sou · GVB355 · 2008-01-01 00:00:00 — Av diagrammet framgår att av de företag som har sin största försäljning till kunder i de fyra branscherna förlag och grafisk industri, kemi- och läkemedelsindustri, trans- portmedelsindustri samt detalj- och partihandel har över hälften medgett långa betalningstider till följd av påtryckningar. Nästan hälften av företagen som har landstingen som viktigaste kunder uppger att de givit efter för påtryckningar. Diagram 4.4 som medgett längre avtalade betalningstider än till följd av påtryckningar fördelat på företagens viktigaste kundgrupper, procent Jordbruk, skog och fiske Förlag- och grafisk industri Källa: Utredningens huvudundersökning. Konsekvenser av långa avtalade betalningstider För att få en bild av hur företagen drabbas av långa betalningstider har de kunder som uppger att de medgett långa betalningstider till följd av påtryckningar fått följdfrågan: Hur bedömer ni konsekvenserna av era kunders krav på långa betalningstider när det gäller a)lönsamhet? b)räntekostnader? c)likviditet? De svarande företagen fick välja mellan alternativen mycket stor betydelse, ganska stor betydelse samt liten/ingen betydelse. En klar majoritet – – av de företag som medgett längre betalningstider än till följd av påtryckningar från kunder, uppger att detta får mycket eller ganska stor betydelse för företagets likviditet (se tabell 4.15). För majoriteten av företagen har de långa betalningstiderna däremot ingen eller liten betydelse för företagens räntekostnader och lönsamhet. Tabell 4.15 Företagens bedömningar av konsekvenserna av kunders krav på långa avtalade betalningstider på lönsamhet, räntekostnader och likviditet, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Det finns inget tydligt samband mellan företagens storlek och hur de upplever konsekvenserna av kundernas krav på långa betal- ningstider (se tabell 4.16). En fördelning på vilken bransch- tillhörighet företaget har visar att fler företag inom byggverk- samhet än inom andra branscher anser att kundernas krav på långa betalningstider har mycket eller ganska stor betydelse för företagets lönsamhet och likviditet. Tabell 4.16 Företagens bedömningar av konsekvenserna av kunders krav på långa avtalade betalningstider på lönsamhet, räntekostnader och likviditet fördelat på företagsstorlek och branschtillhörighet, andel företag som anger mycket eller ganska stor betydelse, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Likviditetsproblem till följd av långa betalningstider kan medföra att företagen i sin tur blir sena med sina betalningar. Det kan gälla inbetalningar av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, leverantörsskulder samt ränta eller amortering till finansiella institutioner. Vid betalningstider som överskrider riskerar företagen att tvingas betala in momsen på en faktura som ännu inte är betald (se avsnitt 4.3.4). Trots detta har en stor majoritet av företagen, , aldrig blivit försenade med inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter till följd av krav på långa avtalade betalningstider. Detta betyder inte att dessa företag inte har fått likviditetsproblem orsakade av att moms betalats in innan fakturan betalts. Företagen kan ha prioriterat momsinbetalningen och i stället försakat andra skulder, t.ex. leverantörsskulder. Undersökningen visar att det är vanligare att företagen blir försenade med leverantörsskulder till följd av kunders krav på långa betalningstider. av företagen uppger att de blivit försenade med leverantörsskulder av denna orsak. Det är däremot ovanligt att företagen blir försenade med ränta eller amortering till banker eller finansinstitut till följd av kunders krav på långa betalningstider. Tabell 4.17 som blivit försenade med inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, leverantörsskulder samt ränta eller amortering till banker eller finansinstitut p.g.a. kunders krav på långa avtalade betalnings- tider, procent Ja, vid flera Moms, skatteavdrag och till banker/finansinstitut Källa: Utredningens huvudundersökning. Av tabell 4.18 framgår att det är betydligt vanligare att mikro- företag än större företag blir sena med inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på grund av kunders krav på långa betalningstider. Av tabellen framkommer även att det är ovanligt att företag inom byggverksamhet och detaljhandel blir sena med inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivar- avgifter till följd av långa betalningstider. Tabell 4.18 som eller någon enstaka gång blivit försenade med inbetalning av moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, leverantörsskulder samt ränta eller amortering till banker eller finansinstitut p.g.a. kunders krav på långa avtalade betalningstider, fördelat på företagsstorlek och branschtillhörighet, procent till banker/finansinstitut Källa: Utredningens huvudundersökning. I huvudundersökningen fick företagen ange ungefär hur stor andel av företagens fakturor som betalats för sent fördelat på kund- grupperna små företag, medelstora företag och offentlig sektor. Resultaten visar att, enligt de svarandes bedömningar, betalas i ett genomsnittligt företag var sjunde faktura () (se tabell 4.19). Enligt de svarandes bedömningar betalar medel- stora företag oftare sina fakturor än små och stora företag. Lägst andel sena betalningar svarar den offentliga sektorn för. Enligt svaren i huvudundersökningen drabbas medelstora företag i något större omfattning av sena betalningar än mikro- företag och små företag. Allra störst andel fakturor betalas för sent vid betalningar från medelstora företag till stora företag. Tabell 4.19 Andel för sent betalda fakturor fördelat på leverantörens storlek och kundkategori, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Uppföljningsundersökningen visar att förekomsten av sena betalningar är betydligt högre än vad företagens bedömningar i huvudundersökningen antyder. Genomgången av urvalen av före- tagens fakturor visar att betalningen av så många som hälften av fakturorna kommer in efter förfallodatum. Detta visar att företagen kraftigt underskattar andel fakturor som betalas . Till viss del kan underskattningen bero på att företagen inte upplever betalningar som inkommer efter förfallodatum som en försening. I vissa fall kan det också vara så att de ekonomiansvariga inte tar ut listor på sena fakturor förrän förseningen har överskridit ett visst antal dagar. Eftersom andel sena betalningar skiljer sig så kraftigt åt mellan de båda undersökningarna ger vi i tabellerna 4.20–4.22 en något mer detaljerad redovisning av resultaten från uppföljnings- undersökningens resultat avseende sena betalningar. ovan är antalet svarande företag i uppföljningsundersökningen för litet för att vi skall kunna få tillförlitliga punktskattningar vid nedbrytning av statistiken i undergrupper. Vi anger därför 95- procentiga konfidensintervall till punktskattningarna inom parentes.TPF11FPT Resultaten som presenteras i tabell 4.20 indikerar att små och stora företag drabbas i ungefär lika stor utsträckning av sena betalningar. Detta överensstämmer väl med huvudundersökningens resultat. Till skillnad från huvudundersökningen indikerar upp- följningsundersökningen att medelstora och stora företag är sämre på att betala än de mindre företagen (se tabell 4.21). Det finns inget som tyder på att den offentliga sektorn är bättre på att betala än näringslivet. Skillnaderna mellan de olika kundgrupperna i tabell 4.21 är emellertid inte statistiskt säkerställda. Tabell 4.20 Andel för sent betalda fakturor fördelat på leverantörens storlek, konfidensintervall inom parentes, procent (40–60) (47–58) (48–60) (42–58) Källa: Utredningens uppföljningsundersökning. Tabell 4.21 Andel för sent betalda fakturor fördelat på kundkategori, konfidensintervall inom parentes, procent (35–57) (41–78) (44–71) (30–76) Källa: Utredningens uppföljningsundersökning. Av tabell 4.22 framgår att en stor andel av förseningarna är mycket korta. Om vi ser till andel fakturor som betalas för sent så hamnar vi på . av fakturorna betalas , och . 11TP PT Med 95 procents säkerhet ligger det sanna värdet inom det intervall som konfidens- intervallet anger. SOU 2007:55 Kartläggning av betalningstider Tabell 4.22 Andel för sent betalda fakturor fördelat på antal förseningsdagar, konfidensintervall inom parentes, procent Andel sena > 10 Andel sena > 30 (22–37) (11–22) (8–17) (1–5) Källa: Utredningens uppföljningsundersökning. Trots att huvudundersökningen av allt att döma kraftigt under- skattar andelen sena fakturor kommer vi nedan att från denna undersökning redovisa andelen sena betalningar fördelat på företagstyp samt fördelat på vilken bransch företagens viktigaste kunder tillhör. Skälet till detta är att vi antar att huvudunder- sökningen, trots underskattningen, ger information om hur problemet med sena betalningar varierar mellan olika företags- grupper. Av tabell 4.23 framgår att det är små skillnader mellan branscher när det gäller hur stor andel av fakturorna som är sena enligt företagens bedömningar. Möjligen är företag i byggsektorn något mindre drabbade av sena betalningar än företag inom tillverk- ningsindustri, partihandel och företagsinriktade tjänster. Tabell 4.23 Andel för sent betalda fakturor fördelat på leverantörens branschtillhörighet, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Av tabell 4.24 framgår att företag som är beroende av ett fåtal kundföretag eller företag som har merparten av sin försäljning till stora företag inte är mer drabbade av för sena betalningar än andra företag (för sent betalda fakturor). Däremot drabbas exportintensiva företag av en stor andel sena betalningar. Nästan en fjärdedel () av exportföretagens utgående fakturor betalas . Kartläggning av betalningstider SOU 2007:55 Tabell 4.24 Andel för sent betalda fakturor fördelat på företagstyp, procent Företag beroende av få Källa: Utredningens huvudundersökning. Diagram 4.5 visar andel för sena betalningar på utgående fakturor fördelat på till vilken bransch eller sektor som företaget har sin största försäljning. Störst andel sena betalningar drabbar företag som har sin huvudsakliga försäljning till annan industri samt till annan privat tjänstesektor. Eftersom båda dessa näringsgrenar utgörs av ett antal branscher med varierande inriktning, är detta resultat svårt att tolka. Övriga grupper av företag som, enligt våra resultat, är mer drabbade av sena betalningar än genomsnittet är leverantörer till jordbruk, skog och fiske (sena betal- ningar), transportmedelsindustri (), livsmedelsindustri () samt skogsindustri (). Vi vill här upp- märksamma att även företag som har sin huvudsakliga försäljning till sektor och till landstingssektorn drabbas av en relativt stor andel sena betalningar – . De företag som har lägst andel sena betalningar på utsända fakturor är de som har sin huvudsakliga försäljning till hotell och restaurang och till den statliga sektorn. för sena betalningar fördelat på företagen viktigaste Jordbruk, skog och fiske Förlag, grafisk produktion Källa: Utredningens huvudundersökning. Tabell 4.25 visar hur många dagar de sena betalningarna är försenade. Av tabellen framgår att en faktura som betalas efter förfallodag i genomsnitt är försenad. Mikroföretag och små företag som betalar för sent väntar i genomsnitt längre med att betala än medelstora och stora företag (). För sena betalningar från offentlig sektor betalas i genomsnitt efter förfallodagen. Allra längst försening är det på fakturor från mikroföretag till andra mikroföretag eller små företag. dagars försening på sena leverantörens storlek och kundkategori Källa: Utredningens huvudundersökning. Den genomsnittliga förseningen varierar inte i någon större utsträckning beroende på leverantörens branschtillhörighet. Förseningarna tenderar emellertid att vara något längre för företag inom partihandel än för företag som verkar i andra branscher (se tabell 4.26). Tabell 4.26 Antal dagars försening på sena betalningar fördelat på leverantörens branschtillhörighet Källa: Utredningens huvudundersökning. drabbas inte enbart av en stor andel sena betalningar, de får dessutom vänta något längre än hemma- marknadsorienterade företag innan de sena fakturorna betalas (se tabell 4.27). I genomsnitt betalas en sen faktura från ett exportintensivt företag efter förfallodagen. Det tar inte att få betalt för företag som är beroende av ett fåtal kunder eller för företag som är beroende av storföretag. Kartläggning av betalningstider SOU 2007:55 dagars försening på sena betalningar fördelat på Företag beroende av få Källa: Utredningens huvudundersökning. Diagram 4.6 visar genomsnittlig antal dagars försening på fakturor som betalas efter förfallodatum fördelat på till vilken bransch eller sektor som företaget har sin största försäljning. De branscher som betalar en stor andel av fakturorna för sent tenderar även att betala många dagar . För de leverantörer som har sin huvudsakliga försäljning till jordbruk, skog och fiske, annan privat tjänstesektor samt till landstingssektorn betalas de sena betalningarna i genom- snitt . Även leverantörer till transportmedels- industri samt detalj- och partihandel får i genomsnitt vänta relativt länge på att de för sena fakturorna betalas (). dagars försening på sena betalningar fördelat på företagens viktigaste kundkategorier, procent Jordbruk, skog och fiske Förlag, grafisk produktion Källa: Utredningens huvudundersökning. Det är även intressant att se hur stor andel av de för sent betalda fakturorna som är mycket försenade. Av tabell 4.28 framgår att i genomsnitt en fjärdedel av de för sent betalda fakturorna är försenade. En av tio sena fakturor betalas . Små och stora företag drabbas i lika stor utsträckning av långa förseningar. Tabell 4.28 Andel av för sent betalda fakturor som betalas mer än för sent fördelat på leverantörens storlek, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Tabell 4.29 visar andel av de för sent betalda fakturorna som betalas mer en för sent fördelat på det fakturerande företagets branschtillhörighet. Det är inga uppseendeväckande skillnader mellan branscherna. En något större andel fakturor är försenade inom partihandel än inom övriga branscher. Tabell 4.29 Andel av för sent betalda fakturor som betalas mer än för sent fördelat på underleverantörens branschtillhörighet, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Av tabell 4.30 framgår att en större andel av de för sent betalda fakturorna är försenade i mer än bland fakturerande exportintensiva företag än för det genomsnittliga företaget i populationen. Av de försenade fakturorna betalas minst för sent och minst . Även företag som har en stor andel av försäljningen till storföretag har en relativt stor andel sent betalda fakturor som betalas . Tabell 4.30 Andel av för sent betalda fakturor som betalas mer än för sent fördelat på företagstyp, procent Andel sena mer än Andel sena mer än Källa: Utredningens huvudundersökning. Diagram 4.7 visar andel fakturor som betalats med än för sent fördelat på vilken bransch eller sektor som företaget har sin största försäljning. Anmärkningsvärt nog tyder resultaten på att landstingssektorn och den statliga sektorn ofta betalar sina sena fakturor mycket . Av diagram 4.6 framgick dessutom att en relativt stor andel av fakturorna från företag som är leverantörer till landstingssektorn betalas . Den statliga sektorn tycks, enligt våra enkätundersökning, å andra sidan förhållandevis sällan betala . Två andra branscher som tycks betala en stor andel av de sena fakturorna mycket för sent är kemi- och läkemedels- industrin samt skogsindustrin. Diagram 4.7 Andel sena fakturor som betalas för sent fördelat på företagens viktigaste kundgrupper, procent Jordbruk, skog och fiske Förlag, grafisk produktion Källa: Utredningens huvudundersökning. Enligt av företagen har andelen sena betalningar på utgående fakturor ökat (se tabell 4.31). En majoritet – – upplever att andelen varit oförändrad, medan upplever att andelen sena betalningar har minskat . Resultaten antyder att det inte är någon större skillnad i utvecklingen av andelen sena betalningar mellan olika storleksklasser eller branscher. Det kan vara värt att notera att en större andel av de exportintensiva företagen anger att andelen sena betalningar har minskat än som anger att de har ökat. Tabell 4.31 som anger att den andelen sena betalningar på utgående fakturor ökat, varit oförändrad eller minskat , procent Beroende av få kunder Beroende av stora företag Källa: Utredningens huvudundersökning. Diagram 4.8 visar andel underleverantörer som uppger att andelen sena betalningar ökat, varit oförändrad eller minskat fördelat på vilken bransch eller sektor som underleverantören har sin största försäljning. I samtliga företagskategorier anser en överväldigande majoritet av företagen att den avtalade betalnings- tiden varit oförändrad. Störst andel företag som upplever att betalningstiderna har ökat återfinns bland underleverantörer till kemi- och läkemedelsindustri, där av företagen upplever en ökning. Diagram 4.8 som anger att andelen sena betalningar på utgående fakturor från företaget ökat, varit oförändrad eller minskat fördelat på företagens viktigaste kundgrupper, procent Jordbruk, skog och fiske Förlag, grafisk produktion Källa: Utredningens huvudundersökning. En klar majoritet av företagen har avstått från att kräva dröjsmåls- ränta från ett annat företag eller offentlig sektor (se tabell 4.32). Det är vanligare att ett företag avstår från dröjsmålsräntan om kunden är ett medelstort eller stort företag än om kunden är ett litet företag. Allra vanligast är det att företag avstår från dröjsmålsränta vid affärer med offentlig sektor. av företagen som har den offentliga sektorn som kund hävdar att de aldrig krävt dröjsmåls- ränta på sena fakturor från den offentliga sektorn. Den låga andelen kan delvis bero på att färre fakturor till offentlig sektor betalas . Det är vanligare att små företag avstår från dröjsmålsränta än stora. av mikroföretagen uppger att de inte har krävt dröjsmålsränta från stora företag . Allra vanligast är att mikroföretag inte krävt dröjsmålsränta från offentlig sektor . nio av tio företag avstått från att kräva dröjsmålsränta från offentlig sektor. Tabell 4.32 som aldrig krävt dröjsmålsränta fördelat på företagets storlek och kundkategori, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Ett möjligt skäl till att företag inte begär dröjsmålsränta kan vara att företagen utsatts för explicita påtryckningar från kunder att avstå från detta. För att få en uppfattning om hur vanligt detta är fick företagen besvara följande fråga: Har ni upplevt påtryckningar från era kunder att inte begära dröjsmålsränta? Ett av fem företag har upplevt påtryckningar från kunder att inte begära dröjsmålsränta (se tabell 4.33). Med tanke på att det är betydligt vanligare att små företag avstår från dröjsmålsränta så ligger det nära till hands att anta att små företag utsätts för påtryckningar. Ett överraskande resultat är att det tvärtom är vanligare att större företag utsätts för påtryck- ningar. Uppenbarligen är inte den huvudsakliga förklaringen till att mikroföretagen avstår från dröjsmålsränta att de utsatts för direkta påtryckningar från sina kunder. Tabell 4.33 som upplevt påtryckningar från kunder att inte begära dröjsmålsränta samt som avstått från dröjsmålsränta för att inte mista en kund, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. En annan hypotes är att underleverantörer som är beroende av ett fåtal kundföretag i stor utsträckning utsätts för påtryckningar att inte begära dröjsmålsränta. Denna hypotes får inget belägg i denna undersökning. Tvärtom är det en lägre andel av företagen som är beroende av ett fåtal företag som upplever att de utsatts för påtryckningar (se tabell 4.34). Inte heller storföretag eller export- intensiva företag drabbas av påtryckningar i större utsträckning än andra företag. Tabell 4.34 som upplevt påtryckningar från kunder att inte begära dröjsmålsränta fördelat på företagstyp, procent Företag beroende av få Källa: Utredningens huvudundersökning. Av diagram 4.9 framgår att nästan hälften av företagen som har hotell- och restaurangverksamhet eller den statliga sektorn som viktigaste kundkategori uppger att de utsatts för påtryckningar att inte begära dröjsmålsränta. Även en stor andel av underleverantörer till livsmedelsindustri, kemi- och läkemedelsindustri, detalj- och parthandel samt hotell- och restaurangverksamhet upplever att de utsatts för påtryckningar. Diagram 4.9 som upplevt påtryckningar från kunder att inte begära dröjsmålsränta fördelat på företagens viktigaste kundgrupper, procent Jordbruk, skog och fiske Förlag- och grafisk industri Källa: Utredningens huvudundersökning. Att ett företag blivit utsatt för påtryckningar att inte begära dröjsmålsränta behöver inte innebära att det också gett efter för påtryckningarna. Företag kan även avstå från dröjsmålsränta av rädsla att mista en kund utan att explicita påtryckningar före- kommit. För att få en uppfattning om hur vanligt det är att företag avstår dröjsmålsränta och inkasso för att inte riskera att förlora kunder fick företagen besvara följande fråga: Har det hänt att ni för att inte riskera att mista en kund har avstått från att a)kräva dröjsmålsränta? b)vidtaga inkassoåtgärd? Svaren visar att så många som av företagen avstått från dröjsmålsränta för att inte riskera att mista en kund (se tabell 4.35). En fjärdedel av företagen uppger att de avstått från att vidtaga inkassoåtgärd av samma orsak. Ett oväntat resultat är att det är betydligt vanligare att små och medelstora företag än mikroföretag avstår dröjsmålsränta och inkasso för att inte riskera att mista en kund. Tabell 4.35 som avstått från att begära dröjsmålsränta samt vidtaga inkassoåtgärd för att inte riskera att mista en kund fördelat på företagsstorlek, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Av tabell 4.36 framkommer att varken företag som är beroende av ett fåtal kunder, företag som har den största delen av försäljningen till storföretag eller exportintensiva företag i större utsträckning än andra företag har avstått från dröjsmålsränta eller inkasso för att inte riskera att mista kunder. Bland företag som har en stor försäljning till storföretag är det tvärtom en klart lägre andel () än genomsnittet som avstått från inkasso av detta skäl. Tabell 4.36 som avstått från att begära dröjsmålsränta samt vidtaga inkassoåtgärd för att inte riskera att mista en kund fördelat på företagstyp, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Konsekvenser av sena betalningar I enkäten ställdes frågan hur företaget värderar konsekvenserna av de försenade betalningarna. Företagen fick ange konsekvenserna för följande fyra faktorer: För varje alternativ har företaget angett om de försenade betalningarna har haft mycket stor betydelse, ganska stor betydelse eller liten/ingen betydelse. Ungefär hälften av företagen uppger att för sena betalningar har ganska eller stor betydelse för företagets likviditet och administrativa börda (se tabell 4.37). En mindre andel – – upplever att sena betalningar har ganska eller mycket stor betydelse för företagets räntekostnader. Vid en bedömning av hur sena betalningar påverkar lönsamheten i stort uppger att det har mycket stor betydelse, att det har ganska stor betydelse, medan uppger att sena betalningar har liten eller ingen betydelse för företagets lönsamhet. Tabell 4.37 Företagens värdering av konsekvenserna av de försenade betalningarna när det gäller lönsamhet, räntekostnader, administrativ börda och likviditet, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. tycks inte uppleva att de drabbas hårdare av sena betalningar än större företag (se tabell 4.38). som uppger att sena betalningar har ganska eller mycket stor betydelse för räntekostnader, administrativ börda och likviditet ökar med storlek.