sou · GVB382 · 2008-01-01 00:00:00 — Utredningen har vidare föreslagit att patientnämnderna ska få utökat uppdrag till att även omfatta hela . Man näm- ner därvid att detta innebär att ytterligare kompetens inom områ- det socialtjänst och LSS bör tillföras nämnderna. I utredningen poängteras också att nämnderna bör ha tillgång till kompetens för att kunna samtala med barn som vänder sig till nämnden. De nu föreslagna patient- och brukarnämnderna bör heller inte enligt för- slaget vara alltför små. Någon analys av hur omfattande verk- samheten kan komma att bli i och med förslaget om ny patient /brukarnämnd har inte presenterats. Utredningens förslag innebär att patientnämnderna tillförs upp- gifter som är komplexa och inte kan jämföras med de nuvarande uppgifterna bland annat därför att lagreglering skil- jer sig från hälso- och sjukvårdens. Exempelvis kan socialnämndens beslut i de flesta fall överklagas. Om tanken med de framtida patient- och brukarnämnderna, vilket är oklart i lagtexten, är att klienter inom ska kunna få stöd i att överklaga beslut innebär detta att en nämnd inom kommunen ska vara behjälplig med att överklaga en annan nämnds beslut, vilket ter sig minst sagt egendomligt. Vidare omfattas socialnämndernas verksamhet av samtliga delar av förvaltningslagen vilket inte är fallet för hälso- och sjukvården. Vår uppfattning är att förutsättningarna för en patientnämnd inom hälso- och sjukvården skiljer sig så markant från en tänkt brukarnämnd inom så att detta kräver en reglering som noggrant skiljer de båda ansvarsområdena från varandra. Det innebär att lagförslaget bör anpassas till de stora skillnader som råder när det gäller socialnämndens respektive vård- givarens ansvar. Det är vår uppfattning att den stora utökningen av nämndernas ansvar och uppgifter kommer att leda till att kommu- nerna kommer att upprätta egna nämnder vilket, inte minst för äld- reomsorgens del, leder till att man missar de nuvarande möjlig- heterna till helhetsbedömningar. Som framgår ovan är vår uppfattning att frågan om patient- nämndernas framtid borde ha blivit föremål för en mycket grund- ligare analys före eventuella förslag till utökning av ansvarsområdet. Denna analys borde också ha omfattat ett konkret förslag till finan- siering då den nuvarande analysen av de ekonomiska konse- kvenserna baseras på ett mycket bristfälligt underlag. Kommuner och landsting måste garanteras full ekonomisk kompensation i enlighet med finansieringsprincipen. SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag Slutbetänkande av SOU 1996:82 En översyn av luft- sjö- och spårtrafikens tillsyns- myndigheter Betänkande av SOU 1998:166 Regional frihet och statligt ansvar- en principiell dis- kussion Delbetänkande av Den parlamentariska regionkommittén (PARK) SOU 1999:66 God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården Betänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) SOU 1999:97 Socialtjänst i utveckling Slutbetänkande av Social- tjänstutredningen SOU 2002:14 Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd Delbetänkande av SOU 2004:14 Det ofullständiga pusslet – Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna Betänkande av SOU 2004:100 Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn Slutbetänkande av SOU 2004:118 Beviljats men inte fått Betänkande av Utredningen om verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut SOU 2005:65 Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga Betänkande av Utredningen om registerkontroll av personal vid HVB SOU 2005:81 Källan till en chans – Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården Betänkande av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén SOU 2005:82 Personer med tungt missbruk – stimulans till bättre vård och behandling Betänkande av Utredningen om en vård- överenskommelse om missbrukarvården SOU 2005:88 Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn Betän- kande av Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barn- familjer SOU 2005:100 På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning Delbetänkande av (f.d. ) SOU 2006:22 En sammanhållen diskrimineringslagstiftning Slut- betänkande av SOU 2006:65 Att ta ansvar för sina insatser – stöd till våldsutsatta kvinnor Betänkande av Utredningen om Social- tjänstens stöd till våldsutsatta kvinnor SOU 2006:100 Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder Slut- betänkande av Nationell psykiatrisamordning SOU 2007:4 Trafikinspektionen – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet Betänkande av Trafikinspektions- utredningen SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft Ds 2002:23 Hur står det till med hälso- och sjukvården och äldre- omsorgen? – Vad säger brukarundersökningar och andra mått på kvaliteten? 1979/80:1 Om 1991/92:148 Om förtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården m.m. 1993/94:149Åligganden för personal inom hälso- och sjuk- vården 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården Prop. 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken Prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst 1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. Prop. 2002/03:1 Budgetproposition Prop. 2006/07:1 Budgetpropositionen 2006/07:129 Utveckling av den sociala barn- och ungdoms- vården 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2002/03:30 Uppföljningen av den Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken 2003/04:47 Utvecklingen av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter 2004/05:93 Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för 2005/06:95 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna 2006-2009 2005/06:206 Ett för barn – redogörelse för regeringens politik 2006/07:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Skr. 2001/02:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet 1996/97:SoU13 Äldreomsorg 1998/99:SoU6 Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i m.m. 2002/03:SoU9 Äldrepolitiken – Uppföljning av den nationella handlingsplanen och förslag angående kommunernas äldre- omsorg 2006/07:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. 1997/98:KU31 Statlig förvaltningspolitik Barnahus – försöksverksamhet med samverkan under ett tak vid misstanke om brott mot barn. Bostadsmarknadsanalys 2006 (meddelande 2006:18). Brukar- och medborgarorientering i den sociala tillsynen – en Rekommendation. och länsstyrelserna; 2004 Den rättspsykiatriska vården . Det möjligas konst – om ekonomiskt bistånd, utredning och rehabilitering. FoU i Väst; 2005 Familjevård genom paraplyorganisationer. Länsstyrelserna; 2006 Familjehemsvården. revisorers rapport /02:16. Flickor och pojkar på institution – ett könsperspektiv på vården av ungdomar. Frihet och ansvar. En undersökning om gymnasieungdomars upplevda frihet att själva bestämma över sina liv. Fritid för barn och unga med funktionshinder. En inventering av kultur- och fritidssatsningar inom kommuner. Handikapp- förbundens samarbetsorgan (HSO); 2006 Fyra underlag till kommittén för välfärdsbokslut över , Barn och unga – Missbrukarvård – Socialbidrag – Personer med funktionshinder. Förekom övergrepp och kränkningar vid institutioner inom den sociala barnavården ?. Förstärkt tillsyn av vård och omsorg för äldre vid länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter – återrapportering . och Länsstyrelserna; 2005 Förstärkt tillsyn av vård och omsorg om äldre – återrapportering . och länsstyrelserna; 2007 En kvalitativ studie av handläggning av . ; 2006 Individ- och familjeomsorg. Insatser mot hedersrelaterat våld – resultatutvärderingar i andra länder. IMS, ; 2006 Inspektera för att förbättra. Integration mellan forskning, utbildning och praktik ur ett brukar- perspektiv. Social- styrelsen; 2004 Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Social- styrelsen; 2004 Kidnappad av verkligheten. FoU i Väst; 2004 Lekmannamedverkan för insyn i tillsyn. i , i ; 2002 Redovisning av en undersökning om till- lämpningen av . Med tvång och god vilja – vad gör ? revisorers rapport /03:1. Mer kemikalier och bristande kontroll – tillsynen av tillverkare och importörer av kemiska produkter (RiR 2006:4). Modell för utveckling av kvalitetsindikatorer i . och Kommuner och Landsting; 2007 Modell för utveckling av kvalitetsindikatorer – Rapport från InfoVU- projektets nätverk för kvalitetsindikatorer. ; 2005 Många syns inte men finns ändå. BO:s rapport till regeringen . Mötet med barnet – barnkompetens inom hälso- och sjukvård. Litteratur- och källförteckning SOU 2007:82 Nationella bedömningskriterier för den sociala tillsynen – en hand- ledning. och länsstyrelserna; 2006 Nationella mål i Kommunernas äldreomsorg, revisorers rapport /02:15. Nationellt program för tillsyn över socialtjänst – Förslag till utvecklad samverkan mellan och länsstyrelserna för att stärka tillsynen. och länsstyrelserna; 2000 tillsynsvägledning – fallet PCB i fogmassor (RRV 2003:3). (O)jämställdhet i hälsa och vård – en genusmedicinsk kunskaps- översikt. Kommuner och Landsting; 2007 Omhändertaganden av romska barn. ; 2006 Patienter i sluten vård 2005. kommuner och landsting; Patientnämndernas rapportering till . Personlig assistans till funktionshindrade (RiR 2004:7). Riks- revisionen; 2004. Rapport 2005, bilaga Institutionella praktiker och den andre – en studie om ungdomar med utländsk bakgrund och mötet med välfärdsstatliga institutioner i . Integrations- verket; 2006 Regeringens styrning av (RiR 2006:2). Riks- revisionen; 2006. Sammanbrott vid tonårsplaceringar – om ungdomar i fosterhem och på institution, CUS och EpC. Samtal med barn i . ; 2004 Samordning för hållbar regional utveckling. Samtala med barn och unga. Samverkan kring barn som far illa. Uppföljning av lagändring enligt proposition 2002:03:53 Stärkt skydd till barn i utsatta situationer. SiS statistik , Allmän 2006:6. Statens institutions- styrelse; 2006 Skolhälsovård - Granskning av skolhälsovården vid 21 grundskolor (17 kommunala och 4 fristående skolor) i 16 kommuner inom och . Social tillsyn 2005. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn. och länsstyrelserna; 2006 Statens tillsyn över hälso- och sjukvård – en effektivitetsrevision (RRV 1996:23). Statistik Socialtjänst 2006:7, Ekonomiskt bistånd årsstatistik . Statistik socialtjänst 2006:8, Vuxna personer med missbruksproblem och övriga vuxna – insatser . Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling . kommuner och landsting; 2006 Statistiska meddelanden OE 25 Statlig tillsyn av bostad med särskild service enligt LSS (RiR 2007:1). Riksrevisisonen; 2007. Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar (RRV 2002:6). Tillsyn av psykiatrisk vård. Synpunkter från brukar- och anhörig- föreningar i norra sjukvårdsregionen 2003. ; 2004 Tillsynsavdelningens verksamhetsberättelse 2005. Uppdrag om förstärkt tillsyn vid länsstyrelsernas och Social- styrelsens regionala tillsynsenheter, återrapportering . och länsstyrelserna; 2004 Uppföljning av medel för insatser mot hedersrelaterat våld, delrapport avseende medel till länsstyrelserna 2004-2005. Vi har så mycket att säga! och i läns rapport från projektet på institution. Vård och omsorg om äldre. Vårt perspektiv på . En granskning av patient-/klient och anhörigperspektivet i verksamhet. Social- styrelsen; 2001 Öppna jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. och Kommuner och Landsting; 2006 Översyn av arbete med tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen – Slutrapport från . , T, , B (2007), Förvaltningslagen med kommen- tarer. Hilte, M och Claezon, I (2005), Flickor och pojkar på institution – ett könsperspektiv på vården av ungdomar, skriftserie 2005:4, Stiftelsen , V (2006), Tillsynens mångfasetterade praktik inom det sociala och hälso- och sjukvårdsområdet, Förvaltningshögskolan, , , T (2006), Barnet som subjekt och aktör. En rättslig studie om barn i familjehem, Iustus förlag, , E (1994), Samtycke till medicinsk vård och behandling. Sallnäs, M. (2006), Institutionsvård av barn och ungdomar, ur Nytta och fördärv: socialt arbete i kritisk belysning/ under redaktion av och , , , Barns rätt till information m.m., promemoria, , 2006 dnr. S2006/5256/ST 135 åtgärder för mänskliga rättigheter i En förkortad ver- sion av regeringens nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, 2006 God äldreomsorg för kvinnor och män – om jämställdhets- perspektiv i tillsynen konferens JO:s beslut Dnr 2016-2004 Szebehely, 2006, Jämstöd konferens om jämställdhetsperspektiv i tillsynen av äldreomsorgen, Tilsynsfører i fosterhjem – en veileder, Barne- og likestillings- departementet; Årsredovisningar för samtliga länsstyrelser 2005 och 2006 Årsredovisning 2006. ; 2007 ; ; En stärkt och tydligare tillsyn inom Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att se över och överväga föränd- ringar i organisationen av och ansvarsfördelningen såvitt avser den statliga tillsynen inom område. Utredaren skall i analysen utgå från att tillsynsansvaret skall stärkas och göras tydli- gare, att tillsynsfunktionens sårbarhet skall minska samt att tillsy- nen skall fungera samordnat, strukturerat och effektivt med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Utredaren skall även analysera hur andra till den statliga tillsynen näraliggande uppgifter inom område kan påverkas av eventuella förändringsförslag när det gäller den statliga tillsynen och vid behov överväga förändringar i organisation och ansvarsför- delning av dessa uppgifter. Ansvaret för tillsynen av Statens institutionsstyrelses (SiS) in- stitutioner behöver ses över. Utredaren skall analysera de problem som finns med att SiS har ansvaret för tillsynen samt lämna förslag på hur tillsynen av verksamheten kan organiseras. spelar en viktig roll i välfärdspolitiken genom att ut- göra ett komplement till de generella stödsystemen. omfattar äldreomsorg, insatser för personer med funktionshinder samt individ- och familjeomsorg. Staten har ett ansvar för att säkerställa efterlevnaden av de lagar och föreskrifter som riksdag och regering beslutat om hos de huvud- män - såväl offentliga som privata – som ansvarar för uppgifter och verksamheter enligt socialtjänstlagen (2001:453; SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Ett viktigt kontroll- och styrinstrument som staten förfogar över är tillsyn. Andra viktiga styrmedel är t.ex. statliga bidrag, före- skrifter, allmänna råd och sanktionsåtgärder. Staten kan även bidra med insatser som kan stimulera en utveckling av verksamheter som t.ex. kunskapsutveckling och kunskapsförmedling. De senare är insatser som kan vara nära förknippade med tillsynsuppgiften. Tillsynen inom områden utövas av Social- styrelsen och de 21 länsstyrelserna samt i viss utsträckning även av och kommunerna. De statliga myndig- heterna har även andra uppgifter inom områden, t.ex. att fördela statsbidrag, att meddela tillstånd till enskild verk- samhet, att samla in statistik, att meddela föreskrifter och allmänna råd m.m. Tillsynens syfte inom det sociala området Tillsynen skall bidra till att lagar inom område och intentionerna bakom dessa efterlevs av kommuner, entreprenörer och andra enskilda som driver tillståndspliktig verksamhet enligt SoL och LSS. Det innebär att myndighetsutövningen skall bedrivas rättssäkert, att kvinnor och män som har behov av insatser skall få tillgång till de insatser de har rätt till, att insatserna skall vara av god kvalitet samt att intentionerna bakom sociallag- stiftningen skall få genomslag i verksamhet. Tillsy- nen syftar även till att uppnå en likvärdig verksamhet över hela lan- det samt till att stimulera planering inom socialtjänstverksamhet samt vidare- och metodutveckling av . Jämställdhets- perspektivet skall integreras i tillsynen. Tillsynen omfattar ett mycket stort antal tillsynsobjekt. Antalet kan dock variera beroende på hur ett tillsynsobjekt definieras. Sammanlagt ca 800 000 kvinnor och män berörs t.ex. av insatser enligt LSS och SoL. omfattar omsorgsområdena äldreomsorg, insatser för personer med funktionshinder samt individ- och familjeom- sorg. Individ- och familjeomsorg omfattar områdena ekonomiskt bistånd, missbruk, familjer, barn och unga samt familjerätt. Äldre- och handikappomsorgen omfattar bl.a. områdena hemtjänst, sär- skilda boendeformer och dagverksamhet. Till detta kommer ett stort antal både offentliga och enskilda verksamheter där varje sär- skild boendeform, varje hem för vård och boende (HVB), varje korttidsboende etc. är ett objekt. Med denna grova indelning fanns det enligt länsstyrelserna ca 15 000 tillsynsobjekt . Myndigheter som utövar tillsyn inom det sociala området och länsstyrelserna ansvarar för statens tillsyn av soci- altjänsten. utövar tillsyn nationellt och länsstyrel- serna ansvarar för den operativa tillsynen inom länen. Tillsynen gäller verksamheter som drivs både i och i enskild regi. har dessutom ansvar för tillsynen av hälso- och sjukvården. Den operativa tillsynen av hälso- och sjukvården ut- övas av myndighetens sex regionala tillsynsenheter. är regeringens expert- och tillsynsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälsoskydd, smittskydd och hälso- och sjukvård. Rollen som expert- och tillsynsmyndighet in- nebär att genom normering, tillsyn och kunskaps- förmedling påverkar huvudmän och yrkesverksamma. verksamhet bygger på principen om den samord- nade länsförvaltningen, vilket bl.a. innebär att skall svara för den statliga förvaltningen på regional nivå om inte sär- skilda skäl talar för en annan ordning. Myndighetens roll är att vara statens regionala företrädare och samordna de statliga intressena i de frågor som statsmakten lagt på . Kommunerna har löpande tillsyn över tillståndspliktig, enskild verksamhet som bedrivs inom kommunens gränser - både tillstånd som givits med stöd av SoL och tillstånd som givits med stöd av Om kommunen får kännedom om missförhållanden i enskild verksamhet som står under tillsyn, skall socialnämn- den underrätta om detta. (SiS) utövar tillsyn över verksamhet vid sådana hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). SiS har 49 olika institutioner runt om i landet med sammanlagt 1 030 platser. Tillsynen över verksamheten vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen utövas av SiS:s Tillsynsstab och sker enligt plan men också när det finns en speciell anledning för tillsyn. SiS behandlar även klagomål från kommuner, klienter, elever, anhöriga eller personal. Tvångsvård regleras av särskilda lagar som till sitt innehåll inne- bär avsteg från socialtjänstlagens huvudprincip om frivillighet. Det avser myndighetsbeslut som rör tvångsåtgärder och sammanhäng- ande särskilda befogenheter. Vårdformerna kräver därtill en diffe- rentierad institutionsstruktur. () skall övervaka att domstolar, andra myndigheter och tjänstemän vid myndigheter följer lagar och andra författningar samt att de även i övrigt uppfyller sina skyldigheter. fick JO till uppgift att även utöva tillsyn över de kommunala myndigheterna. JO granskar därmed också . Bland de fyra vanligaste förekommande klagomålen hos JO återfinns klago- mål som gäller och hälso- och sjukvården. Ombuds- männens tillsyn baseras på anmälningar från allmänheten, ärenden som JO själv tar initiativ till och på iakttagelser vid inspektioner. (RiR) skall granska den statliga verksamheten, d.v.s. den verksamhet som bedrivs av bl.a. , och länsstyrelserna. Vidare har RiR mandat att i form av effektivitetsrevision granska verksamhet där statliga medel tagits emot som stöd, om det finns en redovisningsskyldighet gentemot staten eller då särskilda föreskrifter och villkor har med- delats om hur medlen får användas. Utöver tillsynsuppgiften har länsstyrelserna att pröva tillstånd till enskild verksamhet enligt SoL och LSS. De skall vidare pröva an- sökningar om överflyttning av ärenden till andra kommuner och, under särskilt angivna förutsättningar, pröva om personakter i en- skild verksamhet får omhändertas. Både och länsstyrelserna fördelar dessutom stats- bidrag och utvecklingsmedel till olika verksamheter. Medlen avser t.ex. bidrag till kommuner för verksamhet med personliga ombud, statsbidrag till organisationer, uppbyggnad och utveckling av regi- onala forsknings- och utvecklingscenter inom äldreområdet etc. Dessa utvecklingsmedel har blivit viktiga för att utveckla eftersatta områden som uppmärksammas inom tillsynen. Länsstyrelsernas och tillsynsverksamhet har genom- gått förändringar som samarbetet mellan länsstyrelserna och har utvecklats . Tillsynen har successivt förstärkts och sanktionsmöjligheterna utökats. Länsstyrelsernas ansvar för den operativa tillsynen inom har för- tydligats och har tillsammans med länsstyrelserna arbetat för att stärka tillsynen. När socialtjänstlagen (1980:620) trädde 1982 var in- riktningen att tillsynen skulle vara vägledande och tillhandahålla kunskapsunderlag. Tillsynen skulle medverka till att den kommu- nala demokratin fördjupades och servicenivån utjämnades. Länssty- relserna skulle i dialog med förtroendevalda och tjänstemän följa och medverka till att utvecklades på ett ändamålsen- ligt sätt. Länsstyrelserna skulle vidare bistå länsrätterna med sociala bedömningar och vara klagomur för enskilda. Bakgrunden till ett ändrat synsätt på tillsynen, med färre detalj- anvisningar och mindre traditionell myndighetskontroll, var ut- vecklingen mot förstärkt självstyrelse. fanns behov av att motverka allt för stora variationer i servicenivån mel- lan kommunerna. Kravet på rättssäkerhet och lika tillgång till sam- hällsservice var en fråga som måste kunna kontrolleras genom stat- lig tillsyn utan att göra alltför stort intrång i den kommunala själv- styrelsen. Främst och senare har tillsynen utvecklats inom samt inom och mellan länsstyrelserna. Tillsynen har också utvecklats i samverkan mellan och länsstyrel- serna. inriktning har ändrats mot framför allt uppföljning och utvärdering av den sociala sektorns verksamheter. Länsstyrelserna har utvecklat tillsynen. Mer tid har äg- nats åt egeninitierad tillsyn av verksamheter. Förändringen har i stor utsträckning styrts av utvecklingsarbete i olika arbetsgrupper, instruktioner och regleringsbrev. Enligt myndigheternas regler- ingsbrev skall samverkan mellan länsstyrelserna och vidareutvecklas i syfte att uppnå ökad samordning såväl mellan länsstyrelserna som mellan den regionala och nationella tillsynen inom socialtjänstområdet. Även samordningen vad gäller tillsynen över och hälso- och sjukvården skall öka och brister och missförhållanden i huvudmännens verksamhet minska. och länsstyrelserna antog ett nationellt program för social tillsyn. Programmet är inte tidsbe- stämt. Myndigheterna samverkar för att genomföra programmet. En samverkansgrupp leder arbetet. Samverkansgruppen tog fram ett gemensamt utvecklingsprogram för tillsynen - Ut- vecklingsprogram för social tillsyn. Utgångspunkten för tillsynen är den enskilde brukarens behov av insatser och hur dessa tillgodoses inom ramen för gällande lagstiftning. Socialstyrel- sen och länsstyrelserna skall gemensamt utveckla generella bedöm- ningskriterier inom några av tillsynens områden. Detta är ett lång- siktigt arbete som spänner över en längre tidsperiod. Arbetet med att utveckla bedömningskriterier beräknas pågå i en första fas . Den sociala tillsynen har vidare påbörjat ett utveck- lingsarbete tillsammans med tillsynen för hälso- och sjukvården. Det planeras vara klart . Den operativa tillsynen, som genomförs av länsstyrelserna, har utvecklats och .