sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Detta är anmärkningsvärt eftersom det därmed var svårt att analysera den effekt som energiskatterna, det styrmedel som vanligen anses vara det viktigaste i den svenska energipolitiken, kan ha haft med avseende på energieffektivisering. Utredningen bedömde i sitt delbetänkande att det saknas en övergripande konsekvensanalys och koordinering av hanteringen och utvärderingen av olika befintliga och föreslagna styrmedel. Osäkerheterna i statistiken kan bero på såväl tillfälliga som syste- matiska fel. För vissa, för effektiviseringsanalysen viktiga variabler, saknas helt information. Mot denna bakgrund föreslog utredningen att ett kvalitetssäkringsarbete ska påbörjas för att minska osäker- heten i de kvantitativa angivelserna. Vidare föreslog utredningen att samarbetet mellan producenter av primärstatistik och användare bör utvecklas. När det gäller utvärderingar av effekter av beslutade styrmedel och prognosarbete föreslog utredningen i sitt delbetän- kande att analyskapaciteten och kompetensen inom berörda myndigheter bör utökas och samordnas för att ge beslutsfattare bästa möjliga prognosunderlag. Utredningens slutsats var därför att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppgift att utarbeta en strategisk plan för ett sådant samarbete. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi ansvarade , , för produktion av all officiell svensk statistik. genomfördes en statistik- reform som innebar att ansvaret för den officiella statistiken i decentraliserades. Ansvaret flyttades för cirka hälften av den officiella statistiken över från SCB till 24 andra statliga myn- digheter. Ansvaret för nationell officiell statistik inom ämnes- området energi flyttades vid statistikreformen över till Verket för teknik- och näringslivsutveckling (). övertog vid sitt bildande detta ansvar från . SCB ansvarar liksom tidigare för ekonomisk statistik inom samtliga samhällssektorer. SCB ansvarar också för t.ex. statistik över industriproduktion och bebyggelse, men inte för undersökningar av transportsektorn. Dessa ligger under ansvarsområde. Som ett resultat av en utvärdering av statistikreform inrättades Rådet för den officiella statistiken för att stärka samordningen av den officiella statistiken. Rådet är rådgivande och ska behandla principiella frågor om den officiella statistikens tillgänglighet, kvalitet, användbarhet samt frågor om hur uppgifts- lämnandet kan underlättas. Den officiella statistiken regleras av lagen om den officiella statistiken (2001:99). I förordningen (2001:100) om den officiella statistiken regleras ansvaret för statistiken. Ämnesområdet energi är uppdelat i de tre statistikområdena Tillförsel och användning av energi, Energibalanser samt Prisutveck- lingen inom energiområdet. Den officiella statistiken för samtliga dessa tre områden produceras av SCB på uppdrag av , och publiceras gemensamt av båda myndig- heterna. presenterar resultaten både i rapporter, t.ex. Energiläget och Energiläget i siffror, och på sin hemsida. ansvarar för produk- tionen av den årliga studien . Även resultatet av denna studie publiceras på hem- sida. tar också fram en särskild publikation om Transportsektorns energianvänd- ning. SCB publicerar statistik och rapporter i sin serie Statistiska meddelanden (). Dessa meddelanden kan också laddas ner från SCB:s hemsida. Utöver den officiella energistatistiken produceras annan statistik inom energiområdet av olika myndigheter, branschorganisationer Förbättrad statistik om slutanvändning av energi och företag verksamma inom energisektorn. Sammanfattningsvis kan sägas att statistiken är god och väl utvecklad avseende energi- tillförseln, men inte avseende energianvändningen. Av olika anled- ningar har under en rad av år förändringar gjorts av bl.a. defini- tioner, tidsserier, urvalsstorlekar m.m. Sådana förändringar riskerar att försämra energistatistikens kvalitet, även om de i sig kan vara motiverade av andra skäl. Det är av vikt att värna energistatistikens kvalitet genom att noga överväga konsekvenserna vid förändringar av definitioner, tidsserier, urvalsstorlekar m.m. Inom energitillförselområdet publiceras regelbundet en mängd statistik utöver den officiella statistiken. T.ex. publicerar Energi- marknadsinspektionen sammanställningar av elnätsföre- tagens årsrapporter. Vidare publicerar affärsverket Svenska Kraft- nät statistik om kontoföringen av elcertifikatsystemet. publicerar statistik över bl.a. produktion, import och export av el och Elforsk publicerar dygns-, månads- och års- statistik över den svenska vindkraftsproduktionen. Den nordiska elbörsen presenterar på sin hemsida dygnsstatistik över produktion och aggregerad användning av el i , , och . Svensk Fjärrvärme publicerar statistik över fjärrvärme- och kraftvärmeproduktionen i . Svenska publicerar statistik om bl.a. petroleumprodukter, och publicerar viss statistik om kolets roll i . 13.3Pågående arbete med förbättrad energianvändningsstatistik Både Energimyndigheten och arbetar med projekt för att förbättra den nationella energianvändningsstatistiken. De pågående projekten har till syfte att höja statistikens kvalitet, kvalitetssäkra den genom förnyelse av underlag samt öka underlagens detaljerings- grad. bedriver en större satsning för förbättrad energistatistik för bebyggelsen. Denna omfattar bl.a. de tre pro- jekten , Statistik i lokaler och eNyckeln. driver också ett projekt där ett av syftena är förbättrad energistatistik för byggnader, . Detta projekt fokuserar även på byggnaders tekniska status och innemiljö. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Inom transportsektorn arbetar med ett projekt för förbättrad energistatistik. har myndigheten också påbörjat ett projekt om förbättrad energi- statistik för industrisektorn. Vidare arbetar med att ta fram förbättrat underlag för den europeiska energi- databasen . Myndigheten deltar också i ett inlett EU-gemensamt arbete med att förbättra energianvändnings- statistiken, vilket leds av , EU:s statistikansvariga myndig- het. 13.3.1Hushållselprojektet, mätning av hushållselen i 400 hushåll Bostäder och lokaler står för drygt en tredjedel av den slutliga energianvändningen i . Enbart hushållselanvändningen i bedöms uppgå till . Trots att hushållen står för en så stor andel av den nationella energianvändningen saknas en detaljerad information om hur energin används i bostäder. Den nuvarande nationella statistiken över hushållsel är restpos- tbaserad, och bygger huvudsakligen på schabloner. För att höja kvaliteten på statistiken över hushållselanvändningen, utöka statistik- underlaget och öka kunskapen om energianvändning per ändamål driver ett mätprojekt där 400 hushåll ingår (Mätning av hushållselen i 400 hushåll). Studiens hushåll är för- delade på 200 småhus och 200 lägenheter. finan- sierar också studier rörande beteende kopplat till hushållselanvänd- ning. ska kartlägga och ge svar på tre grundläggande frågor: Hur ser det verkliga apparatbeståndet ut i olika typer av hushåll ? Hur energieffektiva är de olika apparaterna? Vilka användarmönster har olika typer av hushåll? Projektet kommer bl.a. att ge information som kan bidra till att skapa underlag för uppdelningsåterkoppling i samband med faktu- rering av el.TPF1FPT Projektet ska slutredovisas . 1TP PT Med uppdelningsåterkoppling menas en redovisning av slutanvändarens energianvändning uppdelad på olika ändamål som t.ex. belysning, matförvaring och motordrift. Se vidare beskrivning i kapitel 14. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi 13.3.2Statistik i lokaler, STIL2 STIL2 är ett projekt som syftar till att ta fram förbättrad nationell statistik avseende energianvändning i lokaler.TPF2FPT Projektet startade , och syftar till att höja kvaliteten på energianvändnings- statistiken genom att öka dess detaljeringsgrad. Projektet har sitt huvudfokus på energianvändning per ändamål.TPF3FPT Den mest aktuella svenska detaljerade statistiken över energianvändningen i lokaler före härstammar från den så kallade som genomfördes i regi.TPF4FPT Inom ramen för STIL2 studeras energianvändningen, med tyngdpunkt på el, genom fullskaleinventeringar av lokalbyggnader. Projektet innefattar cirka 1 000 byggnader som inventeras . Inventeringarna täcker samtliga kategorier som ingår i SCB:s indelning av lokalbyggnader. har kontor och förvaltningsbyggnader, skolor och förskolor samt vårdlokaler inventerats. Dessa kategorier motsvarar sammantaget nära hälften av alla lokalbyggnader i . Under innevarande år studeras bad-, sport- och idrottslokaler. Enligt Energimyndighetens projekt- plan ska samtliga kategorier av lokalbyggnader vara inventerade . Efter denna första sexårsperiod planeras en ny inven- teringsperiod med samma längd. Inventeringarna av de olika lokal- kategorierna ska genomföras i samma ordning som , och kommer således att inledas med kontors- och förvaltningslokaler. Genom detta förfarande skapas en statistisk tidsserie. Syftet med eNyckeln, som drivs av , är både att förenkla fastighetsägarnas uppgiftslämnarbörda och att vara ett verktyg för energieffektivisering. I eNyckeln byggs ett riks- täckande material om byggnaders energianvändning upp. Detta kan på ett enkelt sätt användas av enskilda fastighetsägare för att jämföra egna byggnader med andra liknande byggnader. Genom uppbyggnaden av detta rikstäckande material bidrar eNyckeln till 2TP PT STIL2 benämndes tidigare Stegvis STIL. undersökning av skolor inklu- derades även och inneklimat. 3TP PT Med ändamål avses t.ex. belysning, ventilation, apparater och uppvärmning. 4TP PT genomfördes inom ramen för projekt 2000. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi att underlaget för den nationella energistatistiken för bebyggelsen utökas. eNyckeln är både en webbaserad databas och ett verktyg för energieffektivisering. Databasen underlättar för den officiella statistiken. Fastighetsägare kan lämna uppgifter om energianvändningen i sina flerbostadshus och lokaler till den webbaserade databasen. Statistikinsamlingen består av en grundnivå som utgör underlag för den officiella energi- statistiken kompletterat med frågor om byggnadens energianvänd- ning och innemiljö. Uppgifter till den officiella statistiken som lämnas i eNyckeln kan också användas som underlagsuppgifter för energideklarationen. Fastighetsägarna kan spara bakgrundsdata för inrapporterade byggnader i databasen, och behöver därmed inte fylla i dessa uppgifter på nytt vid kommande rapporteringar. 13.3.4Byggnaders energi, tekniska status och innemiljö, När det gäller innemiljö i lokaler härstammar de senaste nationella uppgifterna från den så kallade som genomfördes av i början av 1990-talet.TPF5FPT Undersökningar med innemiljöenkäter har genomförts senare än så, dock inte på nationell basis. För att förnya det statistiska under- laget, och därmed skapa aktuell information och kunskap, driver nu på regeringens uppdrag en undersökning av byggnads- beståndets tekniska status, energianvändning och inomhusmiljö, . Syftet med är bland annat att formulera nya delmål avseende fukt, mögel och buller till miljökvalitetsmålet God bebyggd Miljö samt att undersöka eventuella kopplingar mellan upplevd ohälsa och brister i inomhusmiljön. Även skador och energiåtgärder undersöks. BETSI-undersökningen består av tre delar: besiktningar, mätningar och inomhusmiljöenkäter. Besiktningarna omfattar cirka 2 000 byggnader (cirka 1 000 småhus, 550 fler- bostadshus och 450 lokaler), fördelade över 30 kommuner spridda över hela landet. Efter besiktningarna har en enkät om inom- husmiljön skickats ut till de deltagande hushållen. Projektet ska slutrapporteras . 5TP PT ingår numera i KTH Byggd Miljö. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi 13.3.5Förbättrad statistik över transportsektorns energianvändning Transportsektorns energianvändning kommer att få allt större betydelse . Det är inte osannolikt att fler styrmedel framöver kommer att användas inom denna sektor. Bättre statistik för att beskriva transportsektorns energianvändning behövs för omvärldsanalys, prognos- och utvärderingsarbete. Kraven på korrekt och mer utförlig statistik bedöms öka i denna sektor liksom för andra samhällssektorer. Transportefterfrågan beror i hög grad på hur samhället är rumsligt organiserat. För bättre samhällsplanering behövs t.ex. utförligare regional statistik. fick i sitt regleringsbrev för i upp- drag av regeringen att förbättra energistatistiken och kunskaps- underlaget för transportsektorn. Uppdraget bygger på resultatet av en förstudie om hur transportstatistiken kan förbättras som genomförde . I denna förstudie identi- fierades en rad förbättringsåtgärder. genomför följande åtgärder för att förbättra statistiken över transportsektorns energianvändning: Produktion av en särskild statistikpublikation över transport- sektorns energianvändning. Utvidgning av de årliga energibalanserna. Utredning av möjligheten att dela upp energianvändningen i transportsektorn på person- och godstrafik. Undersökning av skillnaderna mellan Luftfartsstyrelsens och statistik avseende flygbränsleanvändning. Undersökning av sjöfartens bränsleanvändning och bunkringens påverkan på energistatistiken. Informationsinsats för att belysa skillnader mellan preliminär och slutlig energistatistik. Undersökning av möjligheter och behov av utförligare regional energistatistik i transportsektorn. Förstudie för en webbaserad databas för inrapportering av bränslestatistik. Resultatet av detta arbete ska redovisas . Förbättrad statistik om slutanvändning av energi 13.3.6Förbättrad energistatistik för industrisektorn, STIND Precis som för bebyggelsen och transportsektorn behövs för industrisektorn bättre statistik över hur energianvändningen för- delar sig mellan olika ändamål. Ny, utökad och utvecklad statistik behövs för att planera, följa upp och utvärdera olika typer av åtgärder som berör energieffektivisering inom industrin. Den behövs också som en grund för kunskap om potentialer, och i vissa sammanhang för att konstruera och följa upp nyckeltal. De mest aktuella uppgifterna om industrins energi- användning för olika ändamål återfinns i skrift 2 . För att tillgodose behovet av bättre energistatistik för industri- sektorn har påbörjat ett projekt (STIND), där genomförandet liknar det som används för energistatistik för lokaler (STIL2). Således planerar man för en urvalsundersökning med kartläggningar som ger detaljerade data på energianvändning per ändamål för ett representativt urval av företag. Möjligheten att inkludera en arbetsdel som ska under- lätta samordning mellan datainsamlande instanser, som Energi- myndigheten, , , och länsstyrelserna, har diskuterats. Syftet med denna del av projektet skulle vara att förenkla för både enskilda industriföretag och för myndigheter genom att harmonisera definitioner av de data som efterfrågas av olika myndigheter etc. Samordningen skulle under- lätta för företagen genom tydligare definitioner av efterfrågad data och färre antal efterfrågade datakategorier. Förenklingarna skulle också kunna leda till att statistikinsamlingen blir lättare att förstå för rapporterare och användare, vilket även skulle leda till att insamlad data blir mer korrekt. har dock beslutat att inte prioritera denna arbetsdel. deltar i utvecklingsarbetet av . Projektet finansieras av Intelligent Energy Europe, EIE.TPF6FPT Projektet inkluderar både övervakning av utvecklingen av energieffektiviseringsindikatorer och utvärdering av styrmedel för 6TP PT Intelligent Energy Europe, , är gemenskapens huvudsakliga stödprogram för icke- teknologiska projekt inom energieffektivisering och förnybar energi. Projektet finansierades tidigare av EU:s SAVE-program. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Odyssee är ett samarbetsprojekt mellan den franska energi- och miljömyndigheten , EU-kommis- sionens generaldirektorat för transport och energi, DG TREN (EIE-programmet), samt nationella representanter från EU:s 27 medlemsländer och och . Projektet startade med EU:s dåvarande 15 medlemsstater, och har efterhand utvidgats till att omfatta de nu deltagande 29 länderna. kombineras projektet med den EU-finan- sierade MURE-databasen över styrmedel. De nationella represen- tanterna bidrar med dataunderlag från respektive land till ADEME som koordinerar Odyssee. Statistiken i Odyssee används för att räkna fram olika energiindikatorer, inriktat främst på indikatorer för energieffektivisering. Genom att summera olika indikatorer går ett energieffektiviseringsindex, kallat ODEX, att räkna ut för enskilda sektorer. Energieffektiviseringsindikatorerna kan även användas var för sig, för att i absoluta termer räkna fram storleken på uppnådd energieffektivisering i en viss sektor eller del av sektor. Det bör noteras att kvaliteten på ländernas statistik i Odyssee är varierande, vilket leder till att tillförlitligheten av bedömningar baserade på databasen också varierar. 13.3.8Eurostats förbättring av energianvändningsstatistik EU har fattat beslut om en ny förordning avseende energistatistik, vilken kommer att publiceras i . För- ordningen blir i samband med ikraftträdandet gällande lag i . Den nya förordningen pekar ut ett antal utvecklingsområden för den europeiska energistatistiken. Bland dessa återfinns slutanvänd- ning av energi och förnybar energi. Syftet med denna EU-gemen- samma satsning på förbättrad energistatistik är bl.a. att bättre kunna följa upp utfallet av direktivet om byggnaders energi- prestanda, direktivet om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster samt direktivet om produkters energiprestanda (det så kallade eko-design direktivet). ska i samarbete med medlemsstaterna utveckla slutanvändningsstatistiken. avses bli för den nya statistiken. kommer att genomföra en inventering av slutanvändningsstatistik i medlemsländerna. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi grupp har inrättats för detta ändamål. Från svensk sida deltar i denna arbetsgrupp. 13.4Framtida krav på energianvändarstatistik Av flera skäl behövs bättre statistik om energianvändningen i samtliga samhällssektorer. En samlad energistatistik av hög kvalitet är nödvändig för genomförande av åtgärder, främjande av energi- effektivisering, kontroll av genomförda åtgärder och uppföljning av styrmedel för effektivare energianvändning. Även andra underlag än generell energistatistik kan behövas för att spåra effekterna mer specifikt kopplat till enskilda styrmedel. Förbättrat underlag kan bl.a. erfordras för att kunna genomföra ekonometriska studier. Exempelvis behövs för att kunna genomföra en utvärdering av fjärrvärmens betydelse för en effektivare energianvändning erford- ras utöver uppgifter om leveranser av fjärrvärmemängder och använda bränslemängder även omsättningsuppgifter samt uppgifter om t.ex. pannkapaciteter, ledningslängder och investeringskost- nader. Med samlad energistatistik för slutanvändare avses här såväl uppgifter om energianvändning och dess fördelning på ändamål och kundsegmentering som ekonomisk statistisk, t.ex. tidsserier för kostnad för olika energislag och energiskatter. Det är också av stor vikt att den samlade statistiken är av hög kvalitet, att den är aktuell och uppbyggd med tidsserier med lämplig tidsupplösning, att den är konsistent och att den bygger på samma definitioner så att korrekta jämförelser kan göras. Alltför långa perioder mellan undersökningar skapar brist i kvalitet och aktualitet i ett statistiska underlag. För att kunna följa en utveckling över tiden, och om så önskas kunna vidta korrige- rande åtgärder, erfordras en kontinuerlig uppföljning genom en relativt snabb återkoppling. Vissa undersökningar inom området energianvändningsstatistik brister i detta avseende. De genomförs endast med långa tidsintervall, eller längre. Definitioner måste vara tydliga, för att vid behov möjliggöra omräkningar. T.ex. måste omräkning ske för bedömning av olika branschers energianvändning om förändringar görs i SNI-koder för Förbättrad statistik om slutanvändning av energi företag.TPF7FPT Genom att definitionerna tydligt beskrivs kan sådana om- räkningar göras, och kontinuiteten i statistiken ändå upprätthållas. Av olika skäl kan definitioner behöva förändras. Sådana för- ändringar bör dock föregås av noggranna överväganden, eftersom de medför problem vid utvärderingar och uppföljningar. Om t.ex. redovisning av energianvändning per area, kWh/m2P ,P anges är det viktigt att en gemensam definition av area används. innehåller energistatistiken en blandning av bl.a. boarea (BOA), lokalarea () och total uppvärmd area (AtempB )B . 13.4.2Ökat behov av bättre energianvändningsstatistik Behovet av och efterfrågan på att bättre kunna utvärdera använda styrmedel bedöms öka framöver. Därmed erfordras en bättre energianvändningsstatistik. Det behövs också för revidering av befintliga och utformning av nya styrmedel, så att dessa blir så kostnadseffektiva som möjligt. Vidare ökar förbättrad energianvändningsstatistik kunskapen om energianvändning. Utvidgad sådan kunskap behövs för att kunna effektivisera energianvändningen i alla samhällssektorer, företag, byggnader, hushåll, transporter, den offentliga sektorn m.m. på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Bättre energistatistik är till hjälp för slutanvändare, t.ex. som underlag för beslutsfattande och bench marking. För industrin är effektivare energianvändning ett sätt att stärka sin konkurrenskraft. För detta behöver företagen mer kun- skap om sin energianvändning. Inom bebyggelsen visar de prelimi- nära resultaten från det så kallade om byggnaders energi, tekniska status och innemiljö, som driver bl.a. att fastighetsägarnas kunskap om byggnaders energianvändning avse- värt har minskat sedan den senaste studien av motsvarande slag, den s.k. , genomfördes år 1992.TPF8FPT Bättre energistatistik erfordras också för att identifiera vilka energianvändningsändamål som har störst potential för lönsamma effektiviseringsåtgärder. Dessa energianvändningsändamål kan erfordra större uppmärksamhet än andra, t.ex. för att kunna rikta in teknikutveckling och forskning om såväl industrins, bebyggelsens som transportsektorns energianvändning på rätt områden. 7TP PT SNI är en förkortning för Svensk Näringsgrensindelning, och är den indelningsgrund som används i den officiella statistiken för kategorisering av företag. 8TP PT ELIB är en förkortning av el i byggnader. Förbättrad statistik om slutanvändning av energi Bättre nationell energianvändningsstatistik kan också förbättra framtidsprognoser över såväl energianvändning som behov av kapacitetsförändringar för energiproduktionen. 13.4.3Detaljeringsgrad för den förbättrade energianvändningsstatistiken Vilken detaljeringsgrad i den förbättrade energistatistiken som erfordras för att följa upp styrmedel beror bl.a. på vilka program som ska genomföras och utvärderas, och vilka utvärderingsmetoder som ska användas. Olika program, åtgärder och utvärderings- metoder ställer olika krav på detaljeringsgrad. T.ex. kan vid en noggrann utvärdering av effekterna av olika former av energi- tjänster detaljerade uppgifter om slutanvändarnas användning vara till verklig hjälp. De detaljerade uppgifterna som erfordras kan innefatta såväl total energianvändning före och efter åtgärder som uppdelning av energianvändningen på olika ändamål, belastnings- profiler, kundsegmentering och geografisk lokalisering. Många av dessa uppgifter skulle enklast kunna erhållas från energileveran- törerna eller från dem som ansvarar för de genomförda åtgärderna. Utredningen konstaterar att det finns ett behov av förbättrad energianvändningsstatistik. Det är dock inte möjligt att fastställa vilka energieffektiviseringsprogram som blir aktiva fram . De harmoniserade beräkningsmetoder av åtgärders effekter som ska ta fram är inte heller fast- slagna. Därmed är det ännu oklart vilka krav som direktivet kom- mer att medföra med avseende på statistiskt underlag för utvär- dering. Det medför att det inte är möjligt att fastslå en slutgiltig detaljeringsnivå för energistatistik för slutanvändare.