sou · GVB360d5 · 2008-01-01 00:00:00 — elproduktion åren 19502006 fördelad på kraftslag visas i diagram 3. Diagram 3 Elproduktion i , fördelad på kraftslag. TWh/år Källa: . 0 20 40 60 80 100 120 140 160 1950 1957 1964 1971 1978 1985 /år Kondenskraft mm Mottryckskraft Kärnkraft Vindkraft Vattenkraft SOU 2007:60 Bilaga B 8 17 Elproduktion både effekt- och energimässigt är jämt fördelat i . Vattenkraften dominerar i och värmekraften i söder. I sydligaste finns ett produktionsunderskott. 5.1.1 Elproduktionsanläggningar Dagens bestånd av elproduktionsanläggningar har byggts upp . Livslängden är varierande för de olika kraftslagen men också för de olika delarna i själva kraftverket. Tabell 2 Antal och installerad effekt i Installerad effekt i landets kraftstationer, MW ~ Antal Vattenkraft 1 800 16 180 Vindkraft 820 580 Kärnkraft 3 8 965 Övrig värmekraft 180 8 094 kraftvarme, industri 60 1 229 kraftvarme, fjärrvärme 85 2 954 kondens 10 2 298 gasturbiner m.m. 25 1 613 Totalt 2 8 03 33 819 Källa: . I diagram 4 kan man se utvecklingen . En mycket stor andel av det som byggts finns kvar och är i bruk . De största enheter som är borttagna är de båda aggregaten i . Vissa anläggningar är lagda i malpåse (långtidskonserverade). Efter avregleringen hamnade flera kondenskraftsanläggningar i malpåse men har tagits i drift igen när effektbehovet har ökat . Bilaga B 8 SOU 2007:60 18 Diagram 4 Installerad effekt per kraftslag i 19632006 Källa: . 6 Vattenkraft 6.1 Beskrivning av vattenkraft Vattenkraften började byggas ut . Den mer storskaliga vattenkraften hade sin stora utbyggnad och 60-talen. Den storskaliga vattenkraften tillsammans med rikstäckande eldistribution ersatte mycket av den tidigare småskaliga vattenkraftproduktionen. Många anläggningar är och äldre och i dessa har man reinvesterat i modernare och effektivare teknik. Livslängden på kraftverken är i allmänhet . finns cirka 1 800 vattenkraftstationer. Flest i men den största installerade effekten finns i , se tabell 2 och diagram 5. Det finns en stor variation i antal drifttimmar för vattenkraften allt ifrån fjällstationers 2 0003 000 till 4 för kraftverk vid vattendragens mynning, alltid beroende på 0 5 000 10 000 15 000 20 000 25 000 30 000 35 000 1963 1968 1973 1978 1983 1988 1993 1998 2003 Installerad effekt, MW Gasturbiner Kondenskraft mm Mottryckskraft, industrin Mottryckskraft, fjärrvärme Kärnkraft Vindkraft Vattenkraft SOU 2007:60 Bilaga B 8 19 hur väl utbyggt kraftverket är i förhållande till den tillrinning som kommer. Vattenkraftverken har väldigt varierande funktion beroende var de är placerade i raden av kraftverk. Radbanden av vattenkraftverk är kännetecknande för de svenska reglerade vattendragen. Diagram 5 Antal vattenkraftsstationer och installerad effekt i regionvis * Antal vattenkraftstationer > 12 kW. 6.2 Tillrinning Årstillrinningens variation i förhållande till normaltillrinningen för perioden 19502006 visas i diagram 6. Att tillrinningen växlar mellan åren är ett faktum men också att haft en trend med mer tillrinning. 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 8 000 Mellersta o nedre , o Sydöstra * Effekt, 1000-tals kW Bilaga B 8 SOU 2007:60 20 Diagram 6 Tillrinningens variation i förhållande till normalårstillrinningen för åren 19592006 Källa: . Exempel på tillrinningens variation visas i diagram 7. Det grå fältet visar tillrinningen med en sannolikhetsgrad på mellan . Det är 10 procents sannolikhet att tillrinningen blir större än den övre gränsen och 90 procents sannolikhet att den blir större än den undre gränsen för det grå fältet. Den tunnare svarta kurvan anger normalårstillrinningen (50 procents sannolikhet) och den gröna kurvan visar tillrinning . -25 -15 -5 5 15 25 1950 1960 1970 /år SOU 2007:60 Bilaga B 8 21 Diagram 7 Tillrinningsvariation i de kraftproducerande älvarna, Källa: . I diagram 810 visas en schematisk hur tillringen ser ut samt hur man utnyttjar regleringsmagasinen för vattenkraftproduktion för att möta behovet av el som är som störst. 0 1 2 3 4 /vecka resp sannolikhet, Median 2006 JF M A M J JA S O N D Bilaga B 8 SOU 2007:60 22 Diagram 8,9 och 10 Tillrinning, elanvändning samt årsreglering och vattenkraftproduktion Källa: . SOU 2007:60 Bilaga B 8 23 6.3 Vattenkraften har många uppgifter Vattenkraften har många uppgifter i det svenska och nordiska systemet: Den ger energi (av elbehovet) Utgör snabb effektreserv Används för frekvenshållning Reglerar oplanerade förbruknings- eller produktionsförändringar 6.4 Effekter av klimatförändringar Ur klimatsynpunkt kan vattenkraften påverkas mer än andra kraftslag om t.ex. nederbörden ökar eller minskar. Det är främst regleringsgraden som påverkas då anläggningar ur produktionssynpunkt är dimensionerade för en viss medelvattenföring. I diagram 11 visas ett schematiskt förhållande mellan total tillrinning och det som kan tas tillvara vid vattenkraftsproduktion. Parametrar som vårflodsstorlek, nederbördens fördelning över året, enskilda vattendrags förmåga att hantera flöden har stor betydelse för hur stor del av tillrinningar som kan utnyttjas. Generellt kan man dock konstatera att förmågan är relativt stor med dagens kapacitet och tillstånd för vattenkraften. När det ändå blir höga flöden tenderar alla reglerade vattendrag och bli mer eller mindre oreglerad d.v.s. det finns ingen möjlighet att dämpa det vatten som kommer. I figur 2 visas fyra olika scenarier för perioden 20712100 i jämförelse med perioden 19611990 framtagna av (Referens: Underlag till Klimat- och sårbarhetsutredningen. Hydrologi, Nr 106, under framtagande). I samtliga scenarier ökar vattentillgången mellan beroende scenario. Fördelningen över landet är dock olika med en större ökning i de norra delarna medan de sydöstra t.o.m. kan minska jämfört med . Bilaga B 8 SOU 2007:60 24 Diagram 11 Schematisk förhållande mellan total tillrinning och utfall i vattenkraftproduktion Källa: . Troligt är att en förändring av kraftsystemet i sig, med mer förnybara kraftslag som t.ex. biokraftvärme och vindkraft påverkar vattenkraften i större grad än vad klimateffekterna gör. Med andra ord kan behovet av reglerbara vattenkraftproduktion bli större . SOU 2007:60 Bilaga B 8 25 Figur 2 Förändring i avrinning från för perioden 20712100 jämfört med 19611990, enligt fyra olika regionala klimatscenarier tolkat genom HBV med delta-metoden Källa: . RCAO-E/A2 RCAO-E/B2 RCAO-H/A2 RCAO-H/B2 Bilaga B 8 SOU 2007:60 26 7 Vattenkraftsdammar 7.1 Beskrivning av vattenkraftsdammar I finns cirka 10 000 dammbyggnader av olika storlek och ålder. Flertalet av dessa är små. Dammar kan indelas i olika typer beroende utifrån hur den är byggd, funktion och ändamål. En del av dammarna är för vattenkraftsändamål och av dessa är 190 stycken högre än . Internationellt betecknas dessa dammar som höga vilket innebär att de har en största höjd från grundläggningsnivå till krön som överstiger . Huvuddelen av de stora dammarna finns i men även i och finns större dammar. De flesta dammar är betongdammar eller fyllningsdammar. Extrema flöden är den klimatfaktor som är dominerande när det gäller dammsäkerhet. Mer om dammsäkerhet finns beskrivit i separat PM från arbetsgruppen för dammsäkerhet i Klimat- och sårbarhetsutredningen 8 Kraftvärme 8.1 Beskrivning av kraftvärme Om både el och värme (vanligen fjärrvärme) produceras är anläggningen ett kraftvärmeverk, eller med ett annat ord, ett mottryckskraftverk. Värmen från elproduktionen, ångan från turbinen, värmer upp fjärrvärmevattnet som pumpas ut i fjärrvärmesystemet i en tätort. Fjärrvärmevattnet som kommer i retur från tätorten är kallare efter att ha levererat värme till fastigheterna och kyler alltså turbinen genom att ta upp värme som går ut till fjärrvärmesystemet igen. Kraftvärmen är både energieffektiv och miljövänlig jämfört med andra bränslebaserade sätt att framställa el. Denna teknik har funnits länge främst i storstäderna men även i mindre tätorter när fjärrvärmen har byggts ut. Fjärrvärme står för nästan hälften av all uppvärmning i men mindre än hälften av fjärrvärmen kommer från kraftvärmeverk resten kommer från rena värmeverk. SOU 2007:60 Bilaga B 8 27 Processindustrin och då främst massa- och pappersindustrin har också utnyttjat mottrycksproduktion . Här är det dock inte värmeunderlaget som varit den främsta orsaken utan behovet av processånga. Det är inte ovanligt att industrier är leverantörer av fjärrvärme vilket ökar det så kallade mottrycksunderlaget som ger möjlighet till större elproduktion. Vissa industrier har processer som skapar antigen restprodukter som är brännbara eller processen i sig själv kan generera ånga som leds in i en ångturbin som sin tur driver en generator. Det normala är att industrins kraftvärme har en mycket hög utnyttjande tid ofta uppemot 7 medan kraftvärmen i fjärrvärmenät som styrs av värmeunderlaget har 4 . Livslängden för dessa anläggningar är kortare än för vattenkraftsanläggningar. Främst är det själva förbränningspannan som utsätts för en kombination av högt tryck, temperatur och i många fall även en kemiskt aggressiv miljö. 8.2 Effekter av klimatförändringar Ur klimatsynpunkt kommer kraftvärmen i framför allt fjärrvärmenät att få ett minskat värmeunderlag om medeltemperaturen ökar i landet. förväntas antalet fjärrvärmenät med kraftvärmeanläggningar öka vilket ändå totalt sett leda till ökat elproduktion. 9 Kondenskraft 9.1 Beskrivning av kondenskraft Till skillnad mot kraftvärmeverket genererar kondenskraftsverket enbart elkraft. Verkningsgraden för dessa anläggningar är då restvärmen som man inte utnyttjar kyls bort med sjö- eller havsvatten. I finns ett 10-tal anläggningar som används som reservkraft, främst för effekt men också energiproduktion vid torrårssituation. Den stora fördelen med dessa anläggningar är att man vet att man kan använda dem i nästan vilken situation som helst. Nackdelen är dock att samtliga anläggningar använder olja som bränsle vilket gör dem dyra i drift och mindre bra av miljöskäl. Bilaga B 8 SOU 2007:60 28 Livslängden på dessa anläggningar är lång då de inte ingår som baskraftsanläggningar och således har korta drifttider. Det är man byggde de senaste. Vissa kraftvärmeverk kan också producera kondenskraft. Med hjälp av en lågtrycksturbin (kondenssvans) som är sjö- eller havsvattenkyld kan man köra så kallad blanddrift. Blanddrift kan utnyttjas när kraftvärmeverket inte har fullt mottrycksunderlag i form av fjärrvärme eller processånga i en industri. 10 Kärnkraft 10.1 Beskrivning av kärnkraft Kärnkraft verket är och fungerar som kondenskraft verk med skillnaden att man använder kärnbränsle. 10.2 Effekter av klimatförändrinagr Dessa anläggningar tillhör kategorin baskraftanläggningar och kan påverkas av klimatet. Kylvattentemperaturen har en avgörande betydelse för verkningsgraden, högre temperatur ger sämre verkningsgrad. Detta kan kompenseras med större kondensorer och därmed ett högre kylvattenflöde. Att förändra kapaciteten på kondensorer som bl.a. tar hänsyn till en högre kylvattentemperatur görs i samband med stora reinvesteringar i turbinanläggningen, vilket redan har skett i vissa av kärnkraftverken. Med andra ord sker en successiv anpassning till förändrade förutsättningar, dock med mycket långa ledtider. Livslängden på anläggningarna är mycket lång av flera skäl men det viktigaste är att säkerhetskraven är mycket höga. 11 Vindkraft Vindkraftsproduktionens andel av den svenska elmixen är blygsam men förväntas öka betydligt. Vindkraften är ett kraftslag med relativt låga driftskostnader som ger mest energi vilket är fördelaktigt, Se diagram 1. SOU 2007:60 Bilaga B 8 29 Diagram 12 Vindkraft i medel för perioden 20022006 Källa: . Utifrån elnätsynpunkt är kanske variationerna mycket stora men kan för de närmaste timmarna förutses med god precision med hjälp av meteorologiska tjänster. och har också unika möjligheter att reglera ut vindkraftens variationer med hjälp av reglerbar vattenkraft. Man kan även se att en väl distribuerad elproduktion från vindkraft i gör att variationerna blir mindre på den gemensamma marknaden. Helt klart är dock det kommer att ställas krav på att kunna utjämna elkraftbalansen när andelen vindkraft ökar i systemet. Med automatik kommer kraven på stamnätets förmåga också att förändras . 0 30 60 90 120 GWh/månad Vindkraft, medel 2002-06 Elanvändningsprofil, medel 2002-06 JF M A M J JA S O N D Bilaga B 8 SOU 2007:60 30 12 Gasturbiner Gasturbiner är också en typ av kondenskraftverk. Vissa ingår dock i gaskombi- anläggningar som ger en betydligt bättre verkningsgrad. I är dock de konventionella gasturbinerna för störningsreserv vanligast. Den stora fördelen med gasturbinerna är att de snabbt når full effekt och efter start. 13 Övrigt I övrigt finns det även gasmotor- dieselkraftverk. De är numerärt ganska många men totala effekten är inte så stor. Framförallt dieselkraftverken är rena reservkraftverk i t.ex. sjukhus, vatten- och avloppsreningsverk etc. 14 Energiförsörjning,elproduktion 14.1 Beskrivning av svensk elproduktion i ett nordiskt perspektiv Det nordiska systemet består till av vattenkraft med en varierande tillrinning. Skillnaden kan vara cirka plus minus (+/, vilket är betydligt mer än nuvarande elanvändning under ). Med hjälp av flerårsmagasinen, främst i , kan man utjämna variationer till viss del. Men det förutsätter att man kan göra en återfyllnad och det kan bli svårt att uppnå om man får två torrår på rad. Statistiskt är det dock inte särskilt vanligt. Torrårsituationer påverkar både energi- och effekt produktion. Låg vattenkraftsproduktion kompenseras med ökad fossileldad kondenskraftsproduktion i , , , samt . Elbörspriset och överföringsförbindelserna avgör var produktionen främst sker. SOU 2007:60 Bilaga B 8 31 14.2 Effektsituationer på grund av väder och/eller elnätstörning Här finns några situationer som skulle uppkomma vid klimatförändringar beroende på hur väl vi kan anpassa oss. Vattenkraftsproduktionen har mycket långa ledtider vad det gäller att anpassa sig till förändringar av vattenföringarna. Om en framtida klimatförändring skulle ge t.ex. mer nederbörd och vid tillfällen som avviker från dagens mönster kan problem uppstå. Ett exempel är fyllnadsperioden för vattenregleringsmagasinen som pågår från vårflod till tidig höst. De svenska vattenkraftproducerande älvarna har vanligtvis ett antal större fjällmagasin. På vägen ner till havet passerar vattnet många kraftstationer med eller utan korttidsreglerade magasin med mer eller mindre oreglerade biflöden. När fjällmagasinen når fyllnadsgraden är man extra känslig för stora nederbördsmängder på stora områden med risk för att behöva tappa vatten från dessa magasin som man behöver ta hand om höga vattenföringar ifrån biflöden. är det troligt att en successiv anpassning sker som mildrar eventuella klimateffekter Ett större inslag av vindkraft i produktionssystemet kombinerat med framtida klimatförändringar kan ge upphov till snabba produktionsförändringar men även risker för att vindkraftverken får direkta materiella skador . Ur teknikutvecklingssynpunkt har dock vindkraften fördelen att livslängden och ledtiderna inte är lika långa som för vattenkraften. Med nya erfarenheter kan teknikutveckling för vindkraften leda till betydligt bättre anpassning till mer varierande vindförhållanden . Effektbristsituationer kan i princip uppträda när som helst , beroende på hur produktions- eller överföringskapaciteten är för stunden. Mest kritiskt är naturligtvis vintervädret, inte nödvändigtvis det mest extremt kalla utan mer kombinationen av hård vind, nederbörd och kyla. Får man dessutom en efterföljande köldknäpp kan läget bli mycket allvarligt. Klimatförändringar skulle kunna tänkas öka effektbristrisken på grund av främst mer stormar. Bilaga B 8 SOU 2007:60 32 14.3 Utveckling av det framtida elproduktionssystemet Elmarknaden går emot att bli mer och mer internationell. och övriga nordiska länder har tagit steget till en nordisk elmarknad och har ett stort utbyte söder ut mot . Det ställer stora krav på reglerbarhet i elproduktionen, speciellt eftersom det finns planer på stor ökning av vindkraft i nu och . Utveckling mot en större marknad med väl fungerande överföringsförbindelser mellan länder kan leda till att självförsörjningsgraden för det enskilda landet inte blir lika viktig. Det är en fördel när man kan utnyttja varandras produktionsapparat men blir troligen reservkapaciteten lägre och vid effekt- eller energiknapphet kan läget bli besvärande för ett enskilt land. Många av de större elföretagen verkar i mer än i ett land och är därmed inriktade på en elmarknad som sträcker sig över flera länder. Detta medför att det gör en prioritering att klara försörjningstryggheten på hela elmarknaden, vilket kan drabba enskilda länder i vissa situationer, t.ex. oväder, extrem kyla. Sammanfattningsvis kommer utvecklingen av elmarknaden att ge många fördelar för , men också risker genom att inte självklart kan stänga gränserna för elkraftöverföring när landet får svårigheter. 15 Elanvändning Som tidigare nämnts är elproduktionen ganska jämt fördelad över landet men så är det inte med elanvändningen, ungefär 80 pro cent används från och söderut. Industrin använder , bostäder , service och avgår som förluster i elnätet, se diagram 13. SOU 2007:60 Bilaga B 8 33 Diagram 13 Vindkraft i medel för perioden 20022006 Källa: . Det är svårt att se hur elanvändningen kommer att utveckla sig men helt klart är att vi är mycket beroende av elkraft till många användningsområden. Klimatfrågan kan komma att leda till totalt sett ökad elanvändning om elen finner nya användningsområden i t.ex. transportsektorn (elbilar och så kallade plug-in hybridbilar). Helt säkert är dock att annan infrastruktur t.ex. transporter, vattenförsörjning, tele /IT-kommunikation, drivmedel (eldrivna pumpar) och många fler kommer fortsatt vara beroende av att elförsörjningen har en god tillförlitlighet även . 0 10 20 30 40 50 60 1970 /år Förluster Elpannor i värmeverk Bilaga B 8 SOU 2007:60 34 16 Referenser El från nya anläggningar, Elforsk , J., , , , J. och , S. (2007) Översiktlig kartpresentation av klimatförändringars påverkan på vattentillgång – Underlag till Klimat- och sårbarhetsutredningen. Hydrologi, Nr 106. (under framtagande) Riktvärden för elnätsföretagens leveranssäkerhet, , , Landsbygdens eldistribution, IVA Bilaga B 9 Klimatet och dammsäkerheten i Exempel på ett pågående projekt för uppgradering av dammsäkerheten i . Ett nytt utskov byggs för Håckrendammen i övre . Foto: Vattenregleringsföretag (2006) Arbetsgruppen om dammsäkerhet , och (t.o.m. ) , , , i , utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 9 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 9 3 Innehåll Bakgrund.............................................................................................. 5 Systembeskrivning .............................................................................. 5 Ansvarsförhållanden och regelverk .......................................... 12 Konsekvenser av klimatförändringar ............................................... 13 Kostnader för skador ........................................................................ 17 Anpassningsåtgärder samt kostnader för dessa............................... 17 Slutsatser............................................................................................ 20 Bilagor:............................................................................................... 22 Referenser.......................................................................................... 22 Bilaga B 9 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 9 5 Bakgrund I finns uppskattningsvis ca 10 000 dammbyggnader av varierande storlek och ålder. Konsekvenserna av om ett dammbrott skulle inträffa skiljer sig från damm till damm och beror bl.a. på rådande flödessituation, magasinets storlek, dammens höjd, typ av damm och förhållandena nedströms. I landets dammbestånd finns ett antal exempel på dammar där ett dammbrott skulle leda till katastrofala konsekvenser med förlust av många människoliv och mycket stora skador på infrastrukturen längs en hel älvdal. För andra dammar skulle konsekvenserna av dammbrott inte bli lika omfattande men ändå allvarliga för dem som drabbas. För många dammar skulle dock ett dammbrott endast leda till obetydliga konsekvenser. har varit förskonat från svåra dammolyckor. har dock ett antal mindre dammar och två höga dammar havererat. Den ena var Noppikoskidammen i i som i samband med ett högt flöde raserades genom att dammkrönet överströmmades. Den andra var en gruvdamm vid Aitik i som havererade . Vid båda dessa olyckor strömmade avsevärda mängder vatten ut men några personskador uppstod inte. inträffade en dammolycka som krävde ett människoliv. Det var när en liten damm i Näckån i havererade i samband med ett högt flöde. En kvinna som befann sig utomhus fördes bort med det utströmmande vattnet och omkom. pågår en uppgradering av de svenska dammarna vad avser förmågan att klara de mest extrema flöden som kan inträffa under dagens klimatförhållanden. Systembeskrivning Av dammarna i är 190 vattenkraftdammar som man internationellt betecknar som höga dammar, dvs. de har en största höjd från grundläggningsnivån till krönet som överstiger 15 m. Det finns cirka 15 gruvdammar som är högre än 15 m. Kraftindustrin och gruvindustrin tillämpar ett system för klassificering av dammar med hänsyn till de konsekvenser som kan bli följden av ett dammbrott (RIDAS 2002, GruvRIDAS 2007). Enligt detta klassificeringssystem kan i storleksordningen 200 dammbyggnader hänföras till de högsta konsekvensklasserna 1A och 1B. Bilaga B 9 SOU 2007:60 6 vid någon av dessa dammar skulle få stora konsekvenser och för några av dem skulle konsekvenserna bli katastrofala med förlust av många människoliv och mycket stora skador på infrastrukturen längs en hel älvdal. Dessutom skulle bortfallet av elkraftproduktion bli avsevärd. Flertalet av de ca 10 000 dammar som finns i landet är små och ett dammbrott vid många av dessa skulle endast leda till obetydliga konsekvenser. De flesta av de dammar som är intressanta ur säkerhetssynpunkt finns i men även i och finns ett ganska stort antal dammar där ett dammbrott skulle leda till stora konsekvenser. De flesta av de stora dammarna i är byggda innan 1980talet. Man är inne i en förvaltningsfas då det i stort sett inte byggs några nya stora dammar för vattenkraftproduktion. Den planerade livslängden för dammar är lång. I finns flera vattenkraftdammar som är byggda och internationellt finns exempel på fyllningsdammar som är mer än . Någon betydande förändring av antalet dammar för vattenkraft-produktion kan inte förutses inom överskådlig tid. Däremot byggs en del nya dammar för deponering av gruvavfall. När gruvverksamheten avvecklas eller när en deponi slutfyllts efterbehandlas deponin på lämpligt sätt. För sulfidmalmer kan detta innebära att luftsyret måste utestängas från det deponerade gruvavfallet för att förhindra oxidation av svavel och utlakning av metaller. I de fall gruvdammarna utnyttjas för vattentäckning av gruvavfall som efterbehandlingsmetod har dessa dammar en mycket lång planerad livslängd – i princip . Detta innebär att lösningarna måste vara robusta nog att motstå stora förändringar i klimatet utan drastiska konsekvenser. I det perspektivet är de klimatförändringar som diskuteras av marginell betydelse. SOU 2007:60 Bilaga B 9 7 Figur 1 De mörka prickarna visar dammar som finns i dammregister Källor: (1994) och (1995). Extrema flöden är den klimatfaktor som är helt dominerande när det gäller dammsäkerhet Om avbördningskapaciteten inte är tillräcklig kan detta leda till att dammen överströmmas vilket i sin tur kan leda till dammbrott. En fyllningsdamm tål inte överströmning av dammkrönet i någon större omfattning. Även betongdammar kan vara känsliga för överströmning av dammkrönet. Enligt internationell statistik beror ca en tredjedel av inträffade dammbrott på överströmning av dammkrönet.