande, att den del av ersättningen till landstingen som avser forskning bör räknas in till hälften i respektive lärosätes anslagsmedel för forskning. Detta är endast enligt 2 en tillfällig lösning, eftersom utredningens förslag är att dessa avtal ska sägas upp. Skälet till att hälften av ersättningen har räknats med är följande. De egna anslagsmedel som räknats med är de som återstår av anslaget för forskning och forskarutbildning efter överföring av medel för forskningsanknyt- ning och forskarutbildning till utbildningsdelen av anslaget. Över- föringen av anslagsmedel för forskarutbildning har gjorts av anslaget. Om ersättningen till landstingen hade ingått i universitetens egna anslag hade av dessa medel också överförts för forskarutbildning. Till detta kommer att resultaten av den verksamhet som finansieras med ersättningen till landstingen inte alltid redovisas som universitetens resultat och att lärosätena inte har rådighet över dessa medel. Av dessa skäl har hälften av ersättningarna till landstingenTPF8FPT räknats med vid beräkningen av hur stor andel av de samlade anslagsmedlen som varje universitet för- fogar över och som utgör jämförelsegrunden vid beräkningarna av omfördelningseffekter. 2 vill åter igen betona att detta endast kan betraktas som en övergångslösning, eftersom utredningens huvudförslag är att dessa ersättningar borde ingå i universitetens egna anslagsmedel. 2:s uppfattning är således att den enda rimliga lösningen på detta problem – för det är ett problem som bl.a. medför en olika behandling av å den ena sidan de lärosäten som berörs av ersättningen till landstingen och å den andra sidan de tre lärosäten som har egna kliniker – är att alla lärosäten borde förfoga över samtliga resurser som är avsedda att finansiera den verksamhet som lärosätena ansvarar för. Som jämförelse kan nämnas att lärosätena ersätter kommunerna för den verksamhetsförlagda delen av lärar- utbildningarna med egna anslagsmedel. Detsamma gäller den ersättning som lärosätena betalar till landsting och i vissa fall kommuner för den praktik som sker inom ramen för olika 8TP PT Beräkningsgrunden är universitetens redovisade intäkter av anslagsmedel för klinisk forskning 2006, utöver egna anslagsmedel, uppräknade prisnivå. Uppgifterna är hämtade från NU-databas. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen Den särskilda konstruktion som gäller för just den kliniska medicinska och odontologiska utbildningen och forsk- ningen förefaller vara en avspegling av en äldre centralstyrnings- filosofi. 2 anser således att lärosätena själva bör förfoga över dessa medel och därmed kunna bestämma omfattningen och lokalise- ringen av den kliniska utbildningen och forskningen genom lokala överenskommelser med berörda sjukvårdhuvudmän. 2 anser därför att avtalen mellan svenska staten och berörda landsting bör sägas upp och att dessa medel överförs till respektive universitets anslag att bestämma över. Den modell för konkurrensutsättning av forskningsmedel, med syfte att öka kvaliteten i verksamheten, rimmar illa med den nuvarande ordning som gäller för statens ersättning till landstingen för klinisk utbildning och forskning. redovisade intäkter för forskning och forskarutbildning från stiftelsen på 88 mil- joner kronor. Samma belopp redovisades . Av har bedömts avse forskarutbildning och därför har av , dvs. , betraktats som anslagsmedel för forskning. I nedanstående tabell redovisas hur respektive universitets andel av anslagsmedel har beräknats. I den första kolumnen återfinns de medel som redovisats i tabellen 4.3 över omföringar av universi- tetens anslagsmedel för forskning och forskarutbildning under rubriken . Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen SOU 2007:81 Tabell 4.12 Universitetens andelar av anslagsmedel för forskning Det är de relativa andelarna av anslagsmedel för forskning i tabellen som respektive universitets andel av varje indikator sedan jämförs med. Dessa medel omfattar således mer forskningsmedel än varje universitets forskningsram, eftersom forskningsramen inte inne- håller varken de medel som tillförs enligt ovan eller de medel som avser särskilda uppdrag. Indikatorn externa medel och indikatorn citeringar omfördelar av universitetens konkurrensutsatta delar och indika- torn personal omfördelar , där antalet kvinnliga professo- rer står för och antalet disputerade lärare och forskare står för . SOU 2007:81 Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen Tabell 4.13 Förändringar som resultat av tillämpning av indikatorerna, tkr Effekt av tillämpning av indikatorerna: Konkurrensutsatta medel är desamma som redovisats ovan i tabellen 4.10. Av ovanstående tabell framgår att endast hälften av de konkurrensutsatta medlen faktiskt konkurrensutsätts inför den första fyraårsperioden, vilket redan förklarats i avsnittet 4.3.1. SåvälT uppgifterna om anslagsmedel och varje universitets andel av dessa som uppgifterna om forskningsramarna har, som redan framgått, beräknats utifrån nuvarande anslag för forskning och forskarutbildning, dvs. de anslag som gäller 2007. Vid ett eventuellt genomförande kan anslagsmedel vara utgångspunkt för beräkningarna. Indikatoruppgifterna i 2:s beräkningar avser åren 2003–2006. Om och när systemet införs kommer uppgifter –2008 att finnas tillgängliga. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen 4.3.4Anslagsmedel för forskning vid högskolor 2:s förslag: De anslagsmedel som återstår vid högskolor, efter omföringar, får behållas . De medel som inte eventuellt omvandlas till anslagsmedel för en forskningsprofil inför den andra fyraårsperioden dras in. 2:s förslag innebär att anslagsmedel till forskning vid högskolor avgränsas till att i förekommande fall avse en eller flera forskningsprofiler. Resurser för en forskningsprofil har beräknats till . Se vidare avsnitten 2.3 och 3.2.11. Av de som beräknas för en forskningsprofil avser forskarutbildning, vilka förs till utbildningsdelen av anslaget om en högskola tilldelas resurser för en forsknings- profil. Alla högskolor har anslagsmedel för forskning eller konstnärligt utvecklingsarbete. Omföringen av resurser för forsk- ningsanknytning, samt för högskolor med vetenskapsområde för forskarutbildning innebär för flertalet högskolor att en större del av dessa medel förs över till utbildningsdelen av anslaget. Därefter återstår vissa medel som varje högskola får behålla i det nya systemet. Högskolor som har vetenskapsområde, ett begrepp som försvinner när det nya systemet införs, kan begära att få sin forsk- ningsprofil/sina forskningsprofiler utvärderade av intermediären. Högskolor som inte har vetenskapsområde kan begära att få en eventuell forskningsprofil utvärderad av intermediären. Utfallet av dessa utvärderingar avgör sedan storleken på högskolornas anslagsmedel för nästkommande fyraårsperiod. Anslagsmedel som inte omvandlas till resurser för forsknings- profil inför den andra fyraårsperioden dras in för att kunna användas för nya forskningsprofiler vid andra högskolor. Detta bör enligt 2 också gälla medel för konstnärligt utvecklingsarbete vid de konstnärliga högskolorna i , om inte en samlad lösning för dessa, inklusive examensrätt i forskarutbildning, har uppnåtts före utgången av den första fyraårsperioden. 2 anser vidare att om ett samgående mellan , och skulle ske före eller blir det inte aktuellt att anslagsmedel för Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen forskning vid de två högskolorna dras in, eftersom dessa skulle bli en del av det nya anslagsmedel för forskning och därmed ingå i forskningsramen för detta universitet. 2:s förslag innebär att resurser för forskningsprofiler behöver avsättas i kommande utbildnings- och forskningsproposi- tioner i den mån dessa innehåller förslag om resurstillskott för forskning. 4.4.1Hur resultat av utbildning och forskning påverkar den nästkommande och den därpå följande fyraårsperioden 2:s förslag innebär att såväl anslagsmedel för utbildning som för forskning konkurrensutsätts och därmed förändras beroende på resultat. För att visa hur resultatet påverkar anslagsmedlen , när hela syste- met är genomfört, har utredningen gjort ett beräknat exempel för X-universitetet. Exemplet avser den andra perioden i det nya systemet, när bl.a. resultaten av utvärderingarna av forskningen föreligger. Utredningen har utgått från att systemet införs , dvs. att den andra perioden omfattar åren 2014–2017. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen SOU 2007:81 Tabell 4.14 Beräkning av ram för utbildning respektive forskning för X- för fyraårsperioden –2017, tkr Utbildningsram i föregående period 2010–13 Hälften bas nästa period Hälften utgångsläge för resultatbaserade del Utfall utbildning totalt för perioden –12 Minskning av ramen nästa period Ny resultatbaserad del –17 Ny utbildningsram –17 Anslagsmedel 1 (halv minskning) Forskningsram i föregåenden period 2010–13 Hälften bas nästa period Hälften utgångsläge för ny konkurrensutsatt del Utfall indikatorer o utvärdering –12 Ny konkurrensutsatt del –17 Ny forskningsram –17 Anslagsmedel 1 (halv ökning) Utgångsläget för att beräkna såväl utbildningsramen som forskningsramen är respektive ram i föregående period. I normalfallet bör ramen vara lika stor alla fyra åren , men kan i varje fall beträffande utbildnings- ramen vara olika år för år om statsmakterna har beslutat om dimensioneringsförändringar som genomförs och inte mellan perioderna. Av exemplet framgår att endast halva minskningen slår igenom på anslaget i en ny fyraårsperiod. Enligt 2 behöver en sådan dämpning införas, eftersom ett lärosätes anslag kan öka eller minska relativt påtagligt mellan två perioder. För att finansiera detta föreslår 2 att endast halva ökningen för de lärosäten som får sådana ska slå igenom i en ny period. Detta innebär att ett tillskott eller avdrag behöver göras i förhållande till utbildningsramen och forskningsramen för . Den modell som beskrivits av hur förändringen av anslagsmedel mellan perioderna beräknas avser endast omfördelning av resurser utifrån indikatorer respektive antal helårsstudenter. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen För X-universitet skulle med detta exempel anslagsmedlen för vart och ett av åren i perioden –2017 se ut på följande sätt. Tabell 4.15 Anslagsmedel för vart och ett av åren 2014–2017 för Eftersom basen för en ny fyraårsperiod utgör hälften av föregående fyraårsperiods ram, kan man inför perioden –2017 beräkna basen för utbildning respektive forskning även för den därpå följande perioden –2021 på följande sätt: Hälften av denna blir bas 2018–21: Hälften av denna blir bas 2018–21: I exemplet ingår inte medel för särskilda uppdrag eller lärosätesresurs. Sådana anslagsmedel kan ingå i anslaget, men inte i ramarna för utbildning respektive forskning. 4.4.2Anslag och villkor i regleringsbrev för X-universitetet För vårt exempel X-universitet, som inte har någon lärosätesresurs för konstnärlig utbildning, vars ramar för perioden –17 framgår av tabellen 4.15 ovan, skulle anslag och villkor för i regleringsbrev kunna se ut på följande sätt. Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen SOU 2007:81 (övriga år i perioden: 446 000 tkr) (övriga år i perioden: 311 000 tkr) xxxxx (särsk åtag) yyyyy (särsk åtag) på grund- och avancerad nivå med: Högsta antal helårsdoktorander med: 4.5Sveriges i det föreslagna systemet 2:s förslag till anslags- och resurstilldelningsmodell omfattar – som angavs i inledningen till kapitel 3 – även lant- bruksuniversitet (SLU) i enlighet med 2:s direktiv. I några fall har det krävts en särskild hantering av SLU i utred- ningens beräkningar av anslag. Detta gäller dels den särskilda nyckeln för översättning av nuvarande system till det nya systemet för beräkning av anslagsmedel för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, vilket redovisas i avsnittet 4.2.2, dels den särskilda Övergången till det nya systemet och beräkningar av anslagen beräkningen av SLU:s anslagsmedel för forskning som ska ingå i forskningsramen, vilket redovisas avsnittet 4.3.2.