sou · GVB316 · 2008-01-01 00:00:00 — I finns omkring 400 nu levande svenskar som har genomgått en könsbytesoperation och fått en ny könstillhörighet. Innan fastställelse av ny könstillhörighet kan komma i fråga för transsexuella måste en utredning göras. En sådan utredning inne- fattar medicinska, psykologiska och sociala aspekter och tar ofta . Som en del av utredningen ingår ett s.k. real life test, som innebär att patienten under skall leva fullt ut i den nya könsidentiteten. Under den tiden behandlas patienten också med könshormoner. Innehållet i lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall Enligt 1 § lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall kan en transsexuell person efter ansökan få fastställt att hon eller han tillhör det andra könet om personen sedan ungdomen upp- lever att hon eller han tillhör annat kön än det som framgår av folk- bokföringen och sedan avsevärd tid uppträder i enlighet härmed. För att sådan fastställelse av könstillhörigheten skall kunna med- delas krävs att den sökande har fyllt och har undergått sterili- sering eller av annan orsak saknar fortplantningsförmåga. I lagens 2 § finns bestämmelser om fastställelse av könstillhörig- het för intersexuella. Fastställelse av könstillhörighet kan ske för den som har sådan missbildning av könsorganen att det kan föreligga tvekan om personens kön. I det fallet kan könstillhörigheten fast- ställas även . Fastställelse av könstillhörighet enligt 1 eller 2 § får meddelas endast för ogift svensk medborgare. Av 4 § framgår att avser någon att söka fastställelse av könstill- hörighet enligt 1 eller 2 § får efter särskilt tillstånd ingrepp ske i hennes eller hans könsorgan i syfte att göra det mer likt det mot- satta könets. Tillstånd får meddelas endast om förutsättningar för fastställelse av könstillhörighet föreligger. Har någon erhållit fastställelse av könstillhörighet enligt 1 eller 2 § får, efter särskilt tillstånd, könskörtlarna avlägsnas. Detsamma gäller om någon ansökt om fastställelse av könstillhörighet enligt 1 § och förutsättningar för fastställelse föreligger utom i vad avser krav på sterilisering. Fastställelse av könstillhörighet enligt 1 eller 2 § och tillstånd enligt lagens 4 § prövas av . Beslut i dessa frågor med- delas av råd för vissa rättsliga, sociala och medi- cinska frågor (ofta kallat Rättsliga rådet). beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I lagen finns även bestämmelser om sekretess och straffansvar. Kravet på att den sökande skall ha fyllt Den som ansöker om fastställelse av könstillhörighet enligt 1 § lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall skall ha fyllt . I förarbetena (prop. 1972:6 s. 49) anges som skäl till denna åldersgräns att den sökande skall inse betydelsen av ett fastställelse- beslut. Det framhålls också att de krav på fast etablering i den efter- strävade könsrollen som ställs upp och den långvariga observation som kommer att behövas innebär att förutsättningar för ett fast- ställelsebeslut ofta ännu inte torde föreligga . Mot de argument som framförs i förarbetena har det i olika sammanhang invänts att fastställelse av könstillhörighet under vissa förutsättningar bör kunna ske för att möjliggöra för patienten att fullt ut integreras i sin nya könsroll före vuxen ålder. Kravet på att den sökande skall ha blivit steriliserad Den som ansöker om fastställelse av könstillhörighet enligt 1 § lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall skall ha blivit steriliserad eller av annan orsak sakna fortplantningsförmåga. Detta krav grundar sig enligt förarbetena (prop. 1972:6 s. 49 och 50) på en vilja att förebygga att en transsexuell person efter fastställelse av den nya könstillhörigheten får egna barn, dvs. att den som officiellt har manligt kön blir mor och den som officiellt har kvinnligt kön blir far. Det ifrågasattes dock om ett sådant krav var nödvändigt, eftersom det enligt propositionen torde kunna betraktas som prak- tiskt taget uteslutet att en transsexuell person efter att ha fått änd- rad könsregistrering av fri vilja skulle inleda ett sexuellt förhållande med någon som tillhör samma officiella kön som han själv. Det ansågs enligt propositionen att risken för ett faderskap respektive en graviditet skulle vara utomordentligt liten även om sterilitet inte förelåg. Kravet på sterilisering borde emellertid enligt proposi- tionen finnas för att helt eliminera risken för den förvirring i släkt- skapsförhållandena som skulle uppstå om en transsexuell person som fått sin könsregistrering ändrad skulle få egna barn. Det finns transsexuella som har hunnit skaffa barn innan de genomgår behandling, vilket t.ex. kan innebära att den som offici- ellt har manligt kön är mor till ett barn. Den hormonbehandling transsexuella får leder ofta till sterilitet. I det fall en könskorrige- rande operation med åtföljande avlägsnande av könskörtlarna ut- förs blir patienten alltid steril. I sammanhanget bör nämnas att det vid sjukdomar där behandlingen leder till oönskad sterilitet kan ges möjlighet att frysa ned könsceller för framtida bruk. är det tillåtet att utföra assisterad befruktning på en kvinna som är partner eller sambo med en annan kvinna. Kravet på att den sökande skall vara ogift Fastställelse av könstillhörighet får enligt 3 § lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall meddelas endast för den som är ogift. I förarbetena (prop. 1972:6 s. 49) uttalas att detta krav var en natur- lig konsekvens av att äktenskap bara kan ingås mellan personer av olika kön. finns det genom lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap en möjlighet för två personer av samma kön att registrera sitt partnerskap. Med vissa undantag har ett regi- strerat partnerskap samma rättsverkningar som ett äktenskap. Lagens krav på att den sökande skall vara ogift innebär att de transsexuella och intersexuella som är gifta eller har registrerat partnerskap tvingas att ansöka om äktenskapsskillnad respek- tive upplösande av partnerskapet för att kunna få ny juridisk till- hörighet. Kravet på att den sökande skall vara svensk medborgare Fastställelse av könstillhörighet får enligt 3 § lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall meddelas endast för den som är svensk medborgare. Eftersom var det första land i världen som införde en lag av detta slag ansågs det i förarbetena (prop. 1972:6 s. 26 och 52) att reglernas tillämpning inte borde utsträckas längre än nödvändigt innan det vunnits erfarenheter enligt lagen. Kravet på svenskt medborgarskap motiveras i propositionen också med att det ansågs högst osäkert om ett i meddelat beslut om fastställelse av könstillhörigheten för en utländsk medborgare skulle accepteras i personens hemland. Det finns flera länder som har lagstiftning som liknar lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall. Bestämmelser mot- svarande de i lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall tillämpas alltså numera även utanför . I sammanhanget bör det nämnas att enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap får registrering ske om en av partnerna har hemvist här i landet eller om en av partnerna är svensk medborgare med hemvist här i landet. Med svensk med- borgare jämställs medborgare i , , och . I denna lag finns alltså inte något absolut krav på svenskt medborgarskap. Behovet av en översyn Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall trädde i kraft och har i huvudsak varit oförändrad . Efter lagens tillkomst har det inom bl.a. familjerättens område skett förändringar av lagstiftningen och det har även skett en förändring av inställning och attityder till frågor som rör om- rådet. Lagen är därför otidsenlig och behöver ses över. Fastställelse av könstillhörighet enligt lagens 1 § kan endast med- delas om den sökande har fyllt . Det är av stor vikt att den sökande helt inser vidden av ett så omfattande beslut som det här handlar om. Vid vilken ålder en person har insikt om sin könstill- hörighet varierar självfallet. en person blir in- förstådd med de långsiktiga konsekvenser en ändring av könstill- hörigheten skulle innebära varierar likaså. Det finns mot den bak- grunden skäl att överväga om fastställelse av könstillhörighet även i fortsättningen endast skall kunna meddelas om den sökande har fyllt eller om det i vissa specifika fall skall finnas möjlighet att efter särskild prövning kunna få könstillhörigheten fastställd . För att fastställelse av könstillhörighet enligt lagens 1 § skall kunna ske krävs också att den som ansöker om fastställelse skall ha blivit steriliserad eller av annan orsak sakna fortplantningsförmåga. Det finns behov av att överväga hur de vid lagens tillkomst framlagda argumenten för sterilisering bör betraktas och om kravet på sterilisering skall finnas kvar. Bakgrunden till lagens krav på att fastställelse av könstillhörighet endast får meddelas för den som är ogift, är att det vid lagens tillkomst ansågs att det inte skulle vara möjligt för en sökande som fått ny könstillhörighet fastställd att fortsätta vara gift med en per- son som efter fastställelsen var av samma kön som den sökande själv. Eftersom det numera är möjligt för två personer av samma kön att registrera sitt partnerskap, vilket innebär en samlevnad med i huvudsak samma rättsverkningar som ett äktenskap, finns det behov av att se över om kravet på att den sökande måste vara ogift skall finnas kvar. Lagen innehåller också ett krav på att den som ansöker om fast- ställelse av könstillhörighet skall vara svensk medborgare. Det finns behov av att utreda om detta krav skall finnas kvar även i fortsätt- ningen eller om kravet kan avskaffas eller på något sätt ändras. Det förekommer att svenska medborgare genomgår behandling för byte av kön utomlands. Dessa personer har i vissa fall fått pro- blem när de därefter vill få sin könstillhörighet erkänd i . De har inte fått identitetshandlingar som överensstämmer med den nya identiteten och könstillhörigheten och det har även förekommit att de av svenska myndigheter avkrävts svenska läkarutlåtanden om att de har diagnostiserats som transsexuella. läkarutlåtande har inte ställts på personer med utländskt med- borgarskap. Det finns skäl att undersöka vilka skillnader som upp- kommer i dessa hänseenden beroende på vilket medborgarskap per- sonen i fråga har. Det finns behov av att se över vilka krav som skall ställas på fastställelse av könstillhörighet för en person som har genomgått behandling utomlands. Utredaren skall göra en översyn av lagen (1972:119) om fastställan- de av könstillhörighet i vissa fall. Uppdraget tar sikte på behovet av en modernisering av lagen. Vid kartläggningen av detta behov skall annan relevant lagstiftning och rådande attityder i samhället beak- tas. Arbetet skall bedrivas med beaktande av ett EG-rättsligt perspek- tiv och utredaren skall göra de internationella jämförelser som an- ses befogade. Utredaren skall undersöka hur lagen tillämpas och ta ställning till om lagens krav i olika hänseenden skall finnas kvar och om några nya krav skall införas. Utredaren skall ta ställning till om fastställelse av könstillhörighet enligt lagen även i fortsättningen endast skall kunna meddelas om den sökande har fyllt eller om det i vissa specifika fall skall finnas möjlighet att efter särskild prövning kunna få könstillhörig- heten fastställd . Utredaren skall analysera frågan och redovisa de skäl som talar för och emot införandet av en undantagsregel. Utgångspunkten ska här vara . Utredaren skall även ta ställning till om den som ansöker om fastställelse av könstillhörighet enligt lagen måste ha blivit sterilise- rad eller av annan orsak sakna fortplantningsförmåga. Utredaren skall analysera vilka konsekvenser ett bibehållande respektive av- skaffande av lagens krav skulle medföra. Utredaren skall överväga om beslut om fastställelse av könstill- hörighet enligt lagen liksom skall få meddelas endast för den som inte är gift eller registrerad partner. Om utredarens slutsats blir att den sökande inte får vara gift eller registrerad partner skall han eller hon överväga och lämna förslag på om och i sådana fall när och på vilket sätt civilståndet för den sökande och dennes make/maka/partner skall påverkas. I uppdraget skall det även ingå att utreda och ta ställning till om lagens krav på svenskt medborgarskap skall finnas kvar även i fortsättningen eller om kravet kan avskaffas eller på något sätt änd- ras. Utredaren skall redogöra för vad ett bibehållande, ett avskaf- fande eller en ändring av kravet skulle innebära. Utredaren skall även undersöka vilka eventuella problem som kan uppkomma när en person som har genomgått behandling utomlands vill få sin könstillhörighet erkänd i . Utredaren skall överväga och lämna förslag på vilka krav som skall ställas på fastställelse av könstillhörighet för en sådan person. Utredaren skall föreslå de författningsändringar som behövs. I uppdraget ingår även att se över lagens utformning, lagtekniskt och språkligt. Redovisning av uppdraget m.m. Samråd skall ske med , Äktenskaps- och partnerskapsutredningen (Ju 2005:03) och berörda organisa- tioner. Utredaren skall även ta del av (dir. 2002:11) förslag i den del som behandlar diskriminering av s.k. transpersoner. skall bl.a. överväga om ett skydd mot diskriminering av alla transpersoner bör införas. Ut- redaren skall i uppdraget och i redovisningen av uppdraget anlägga ett genusperspektiv samt även beakta regeringens jämställdhets- politiska mål och deras relevans för uppdragets genomförande. I den mån utredarens förslag berör barn skall en barnkonsekvens- analys redovisas. Förslagets konsekvenser skall redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Sär- skild vikt skall läggas vid att redovisa förslag till finansiering i de delar förslagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för det allmänna. Uppdraget skall redovisas . 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Svenskan i världen. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.