sou · GVB3102 · 2008-01-01 00:00:00 — har DN en egen text som handlar om demonstrationer runt om i landet för att skall få stanna. I texten citeras ordföranden i Röda korset , som säger att bara och regeringen vet vad är anklagad för. tror att anklagelserna bottnar i att han har gett penninggåvor till utsatta palestinier. Är det så sitter vi i Röda korset också på de anklagades bänk. Vi stödjer utsatta människor i och vi tänker fort- sätta med det, säger (Avvisningshotade får folkligt stöd, DN, , sidan 7). I en artikel i kulturdel refereras 12-åriga e-brev till statsministern där hon undrar om man inte har rätt att få veta vad man har gjort för fel innan man blir utvisad (Begriper väl varenda 12-åring, , B-delen, sidan 5). I en annan text i kultur- delen skriver att enda hopp är ett regeringsskifte (Terrorist eller medborgare. måste stärka rättssäkerheten, DN sidan 5 i B-delen) Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper refererar också Migrationsöverdomstolens beslut med samma TT-text som i . har GP ett helt uppslag som handlar om en demonstration till stöd för i . På en stor bild håller en av hans söner upp ett plakat med texten Gör inte misstaget en gång till. Vi behöver pappa och han behöver oss. Barnen och intervjuas i texten (Många visade sitt stöd för , GP, , sidan 6). I fyra korta sidotexter berättas bland annat att de hemliga anklagelserna har väckt stark kritik för bristande rätts- säkerhet och att misstänkta palestinier utsätts för tortyr i . säger i ett kort citat att han känner stor oro att det i själva verket inte är som har anklagelser mot utan . slutligen har på sina debattsidor ett stort uppslag om skrivet av rödakorschefen . Han går igenom det rättsliga läget för och kommer fram till att bevisen inte räcker för att väcka åtal mot . Om bevisen inte räcker för lagföring har vi den skrämmande situationen att han, i motsats till en svensk medborgare, trots det kan straffas genom att utvisas ur landet och skiljas från sin hustru och sina tre barn. Det är oacceptabelt. avslutar texten med att vädja till regeringen att upphäva utvisningsbeslutet. Visa att slår vakt om den internationella rätten också i kampen mot terrorismen (Låt få stanna, AB sidorna 36–37). Texterna om präglas av förståelse för situation och redogör tydligt för det rättsliga läget. Det skrivs också om de avvisade egyptierna och , som under kränkande förhållanden och med hjälp av CIA forslades från till 2001. berättar att den borgerliga regeringen har hävt avvisnings- beslutet av . Det betyder att Alzery kan söka uppehållstillstånd i och även begära skadestånd hos JK. advokat, och migra- tionsminister intervjuas i texten (Avvisad kan vända tillbaka, DN sidan 10). I en text bredvid huvud- artikeln ges bakgrunden till affären, där även kritiken från JO, Amnesty, och finns med. refererar regeringens upphävande av beslutet i en notis och har ett ledarstick med rubriken har rättats (GP, sidan 2). GP skriver att det är Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper en lättnad att regeringen beslutat att korrigera ett grovt svenskt övergrepp!. har GP en nyhetstext som handlar om att via en människorättsjurist i svenska begär reshjälp ut ur till (Egyptenavvisad vill återvända, GP sidan 46). kräver i en ledare att ges full upprättelse, det vill säga uppehållstillstånd i och skadestånd. Tidningen påpekar att omprövningen gällde formerna för avvis- ning, inte om det fanns fog för avvisningen. För att Alzery ska få full upprättelse måste även den saken prövas på nytt (Ge Alzery full upprättelse, AB. , sidan 2). Utgångspunkten i de tre tidningarnas rapportering om fallet Alzery och hans landsman är kränkningen av deras mänskliga rättigheter. De nöjer sig inte med att enbart återge regeringens beslut, utan redogör för bakgrunden, vad beslutet kan leda till och vad som krävs för att de avvisade skall få full upprättelse. Man kan fråga sig hur många sådana här ännu inte omskrivna fall det finns i . Svenska nyhetsmediers rapportering om utvisningen av Alzery och Agiza föregicks av en mycket grundlig granskning från för mänskliga rättigheter och påpekanden från en rad organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter. Visst utrymme ägnas också regeringens beslut att avvisa en 27- årig marockan som bedöms vara en säkerhetsrisk och ha anknyt- ning till misstänkta terrorister. Marockanen har i likhet med palestiniern inte fått ta del av anklagelserna mot honom. tillfrågas om han är övertygad om att marockanen inte utsätts för tortyr då han återvänder till . Integra- tionsministern svarar att han litar på Migrationsöverdomstolens bedömning att mannen inte är i behov av skydd (Misstänkt terro- rist avvisas till , DN sidan 9). Ett annat exempel där medierna spelar en konstruktiv roll är när de avslöjar säkerhetspolisens samarbete med bostadsbolagen i i syfte att spionera på hyresgästerna, vilket torde vara ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Enligt har samarbetet kommit till stånd för att få information om spirande stöd för terrorism i förorterna. GP redogör för samarbetet i en nyhetstext , där huvudsakligen representanter för säkerhets- polisen uttalar sig (Säkerhetspolisen i möte med kommunens bostadsbolag, , , sidan 13). Dagarna efter (och utanför den här undersökningens räckvidd) skrev en rad medier om det SOU 2007:102 Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper anmärkningsvärda initiativet, och stark kritik riktades mot bostadsbolagen från lägenhetsinnehavarna. berättar om familjen från med kurdisk bakgrund som har nekats uppehållstillstånd i men som välkomnas i ((De avvisas från men välkomnas till , DN, , sidan 8). FN:s flykting- konvention gäller i båda länderna, men den tillämpas så olika att ett nej i det ena landet kan bli ett ja i det andra. I en ledarartikel dagen efter skriver DN att har blivit omodern – men så länge den inte ersatts av något så skall den följas. DN finner fallet anmärkningsvärt och en genomgång som tid- ningen gör visar att skillnaderna i tillämpning av lagen är större än likheterna. 2001 erhöll av dem som sökte asyl i status som konventionsflyktingar. I utgjorde ande- len konventionsflyktingar och i fick i första instans en femtedel stanna som flyktingar enligt Genève- konventionen (Inte bara , DN, , sidan 2). Flyktingpolitik i allmänhet är föremål för några artiklar i . En advokat i anser att den svenska lagstift- ningen när det gäller flyktingar har havererat med anledning av att kraven på anhöriginvandring skärpts (Den svenska flyktingpoliti- ken bär en illasittande dumstrut, AB, , sidan 29). kräver i en ledare på att EU måste ta ett större ansvar för de irakiska flyktingarna (Öppna EU för flyktingarna, AB, , sidan 2). I en stor debattartikel i berättas om en afghansk änkeman som har försökt få uppehållstillstånd för sina tre barn i . Om han hade varit kvinna (och änka) så hade han fått permanent uppehållstillstånd i och då hade barnen haft rätt att återförenas med familjen. Men betraktar honom som en barnlös änkling. Det rör sig om en systematisk könsdiskriminering utövad av en stat som i vanliga fall gärna fram- ställer sig som ett föregångsland när det gäller lika rättigheter mellan könen, skriver läraren (Barnen får inte återse sin far, AB, , sidorna 36–37). Undersökningsmaterialet när det gäller tidningarnas bevakning av flyktingfrågor och den svenska statens behandling av terrorist- Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper misstänkta personer är inte stort. Men det går att se tendenser i det. Frågorna behandlas, jämfört med vad som framkommer i undersökningar , med större journalistisk kunskap och med fokus på mänskliga rättigheter; som den enskilda individens öde gestaltas (jfr. , 2004). De tre undersökta tidningarna publicerade 40 artiklar om diskriminering och rasism. och berättar på nyhetsplats om undersköterskan som nekats jobb på ett äldre- boende i för att hon bär huvudduk. Hon vände sig till DO som uppnådde en förlikning med stad, vilket resulte- rade i ett skadestånd på till kvinnan. Äldrevården i kommunen tvingades se över sina rutiner som en följd av det inträffade (Förbjuden slöja gav kvinna skadestånd, DN sidan 17, Nekades jobb – fick 40 000, AB 3mars sidan 28). skriver om nattklubben i som har en gästlista för mörkhåriga och en annan mer välkom- nande gästlista för ljushåriga. Rättegången mot nattklubben som står åtalad för olaga diskriminering hade inletts dagen innan. Natt- klubben har fällts tidigare i domstol för olaga diskrimi- nering. I det nu aktuella fallet var det en grupp juridikstudenter som hade genomfört ett test som visade att nattklubben fortsatte diskriminera personer med utländsk bakgrund Stoppades i natt- klubbsdörren, GP, , sidan 11). berättar GP att dörrvakten på Honey nu har fällts för olaga diskriminering i , straffet blev i böter. Alla tre tidningarna rapporterar om två muslimska kvinnor som körts ut från en simhall i för att de hade fel kläder på sig när de följde sina icke simkunniga barn till simhallen. En av kvinnorna var barfota, klädd i joggingbyxor, långärmad t-tröja och bar huvudduk, men badvakten krävde att hon skulle ha kortärmad t-tröja och shorts. Kvinnan tolkade det som att det egentligen var hennes huvudduk som var problemet. Kvinnorna ansåg att de utsatts för etnisk diskriminering och fick stöd av DO som drev fallet till domstol. Men friade kommunen med motiveringen att det inte gick att styrka att kvinnorna hade utsatts för diskriminering. Kvinnorna och DO var mycket besvikna efter Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper DO hävdade att detta var en av de vardagshändelser som etnisk diskriminering handlar om, där grupper av människor stängs ute på grund av sin religion. Händelsen refererades utförligt i både och (Kommun frias för etnisk diskriminering, DN, sidan 12, Besvikelse efter friande dom i diskrimineringsmål, GP, , sidan 4–5). berättade om fallet i en notis. presenteras en undersökning på , som visar att bostadssökande invandrare diskrimineras på bostads- marknaden (Bostadssökande nobbas åtta gånger av tio, DN, , sidan 6). Hyresvärdar ignorerar systematiskt personer med muslimsk bakgrund. Endast i av fallen, när personer med fiktiva namn sökte lediga hyreslägenheter över hela , blev den sökande med arabiskt namn inbjuden till visning. Bostads- diskrimineringen är särskilt utbredd utanför storstadsområdena. Dagen efter tar DN upp bostadsdiskrimineringen på nyhets- plats. Integrations- och jämställdhetsminister säger i texten att hon ska tillsätta en utredning om myndigheter i ska tillåtas använda situationstestning (Ny metod utreds mot bostadsdiskriminering, DN sidan 10). skriver GP både på ledar- och nyhetsplats om att var fjärde anställd på spårvägar känner sig trakasserad av chefer och arbetskamrater på jobbet. En tilltagande rasistisk jargong på Spårvägen sägs ha samband med att allt fler som nyan- ställts har invandrarbakgrund. Spårvägen har medarbetare från 50 olika kulturer. Även kvinnor uppger att de ofta har utsatts för sexuella trakasserier (Kränkta spårvägare GP sidan 2, Många inom Spårvägen känner sig kränkta, GP sidan 7). Slutligen berättar GP i en notis på inrikessidorna att hindras omkring 100 invånare att skaffa id-kort på grund av ändrade regler hos (Invandrare drabbas av skärpta id-kortsregler, GP sidan 4). En giltig legitimation är nyckeln till det svenska samhället. Tidi- gare kunde en sådan fås från Posten om en annan person med giltigt id-kort kunde styrka den sökandes identitet. Men sedan års- skiftet är detta inte längre möjligt. Tilläggas kan, vilket inte står i texten, att inte heller pass gäller som identitetshandling numera. Eftersom så många människor drabbas av de ändrade reglerna är det konstigt att tidningarna inte skrivit om det mer och utförligare. Det kan ses som ännu ett tecken på journalisterna inte delar invandrade människors vardag. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Tidningarna skriver över lag mycket om jämställdhet jämfört med andra ämnen som berör MR-frågor. Artiklarna förekommer på alla sidor, även på ekonomi- och politiksidorna, där andra underord- nade samhällsgrupper är i det närmaste osynliggjorda. har åtta artiklar om jämställdhet i ekonomidelen , bland annat texter om bristen på kvinnor i börsbolagen (30 mot 303. Få kvinnor i börsbolagens valberedningar, DN sidan 4 i del 3), kamp mot mansdominansen inom näringslivet, JämO:s gräl med arbetsgivarna om kvinnolöner samt även texter om företag som är duktiga på jämställdhet mellan könen. har 38 artiklar på temat jämställdhet och de rör en rad olika områden. GP tar upp gubbvälde i , hur kvinnor diskrimineras inom , inom politiken och sjukvården, på och en rad andra platser. Där finns reportage om hur tjejer får oönskade sexmejl på nätet (Tjejer blir mer påhoppade på nätet, GP sidan 20), om konsumentråd som rasar mot rosa kvinnoglass, om hur kvinnor går samman för att skydda sig, om olika jämställdhetsprojekt och inte minst en rad artiklar om kvinnliga förebilder i näringslivet, inom sporten och i vardagen. publicerar en artikelserie om kvinnor och sjukvård under vinjetten Rädda kvinnohjärtat, där kvinnor berättar i reportageform hur de har särbehandlats inom sjukvården och hur felbehandlingar har lett till svåra skador. konstaterar att kvinnor löper dubbel risk för att dö på sjukhus jämfört med män (Dubbel risk för kvinnor att dö på sjukhus, AB sidan 18). Tidningen har även en artikelserie om kvinnors låga löner kallad Vad är du värd? Artiklarna ger ett stort gensvar hos läsarna av alla insändare att döma. Kultursidorna skri- ver om kvinnokamp i olika former. Flera artiklar handlar om bris- ten på kvinnor i börsbolagens styrelser och där förs även en debatt om huruvida feminismen har gått i väggen (Feminismen har kraschat, AB, , Ettan, och jävlar, systrar!, AB, , sidorna 4–5). Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Om jämställdhetsfrågor, diskrimineringsfrågor och i viss mån frågor som rör flyktingars rättigheter går att uppfatta som relativt etablerade teman i nyhetsmedierna, så gäller inte detta frågor som rör etniska minoriteter, funktionshinder, hemlösa. Inte heller syns någon systematisk bevakning av rasistiska yttringar och rapporte- ringen om är i huvudsak rent deskriptiv. och romer syns över huvud taget inte i de undersökta tid- ningarna , vilket är anmärkningsvärt med tanke på att det inte saknades händelser om romer och samer som var värda att rapportera om. Så till exempel krävde att få tillbaka alla samiska kvarlevor från museer och institutioner i landet och ställde sig kulturminister försiktigt positiv till detta. Själva kravet från aktualiserar den svenska historia som präglades av ras- biologiska synsätt, och borde kunna utgöra intressant artikelstoff. När motsvarande krav restes från judiska församlingen i , att skulle återbörda skallen av en avrättad judisk man, hade en omfattande bevakning av frågan (, 2006a). Jag nämner detta exempel, eftersom det är värt att fundera över vad som gör att två liknande frågor behandlas så olika. En hypotes är, att i frågor som rör utsatta och underordnade grupper, och där en rutiniserad bevakning sak- nas, så kan den enskilda journalistens engagemang spela en avgö- rande roll. publicerade en rapport om att det krävs krafttag för att förbättra unga romers situation i skolorna och undertecknade FN:s konvention om rättigheter för funk- tionshindrade. Ingen av dessa händelser gav något spår i de tre undersökta tidningarna. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Mycket få artiklar handlar om funktionshinder och personer med funktionshinder . När personer med funktionshinder förekommer är det nästan utan undantag i sammanhang som specifikt rör denna grupp. I så måtto är rappor- teringen diskriminerande och exkluderande. Den förmedlar och upprätthåller en bild av funktionshindrade som dom, en grupp som står vid sidan om och avviker från det vi som representerar den samhälleliga . har fyra artiklar om funktionshinder . En artikel på TV-sidan handlar om ett kom- mande program om den autistiska kvinnan (Ett liv utan känslor, DN, , Kulturdelen, sidan 12 i). En text handlar om en motionsanläggning i som ska handikappanpassas så att även rullstolsburna ska kunna ta sig fram i motionsspåren och en artikel handlar om att endast 10–av alla hörsel- skadade går vidare till högskolan efter gymnasiet. Ingen av de hörselskadade ungdomarna intervjuas, istället bygger texten på ett förslag från som kräver en omorgani- sation av skolsystemet för hörselskadade (Hörselskadade elever har svårt att klara skolan, DN, , sidan 8). har tre artiklar om funktionshinder. En handlar om tre män som har drabbats av Parkinsons sjukdom, den andra om att diabetiker har svävat i livsfara när insulinpumpar börjat läcka. Den tredje redogör för att har den dyraste gästdialysen. har endast en artikel om funktions- hinder. Den handlar om en man med Crohns sjukdom som har fått sin sjukpeng indragen och tvingas leva på socialbidrag (, , är kroniskt sjuk – tvingas leva på soc-bidrag, AB sidan 11). De enda slutsatserna man vågar dra av materialet är att funk- tionshinder och funktionshindrade personer osynliggörs på tid- ningssidorna och att den rapportering som sker är slumpmässig och saknar principiell hållning. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Också hemlösa är så gott som helt exkluderade från tidnings- sidorna. har inte en enda artikel om hemlösa . har en kort redaktionell text som berättar att byggandet av 20 bostäder åt hemlösa har fördröjts. En insändarskribent skriver att hemlöshet inte bara handlar om hemlöshet och i ett längre inlägg på GP:s insändarsida berättar om sitt liv som hemlös (av hemlöshet: Vem som helst kan hamna utanför, GP, , sidan 38). I förs frågan om hemlöshet enbart upp på debatt- och insändarsidorna. berättar om hur hon tvingas leva på socialen utan bostad (Vräkta får ingen hjälp, AB sidorna 24–25). Ytterligare tre skribenter skriver att vräkta inte får hjälp och att ingen vill se hemlösa. De fyra inläggen på debattsidan följs någon dag senare av fem korta insändare om hemlösa. Det skrivs om barn på nyhetsplats när de är offer för våld, olyckor eller övergrepp. publicerar fyra artiklar om barn . En artikel handlar om att hörsel- skadade elever har svårt att klara skolan (se även under funktions- hinder), en handlar om stöd till barn till missbrukare, en tredje text redogör för att brist på information kan leda till farliga omskärelser av barn (Brist på information leder till farliga omskärelser, DN, , sidan 8). I en notis berättas att en kvinna dömts till fängelse för könsstympning av sin dotter i . Den fjärde artikeln handlar om att köper kirurginstrument till vården som tillverkats av företag som kränker barn i (Barnarbetare tillverkar utrustning till lands- tinget, DN, , sidan 16). har två artiklar om barns situation allmänt samt några insändare om mobbning i skolorna. Den ena artikeln är en notis på ledarsidan som slår fast att barn har rätt att slippa stryk med anledning av mobbningen i skolorna. Den andra texten handlar om pojken som dödades av sina föräldrar. Vinkeln är att pojkens död ska förhindra mord på barn . Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper har en artikel om flickan som våldtogs i en simbassäng, en text om flickan som misshandlades av sin lärare, en text om som nekades sjukvård och blev blind, samt en artikel om en 13-åring som våldtogs på en bensinmack. Det är en märklig bild av barn och kränkningar av barn som uppträder i de tre tidningarna . Barn är inte stigma- tiserade som grupp; snarare står de för det naturliga och normala. Men normaliteten gestaltas inte. Den bara finns som en för givet tagen norm i de artiklar där avvikelser beskrivs. De tre tidningarnas rapportering om är i huvudsak deskriptiv . Det innebär att partiets ideo- logi och agenda bara undantagsvis granskas ur ett människorätts- perspektiv. och publicerar två artiklar vardera om partiet, medan har sammanlagt tio artiklar, därav sex artiklar plus faktarutor om partiet (Tar sikte mot , Alla andra partier är för mjäkiga Miljoner i stöd har stärkt partikassan, Sd sätter frågor på agen- dan, GP sidorna 6–11). artikelblock inleds med en helsidesintervju med partiledaren plus en lika stor bild samt en sammanfattning av partiets förslag till nytt invandringspolitiskt program. I programmet sägs att alltför stor invandring hotar den svenska nationella identiteten, inom några decennier riskerar svenskarna att bli en minoritet och landet förvandlas till oigen- kännlighet. Partiet kräver därför en kraftig begränsning av invand- ringen. förklarar att de franska högerextremis- terna i och har inspirerat partiet. I intervjun redogör för partiets politik, hur det bemöts i kommunerna, varför så få av partiets folkvalda är kvinnor och var- för så många Sverigedemokrater har dömts för brott. På de följande tre sidorna berättar GP om framgångar val. Förtroendevalda SD-politiker från , och intervjuas, fyra medelålders män och en kvinna. Även i intervjuerna betonas faran med det mång- kulturella samhället. På den sjätte och sista sidan i artikelserien görs en genomgång av partiets samtliga mandat i hela landet. Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper Texterna är neutralt hållna, de beskriver partiets verksamhet sna- rare än att ifrågasätta den. Den enda egentliga kommentaren görs av GP:s krönikör i en enspaltig artikel på slutet. Han kritiserar partiets användning av partistödet. av de kommunala partistöden ska nämligen användas centralt, vilket fått att reagera. Han tycker också det är bra att partiets politik blivit tydligare. Hans egen uppfattning är att det självfallet finns en gräns för hur många flyktingar som kan ta emot och tillägger att just nu är problemen extra svåra. På de tolv sista raderna i krönikan står det så här: Det finns alltså en gräns. Och detta kan sägas, som gör, med utgångspunkt från en ogenerös, bevara Sverige-svenskt-perspektiv. Men det kan också sägas med flyktingarnas bästa för ögonen. De har rätt att snabbt få besked om de får stanna och i så fall ska de erbjudas ett drägligt liv i . ideologi bygger på en nostalgisk historieflykt och att allt var bättre . De vill tillbaka till ett folkhem som aldrig funnits. I de fyra andra artiklarna om i under månaden handlar två texter om att ska ta debatten med SD. Öppen debatt ska hålla SD tillbaka, anser statsminister . En text handlar om interna bråk i SD; parti- styrelsen ska diskutera om partiet ska vidta åtgärder mot de perso- ner som ljugit och inte berättat om sin kriminella bakgrund. Slutligen publicerar GP en intervju med forskaren , som hävdar att det är ett demokratiskt dilemma när ett parti, som misstror den representativa demokratin, blir invalt för att företräda en del av väljarkåren. I slutet av artikeln betonar histo- rikern likhet med andra invandringskritiska partier som . Tyvärr finns en djupt rotad självbild hos oss svenskar om att just vårt samhälle skulle vara befriat från rasism. Jag tror det är en förklaring till den yrvakna diskussion som förs, både av politiker och i många medier (Viktigt att ta debatten med sd, GP sidan 6). I denna artikel förs alltså analytiska och kritiska resonemang om . ena nyhetstext handlar om att SD kan få upp till 30 platser i nästa riksdagsval, enligt en ny opinionsmätning. En professor i statsvetenskap säger att man ska ta partiet på mycket stort allvar (SD kan få 30 riksdagsmän, sidan 14). presenterar ytterligare en opinionsundersökning som visar att partiet stormar mot riks- Mänskliga rättigheter och synlighet för utsatta grupper dagen med 4,3 av rösterna procent i senaste mätningen (SD på väg in i , AB sidan 16). Tidningens politiska kommentator skriver att stödet för sd är ett under- betyg till de etablerade partierna; de har inte lyckats fånga den oro som det främlingsfientliga sd exploaterar. skriver liksom GP att ska ta debatten med SD. Dessutom publicerar tidningen en längre resone- rande text om , i kulturdelen (uppror mot eliterna, DN, , B-delen, sidorna 6–7 ).