sou · GVB395 · 2008-01-01 00:00:00 — Det ger möjligheter, men det hänger på varje enskilt lands vilja att tillvarata dessa. Det understryker än en gång hur viktigt det politiska engagemanget är för den fortsatta utvecklingen. Internationaliseringens vinster svåra att förklara Regelrätta, ricardianska handelsvinster uppstår om det är möjligt att handla över gränserna med tjänsten. Vinsterna är inte alltid de opinionsmässigt enklaste att försvara, vilket skapandet av en internationell elmarknad visar. Vinsten i av att få till stånd en fri, gemensam elmarknad inte bara i och , utan också i delar av är inte lätt att förklara och försvara eftersom den har gått via höjda elpriser i . Elproducenterna i och har kunnat utnyttja sina Bilaga 4 till LU 2008 komparativa fördelar och sälja sin el till andra länder med dyrare el. Priset på el har då också stigit i och . Vinsten är att de svenska och norska elproducenterna kan sälja sin el till ett högre pris och att det handelsöverskott och de högre inkomster detta åstadkommer i kan användas för att importera sådant som är billigare utomlands – t.ex. tandvård i . Vinsten fördelar sig inte jämnt över befolkningen, ger upphov till både vinnare och förlorare och är därför svår att argumentera för. Men det är vinster av detta slag som över åren drivit fram det omfattande handels- utbyte som äger rum i världen och som betytt så mycket för välståndsutvecklingen. När privatisering av produktionen och introduktion av viss egenfinansiering av välfärdstjänster ska ställas mot vinsterna av internationaliseringen erbjuder det en än svårare pedagogisk uppgift och därtill svår politisk avvägning. En avgörande förut- sättning för att internationaliseringen av välfärdstjänster ska få någon större omfattning är att produktionen i stor skala överlåts åt privata företag och att socialförsäkringarna utformas för att ge incitament till konsumenterna att söka billigare tjänster. Eljest kommer direktinvesteringar och handel att förbli marginella företeelser. Vinsterna, som är betydande och tämligen riskfria, kan bara nås genom åtgärder som är politiskt kontroversiella. Kan en offentlig sektor i stor utsträckning bygga på köpta tjänster? Kan den demokratiska kontrollen då bibehållas? Det är stora frågor som det inte finns någon historisk erfarenhet av att bygga svaren på. Vad vi sett är en gradvis, och på några områden drastisk, avreglering eller omreglering av verksamheter som varit offentliga monopol. har marknadslösningar helt eller delvis tagit över en rad infrastrukturtjänster: el, tele, post och järnvägar. Reglerade, privata verksamheter har avreglerats helt eller delvis: godstrafik på väg, långväga busstrafik, flyg, taxi och även bostäder (prisregleringen av bostadsrätter har avskaffats, hyresregleringen har ersatts av ett bruksvärdesystem och subventioneringen av bostäder ersatts med kraftig beskattning,). Outsourcing av diverse olika stödfunktioner i offentliga myndigheter har blivit vanlig: alltifrån telefonväxlar till informationstjänster och personal- rekrytering. Upphandling sker av en del äldreboende, vårdcentraler Bilaga 4 till LU 2008 Skolor, hemtjänst, assistanstjänster, fotvård m.m. tillhandhålls mot servicecheckar. Inom flera landsting används pengsystem för att betala för köp av vårdtjänster från privata och offentliga vårdinrättningar. Allt detta följer på marknadsreformer längre tillbaka, när frihandel började återinföras efter andra världs- kriget, valuta- och prisregleringar började avskaffas och penning- marknaden liberaliseras. Är detta uttryck för statens kapitulation inför marknadskrafterna? Eller är det uttryck för den moderna statens oöverträffade makt att kunna tygla marknadskrafterna? Marknadskrafterna är oerhört kraftfulla. Den som kan ta marknadskrafterna i sin tjänst har skaffat sig ett oöverträffat maktmedel. I stort sett i samma stund som den Europeiska Unionens system för handel med utsläppsrättigheter gick i gång bildades en mycket kapitalstark investeringsfond i som satte igång att köpa utsläppsrättigheter i tredje världen, genom att investera i utsläppsminskningar i svinuppfödning, etanolfabriker m.m., och sälja dessa utsläppsrättigheter i västvärlden till pappers- massfabriker och energiföretag.TPF116FPT Mycket lönsamt och ett väsentligt bidrag för att lösa det globala klimatproblemet! Många av de avregleringar som gjorts har följts av åter- regleringar. När problem har uppmärksammats har staten i många fall ingripit med regleringar som syftat till att få marknaderna att fungera som tänkt. Teleområdet ger många exempel på detta. Upphävandet av telemonopolet 1993 följdes av regler om samtrafik, att abonnenten skulle slippa att slå ett prefix för att ringa en i förväg vald operatör och s.k. nummerportabilitet, dvs. möjlighet att behålla sitt telefonnummer vid byte av operatör. Det finns skäl att tro att den moderna staten lärt sig att tygla marknadskrafterna. Inte nog med att stat och kommun förfogar över halva nationalinkomsten. Rätten att ingripa med regleringar är obegränsad. Sedan hänger det på de valda representanternas motiv och omdöme. Och de väljare som utser sina valda representanter. Avslutningsvis ska ett mindre storslaget perspektiv anläggas på utmaningarna. Graden av upphandling, servicecheckar och egen- finansiering skulle kunna begränsas till 20–av olika välfärdstjänster och vägen dit beträds i flera steg, område för 116TP PT Economist [2007]. Bilaga 4 till LU 2008 Det möjliggör en gradvis utveckling, som ger möjlighet till korrigeringar på vägen. Vilka utmaningar bereder avregleringar av enskilda välfärdstjänster? Offentlig upphandling i större skala än bereder inga principiellt nya problem. Det är en grannlaga uppgift att genomföra upphandlingar på ett sätt som gagnar effektivitet som verksamhetens syften realiseras.TPF117FPT Kvalitetsaspekten riskerar alltid att eftersättas i jakten på sänkta kostnader. Den offentliga sektorn har ett serviceåtagande som alltid måste infrias. Att det plötsligt inte finns en vårdcentral eller en skola i ett samhälle därför att ett bolag gått i konkurs får inte hända. Risken finns att bli beroende av en enda entreprenör – särskilt på mindre orter. Det är aspekter som måste hanteras men också värderas i ett jämförande perspektiv. Beställaren – skolnämnden eller sjukvårdsområdesstyrelsen – ställs inför delvis samma problem i förhållande till egenregiverksamheten – den egna byråkratin. Att vara utlämnad till denna kan vara minst lika svårt som att hantera en dominerande entreprenör på en mindre ort. Regeringen har t.ex. bara alltför ofta endast en enda myndighet att förhandla med när det gäller att utföra en viss uppgift. Blir detta annorlunda om volymen privata entreprenader ökar kraftigt? I ett viktigt avseende förändras politiken. Kontrakten med utförarna gäller system, kvaliteter, principer och kostnader, inte detaljer i utförandet. I egenregiverksamheterna kan politiker, departementstjänstemän, kommunala nämnder och fullmäktige- församlingar gå in på detaljer och gör det ibland i stor omfattning.TPF118FPT En verksamhet som i högre utsträckning bygger på kontrakt med olika utförare kan inte styras på detta sätt. Politiken tvingas blir mer systemorienterad. Det kan uppfattas som en inskränkning av politikers handlingsfrihet. Risken för korruption ökar med varje upphandling. Korruptionen har ökat något i svensk offentlig förvaltning men inte i proportion till upphandlingsvolymen och beror säkert i lika mån på en förändrad allmän inställning. Likväl är det klokt att satsa resurser på revision och beivrande av ekonomisk brottslighet. Upphandling och avreglering är svåra uppgifter och måste bygga på insikter om den speciella marknaden. Hur kontrakt och regel- verk ska utformas erbjuder många kniviga frågeställningar. 117TP PT , M. & , J. [2006]. 118TP PT Regeringsformen förbjuder regering och riksdag att besluta i myndigheters ärenden rörande enskilda, företag eller kommuner. I kommuner finns inga generella förbud mot sådana ingrepp från kommunfullmäktige, kommunstyrelse och nämnder. Bilaga 4 till LU 2008 entreprenören få överta anläggningstillgångarna eller ska de stanna i offentlig ägo? Ska den offentliga sektorn behålla en viss andel av verksamheten i egen regi för att kunna kontrollera de privata aktörerna? Vilka böter är rimliga om entreprenören inte uppfyller sin del av kontraktet? Vilka incitament bör kontraktet ge entre- prenören? Hur länge ska tillstånden gälla? Behöver marknaden tillföras nya konkurrenter? Hur ska upphandlingar och service- checksystem utformas för att inte missgynna småföretag? Dessa frågor är inte nya och förmågan att hantera dem har stadigt utvecklats i och andra länder. Den andel av bruttonationalinkomsten som utgörs av kapital- inkomster i svenska dotterbolag utomlands skulle komma att växa när ett stort antal internationellt verksamma tjänsteföretag växer fram. Utländskt ägda dotterbolag i skapar en ström av kapitalinkomster i motsatt riktning. Sammantaget ökar ekonomins känslighet för skillnader i företagsbeskattning mellan och andra länder. Var ägandet av företagen och huvudkontoren ligger blir en väsentlig policyfråga. Det ställer större krav på anpassning av näringspolitiken till internationella förhållanden. Detta kan ses som en oönskad inskränkning av den nationella handlingsfriheten. Det är dock en fråga som redan aktualiserats av utvecklingen av svenska och utländska direktinvesteringar på andra områden och som ändå måste behandlas. Ska gå före eller avvakta utvecklingen i andra länder? Svaret på den frågan kommer att variera från område till område. Ett förhållande som kan ha betydelse för svaret på frågan är hur marknadssituationen ser ut i och utomlands. Om det finns utländska företag som kan bidra till att öka konkurrensen på den svenska marknaden är en ensidig svensk avreglering av värde. Om å andra sidan den svenska marknadssituationen är sådan att risken är stor att kapitalstarka, utländska företag bara ersätter ett offentligt monopol i är vinsten ringa eller kanske t.o.m. negativ. Ett genomförande av en strategi för att öka internationalisering av välfärdstjänsterna kräver en genomtänkt strategi på varje område. I den mån internationaliseringen innefattar förändringar av de sociala försäkringssystemen blir frågorna än mer laddade. Ska slå mynt av en förmodat god förmåga att attrahera utländska studerande kräver det att svenska universitet och Bilaga 4 till LU 2008 högskolor också inför terminsavgifter. I sin tur aktualiserar det terminsavgifter också för svenska studerande. Ett annat exempel är tandvårdsförsäkringen, som genom att inte vara heltäckande motiverar svenskar att söka billigare tandvård i andra länder. En utbyggd tandvårdsförsäkring tar bort eller minskar det incitamentet. Frågan är dock om inte svårigheterna att framöver finansiera alla offentliga åtaganden ändå kommer att framtvinga en ökad egenfinansiering. Möjligheten att, i samband med reformer som ökar egenfinansieringen, stimulera en önskvärd internationalisering av välfärdstjänsterna bör då hållas i minnet. Adlung, R. & , M. [2005], Turning into Mountains? Current Commitments under the GATS and for Change, Staff Working Paper ERSD-2005-01, World Trade Altbach, P.G. [2007], S. Government Interest in Phenomenon, podcast . & Strömquist, U. [1988], K-samhällets framtid, , Prisma. , M., , R. & , F. [2006], Demand and Distance: Evidence on Cross-Border Shopping, konferens- papper för Svenska nätverket för ekonomisk europaforskning. Atanasov, M. [2001], , Dec. 17, 2001. Baeten, R., , M. & Rosenmöller, M. [2006], Patient in Union – Learning from experience, . Balassa, B. [1964], The Purchasing Parity Doctrine: A Reappraisal, , vol 72, . [2006], Globalisation: the Great Unbundling(s), Prime Ministers Office and . Bardhan, A.D. & Kroll, C. [2003], The New , Report No. 1103, , Berkley. [2005], Fri rörlighet för tjänster och möjligheterna till nationell kontroll: var går gränserna? i , S., Oxelheim, L. & , N., Lissabonstrategin i halvtid, Santérus förlag. & , A. [2002], Introduktion till EU, . Bertinato, L. m.fl. [2005], Cross Border Health Care in Europe, Policy Brief, European Observatory on Health systems and Bilaga 4 till LU 2008 Bhagwati, J.N. [1984], Why are Services Cheaper in the Poor Countries?, , vol 94, juni. Brakman, S., Garretsen, H. & , S. [2001], An Introduction to Geographical Economiscs, . [1975], How Foreign is Foreign Trade? – A Problem in , . Economics [2005], Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services, . Deiaco, E., [2006], Utbildningsbranschen – drivkrafter, storlek och nya affärsmodeller, Arbetsrapport 2006:57, . , [2007], Trade in Services, . Ds 2006:4, Rätten till ersättning för kostnader för vård i annat EES-land – En översyn, . Dunning, J. [1977], Trade, Location of Economic Activity and MNE: A Search for an Eclectic Approach, i , B., Hesselborn, P.O. & , P-M. ), Allocation of Economic Activity, . Economist [2007], Trading thin air, 2nd-8th. [2007], Fri rörlighet för välfärd – Rättsutvecklingen gällande den fria rörligheten för sjukvårds- tjänster, för europapolitiska studier, 2007:5. [2006], Avgifter. , O. [2005], Slagskepp eller kanonbåt? – EG-rättslig utvärdering av tjänstedirektivet i , S., Oxelheim, L. & , N. ), Lissabonstrategin i halvtid, Santérus Eschenbach, F. & Hoekman, B. [2006], Services Policies in Transition Economies: On the EU and the WTO as Commitment Mechanism, , Discussion Paper no. European Observatory on , in Transition, olika länderrapporter, /observatory Europeiska Kommissionen [2004], A Report on the Functioning of Public Procurement Markets in the EU: Benefits from the Application of EU Directives and Challenges for the Future, 03/02/2004. [2006], Trade in Services, Analytical Aspects. Bilaga 4 till LU 2008 [2006], , 19 länders marknads- andelar mellan perioderna 1996-2000 och 2001-2005, av Gozzo, M. & , C., november. Flam, H. & , M.J. (red) [1991], , , . Flam, H. [2005], Utrikeshandelns storlek, sammansättning och samhällsekonomiska vinster, i , K. (red), Tillämpad internationell ekonomi, SNS. & , P. [2006], Ignorant Internatio- nalization? The Model and Internationalization Patterns for , konferenspapper, Svenska nätverket för europaforskning i ekonomi. & , K.A. [1995], The Role of Services in the Structure of Production and Trade: Stylized Facts from a Cross- Country Analysis, no 1228, , . [2005], Kartläggning av gränsöverskridande planerad vård inom EU/EES 2004-2005. [2007a], Gränsöverskridande vård inom EU/EES, planerad och nödvändig vård . [2007b], Gränsöverskridande vård inom EU – kartläggning och förslag till handlingslinjer. [2007c], /omfk/analys/vardesattningar/ sjukvard_internat. [2006], Internationalisation Patterns of in the Music and , konferenspapper, Svenska nätverket för europaforskning i ekonomi. [2007], /statistik/butikstyper (). , P., Karpaty, P., Lindvert, M., , L., Poldahl, A. & , L. [2007], Svenskt näringsliv i en globaliserad värld – Effekter av internationaliseringen på produktivitet och sysselsättning, A2007:004, . [1919], The Effect of Foreign Trade on the Distribution of Income, . Referenser Bilaga 4 till LU 2008 Herzing, M., Norbäck, P-J. & , L. [2006], Effektivitets- vinster av utländska direktinvesteringar – en översikt av nationalekonomisk forskning, R 2006:004, . Hoekman, B. [1995], Assessing the General on Trade in Services, i , och , L.A. ), The Round and the Developing Countries, . Hoekman, B. [2006], Liberalizing Trade in Services: A Survey, [2005], i , K., Tillämpad internationell ekonomi, SNS. [2005], Uppföljning av , 2005:4917. [2006], Årsapport 2006, rapport 2006:26 R. [2007], Studentmobilitet – högskolestuderandes internationella rörlighet, Rapport 2007:9R. [2007], /statistik (). IMD [2006], World Competitieveness Yearbook. [2006a], The Economics of Services, Development and Policy, , Cheltenham. [2006b], Ekonomi och politik för tjänster, SNS. , J., & Kletzer, . [2005], : Understanding the Scope and Impact of Services Offshoring, Paper to 2005. Karpaty, P. & Poldahl, A. [2006], The Determinants of FDI Flows, Evidence from Sector, konferenspapper, Svenska nätverket för europa- forskning i ekonomi. Karsenty, G [2000], Just How Big are the Stakes? An Assessment of Trade in Services by Mode of Supply, i Sauvé, P. och , R. (red), Services 2000: New Directions in Services Trade Liberalization, , [2005], Business as usual – svenska företags deltagande i offentliga upphandlingar i andra EU/EES-länder, , dnr 100-567-05. [2006], Economic Implications of the Round. Bilaga 4 till LU 2008 Referenser Kox, H. & Lejour, A. [2006], The Effects of the Services Directive on Intra-EU Trade and FDI, Revue économique, vol. 57, no. [2003], Liberalization, Mapping the Legal Framework, , 2003 6(2). Langhammer, R.J. [2004], Revealed Comparative Advantage in the Services Trade of the , Union and : What Do They ?, , No 5, Vol. [2002], and the Theory of International Trade, : , 2002. , , , J.R., Kaempfer, W.H. & Maskus, K.E. [1995], International Trade, Theory and Evidence, McGraw- . (1999), Employment in the Information , Info, , Regulation and Strategy for Telecommuni- cations, Information and Media, . , A., Epstein, D., Economics), Busse, R., Schreyögg, J., Stargardt, T., and Tieman, O. () [2007], Final Report: International comparison of costs - an exploration of within- and between-country variations for ten health care services in nine EU member states, Work Package 10, 31st January 2007. Mattoo, A. & Rathindran, R. [2005], Impede Trade in ?, WPS3667, . Mossialos, E. & , S. [2002], Voluntary health insurance in Union, Report prepared for the Directorate General for Employment and Social Affairs on Commission, 27 February 2002. [1994], Den offentliga sektorns produktivitets- utveckling , Ds 1994:24, . [2005], Hur ska den framtida välfärden finansieras, Nordisk försäkringstidskrift, nr 1,årgång 86. , J-E., , M. och Pyddoke, R. [2005], Den svåra beställarrrollen, Om konkurrensutsättning och upphandling i offentlig sektor, SNS. & , J. [2006], Europarätten – en introduktion till EG-rätten och , . Referenser Bilaga 4 till LU 2008 Observatory on on Policies, . [2002], Public Procurement: A Synthesis Report, on Budgeting, vol 2, no 3. [2006], Education at a Glance, Indicators 2006 [2007], /wbos (). ORourke, K.H. & , J.G. (1999), Globalization and History, the Evolution of a Nineteenth-Century Economy, The . Proposition [2007/2008:xx], Ersättning för vård i annat EES-land. [2007], (). [1964], Theoretical Notes on Trade Problems, 46, maj. SCB [2006}], Skola, vård och omsorg i privat regi – en sammanställning av statistik 1995-2005, Bakgrundsfakta Ekonomisk statistik, 2006:5. SCB [2004], ekonomi, fjärde kvartalet 2004, Statistiskt perspektiv. SCB [2004], Liwendahl, C. och Skygge, A., Svenska hälso- räkenskaper, Ett system framtaget inom ramen för de svenska nationalräkenskaperna, PM . SCB, Befolkningsstatistik, SCB, , SCB, Nationalräkenskaper, SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), [2007], Resvaneundersökningen 2005/2006, [2007], EU for the Patients: Development, Impacts, Challenges, European Policy Studies, 2007:6. [2005], Beskrivande data: Förskoleverksamhet, skol- barnomsorg, skola och vuxenutbildning, rapport 2005:265. [2006], Barn, elever och personal – riksnivå, rapport 2006:227. [2007], /sb (200710-01). SOU 2003:23, Vårda vården - samverkan, mångfald och rättvisa, Slutbetänkande från Vårdens ägarformer, . SOU 2003:45, konkurrensfördelar för export och multinationell produktion, Bilaga 6 till /04, . Bilaga 4 till LU 2008 Referenser SOU 2003:57, Alternativ finansiering av offentliga tjänster, Bilaga 7 till /04, . SOU 2004:19, Huvudbetänkande /04, . SOU 2006:7, Studieavgifter i högskolan, Studieavgifts- utredningen, . SOU 2007:72, kompetens i utveckling, Finans- departementet. [2003], Gränsöverskridande vård inom EU – Kartläggning och förslag till handlingslinjer, . [2005], Var vårdas patienten? En analys av patientströmmar mellan landstingen. [2007], Var vårdas patienten? En analys av patientströmmar mellan landstingen. Statskontoret [1983], Kostnader för offentliga tjänster i , , rapport 1983:48. Statskontoret [1985], Kostnader för offentliga tjänster i , Utvecklingen 1980-1983, , rapport 1985:36 Statskontoret [1987], Barnomsorg i , Kostnader, kvalitet, styrning, , rapport 1987:33. Statskontoret [1990], Entreprenad inom statsförvaltningen – möjligheter och hinder, rapport 1990:19. Statskontoret [1991], i del 1-2, Kron- projektet, rapport 1991:21 A och B. Statskontoret [1998], Konkurrenskraft – genomgång av internationella rapporter, rapport 1998:11B. kommuner och landsting [2006], Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling 2005- verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. [2004], 2004, , United Nations, . United Nations [2001], System of National Accounts, /unsd/sna 1993. United Nations, European Commission, , , on Trade and Development, [2002], Manual on statistics of international trade in services, United Nations. US [2007], /international (). Bilaga 4 till LU 2008 Utbildnings- och [2005], Eftergymnasiala yrkesutbildningar – en kartläggning, U05.037. Wall, R. [2001], The Importance of Transport Cost for Spatial Structures and Competition in Goods and , Studies in Management and Economics, Dissertations, No. Walmsley, T.L. & , L.A. [2005], Relaxing the Restrictions on the Temporary Movement of Natural Persons: A Simulation Analysis, , vol. 20 , no. , , (). WTO [2006], World Trade 2006, for 2007, Press Yeats, A.J. [1988], Just How Big is Sharity?, Working Paper, No 1871. Bilagor till publiceras /2008. För närmare information, se /finans/lu2008 ekonomi – utsikter till 2030 (prel. titel) Plats för tillväxt? universitet och SLI & Flyttning och pendling i Tjänster utan gränser? – Internationalisering av offentliga Finansiella sektorns betydelse för svensk ekonomi (prel. titel) (prel. titel) Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik (prel. titel) Individers val av utbildning (prel. titel) universitet och IFAU &