sou · GWB381 · 2008-10-08 00:00:00 — Saknas det ett systematiskt inslag, även om gärningsmannen har begått flera av de uppräknade gärningarna mot brottsoffret ska gärningsmannen dömas för de enskilda brotten och inte för olaga förföljelse. Detsamma gäller, som sagt, om straffvärdet inte mot- svarar ett fängelsestraff. I övrigt ska de allmänna konkurrensreglerna gälla. Paragrafen har behandlats i kapitel 5. 15.4Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 1 a § Sekretess gäller hos myndighet för uppgift om enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplys- ning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, enskilds telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde och för motsva- rande uppgifter om anhöriga till den enskilde, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående kan komma att utsättas för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte för uppgift i aktiebolagsregistret eller han- delsregistret eller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annat liknande register. Sekretessen enligt första stycket tillämpas inte, om någon annan sekretessbestämmelse som ger ett starkare skydd för uppgiften är till- lämplig hos myndigheten. Utan hinder av sekretessen får uppgift om en enskild lämnas till förvaltaren i den enskildes konkurs. Andra stycket i paragrafen har ändras på så sätt att uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt inte längre undantas från sek- retesskyddet för adressuppgifter. Uppgift om fastighetsbeteckning och tomträttsbeteckning ska räknas som adressuppgift och omfattas därför av sekretess i samma utsträckning som andra adressuppgifter i 7 kap. 1 a § första stycket sekretesslagen. Förutsättning för att sekretess ska gälla är liksom tidigare att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående kan komma att utsättas för våld eller annat men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller hos alla myndigheter. Uppgiften kan dock bli offentlig i domstolarnas verksamhet med de begränsningar som anges i 12 kap. 3–4 §§ sek- retesslagen. Ändringarna har behandlats i avsnitt 8.4.3. 15.5Förslaget till lag om ändring av lagen (1998:609) om målsägandebiträde 3 § Målsägandebiträdet ska ta till vara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälp till målsäganden. Målsägandebiträdet ska bistå målsäganden med att föra talan om enskilt anspråk i anledning av brottet, om detta inte görs av åklagaren. Målsägandebiträdets uppgift kvarstår även om talan avskilts enligt 22 kap. 5 § för att handläggas som särskilt mål enligt reglerna för tvistemål, såvida inte målet handläggs enligt 1 kap. 3 d § . Målsägandebiträdets uppgift kvarstår också om tingsrättens dom överklagas endast i fråga om enskilt anspråk. Målsägandebiträdet ska bistå målsäganden vid förhandlingar inför domstol i ärenden om kontaktförbud enligt lagen (200x:xxx) om kontaktförbud. Första och andra styckena har ändrats endast i språkligt hänseende. I tredje stycket förtydligas att bland målsägandebiträdets upp- gifter hör att bistå målsäganden i förhandlingar inför domstol i ärenden om kontaktförbud enligt lagen (200x:xxx) om kontakt- förbud. Ansvaret omfattar att hjälpa målsäganden med de uppgifter som berör målsäganden och som kan förekomma vid domstolens prövning av en ansökan om kontaktförbud. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.7.4. 15.6Förslaget till lag om ändring av lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter 1 § En folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet kan få med- givande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Ett medgivande får begränsas till . Vid ett beslut om att medge en person att använda fingerade per- sonuppgifter ska övervägas om tillräckligt skydd kan beredas genom kvarskrivning enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:581) eller på annat sätt. Vid ett sådant beslut ska beaktas den tid personen kan för- väntas behöva skydd. Fingerade personuppgifter får även medges om detta med hänsyn till den hotade personens personliga förhållanden i övrigt framstår som lämpligare än någon annan åtgärd. Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem till en person som avses i första stycket, om perso- nerna varaktigt bor tillsammans. Det avgörande för att medge någon att använda fingerade person- uppgifter är om hotbilden är tillräckligt allvarligt. Den förutsätt- ningen gäller framför alla andra. Den hotade ska riskera att utsättas för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet för att kunna medges fingerade personuppgifter. Det går inte att i detalj sätta någon undre gräns för hur allvarlig hotbilden ska vara. Den nya lydelsen av paragrafen syftar dock inte till att dom- stolens krav vad gäller hotbilden ska sänkas. Ett så allvarligt hot som kan vara aktuellt i dessa fall kan både riktas mot brottsoffret av en känd gärningsman, en okänd gärningsman eller en mer anonym grupp t.ex. vid hot från en organiserad brottslighet eller vid s.k. hedersrelaterade hot. Om det är fråga om en okänd gär- ningsman eller om det finns flera tänkbara gärningsmän kan hotet ha en speciell karaktär och det kan vara särskilt svårt att komma till rätta med problemen på annat sätt än att medge personen att använda fingerade personuppgifter. Om det redan vid beslutstillfället kan förutses att hotet mot brottsoffret kommer att finnas kvar ska detta sär- skilt beaktas. Kvarskrivning kan som längst medges och en hotbild som kan förväntas finnas kvar längre än så ska således betraktas som att den finns kvar . Enligt tredje stycket får fingerade personuppgifter även medges om detta med hänsyn till den hotade personens personliga för- hållanden i övrigt framstår som lämpligare än någon annan åtgärd. Domstolen ska då bl.a. beakta de omständigheter i övrigt som kan ha betydelse för brottsoffrets förutsättningar för att så snabbt som möjligt återhämta sig från de brott som han eller hon har utsatts för och etablera sig på den nya orten. Sådana behov och personliga förhållanden som bör tala för att medge fingerade personuppgifter framför att beslutar om kvarskrivning kan vara att brottet har drabbat brottsoffret särskilt allvarligt, att brottet har skett i en nära relation eller att brottsoffret har barn. Om brotts- offret exempelvis saknar förutsättningar för att snabbt få ett arbete på den ort till vilken han eller han flyttar, p.g.a. hälsoskäl, bristande dokumentation om arbetslivserfarenhet eller utbildning talar det mot att brottsoffret med enkelhet kommer att kunna finna ett socialt sammanhang, vilket kan tala för att fingerade personupp- gifter ska medges. Förutsättningarna i den ort till vilken brottsoff- ret flyttar bör även beaktas. Fingerade personuppgifter ska inte medges den som har gemen- samma barn med gärningsmannen om denne har umgängesrätt till barnen eller om det finns några andra svårupplösliga band mellan brottsoffret och gärningsmannen. Om brottsoffret har anmält gärningsmannen för brott, men därefter återvänt till att leva med honom eller henne talar det mot att fingerade personuppgifter ska medges. Den som redan har beviljats kvarskrivning kan ansöka om finge- rade personuppgifter. En sådan ansökan kan då beviljas om perso- nen kan visa att det av andra anledningar än skyddsskäl är lämpli- gare med fingerade personuppgifter. Fingerade personuppgifter ska beviljas den hotade personens barn eller andra familjemedlemmar om de bor tillsammans med brottsoffret. Fingerade personuppgifter kan i vissa speciella fall medges . Paragrafen har behandlats i avsnitt 8.4. 15.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister 3§ Registret ska innehålla uppgifter om den som 1.genom dom, beslut, strafföreläggande eller föreläggande av ord- ningsbot har ålagts påföljd för brott, 2.har ålagts förvandlingsstraff för böter, 3.med tillämpning av 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd, 4.på grund av åklagares beslut enligt 20 kap. 7 § , 9 eller 17 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare eller 46 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall inte har åtalats för brott, eller 5.har meddelats kontaktförbud enligt lagen (200x:xxx) om kon- taktförbud eller tillträdesförbud enligt lagen (2005:321) om tillträ- desförbud vid idrottsarrangemang. Första meningen i paragrafen har ändrats endast i språkligt hän- seende. Ändringen i femte punkten har föranletts av att den tidigare lagen (1988:688) om besöksförbud ersätts av lagen (200x:xxx) om kontaktförbud. Avsikten är inte att ändringen ska påverka tillämp- ningen av bestämmelsen. 16 § En uppgift i registret ska gallras 1.om en överrätt genom dom eller beslut frikänt den registrerade för den åtalade gärningen, 2.om en domstol efter resning har meddelat dom eller beslut som avses i 1, 3.om dom, beslut, strafföreläggande eller föreläggande av ord- ningsbot har undanröjts, 4.om överrätt har upphävt ett beslut om förvandlingsstraff för 5.om åklagares beslut att meddela åtalsunderlåtelse har återkallats, 6.om kontaktförbud eller tillträdesförbud har upphävts eller 7.när den registrerade har avlidit. Första meningen i paragrafen har ändrats endast i språkligt hän- seende. Ändringen i femte punkten har föranletts av att den tidigare lagen (1988:688) om besöksförbud ersätts av lagen (200x:xxx) om Avsikten är inte att ändringen ska påverka tillämp- ningen av bestämmelsen. 17 § Utöver vad som följer av 16 § ska uppgifter om 1.fängelse- eller förvandlingsstraff för böter gallras efter fri- givningen, 2.fängelsestraff som ska anses helt verkställt genom tidigare frihets- berövande eller från vilket någon genom beslut om nåd helt har befri- ats gallras efter domen eller beslutet, 3.fängelsestraff som har fallit bort enligt 35 kap. 8 eller 9 § brotts- balken eller förvandlingsstraff för böter som har fallit bort enligt 18 eller 21 § bötesverkställighetslagen (1979:189) gallras efter det att straffet föll bort, 4.skyddstillsyn eller villkorlig dom gallras efter domen eller beslutet, 5.sluten ungdomsvård gallras efter det att påföljden helt verkställts, 6.ungdomsvård eller överlämnande till vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall gallras efter domen eller beslutet, 7.överlämnande till rättspsykiatrisk vård gallras efter utskrivningen, 8.ungdomstjänst gallras efter domen eller beslutet, 9.böter gallras efter domen, beslutet eller godkännandet av strafföreläggandet eller föreläggandet av ordningsbot, 10.att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras efter domen eller beslutet, 11.åklagares beslut att inte åtala för brott gallras efter beslutet, 12.beslut om kontaktförbud gallras efter beslutet, och 13.beslut om tillträdesförbud gallras efter beslutet. Första meningen i paragrafen har ändrats endast i språkligt hän- seende. Ändringen i tolfte punkten har ändrats på så sätt att gallrings- tiden har kortats från till efter beslutet. Ett beslut om att förlänga kontaktförbudet skjuter på motsvarande sätt fram gall- ringstiden med . Ändringen har behandlats i avsnitt 6.13. Förstärkt skydd för personer som utsätts för En särskild utredare tillkallas för att utreda vilka skyddsåtgärder som är lämpligast för att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. Utredaren skall också överväga om det finns ett behov av ett kompletterande ekonomiskt stöd i vissa fall då personer utsätts för upprepade, allvarliga hot eller annan allvarlig brottslighet i sådan omfattning att deras livssituation påtagligt påverkas. I uppdraget ingår bl.a. att -belysa hur lagen om besöksförbud tillämpas och föreslå för- ändringar som kan leda till en bättre och mer ändamålsenlig användning av besöksförbud, -överväga och lämna förslag på en rättslig lösning som medger att besöksförbud kan kontrolleras med elektronisk övervakning, -överväga och lämna förslag som syftar till att underlätta var- dagen för personer med skyddade personuppgifter och överväga om dagens metoder för att skydda hotade och förföljda person- ers personuppgifter är ändamålsenliga eller om det finns behov av förändringar av det nuvarande regelverket, -överväga om ett generellt tillämpligt sekretesskydd för bostads- adresser m.m. hänförliga till hotade och förföljda personer bör omfatta beteckningar på fastigheter och tomträtter, -analysera straffbestämmelsernas tillämplighet vid upprepade trakasserier och förföljelser (stalkning) och överväga om lag- stiftningen bör förändras för att förstärka skyddet mot sådana beteenden, -analysera vilka verktyg de brottsbekämpande myndigheterna har för att bekämpa upprepade trakasserier och förföljelser och överväga behovet av ytterligare åtgärder för att förebygga och förhindra sådana samt förbättra stödet till offren för sådana trakasserier och förföljelser. Behovet av att förstärka skyddet Många personer i blir i livet förföljda av någon som hotar dem eller på annat sätt trakasserar dem, till exempel genom ovälkomna besök, genom att ringa upprepade gånger på telefon och genom att skicka brev eller e-post med kränkande innehåll. Dessa kontakter uppfattas ofta som störande, hotfulla, kränkande och skrämmande genom både sitt innehåll och sin omfattning. Företeelsen benämns ibland stalkning, från engelskans stalking, vilket närmast kan översättas med förföljelse. Det finns också människor i som lever under ständiga och mycket allvarliga hot om angrepp mot sitt liv, sin hälsa, frihet eller frid. Kvinnor som lever eller har levt tillsammans med en man som systematiskt utsätter dem för misshandel och andra övergrepp utgör en stor andel av denna grupp. utsätts också barn, både genom att de själva blir direkta offer för våld och genom att de blir vittnen till våld och andra övergrepp. Att personer hotas och förföljs är ett allvarligt samhällsproblem. Den psykiska ohälsa som skapas av hot och förföljelse kan vara betydande. Regeringen anser att det är ytterst angeläget att hotade och förföljda människor får det skydd och den hjälp de behöver från samhället. Det är samhällets uppgift att på bästa sätt skydda och hjälpa personer som lever i rädsla på grund av hot och förföljelse. Olika former av hot och förföljelse kräver olika åtgärder för att på bästa sätt motverka dem. Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder för att förbättra samhällets stöd och skydd för kvinnor som utsätts för våld. Till exempel har nya regler i lagen (1988:688) om besöks- förbud införts för att förstärka möjligheterna att ge dessa kvinnor skydd. Vidare har en ny straffbestämmelse införts om grov kvinno- fridskränkning och stora resurser satsats på kvinno- och brotts- offerjourer. Det viktiga arbetet med att skydda hotade och för- följda människor måste fortsätta och regeringen avser nu att genom flera olika åtgärder ytterligare förstärka skyddet. Det finns mycket kvar att göra för att förstärka skyddet för till exempel kvinnor och barn som trakasseras och förföljs eller personer som hotas på grund av sitt ursprung, sin trosbekännelse eller sin sexuella läggning. Ett första steg för att förstärka utsatta personers skydd har tagits genom regeringens proposition Personsäkerhet (prop. 2005/06:138, bet. 2005/06:JuU36, rskr. 2005/06:297) där det föreslås att särskilt personsäkerhetsarbete får bedrivas beträffande vittnen och andra hotade personer. Som har konstaterat i betänkandet Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1) är situa- tionen speciell när det gäller att skydda någon som vittnar i ett mål om grov eller organiserad brottslighet. Det är emellertid också angeläget att skydda andra grupper i samhället som lever under hot om våld eller andra former av förföljelse av en närstående eller andra personer. Ett förstärkt skydd för dessa personer bör kanske vara annorlunda utformat än när det handlar om att bedriva ett särskilt personsäkerhetsarbete för att skydda personer som lämnar uppgifter i samband med utredningar om allvarlig brotts- lighet. Skyddet skall dock vara lika effektivt. En hotad och förföljd person utsätts inte bara för mänskligt lidande utan drabbas också ofta av ekonomiska problem. För att förbättra livskvaliteten och vardagslivet för dessa personer be- dömer regeringen att det är angeläget att ta ett samlat grepp som innefattar flera olika områden och frågeställningar. De olika områdena och frågeställningarna hänger ihop med varandra och bör utredas i ett sammanhang. Besöksförbud kan göras mer effektivt Lagen (1988:688) om besöksförbud tillkom som ett led i arbetet med att begränsa mäns våld mot kvinnor. Det grundläggande syftet med lagen är att förebygga brott, skapa trygghet för och skydda personer som förföljs och trakasseras. I förarbetena till lagen fram- går det tydligt att en utgångspunkt för dess tillämpning är kvinnor som utsatts för våld eller hot i ett förhållande och där mannen fortsätter att trakassera och förfölja kvinnan efter separationen från honom eller när han friges från ett fängelsestraff (prop. 1987/88:137). Men besöksförbud kan givetvis användas i andra fall, till exempel för en granne, hyresvärd eller i en samkönad relation. Det är vanligast att kvinnor ansöker om besöksförbud mot män som de har eller har haft en nära relation med. Lagen har ändrats genom att nya former av besöksförbud har tillkommit, nämligen besöksförbud avseende gemensam bostad, utvidgat besöksförbud och särskilt utvidgat besöksförbud. (Brå) har utvärderat användningen av lagen och dess effekter (se Brå-PM 1989:2, stencil och Rapport 2003:2). Brå har på nytt fått regeringens uppdrag att utvärdera lagen och dess användningsområde och effekter (Ju2004/6171/). presenterade Brå en delrapport från det pågående uppdraget (Nya regler om besöksförbud, Brå 2005). Uppdraget skall slutredo- visas . Brås utvärderingar har visat att det finns vissa brister i arbetet med besöksförbud beträffande riskbedömningar, uppföljning och information om besöksförbud till dem som berörs av förbudet. har på regeringens uppdrag, efter samråd med Riksåklagaren, tagit fram riktlinjer för hot- och riskbedömningar i ärenden om våld i nära relationer. Inom ramen för uppdraget ut- arbetade även rutiner och riktlinjer för polisens arbete med ärenden om besöksförbud. Uppdraget resulterade i rekommendationer som skickades till landets polismyndigheter och som sedan publicerades under titeln hot- och riskbedömningar (, 2005:1). Regeringen har tidigare övervägt att införa en ordning där besöksförbud kan kontrolleras med hjälp av elektronisk över- vakning. I samband med de senaste ändringarna av lagen om besöksförbud behandlade även regeringen frågan om elektronisk övervakning av besöksförbud (se prop. 2002/03:70). Regeringen konstaterade att det är angeläget med åtgärder som kan leda till att besöksförbud efterlevs och som skapar ökad trygghet för de per- soner som skall skyddas med sådana förbud. Regeringen konsta- terade vidare att elektronisk övervakning av besöksförbud är en sådan åtgärd (prop. 2002/03:70 s. 64 f.). Regeringens samman- fattande bedömning var dock att elektronisk kontroll av besöks- förbud med den teknik som då fanns att tillgå inte kunde bli effektiv med mindre än att den som skulle övervakas var tvungen att underkastas så ingripande inskränkningar att det inte framstod som acceptabelt. har därefter fått i uppdrag att undersöka och analysera olika tekniska lösningar som skall kunna användas för elektronisk övervakning av besöksförbud (Ju2005/7159/). Uppdraget skall redovisas senast den Inom ramen för uppdraget skall Rikspolis- styrelsen testa tekniska lösningar och ge förslag på hur en organisa- tion inom polisen skall vara uppbyggd för att kunna ansvara för administration och bevakning av elektronisk övervakning. Det är regeringens ambition att de problem som har varit sammanlänkade med teknikens begränsningar skall kunna undanröjas genom upp- draget. Det finns därför anledning att nu ta initiativ till förnyade överväganden när det finns förbättrade tekniska och praktiska för- utsättningar för elektronisk övervakning av besöksförbud. En viktig förutsättning för att arbetet med besöksförbud skall fungera väl är att lagen om besöksförbud är utformad på ett ända- målsenligt sätt. Lagen om besöksförbud har varit i kraft . Mot bakgrund av detta och de brister som Brå har funnit finns det anledning att överväga om det behövs några förändringar i lag- stiftningen för att säkerställa att förutsättningarna för tillämp- ningen är så goda som möjligt. Det finns även anledning att över- väga olika åtgärder som kan vidtas för att antalet överträdelser av meddelade besöksförbud skall minska. Elektronisk övervakning kan vara en sådan åtgärd. En annan fråga som bör övervägas är vilken myndighet som skall vara beslutsbehörig när det gäller besöksförbuden. Skyddade personuppgifter – problem och åtgärder I vissa fall utnyttjas adressuppgifter och liknande uppgifter för att hota och förfölja en person. Olika åtgärder kan vidtas för att skydda en person som är utsatt för personförföljelse. Skyddade personuppgifter är Skatteverkets samlingsrubrik för de olika skyddsåtgärderna sekretessmarkering, kvarskrivning och fingerade personuppgifter inom folkbokföringen. En enskild som anser att dennes personuppgifter bör omfattas av sekretess kan ansöka om att skall införa en s.k. sekretessmarkering för dessa uppgifter i folkbokföringen. En sådan markering utgör ingen slutlig prövning av sekretessfrågan utan är bara en varningssignal om att en noggrann sekretessprövning skall göras om de markerade uppgifterna begärs ut. I olika sammanhang har framkommit att myndigheter har tolkat det faktum att ett sekretesskydd har fungerat som att det inte längre finns behov av skydd, trots att det i själva verket fortfarande gör det. Här bör närmare undersökas i vilken omfattning detta sker och om det finns behov av åtgärder för att undvika att sekretessmarkeringar tas bort för . Om en person flyttar och av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt kan han eller hon medges att efter flytten vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten, s.k. kvarskrivning (16 § folkbokföringslagen [1991:481]). Vid kvarskrivning anges i folkbokföringsregistret per- sonen som på församlingen skriven och som postadress anges adressen till det skattekontor som har beviljat kvarskrivningen. Uppgifter om den kvarskrivnes riktiga adress och uppehållsort om- fattas av sekretess enligt 7 kap. 15 § första stycket sekretesslagen. Om en person riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och personen inte kan ges tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt, kan han eller hon medges att använda andra uppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Huvudregeln är att med- givandet gäller för obegränsad tid, men det får även begränsas till . Medgivande att använda fingerade personuppgifter får även omfatta familjemedlemmar som personerna bor varaktigt tillsam- mans med (1 § lagen [1991:483] om fingerade personuppgifter). Personer som medgetts kvarskrivning upplever stora praktiska problem i vardagslivet eftersom de inte kan avslöja sin rätta adress. Svårigheterna innefattar alltifrån problem med att få ett arbete och att starta ett eget företag till att barn till personer som är kvar- skrivna berövas möjligheten att leva ett normalt liv, till exempel genom att de inte kan ta hem kamrater och inte kan få ett lånekort på . Här finns ett behov av att överväga hur situationen för dessa personer, såväl vuxna som barn, kan underlättas. Det bör särskilt utredas om vardagslivet för personer med kvarskrivning skulle underlättas om fingerade personuppgifter används i stället och om det bör bli lättare att medges fingerade personuppgifter i stället för kvarskrivning.