sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — De högsta vattenstånden kommer att förändras på ett liknande sätt som medelvattenståndet. Här spelar även lågtryckens förändrade banor och förändrade vindmönster en roll. Vi har studerat det högsta förväntade vattenståndet , se figur 4.25. Figur 4.25 Vänster bild visar 100-årsvattenstånd 1961 1990, höger bild 100-årsvattenstånd 2071 2100 (RCO-EA2) vid en global havs- nivåhöjning . Nivåerna är givna i cm över medelvatten- ståndet för perioden 1998 Källa: , 2006, med tillstånd av Springer Science and Business media. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Konsekvenser av översvämning längs vattendrag i dagens klimat samt skadekostnader Perioden till var relativt nederbördsfattig och tillfällen med höga flöden var relativt sällsynta. Allteftersom regleringsgraden hos reglerade vattendrag ökade minskade också frekvensen av höga flöden, då snösmält- ningen i regel kunde tas om hand i magasinen. Magasinen har också ofta kunnat fungera som buffert vid regnperioder och bebyggelsen har kommit att krypa allt närmare vattendragen. har höga flöden och översvämningar inträffat på grund av långa och intensiva regnperioder som inträffat vid andra årstider än vid vårfloden. Flödena har medfört skador på byggnader, infrastruktur och miljö. Reglerade vattendrag kan upp- träda som oreglerade om t.ex. långvariga regn inträffar efter en kraftig vårflod och fyllnadsgraden i magasinen redan är hög. Överskottet måste då släppas förbi magasinet. Att bebyggelsen kryper närmare vattendrag och sjöar är ett generellt problem och förekommer i såväl reglerade som oreglerade vattendrag. En analys har gjorts inom utredningen för att få en övergripande uppfattning om hur stor del av den befintliga bebyg- gelsen vid vattendrag som ligger i riskzonen för att översvämmas av dagens 100-årsflöde samt vilka kostnader det skulle medföra, se Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat, bilaga B 14. Beräk- ningarna utgår från översiktliga översvämnings- karteringar och från Lantmäteriets så kallade GSD-Terrängkartan. Dessa karteringar omfattar i de 56 vattendrag som bedömts vara de högst prioriterade. De uppgifter som fås är över- svämmad areal uppdelad per markklass (låg, sluten och hög bebyggelse, fritidshus, friliggande bebyggelse och industrier). Beräkningen av byggnadsytor har gjorts utifrån schabloner över några tätorter av olika storlek och läge och från GSD-Fastighets- kartan. Skadekostnadsberäkningarna grundar sig på försäkrings- branschens uppgifter om skadekostnader för översvämmade byggnader, och ligger inom intervallet 1 per m2 beroende på byggnadstyp och omfattar främst saneringskostnader. Analysen beaktar inte översvämningar på grund av intensiva regn. Detta behandlas i avsnitt 4.3.4. Tabell 4.14 visar arealen över- svämmad befintlig bebyggelse med dagens 100-årsflöde samt skadekostnader. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.14 Översvämmad befintlig bebyggelse (2006) längs vattendrag vid 100-årsflöde i dagens klimat samt beräknade kostnader per översvämningstillfälle (km2, , bilaga B 14) Om dagens 100-årsflöde skulle inträffa i alla översiktligt översväm- ningskarterade vattendrag skulle den totala skadekostnaden för befintliga byggnader uppgå till för ett sådant översvämningstillfälle. Detta motsvarar per km vattendrag och drabbar främst låg och friliggande bebyg- gelse. I detta ingår inte översvämningar vid lägre eller högre flöden, utan bara vid just det aktuella 100-årsflödet. Klimatförändringar är inte beaktade. De 800 milen karterade vattendragen motsvarar av landets totala andel vattendrag. Konsekvenser av översvämning längs vattendrag i ett förändrat klimat Figur 4.26 visar den återkomsttid dagens lokala 100-årsflöde kan komma att få i ett framtida klimat. Ändringarna i extremvärden har beräknats med en modell utvecklad för att räkna förändringar i medelvärden, vilket gör dem något osäkra. Mycket tyder på att ett ändrat klimat innebär ökad variabilitet med större ändringar i extremer än i medelklimatet, vilket gör det troligt att resultaten snarare visar för långa återkomsttider än för korta (bilaga B 14). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.26 Den återkomsttid dagens lokala 100-årsflöde väntas få 2071 2100, kortaste tiderna (vänster bild) respektive längsta tiderna (höger bild), (RCAO-EA2, RCAO-EB2, RCAO-HA2 och RCAO-HB2) Källa: et al, 2007b och bilaga B 14. I bilaga B 14 har den förändrade frekvensen för dagens lokala 100- årsflöden uppskattats för de oreglerade eller lågt reglerade vatten- dragen i ett förändrat klimat, se figur 4.27. För övriga reglerade vattendrag är osäkerheterna för stora kring framtida tappnings- strategier för att en bedömning ska kunna göras. Det finns dock en risk att de ökade lokala 100-årsflödena i fjälltrakterna kan fort- planta sig i hela vattendragen ned till mynningen, eftersom avrin- ningen från fjälltrakterna dominerar flödet i flera av dessa vattendrag. Situationen behöver därför inte vara så problemfri som kartorna över den lokala avrinningen antyder. En beräkning av den reglerade visar på detta resultat, se bilaga B 10. Det är dock svårt att dra generella slutsatser för andra reglerade Norr- landsälvar ur ett specifikt resultat. SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.27 Förändrad frekvens av dagens 100-årsflöden i oreglerade och lågt reglerade vattendrag 2071 2100. Kraftigt reglerade vatten- drag ingår ej (bilaga B 14) Delar av de områden som har problem med höga flöden väntas oftare eller mycket oftare få återkommande översvämningar, medan andra områden får mer sällan återkommande höga flöden. Tabell 4.15 visar översvämning av befintlig bebyggelse och skade- kostnader av dagens 100-årsflöde enligt bilaga B 14 fördelade efter den bedömda frekvens dagens 100-årsflöde får . Bedöm- ningarna visar att de byggnadsarealer som riskerar att översvämmas av dagens 100-årsflöde i ett framtida klimat minskar i omfattning, baserat på de av vattendragen som är karterade . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tabell 4.15 Översvämmad befintlig bebyggelse längs vattendrag av 100- årsflöde i dagens klimat, fördelat efter 100-årsflödets förändrade frekvens 2071 2100 (km2, ) Vattendrag med hög regleringsgrad ingår inte, varför det inte går att få en total bild av den förändrade risken.5 Som framgår ovan finns det en risk att de ökade 100-årsflödena i fjälltrakterna fort- plantar sig i hela vattendragen med översvämningar som följd. Översvämningar med lägre eller högre flöden än just vid dagens 100-årsflöde ingår inte i analysen. Enligt figur 4.27 kommer dagens 100-årsflöde i landets västra/sydvästra delar att återkomma mycket oftare. Denna kortare återkomsttid gör att de kan inträffa under seklet. Detta betyder också att 100-årsflödet i ett förändrat klimat inom dessa områden kommer att bli betydligt högre och innebära att större områden blir översvämmade. Inom landets östra delar tenderar i stället återkomsttiderna att bli längre. Konsekvenser av översvämning längs hav i ett förändrat klimat samt skadekostnader finns ingen översvämningskartering utförd som den för vattendragen. För att få en översiktlig bild av mängden bebyggelse i riskzonen för översvämning på grund av ökade havsnivåer har två övergripande analyser gjorts, bilaga B 14. I den ena har bebyggelseytan lokaliserad lägre än den första höjdkurvan (+5 meter över havet) uppskattats på lika sätt som arealberäk- ningarna för vattendragen, se tabell 4.16. I den andra har översväm- mad befintlig bebyggelse vid 100-årsvattenstånd och en global havsnivåhöjning kartlagts i tre referenskommuner. Anled- ningen till att analysen längs hela kusten inte gjorts noggrannare beror på att det saknas mer detaljerad höjdinformation. 5 De reglerade vattendragen är , , och , , , , , Ljusnan, , och . SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser byggnadsyta (km2) mellan karterad strandlinje och höjdkurvan +5 m, 2006 (bilaga B 14) *) omfattar i analysen kuststräckan t.o.m. län. Kusterna längs västra, södra och sydöstra samt har stor mängd bebyggelse under 5 metersnivån. Dessa områ- den utgör av den totala ytan enligt den över- gripande analysen. I befinner sig 5 metersnivån långt in i landet på grund av flack terräng och bebyggelsen under 5 meters- nivån motsvarar av den totala bebyggelseytan under denna nivå. I är bebyggelsen relativt tät på öar och längs kusten. Värdet på byggnadsytan under 5-metersnivån beräknat på schablonen från försäkringsbranschen blir för . Inget av klimatscenarierna som utred- ningen grundar sig på tyder emellertid på en sådan stor havsnivå- höjning . kom- mer 100-årsvattennivån i havet i bli cirka 0,8 till 2,0 meter över dagens medelvattennivå 2071 2100 beroende på klimatscenario, se avsnitt 3.5.4. Tre referenskommuner, , och , har kartlagt den befintliga bebyggelse som skulle översvämmas vid en global havsnivåhöjning . Valet av detta högscenario, se figur 4.25, grundar sig på att bebyggelsen utgör ett system med mycket lång livslängd samt att havsnivåerna bedöms fortsätta stiga även efter detta århundrade. Höjningen av 100-årsvattenståndet 2071 2100 relativt dagens 100-årsvattenstånd är med hänsyn tagen till landhöjning/sänkning i , i och 0,90 i . I beräkningarna ingår lågtrycks- och vind- påverkan samt landhöjning. Problembilden varierar högst avsevärt mellan kommunerna. Med den lilla ökningen i havsnivå beroende på landhöjningens inverkan och den topografi som råder i , blir konsekvenserna små. Skadekostnaden bedöms bli 18 miljoner Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser kronor enligt schablonen från försäkringsbranschen. Att extra- polera resultatet till övriga delen av är vanskligt då skiljer sig från t.ex. och Norr- bottens mer flacka kustlinje. I blir konsekvenserna större. Skillnaden mellan dagens medelvattenstånd och det framtida 100-årsvattenståndet är närmare . I Ystads kommun beräk- nas totalt översvämmas av kommunens totala . Till stor del utgörs dessa arealer av naturmark, men även bebyggelse och infrastruktur skulle drabbas. Skadekostnaden för översvämning av bebyggelsen beräknas till . Om man där- emot antar att hälften av havsnivåhöjningen utgörs av ett ökat medelvattenstånd skulle skadekostnaden öka till , då marknadsvärdet utgör beräkningsgrund. För skulle en havsvattennivå global höjning över högsta högvatten innebära en försäkringsskada på . Den totala översvämmade byggnadsarean är beräknad till 2,1 km2 av totalt i de tre studerade zonerna inom . Antal översvämmade byggnader i Ystads och respektive antal byggnader inom höjdkurvan +5 meter är för 168 respektive 859 och för 50 respektive 849. Den grova analysen över översvämningshotad bebyggelse inom 5 meters höjdkurvan överskattar följaktligen antalet hotade bygg- nader i 5 gånger och i 17 gånger. Dessa resultat ger en mycket översiktlig bild av översvämningsförhållanden längs kusten av ett 100-årsvattenstånd vid en global havsnivåhöjning . Detta skulle i mycket grova drag innebära en översväm- ningsrisk på av bebyggelsen under 5-meterskurvan i landets södra delar och i landets norra delar. Den globala havsnivåhöjningen enligt klimatkartorna, se avsnitt 3.5.4, ger en höjning av medelvattenståndet i i slutet på seklet, med hänsyn tagen till land- sänkning. I norra kompenserar i stort sett landhöjningen och havsnivåhöjningen varandra. I södra delarna av landet innebär höjningen inte enbart översvämningar, utan att områden perma- nent sätts under vatten. Detta innebär större skadekostnader samt givetvis kostnader för förebyggande åtgärder. Falsterbohalvön är ett exempel på ett mycket utsatt område. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Möjliga tekniska åtgärder för att minska översvämningsskador Olika tekniska åtgärder finns för att minska skaderiskerna fram- förallt i befintlig bebyggelse. Möjliga åtgärder är: dämpning av flöde genom ändrad hantering av reglering alter- nativt avledning till andra områden, ökning av avbördningskapaciteten genom ökning av vatten- dragets tvärsektion, ombyggnad av dammar, alternativ fåra, uppfyllnad/höjning av fastigheter, anpassning av byggnader samt av nyttjandet. Samtliga åtgärder kan tillämpas på översvämning i vattendrag, medan möjligheterna vid ökade havsnivåer är begränsat till de tre sista. De två första utförs som regel i större sammanhang, medan uppfyllnad och anpassning och i viss mån invallning kan genom- föras av den enskilde. Tidsaspekten har också betydelse. Vid hög- flöde är som regel förvarningstiden kort, vilket ställer krav på förebyggande och helst permanenta åtgärder. Om man inte vidtagit permanenta lösningar, står i första hand tillfällig invallning och pumpning till buds. Även dessa åtgärder behöver planeras. Krav ställs på tillgång till material, personal, kännedom om dagvatten- systems läge och geotekniska kunskaper. Anpassningsåtgärder mot översvämning av strandnära bebyggelse och överväganden Ett säkert sätt att minska risker för översvämningsskador är att undvika nybyggnation inom riskområden för översvämning. I synnerhet som klimatet förändras successivt och bebyggelsen har mycket lång livslängd är det viktigt att tidigt beakta och ta hänsyn till de förväntade ökade översvämningsriskerna till följd av föränd- rad nederbörd, förändrade flöden och höjda havsnivåer, samt de osäkerheter som råder kring hur omfattande riskökningarna blir, se vidare avsnitt 5.5. I proposition (2006/07:122) Ett första steg för en enklare plan- och bygglag har regeringen i de grundläggande bestämmelserna förtydligat att bebyggelse ska lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa, till deras säkerhet, samt med hänsyn till risken för olyckor, översvämning och erosion. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Kommunerna behöver ta ökad hänsyn till översvämningsrisker i översikts- och detaljplaneringen. Ökad hänsyn till klimatföränd- ringar behöver också tas vid planering av infrastruktur. Länsstyrel- serna har här en viktig roll, se avsnitt 5.10. Översvämningsriskerna kommer att öka längs vattendrag framförallt i västra och sydvästra , men även inom andra områden, liksom längs kusten. I andra delar av landet kan riskerna minska. I många kommuner finns behov av att kompetensen höjs kring översvämningsrisker. Vi bedömer att denna kompetenshöjning bör kunna åstadkommas genom att Kommuner och Landsting sprider information till kommunerna om klimatförändringar och dess effekter som grund för en säker lokalisering av bebyggelsen. bör få ett utökat ansvar att svara för kunskapsförsörjning om klimatförändringar och skapa en förstärkt informationsfunk- tion gentemot olika grupper, särskilt gentemot kommuner, sektorsmyndigheter och länsstyrelser, se vidare avsnitt 5.10. Kommunerna har en viktig roll att identifiera, analysera och prioritera områden med risk för olika naturolyckor, bl.a. översväm- ningar. Kommuner och fastighetsägare bör inom prioriterade områden genomföra åtgärder för att anpassa den bebyggda miljön för att undvika skador samt ha beredskap och resurser för att minska konsekvenserna vid inträffade olyckor. Ovanstående permanenta tekniska åtgärder är lösningar som, vid tydliga krav och rätt utformning, kan skydda befintliga och nya byggnader. ansvarar för översvämningskarteringar längs vattendrag. Vi anser att det är viktigt att dessa karteringar fortsätter och utökas till att omfatta även förändringar i klimatet. bör också klargöra behovet av översyn av redan karterade områden med avseende på klimatförändringar, se vidare avsnitt 5.1. Detta arbete ställer krav på topografisk information av god kvalitet. Det finns därför behov av en nationell höjddatabas med högre precision än dagens GSD-Höjddata, se avsnitt 5.2. Genomförda karteringar kan även behöva ses över när en ny höjddatabas finns tillgänglig. Tillförlitliga data om nederbörd och flöden är en viktig förut- sättning för en säker samhällsplanering. har en prog- nos- och varningsverksamhet vad gäller bl.a. höga flöden och ett nät av nederbörds- och flödesstationer som täcker landet, se vidare avsnitt 5.2 och 5.3. Älvgrupper finns för flertalet stora vattendrag. Uppgiften att regionalt samverka om frågor som rör flöden och flödeshantering, Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser förebyggande åtgärder m.m. mot översvämningar specifika för varje vattendrag kommer att vara viktig framöver. Vi anser att läns- styrelserna bör vara den part som tar initiativ till att älvgrupper bildas, se vidare avsnitt 5.10. Frågor kring extremväder och klimatförändringar och dess konsekvenser rör många samhällssektorer vilket aktualiserar ett nära samarbete mellan flera myndigheter, exempelvis Räddnings- verket, , , , och . Det finns behov av forskningsprogram för frågor som fokuserar på samhällskonsekvenser och åtgärder kring mark, miljö och byg- gande. Ett sådant forskningsprogram bör kunna utformas i sam- verkan med uppdrag om Nationell plattform för arbete med naturolyckor. Viktiga uppgifter är att: öka kunskapen om samspelet mellan den bebyggda miljön och marken, anpassa befintliga byggnader och infrastruktur för stora vatten- flöden och vattennivåer, anpassa samhällsutvecklingen och att utforma nya konstruk- tioner för de klimatförhållanden som förväntas de närmaste 50 100 åren. Vi lämnar förslag angående flera områden. Förslagen rör följande och beskrivs vidare i nämnda avsnitt: avsnitt 5.1: översvämningskarteringar, avsnitt 5.2: höjddatabas, observationsdata, avsnitt 5.5: fysisk planering, myndighetsstöd i den fysiska planeringen, avsnitt 5.10: ansvarsförhållanden, avsnitt 5.10: älvgrupper. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser 4.3.2Ras, skred och erosion Klimatförändringarna med större och intensivare nederbördsmängder liksom förändrade grundvattennivåer ökar sannolikt benägenheten för ras, skred och erosion. Särskilt landets sydvästra/västra delar och delar av den är utsatta. Framförallt låg bebyggelse ligger inom de skredbenägna områdena. Inom andra områden minskar i stället risken då snösmältningssäsongen blir förlängd och vårfloden minskar liksom de höga flödena. Landskapet är under ständig förändring. De geologiska processerna bygger upp och bryter ned landskapsformationer i ett mycket stort geologiskt kretslopp. Dessa processer påverkar markens egenska- per som grund för infrastruktur, bebyggelse och miljön. Förståel- sen av hur de geologiska processerna uppträder och verkar är grundläggande för att rätt tolka hur klimatet påverkar olika typer av jordrörelser och de konsekvenser detta får för markens bygg- barhet. Jordars hållfasthet liksom benägenheten för olika typer av massrörelser är starkt beroende av jordens inre fördelning mellan fasta partiklar, vatten och porgas. I grova jordar verkar friktionen som sammanhållande kraft och storleken på denna är beroende av vattentrycket i jorden. Jordrörelser i friktionsjordar sker exempel- vis som långsamma sättningar eller som snabba ras vid stora rasvinklar. I finkorniga jordar, som lera och silt, verkar även den molekylära attraktionskraften, kohesion, mellan de minsta partik- larna. Jordrörelserna kan, förutom långsamma sättningar eller kryp- rörelser, vara snabba skred där stora jordmassor glider ut. Exem- pelvis och andra delar av utgör skred- känsliga områden med kvicklera. Kvicklera kan förlora sin håll- fasthet och bli flytande vid störning, vilket medför att sådana skred kan drabba stora områden med åtföljande konsekvenser för sam- hället. De mest erosionsbenägna jordarna har en kornstorlek mellan fin- och mellansand. I har främst vattenerosion betydelse för bebyggd miljö. Erosionsbenägenheten är begränsad i jordar av många kornstorlekar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SGI ska som statens sakkunnigorgan i skred-, ras- och erosions- frågor medverka till att minska riskerna inom det geotekniska området med utgångspunkt att människor ska kunna bo på säker grund, så att liv och egendom inte går till spillo vid naturolyckor av typen skred, ras, erosion. SGI har ett särskilt ansvar att övervaka stabilitetsförhållanden i och utgör stöd till länsstyrel- sen och kommuner inom . Myndigheten med- verkar också som tekniskt stöd åt vid behandling av anslag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor. I akuta lägen, när ras och skred inträffat eller befaras inträffa, biträder SGI bl.a. den kommunala räddningstjänsten. Till SGI är också knuten en delegation för ras- och skredfrågor, ett kontakt- och samver- kansorgan för myndigheter som är involverade i ras- och skredfrågor. SGU ansvarar för frågor som rör landets geologiska beskaffen- het och mineralhantering och har till uppgift att tillhandahålla geologisk information avseende miljö och hälsa, fysisk planering m.m. Genom SGU:s berggrunds- och jordartsinformation finns tillgång till grundläggande geoinformation vid planering av byg- gande och undersökning av mark. Vid SGU genomförs grund- vattenkartering och -dokumentation. SGU deltar i bl.a. i skred- undersökningar och i Delegationen för ras- och skredfrågor. Områden som är utsatta för ras, skred och erosion i vatten Stora skred som fått omfattande konsekvenser för människoliv och bebyggelse har framförallt inträffat längs – Surte- skredet, Götaskredet, Tuveskredet. I inträffade också ett stort skred 1997. Den direkta kostnaden för skredet i Vagn- härad har beräknats till . 2005 har 64 kommuner utfört 131 räddningsinsatser beroende på jordskred eller jordras, och har 73 kom- muner ansökt om statligt bidrag drygt 400 gånger för förebyggande åtgärder. Det finns alltså ett uttalat problem med skredrisker . I Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat, bilaga B 14, redovisas en analys av hur förutsättningarna för skred, ras och erosion i Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser vatten kan komma att förändras i samband med en klimatför- ändring. För detta ändamål har översiktliga kartor sammanställts över förutsättningar för erosion, skred och ras, ravinutveckling i slänter av lera, silt och sand samt moränskred och slamströmmar inklusive ravinutveckling i moränslänter i dagens klimat, se figur 4.28. Kartorna bygger främst på underlag från SGU, SGI och . Erosion längs kusten redovisas separat i avsnitt 4.3.3. Figur 4.28 Olika riskområden . Från vänster erosionskänsliga jordar; ras- och skredrisk i lera och silt; ravinrisk i lera, silt och sand; risk för moränskred, slamströmmar och raviner i moränslänter Källa: Fallsvik et al, 2007. Klimatfaktorer som påverkar jordars stabilitet Klimatscenarierna pekar generellt på både ökad och intensivare nederbörd i stora delar av landet. Den lokala avrinningen ökar i större delen av landet, medan de lokala 100-årsflödena ökar framförallt i sydvästra/västra delarna liksom i fjälltrakterna. Nederbördsökningar påverkar jordars stabilitet negativt med inverkan på skredbenägenheten. Ett ökat vattentryck i markens porer minskar hållfastheten. Grundvattenförändringar påverkar portrycket. Ökad nederbörd kan också leda till ökad avrinning och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser erosion vilket påverkar släntstabiliteten. Höga flöden, både extrema och mer frekventa, ökar erosionen längs vattendrag och sjöar. Långa perioder med hög nederbörd som ger vattenmättad mark samt intensiva regn med ytavrinning och erosionsangrepp bidrar till ravinutveckling. Intensiva regn och vattenmättade jordlager ökar också benägenheten för skred i moränmark och slamströmmar. Klimatscenarierna visar att nederbördsökningen blir störst när avdunstningen är låg, vilket ger höga vattennivåer. blir förhållandena torrare särskilt i . Vattennivåerna sjunker när sommaren kommer och den mothållande kraften minskar.