sou · GVB3101 · 2008-01-01 00:00:00 — Det gäller t.ex. utvärdering av lärandet, bedömning och betygssättning samt ledning och kvalitetsarbete. redovisade även i årsredovisningen sitt arbete med tilläggsuppdrag som givits i regleringsbrevet och utvecklings- insatser inom utbildningsinspektionen, t.ex. elevmedverkan i skol- besöken och arbetet med att skolor lämnar en självvärdering inför en inspektion. I årsredovisning angavs följande inriktning för utbildningsinspektionen. syftar till att bedöma hur verksamheterna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, barn- och ungdomsutbildningen samt vuxnas lärande arbetar i riktning mot de nationella målen och att kontrollera att nationella krav i skolförfatt- ningar följs. En väsentlig del i inspektionen är att granska kvalitets- arbetet och förmågan att utveckla den egna verksamheten i kommuner och skolor. Målet är att utbildningsinspektionen ska kunna ge ett professionellt bidrag till den lokala verksamhetens kvalitetsförbätt- ringsarbete – utan att på något sätt överta ansvaret för genom- förandet.TPF2FPT För förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg rapporterade Skol- verket att brister fanns inom områdena elever i behov av särskilt stöd och särskilda undervisningsgrupper för dessa barn. Vidare påtalades brister inom modersmålsundervisningen vid tillsynen av enskild förskoleverksamhet. Inget sades om kvalitetsarbetet i kommuner och i verksamheter. För barn- och ungdomsutbildning angavs att inspektionen inom området hade skärpts när det gäller granskningen av: kunskapsresultat och att utvärdering och bedömning av lärandet sker kontinuerligt, att skolan har system och rutiner för arbetet mot kränkande behandling och att en likabehandlingsplan finns, 2TP PT Årsredovisning 2006, . att allmänna råd om kvalitetsredovisning följs och att framåt- syftande individuella utvecklingsplaner finns. I den bedömningsskala som används vid inspektionens beslut ingår begreppen brist och förbättringsområde. Enligt Skol- verket har det dock framkommit behov av ytterligare en nivå i bedömningsskalan – allvarlig brist. Den används för verksamhet som av olika skäl bedöms som undermålig, t.ex. att man inte följer upp, utvärderar och analyserar orsakerna till en låg måluppfyllelse eller att det finns en eller flera skolor som inte kan erbjuda eleverna en trygg miljö. Vidare redovisas i årsredovisningen utbildningsinspektion för fristående skolor och vuxenutbildning. Frågor om vuxnas tillgång till utbildning, användningen av lokala kurser, lärares behörighet och tillgång till kompetensutveckling samt bedömning och betygssätt- ning är sådant som nämns. utbildningsinspektion har presenterat en rapportTPF3FPT som sammanfattar resultat och erfarenheter . I rapporten redovisas resultaten från utbildningsinspektionen t.o.m. . Rapporten behandlar i huvudsak hur utbildningsinspektionen bedömt behoven av insatser för förbättring och utveckling i kommuners och skolors utbildningsverksamhet. Syftet är dels att ge en samlad bild av inspektörernas iakttagelser och bedömningar i besökta kommuner och skolor, dels att spegla utbildningsinspektionens utveckling inför pågående och kommande förändringar. Rapporten beskriver inspektionsuppdrag och dess omfattning och metoder. Inledningsvis redovisas bl.a. att det finns en skillnad mellan utbildningsinspektionens utredningsmaterial och den empiri som samlas in i en avgränsad utvärdering. Att utvärdera skolverksamheten innebär enligt definition att granska och värdera särskilt utvalda delar gentemot överenskomna kriterier. De utvärderingar som genomför riktar sig till olika ansvarsnivåer – huvudmän, rektorer, lärare – men alltid till en eller flera av dessa målgrupper som kollektiv. däremot riktar sig mot en eller flera utpekade huvudmän eller skolor. 3TP PT utbildningsinspektion – en sammanfattning av resultat och erfarenheter (Best.nr. Fortsättningsvis beskrivs i rapporten utbildningsinspektionens bedömning av: förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, grund- och gymnasieskolor, Inspektion av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Enligt regleringsbrevet för ska utbildningsinspek- tionen bidra till ökad kvalitet, likvärdighet och måluppfyllelse inom verksamhetsområdet. I återrapporteringskraven ingår bl.a. att Skol- verket ska redovisa insatserna för att kunna bedöma det lokala kvalitetsarbetet i kommunerna, hur kommunerna fullgör sina skyldigheter gällande barn i behov av särskilt stöd, samt hur kommunerna utövar tillsyn över viss enskild verksamhet och åtgärdar eventuella brister. Förskole- och skolbarnsomsorg har under den senare delen av perioden endast granskats på huvudmannanivå. Utbildningsin- spektionen gör bedömningar på huvudmannanivå, dvs. kommunernas sätt att ta ansvar för verksamheten. Detta är rimligt med utgångspunkt i uppdraget. De brist- och förbättringsområden som påtalas för förskoleverksamheten berör stöd till utveckling såväl i svenska som i modersmålet för barn med utländsk bakgrund, förstärkning av det systematiska kvalitetsarbetet och kommunens skyldighet att erbjuda förskoleplats utan oskäligt dröjsmål. För skolbarnsomsorgen är brist- och förbättringsområdena exempelvis möjligheter att ge stöd till barn i behov av särskilt stöd, behov av ökat samarbete mellan skolbarnsomsorgen, förskole- klassen och skolan samt ett behov av utvärderingar och förbättrat kvalitetsarbete. Inspektionens bedömning av grund- och gymnasieskolor I regleringsbrev för anges att åter- rapportering ska ske om bl.a. utbildningsinspektionens inriktning. ska särskilt beskriva insatserna för att bedöma hur skolorna klarar kunskapsuppdraget. Detta kan exempelvis ske genom granskning av skolornas arbete med att följa upp elevernas språk-, läs- och skrivutveckling samt kunskapsutveckling i mate- matik, särskilt i de lägre åldrarna. Det kan även avse hur kommunerna fullgör sina skyldigheter när det gäller barn i behov av särskilt stöd samt kvalitetsarbetet i kommuner och skolor. För grund- och gymnasieskolor beskrivs stora variationer i betygsresultat mellan skolorna. Ofta saknas en systematisk uppföljning och analys av kunskapsresultaten och då i första hand i de lägre årskurserna. påtalar att det finns behov av för- bättringar avseende bedömning och betygssättning inom både grund- och gymnasieskola och att elevernas kännedom om målen bör förbättras. Dessutom pekas i många fall på brister i stödet för barn i behov av särskilt stöd och svenska som andraspråk. Inom området demokrati och inflytande påtalas brister i elevers möjligheter till reellt inflytande över utbildningens utformning. Generellt har också inspektionerna föranlett påpekanden om behoven av förbättrade system för arbetet mot kränkande behandling och rektors ansvar för uppföljning och kvalitetsarbete. I regleringsbrevet anges att återrapportering ska ske om bl. a. utbildningsinspektionens inriktning. ska särskilt beskriva insatser för att kunna bedöma verksamheternas arbete med att följa upp utvecklingen av de studerandes kunskaper och kvalitetsarbetet. Enligt innebär uppdraget att under inspektionen besöka de flesta verksamheter som erbjuder vuxenut- bildning. Intervjuer genomförs med studerande, rektorer och lärare. granskar också kommunernas sätt att ta ansvar för verksamheten. Det som rapporteras är främst följande områden: användningen av individuell utvecklingsplan, de studerandes inflytande över utbildningen och betygssättningen. I rapporten skrivs inget om vuxenutbildningens kvalitetsutveckling och uppföljning av de studerandes kunskapsutveckling. konstaterar i rapporten att det systematiska kvalitets- arbetet bör förbättras på såväl huvudmanna- som skolnivå och att kommunernas uppföljning av resultaten i de olika skolformerna är Rapporten pekar också på flera otydligheter i kommunernas ansvarstagande i förhållande till styrdokumenten. I rapporten behandlas kvalitetsfrågor och ledningsfrågor. Skol- verket menar att elevers rätt till särskilt stöd är ett område som uppvisar brister hos många skolhuvudmän. Vidare konstaterar verket att särskilda undervisningsgrupper används i för hög utsträckning och att lösningarna inte alltid ryms inom ramen för bestämmelserna. bedömer att rättsläget när det gäller rätten till stöd är oklart och har i en skrivelseTPF4FPT uppmärksammat på behovet att se över regleringen. Enligt sin instruktion (2002:1160) ska genom utbild- ningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet. ska även ha tillsyn över det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarns- omsorgen. har i sin nuvarande inspektionsmodell valt att genomföra inspektionen i en kommun åt gången. Även fristående skolor ingår i de inspekterade skolorna i en kommun. Genom att inspektera samtliga skolor samt kommunens ansvars- tagande för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och vuxenut- bildning kan bedöma kommunens samlade verksamhet. utbildningsinspektion tar normalt cirka från första besöket till den avslutande dialogen om rapporten. I detta avsnitt för utredningen resonemangen i första hand utifrån granskning av skolor. Även om inte verksamheter som obligatorisk särskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och fristående skolor specifikt omnämns gäller resonemangen även dessa skolformer. Resonemangen har även konsekvenser för för- skoleverksamhet och skolbarnsomsorg, men granskningen av dessa verksamheter tas i huvudsak upp i kapitel 4. 4TP PT Behov av tydligare reglering av särskilt stöd och elevinflytande, 2007, (Dnr 69– 2007:592). Syftet med utbildningsinspektionen är tredelat: tillsyn av regelefterlevnaden, bidrag till förbättring och utveckling och information för både brukare och för den nationella bilden. Nuvarande inspektionsmodell följer enligt redovisning nedanstående indelning. Resultaten handlar om barnens, elevernas och de studerandes utveckling och lärande och de kunskaper och de färdigheter de uppnår. För t.ex. omfattas såväl kunskaper, utveckling och lärande relaterat till ämnesövergripande mål, som normer och värden. Verksamheten handlar om hur man på skolan eller i kommunen arbetar för att nå målen i läroplaner och kursplaner. Det gäller arbetet med studiemiljö, möjligheter till delaktighet, den pedagogiska verksamheten, betygssättningen, stödinsatserna, ledningen av verksamheten och kvalitetsarbetet. Förutsättningarna handlar om tillgången till omsorg, pedagogisk verksamhet och utbildning samt resurserna i form av personal, materiel och lokaler samt, då det gäller fristående skolor, även huvudmannens stabilitet. För varje kommun formas team med en ansvarig teamledare. I varje team ingår medarbetare med olika kompetens: personer med erfarenhet av ledning, erfarenhet från skoljuridiska utredningar eller pedagogisk verksamhet inom olika skolformer. Externt rekryterade experter kan ingå i teamen. Antalet utbildningsin- spektörer som medverkar i granskningen av en kommun eller en skola beror på kommunens storlek och verksamhetens omfattning. Det vanliga är att inspektörerna arbetar två och två vid gransk- ningen av en skola och gemensamt ansvarar för rapporten till den enskilda skolan. Därefter samverkar hela teamet i utformandet av rapporten till huvudmannen. Före inspektionen gör teamet en kartläggning av både huvud- mannen, vilket kan vara en kommun eller huvudmannen för en fristående skola , och de enskilda skolorna. Detta sker med hjälp av befintligt material såsom statistik, kvalitetsredovis- ningar, eventuella tidigare tillsynsbeslut samt kvalitetsgranskningar. Insamling av underlagsmaterialet ser olika ut inom olika inspektörsteam, då man gjort olika överväganden om vad som ses som nödvändigt material. Teamen har också arbetat på olika sätt med analys och bedömning av materialen; från mer systemati- serade nedskrivna sammanfattningar till mer övergripande och samtalade tolkningar.TPF5FPT Syftet är att få en övergripande bild av huvudmannens verksamhet, men även att identifiera eventuella brister. För inspektionsarbetet finns manualer med frågeområden och inriktningar, som syftar till att förbättra likvärdigheten avseende såväl insamlandet av data och uppgifter som bedömningen av dessa. Manualernas innehåll och utformning är till största delen okända och inte tillgängliga för dem som granskas. Det som finns är exempel på frågor som ska ge underlag för bedömning av kvaliteten i skrift Inspektera för att förbättra.TPF6FPT På finns mer kortfattade beskrivningar av inspektionens syfte och innehåll, men dessa ger liten vägledning för rektorer, lärare m.fl. Orsaken till detta är oklar. Utredningen har fått olika upp- gifter, bl.a. att bedömningshandboken inte är tillräckligt kvalitetssäkrad för att göras tillgänglig externt. I den andra fasen planerar och genomför inspektörerna besök i kommuner och skolor. De besöker också ett urval av enheter inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Platsbesöken varar en eller , i enstaka fall något längre. Inspektörerna intervjuar tjänstemän, skolledare, pedagoger, elevvårds- och annan personal samt elever och föräldrar, liksom ansvariga politiker. Inspektörerna observerar hur man arbetar på ett urval lektioner och vid andra aktiviteter och allmänt i skolmiljön. Intern utvärderingsrapport 1 . 6TP PT (2005) Inspektera för att förbättra – ett informationshäfte om utbildningsinspektion, dnr 2007:2172. Dessutom bedöms lokalernas och utrustningens ändamålsenlighet. Direkt efter besöken ges en muntlig återkoppling till ledningen där preliminära bedömningar utifrån iakttagelserna diskuteras. Analys, bedömning och rapportering Den insamlade informationen sammanställs, analyseras och bedöms för att ge underlag till den skriftliga inspektionsrapporten. Rapporteringen sker dels i skolrapporter, dels i en kommunöver- gripande rapport. Inspektörerna värderar verksamheten i kommuner och skolor i förhållande till de nationella målen, men också i relation till de förhållanden som finns i kommuner och skolor. Rapporterna ligger till grund för det formella beslut som fattar för varje skolhuvudman. Inspektionsbesluten innehåller brister och behov av förbätt- ringar. För brister anmodas huvudmannen att redovisa vad som har gjorts för att rätta till de förhållanden som står i strid mot författningarna. Hur huvudmannen arbetar inom de identifierade förbättringsområdena följer upp efter genomförd inspektion i en så kallad tvåårsuppföljning. Återföring till huvudmannen och sanktionsmöjligheter presenterar alltid resultatet av inspektionen för huvud- mannen för att försäkra sig om att de ansvariga tar till sig grunderna för bedömningarna liksom själva beslutet. Innan inspektionsbesluten fattas har rapporterna kvalitetsgranskats inom för att i första hand kontrollera den juridiska saklig- heten i bedömningarna. Om beslutet innehåller krav på åtgärder återkommer för att kontrollera att bristerna har blivit åtgärdade. I både regleringsbrev och budgetproposition kan några av regeringens intentioner för förändringar av inspektionsverksam- heten utläsas. Regeringen ansåg i budgetpropositionenTPF7FPT att 7TP PT Prop. 2006/07:1 Bilaga 27, Bilaga: UO 16: Utbildning och universitetsforskning. det behövs tätare och skarpare kvalitetsgranskningar av skolans kunskapsresultat. Tyngdpunkten för utbildningsinspektionen ska enligt budgetpropositionen ligga på skolans kunskapsuppdrag och resultaten från utbildningsinspektionerna ska vara jämförbara och offentliga. I budgetpropositionen föreslog regeringen att tillförs för främst en utökad utbildningsinspektion. Enligt regleringsbrevet för budgetåret 2007TPF8FPT ska redovisa pågående utvecklingsarbete med bl.a. metoder för utbild- ningsinspektion och utveckling av mer lättillgänglig och jämförbar redovisning av inspektionsresultat. skriver i sin redovis- ning av pågående utvecklingsarbeteTPF9FPT att trots att dagens inspek- tionsmodell är förhållandevis framgångsrik finns behov av, och inte minst möjligheter med, att utveckla den vidare. Huvudsyftet med utvecklingsarbetet är att öka effekten av inspektionen i de inspekterade kommunerna och skolorna. bedömning av nuvarande modell är sammantaget att utbildningsinspektionen ger effekt, men påtalar bl.a. bristen på sanktionsmöjligheter när huvudmännen inte rättar sig efter beslut. De effekter som i första hand refererar till bygger på den tvåårs- uppföljning verket gjort. Där konstateras bl.a. att huvudmän och verksamheter i stor utsträckning åtgärdat bristerna och påbörjat förbättringsarbete inom områden som inspektionerna påtalat.TPF10FPT Sammanfattningsvis framhåller att utbildnings- inspektionen ska bli mer inriktad på det som är mest betydelsefullt, dvs. skilja ut stort från smått. Inspektionen ska ägna sig mer åt det som är svårare att granska, t.ex. bristande kunskapsresultat, och mindre åt det som är lätt att kontrollera. Inspektionen bör också i större utsträckning bli behovsstyrd och kunna fördjupas på skolor som det finns uppenbara behov av att granska. Detta kräver en ökad flexibilitet för att t.ex. skapa möjligheter att tidigarelägga en kommun eller skola i planeringen om det finns indikationer på brister. Enligt behöver också utbildningsinspektionens lik- värdighet och kvalitet förbättras. Målsättningen måste också vara att likvärdiga bedömningar görs av likartade situationer. Detta kräver en förbättrad kvalitetssäkring av arbetet och metoderna. 8TP PT Regleringsbrev för avseende . 9TP PT Redovisning av uppdrag om pågående utvecklingsarbete avseende utbildningsinspektion (dnr 59–2007:1673). 10TP PT utbildningsinspektion – en sammanfattning av resultat och erfarenheter . 07:1003, 2007. dag tar det mellan inspektionsstart och beslut. Handlägg- ningstiderna behöver därför kortas t.ex. genom förbättrade rutiner och verktyg för förarbeten och rapportskrivning. Det behövs också en utveckling av IT-baserade verktyg. Vidare betonar Skol- verket behovet av att förbättra sina metoder genom att införliva metoder som baseras på vetenskaplig grund. I utvecklingsarbete föreslås att utbildningsinspek- tionen indelas i tre former. ska vara lika för alla huvudmän och behandla grundläggande frågor. När stora brister konstateras ska en fördjupad inspektion inom speciellt utvalda områden genomföras. Som en tredje form tänker man sig en tematisk inspektion som kan genomföras i metodutvecklingssyfte. I utvecklingsarbete prövas en rapportstruktur där basinspektionen koncentreras på följande huvudområden: Normer och värden. Ledning och kvalitetsarbete. Huvudområdena är indelade i bedömningsområden och under dessa finns bedömningspunkter. Inom området kunskaper ska inspektionen utgå från uppgifter om, och analys av, studieresultat samt utvecklingen av dessa . Skolornas och huvudmännens insikter om kunskapsutvecklingen i alla åldrar och i alla ämnen ska bedömas. Vidare ska bedömning och betygssättning uppmärksammas. Huvudområdet normer och värden bör bl.a. omfatta studiemiljö, attityder och förhållningssätt samt förekomsten av trakasserier och andra kränkningar. Arbetet mot trakasserier och kränkningar samt likabehandlingsplanen ska alltid bedömas. Likaså ska skolans arbete med demokratifrågor tas upp. Huvudområdet ledning och kvalitetsarbete på skol- och verksamhetsnivå, omfattar analys av rektors pedagogiska ledarskap och personalens kompetens. Det systematiska kvalitetsarbetet samt uppföljning av måluppfyllelse och resultat i verksamheten är andra angelägna områden. I redovisas kommunernas ansvar som fram- går av skollagen och andra föreskrifter och som ska ligga till grund för inspektionen, t.ex. kommunens ansvar för att verksamheten bedrivs i enlighet med nationellt fastställda mål och riktlinjer, att barn, elever och studerande har tillgång till den utbild- ning de har rätt till, att det ska finnas rektorer för ledningen av utbildningen i skolorna, att kommunerna är skyldiga att för undervisningen använda lärare, förskollärare eller fritidspedagoger som har en utbild- ning avsedd för den undervisning de i huvudsak ska bedriva, att kompetensutveckling anordnas för den personal som har hand om utbildningen, att lärare, förskollärare och fritidspedagoger som undervisar har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för det offentliga skolväsendet, att kommunen uppfyller kraven på planering och systematisk uppföljning av sin verksamhet, t.ex. i förord- ningen (1997:702) om kvalitetsredovisning, att varje verksamhet ska ha en likabehandlingsplan i enlighet med kraven i lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, att organisationen av och resursfördelningen till skolor och andra verksamheter ger förutsättningar för en likvärdig utbildning (a.a.). Flera av ovanstående punkter bedöms ha tillsynskaraktär och det kan betraktas som förhållandevis lätt att bedöma om författ- ningarna följs eller inte. Det finns dock frågor som har att göra med bedömningar där lagstiftaren inte angivit någon norm, t.ex. vilka kriterier som kvalitetsarbete eller resursfördelningen bör bedömas utifrån. Det finns även få eller inga bedömningskriterier för att bedöma och värdera den verksamhet som genomförs och vilka resultat de leder till. har utvecklat ett underlag till rapportmall som på försök används av några inspektörsteam. Den nya syfte är bl.a. att skapa tydligare bedömningar i rapporterna. Vissa av de tidigare bedömningspunkterna har tagits bort. De återstående har en tydligare inriktning på djup snarare än bredd. Ambitionen är att kunskapsuppdraget ska bli tydligare och att de bedömningar som görs ska vara mera likvärdiga. har bl.a. tagit fram fyrgradiga skalor där skolorna bedöms på följande punkter.TPF11FPT Kunskapsresultat och uppföljning. Betygssättning och kommunikation av resultat. Genomförande av utbildningen. Arbetsmaterial pilot 2, . Verksamhetsanpassning till elevernas behov. Normer och värden i studiemiljö och samvaro. Lednings- och kvalitetsarbete. Personalens utbildning och kompetensutveckling. Tillgång till utbildning. Inom dessa områden bedöms ett antal underrubriker med en tregradig skala. Denna rapportstruktur har enligt intervjuade inspektörers bedömningar mottagits väl, gett upphov till mer samtal och diskussioner med skolledningar samt förbättrat likvärdigheten i inspektörernas syn på vad och hur man bedömer. 2.1.6Extern granskning av utbildningsinspektionen () har på uppdrag utvärderat effekterna av inspektionsverksamhetenTPF12FPT. En enkät skickades till de 21 kommuner som inspekterades och samma enkät till de 17 kommuner som inspekterades . Enkäten riktade sig till bl.a. politiker, rektorer och lärare i samtliga kommuner. Svarsfrekvensen var i båda fallen. Utöver detta genomfördes fallstudier i fyra kommuner. De effekter som kan utläsas av enkätsvaren för är bl.a. att har påbörjat utvecklingsarbetet på samtliga eller de flesta av utvecklingsområdena. kände till alla eller merparten av de brister som påtalades. Intressant är att i av fallen har inspektionsresultaten använts i andra sammanhang såsom i marknadsföring och i utvecklingssamtal. Många, , tror att inspektionen kommer att ge långsiktiga effekter. Enkätresultaten visar också att anser att inspektionen är inriktad på rätt områden. Lika många anser att inspektionen genomfördes på ett bra sätt. Likaså visas ett stort förtroende för inspektörerna – anser att de har stort eller ganska stort förtroende för inspektörerna. ESV:s tolkning av enkäterna är det finns förutsättningar för att skolorna och kommunerna kommer att vidta de åtgärder som påtalar. utbildningsinspektion – ger den några effekter? I rapportens analysdel redovisas att de flesta respondenter anser att det som inspektionen påpekade inte var några nyheter. Det betyder enligt rapporten inte att inspektionen inte har haft effekt. Påpekandena har tydliggjort bristerna eller förbättringsområdena och skolorna har med inspektionen i ryggen satt igång eller fått ork att ta tag i bristerna. En tidigareläggning av åtgärder kan därför sägas vara den största effekten av inspektionen. Undersökningen visar att de flesta anser att inspektionens syfte är både kontrollerande och ett stöd för utveckling.