sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Andelen öppet arbetslösa och andelen i konjunkturberoende arbetsmarknadsprodgram i procent av arbetskraften på kommunnivå (2003) 1 om kommunen i storstadsregion enligt NUTEKs regionindelning, 0 annars 1 om kommunen i mindre regioncentrum eller småregion enligt NUTEKs regionindelning, Avser branschnivå och beskrivs i appendix B Källa: Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik RAMS, Företagens och Arbetsställenas dynamik, FAD, Företagens ekonomi FEK, Befolkningsstatistik, Nationalräkenskaper, SCB. , , egen sammanställning. Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 Bilaga 7 till LU 2008 Sannolikheten att observera en neddragning vid arbetsställe i t beror på faktorer internt på företaget och arbetsstället, faktorer som rör regionen och konkurrensförhållanden i branschen, inklusive konjunkturförhållanden som påverkar den totala efterfrågan. Alla neddragningar som uppfyller villkoret för en nedragning betraktas som likvärdiga, så en neddragning är en minskning i arbetsstyrkan med av arbetsstyrkan, och minst 5 personer. Sannolikheten för att ett arbetsställe gör en neddragning skattas med en binär logit. Den beroende variabeln är Neddraget för arbetsstället är - Antaletsysselsatta 2004 > 4 Sannolikheten att observera en neddragning vid arbetsställe i: exp(x ) P(neddraget = 1) = (i ) 1 + exp xi För dummyvariabler (som tar värdet 1 om företaget har egenskapen, och värdet 0 annars) är tolkningen av estimatet av parametern en oddskvot – exp( ) anger hur en uppskattning av hur mycket högre eller lägre sannolikhet det är att observera utfallet (i detta fall en neddragning) för ett företag eller arbetsställe som besitter egenskapen, jämfört med ett företag eller arbetsställe som inte besitter egenskapen. För kontinuerliga variabler är tolkningen av parameterestimaten inte lika rättfram. Bilaga 7 till LU 2008 Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 sannolikheten att observera utfallet en neddragning är olika vid olika värden på den oberoende variabeln. För dessa presenteras marginaleffekter vid den oberoende variabelns genomsnitt. Neddragningens storlek skattas med en för företag som gjort en neddragning (neddragning=1). ln Li = + xi Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 Bilaga 7 till LU 2008 C2.1 Regressionsresultat: sannolikhet för neddragning Tabell C3 Regressionsesultat. Binär logit, Beroende variabel är Neddraget. Andel med eftergymnasial utbildning -0,005 Andel med förgymnasial utbildning -0,007 Arbetsställets storlek (antal sysselsatta) -0,000 -0,000 Neddragning 2002/2003* -0,004 Arbetsstället ombildats /2003* -0,015 -0,002 -0,004 -0,005 Arbetsställe I storstadsregion* Arbetsställe I mindre regioncentrum / -0,002 -0,079 Andelen sysselsatta på små företag -0,127 -0,120 Andelen sysselsatta i nya företag -0,001 Andelen sysselsatta med eftergymnasial -0,002 -0,007 -0,068 Förändring i handelskvot /2003 -0,015 Andelen sysselsatta I internationella -0,074 -0,053 Förändring i andelen sysselsatta i internationella företag 1993/2003 -0,001 -0,001 LR P (30) 1P P Med bransch avses arbetsställets sni på 2-siffersnivå. 2P P Standardfel för skattningarna på flerarbetsställeföretag är korrigerade för kluster kring företagsenheter. *Variabeln är en dummyvariabel, och presenterade estimat är oddskvot. Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna bearbetningar. Bilaga 7 till LU 2008 Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 Tabell C4 Globaliseringens inverkan på sannolikheten för att ett arbetsställe gör en neddragning: Hypotestest H0B B förkastas, H0B B förkastas, (4)=35,43 P (4)=42,18 Globaliserings nivån ingen inverkan H0B B förkastas, H0B B förkastas, (2)=21,75 P (2)=38,33 Globaliseringens förändring har ingen inverkan H0B B förkastas, H0B B förkastas, (2)=27,92 P (2)=14,82 H0B B förkastas, H0B B förkastas, (2)=12,49 P (2)=10,84 Internationellt ägande ingen inverkan H0B B förkastas, H0B B förkastas, (2)=22,34 (2)=9,70 Handels totala inverkan summerar till 0 H0B B förkastas ej, H0B B förkastas, t(n-1)=-1,65 t(n-1)=-2,17 Internationellt ägandes totala inverkan =0 t(n-1)=-3,00 H0B B förkastas ej, t(n-1)-1,34 Källor: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna bearbetningar. Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 Bilaga 7 till LU 2008 C 2.2 Regressionsresultat: neddragningens storlek ln( L) -0,010 -0,001 -0,001 -0,000 -0,057 -0,040 -0,024 -0,130 -0,010 -0,000 -0,000 -0,007 -0,002 -0,001 -0,255 -0,120 -0,262 -0,014 -0,041 -0,004 -0,083 -0,012 -0,077 -0,001 -0,272 -0,432 Anm.: Kolumn (1) och (3) avser neddragningar (som de definieras i bilagan), kolumn (2) och (4) samtliga minskningar i sysselsättning på arbetsstället StandardfelT för skattningarna på flerarbetsställeföretag är korrigerade för kluster kring företagsenheter. Källor: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna bearbetningar Bilaga 7 till LU 2008 Appendix C Regressionsmodell kapitel 5 Tabell C6 Globaliseringens inverkan på neddragningens storlek – Hypotestest H0B B förkastas ej F(4,n)=0,93 F(4,n)=3,14 Globaliserings nivån ingen inverkan H0B B förkastas ej F(4,n)=1,8 F(4,n)=4,39 Globaliseringens förändring har ingen inverkan F(4,n)=1,03 F(4,n)=4,13 F(4,n)=0,44 F(4,n)=2,66 Internationellt ägande ingen inverkan F(4,n)=0,98 F(4,n)=2,74 Handels totala inverkan summerar till 0 t(n-1)=-0,92 t(n-1)=1,52 Inverkan av internationellt ägande summerar t(n-1)=-0,47 t(n-1)=1,50 Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna bearbetningar. I kapitel 6 studeras de individer som var anställda på de arbetsställen som studerades 2005. För identifikation av vilka arbetsställen som ingår, se Appendix C.1. Urvalet består av de anställda vid de arbetsställen som studeras i kapitel 5 som varit bosatta i . Urvalet omfattar 1 721 252 personer, fördelade på 65 976 arbetsställen, fördelade på 32 396 företag. Urvalet omfattar ca två tredjedelar av de sysselsatta i näringslivet 2003. Av dessa arbetade 146 365 personer, , på arbetsställen som gjorde neddragningar, som de definieras i kapitel 5. Av dessa är friställda, dvs. inte sysselsatta vid det företag som gjort en neddragning vid det arbetsställe där individen arbetade 2003. Individuppgifter avseende kön och födelseland hämtas från Registret över totalbefolkningen (SCB) och övriga uppgifter hämtas från (SCB) varje år 2001-2005. För en beskrivning av , se SCB [2005]. Deskriptiv statistik för urvalet och jämförelser med befolkningen och gruppen sysselsatta (inklusive offentlig sektor och rörlig arbetskraft) presenteras i tabell D1. Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 Bilaga 7 till LU 2008 befolkningen, sysselsatta och sysselsatta i näringslivet (urval) 2003 20 – 60 år 20 – 60 år Andel med förgymnasial utbildning Andel med gymnasial utbildning Andel med eftergymnasial utbildning Andelen bosatta i storstadsregion Andelen bosatta i större regioncentra Andelen bosatta i övriga regioner Löneinkomst 2003 (kr) Källa: , SCB, egna beräkningar. Den grupp som studeras i detta kapitel är alltså inte representativ för befolkningen eller ens samtliga sysselsatta – gruppen är yngre, andelen kvinnor och andelen utlandsfödda är lägre i denna grupp än för befolkningen som helhet. Dessa skillnader speglar skillnader mellan de som är sysselsatta i näringslivet och övriga befolkningen. Eftersom sammansättningen av offentligt anställda är annorlunda – till exempel med fler kvinnor och en högre genomsnittlig utbildningsnivå – bör man vara försiktig med att generalisera resultaten från en grupp till en annan, utan att ta hänsyn till skillnaderna i gruppsammansättning. Andelen kvinnor är lägre än i befolkningen som helhet, eftersom kvinnor i högre utsträckning är sysselsatta i offentlig sektor. Andelen utlandsfödda är även den lägre än i befolkningen, eftersom sysselsättningsgraden är lägre bland utlandsfödda än bland svenskfödda. Detta kan bero på arbetslöshet, eller andra orsaker att personen inte befinner sig i arbetskraften. Andelen med gymnasial utbildning är högre än bland samtliga sysselsatta, medan andelen med eftergymnasial utbildning är lägre än bland befolk- ningen och bland samtliga sysselsatta. Personer med eftergymnasial utbildning är i högre utsträckning anställda inom offentlig sektor. Andelen bosatta i storstadsregioner är också något högre än för Bilaga 7 till LU 2008 Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 befolkningen och de sysselsatta som helhet. Löneinkomsten är högre i den studerade gruppen jämfört med samtliga sysselsatta. Eftersom mikroföretag – företag med mindre än 10 sysselsatta – utesluts från diskussionen är fördelningen av den studerade gruppen med avseende på arbetsställets bransch är också något annorlunda än i kapitel 4, vilket diskuteras i kapitel 5. Främst är det arbetsställen inom primära näringar som försvinner. Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 Bilaga 7 till LU 2008 1 om individen är kvinna, 0 annars 1 om individen inte är född i , 0 annars 1 om individens högsta utbildning är förgymnasial <=10 år, 0 annars 1 om individens högsta utbildning är gymnasial, 0 annars 1 om individens högsta utbildning är eftergymnasial, 0 annars. begränsnign avseende studietid. 1 om individen erhållit understöd från Akassa år yyy, 0 annars 1 om individen var sysselsatt yyyy, 0 annars. 1 om individen var inte var sysselsatt yyyy, 0 annars. 1 om individen är bosatt i mindre regioncentra eller småregion enligt Nuteks regionklassificering, 0 annars 1 om individen är bosatt i storstadsregion enligt NUTEKs regionklassificering, 0 annars Inkomst från förvärvsarbete och arbetsrelaterade transfereringar, 100- Ålder 2003 (2003 – födelseår). Antal dagar inskriven på arbetsförmedlingen i öppen arbetslöshet under Neddragningsstatus på arbetsstället där individen var sysselsatt i (1) neddraget = arbetsstyrkan har minskat med och (2) nedlagt = arbetsstyrkan har minskat och minst 5 ej neddraget = övrigt arbetsställe (0) Ej neddraget = Övrigt arbetsställe Neddragningsstatus på företaget där individen var sysselsatt i (1) neddraget = arbetsstyrkan har minskat med och (2)nedlagt = arbetsstyrkan har minskat och minst 5 (0) ej neddraget = övrigt företag (0) Kvar på arbetsstället = Företaget och arbetsstället vid vilket individen är detsamma 2003 och 2004. (1) Bytt arbetsställe = Företaget vid vilket individen är anställd är detsamma, men arbetsstället inte detsamma 2003 som 2004. (2) = Företaget vid vilket individen är anställd är inte samma (enligt FAD-kriterier) 2003 och 2004 (9) Ej sysselsatt Anm: Individen kan vara kvar på nedlagda arbetsställen och företag i den mån företaget eller arbetsstället är nytt genom uppdelning eller sammanslagning. Individerna är då kvarvarande, men organisationen har förändrats.Källor:T , RAMS, FAD, SCB, egen sammanställning.T Bilaga 7 till LU 2008 Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 D3 Sannolikheten att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning Sannolikheten att observera om en individ arbetar på ett arbets- ställe som gör en neddragning är gjord som en multinominell logit. Utfallsvariablen är nedtyp_ast Nedtyp_ast = 0 om arbetsstället inte gjort en neddragning 1 om arbetsstället gjort en neddragning, men inte nedläggning 2 om arbetsstället lagt ned verksamheten Sannolikhen att vara sysselsatt på ett arbetsställe som gör en neddragning antas bero på både individfaktorer och branschfaktorer, och sannolikheten att observera individen i kategori j skattas P(Ni = J ) = exp(X i + Zi ) 1 + exp(X i + Zi ) Där XiB B är individkaraktäristika och Z är en vektor av dummyvariabler som indikerar inom vilken bransch individen arbetade 2003.TPF204FPT 204TP PT Branscherna motsvarar i stort SNI på 2-siffersnivå, men vissa branscher är sammanslagna. Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 Bilaga 7 till LU 2008 D 3.1 Sannolikheten att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning. I tabell D3 redovisas resultaten från en Multinominell logit, som ligger till grund för Tabell 6-2 och 6-3. Tabell D3 Regressionsresultat. Mulitnominell Logit avseende sannolikheten att arbeta på ett arbetsställe som gör en neddragning -0,010 -1,22 -0,053 -4,11 -0,007 -3,07 -0,009 -2,43 -1,754 -12,06 -2,328 -14,11 -0,267 -4,91 -1,256 -22,01 -1,856 -14,19 -0,581 -2,56 -0,211 -1,24 -0,508 -8,44 -1,823 -24,66 -0,978 -15,82 -4,291 -23,86 -0,978 -16,83 -1,074 -6,57 -1,292 -7,7 -0,091 -1,68 -2,043 -27,85 -0,170 -2,88 -1,863 -22,85 -0,109 -1,7 -1,990 -19,23 -0,830 -13,29 -3,629 -25,3 -0,209 -3,89 -1,723 -28,55 -0,497 -9,36 -1,308 -24,94 -1,773 -8,41 -1,140 -7,75 -1,122 -19,67 -0,859 -13,41 -1,601 -26,51 -2,026 -33,55 -2,100 -21,24 -0,527 -10,04 Bilaga 7 till LU 2008 Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 -0,358 -2,22 -1,614 -6,12 -0,891 -14,27 -0,678 -3,48 -3,505 -4,94 -0,951 -19,24 -0,398 -7,93 -1,296 -27,54 -0,634 -12,3 -1,149 -21,79 -1,094 -7,42 -4,439 -6,26 -0,082 -0,98 -0,772 -14,25 -0,729 -12,8 -1,504 -25,06 -0,360 -5,75 -1,565 -19,57 -0,537 -9,66 -0,709 -7,5 -0,202 -4,09 -0,148 -2,19 -0,595 -8,25 -0,461 -9,81 -0,422 -5,77 -1,127 -21,48 -0,889 -9,52 -1,082 -11,66 -0,931 -4,38 -2,015 -5,96 -0,295 -5,06 -0,929 -15,23 -1,581 -12,06 -2,919 -44,37 -2,747 -33,2 LR XP P (112) Källa: , RAMS, FAD, SCB, egna bearbetningar. I Tabell 6-2 presenteras den kvalitativa riktningen på inverkan av individfaktorer. I Tabell 6-3 räknas sannolikheten för olika grupper utifrån den kontrafaktiska grupptillhörigheten. Tabellvärdena besvarar frågan Om alla män vore kvinnor, men i övrigt observationsmässigt likadana som tidigare, hur skulle då fördelningen se ut?. Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 Bilaga 7 till LU 2008 D4 Sysselsättningsstatus efter neddragningen Sannolikheten att observera en given sysselsättningsstatus 2004 modelleras med en binär logit. Den beroende variabeln är sysselsättningsstatus 2004 och 2005 1 om individen är sysselsatt Sannolikheten för individ i att vara sysselsatt skattas: = 1) = exp(X i + Zi ) + exp(X i + Zi ) Där XiB B är individkaraktäristika och Z är en vektor av dummyvariabler som indikerar inom vilken bransch individen arbetade 2003.TPF205FPT D 4.1 Sysselsättningsstatus 2004 och 2005 Regressionen som ligger till grund för Tabell 6-5 och Tabell 6-6 presenteras i 205TP PT Branscherna motsvarar i stort SNI på 2-siffersnivå, men vissa branscher är sammanslagna. Bilaga 7 till LU 2008 Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 variabel är sysselsatt 2004 och sysselsatt 2005 -0,599 -34,08 -0,526 -34,65 -0,819 -33,39 -0,607 -27,37 -0,277 -14,18 -0,257 -15,06 -0,572 -17,29 -0,411 -13,25 -0,031 -3,76 -0,048 -7,04 -0,407 -40,05 -0,479 -56,24 -0,097 -9,56 -0,102 -12,2 -0,028 -2,9 -0,317 -29,31 -0,255 -26,26 -0,024 -1,94 -0,084 -7,63 -0,040 -4,77 -0,090 -12,69 -0,002 -80,82 -0,003 -127,71 Referenskategori: SNI 01-09 -0,222 -4,22 -0,267 -6,02 -0,201 -2,72 -0,218 -3,53 -0,366 -3,13 -0,481 -5,04 -0,119 -2,1 -0,134 -2,83 -0,050 -1,03 -0,128 -2,19 -0,248 -5,11 -0,123 -1,86 -0,070 -1,31 -0,613 -11,42 -0,672 -14,91 -0,089 -1,36 -0,086 -1,59 -0,058 -0,38 -0,166 -1,35 -0,357 -0,361 -8,36 -0,165 -1,53 -0,218 -2,46 -0,117 -1,21 -0,639 -8,84 Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 Bilaga 7 till LU 2008 -0,039 -0,72 -0,032 -0,71 -0,200 -3,83 -0,258 -5,88 -0,269 -3,92 -0,315 -5,47 -0,030 -0,37 -0,547 -10,15 -0,545 -11,98 -0,290 -4,05 -0,229 -3,72 -0,331 -6,62 -0,333 -7,88 -0,269 -4,01 -0,198 -3,43 -0,374 -2,13 -0,179 -1,16 -0,336 -6,1 -0,261 -5,54 -0,323 -4,72 -0,387 -6,67 -1,649 -25,74 -2,555 -47,03 Källa: , RAMS, FAD, SCB, egna bearbetningar. D5 Omställningar – sysselsättningsstatus 2004 För individer som var sysselsatta i företag som gjort neddragningar studeras omställningen; det vill säga sannolikheten att stanna på företaget, byta företag eller att inte vara sysselsatt. Den beroende variabeln är bytt0304 0 om individen är sysselsatt på samma arbetsställe 1om individen är sysselsatt på annat arbetsställe i samma företag 2 om individen är sysselsatt på ett annat företag 9 om individen inte är sysselsatt Sannolikheten att individ i har sysselsättningsstatus j modelleras Bilaga 7 till LU 2008 Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 P(Si = J ) = exp(X i + Zi ) 1 + exp(X i + Zi ) Där XiB B är individkaraktäristika och Z är en vektor av dummyvariabler som indikerar inom vilken bransch individen arbetade 2003. Tabell 6-7 baseras på regressionsresultatet i TabellX D5.X Tabell- värden är uträknade för att besvara frågor som Om alla män vore kvinnor, men i övrigt observationsmässigt likadana som tidigare, hur skulle då fördelningen se ut?. Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 Bilaga 7 till LU 2008 beroende variabel är omställningsstatus 2004 -0,048 -3,02 -0,120 -5,55 -0,056 -2,34 -0,042 -2,07 -0,0306 -1,16 -0,003 -0,44 -0,033 -6,50 -0,1588 -23,43 -0,88 -0,0005 -49,47 -0,109 -2,53 -0,054 -1,54 -0,202 -6,66 -0,069 -3,00 -0,1297 -3,92 -0,098 -6,02 -0,1044 -4,48 -1,052 -3,38 -0,119 -0,43 -0,7403 -1,43 -1,886 -16,58 -0,463 -4,26 -3,839 -16,30 -1,211 -9,24 -0,2641 -1,49 -44,604 -44,178 -0,033 -0,10 -1,693 -11,79 -1,723 -8,01 -2,233 -18,95 -0,298 -2,76 -0,2984 -1,84 -0,308 -1,07 -1,357 -3,36 -0,2175 -0,38 -1,620 -14,18 -0,094 -0,85 -0,5756 -3,17 -3,304 -17,26 -0,312 -2,65 -1,606 -10,67 -0,272 -2,04 -2,768 -13,29 -0,006 -0,04 -0,0612 -0,32 -3,506 -21,42 -1,996 -18,27 -0,179 -1,71 -0,3911 -2,47 -1,204 -11,59 -0,166 -1,59 -1,558 -14,38 -1,157 -10,33 -1,4506 -7,07 -0,431 -3,71 -0,939 -7,46 -0,1254 -0,70 -3,039 -20,18 -1,258 -10,64 -0,5012 -2,89 -0,654 -6,43 -1,149 -10,65 -0,6573 -4,27 -2,815 -5,63 -1,017 -3,20 -0,0384 -0,09 -1,140 -9,96 -0,8243 -4,27 -1,755 -4,21 -2,585 -4,11 -44,0352 -1,685 -16,90 -0,327 -3,25 -0,3911 -2,64 -1,450 -14,73 -0,307 -3,07 -0,1428 -0,98 -2,454 -21,27 Bilaga 7 till LU 2008 Appendix D Regressionsmodell kapitel 6 -1,073 -10,69 -0,185 -1,82 -0,4766 -3,17 -45,582 -1,096 -3,48 -0,923 -4,90 -0,480 -4,51 -0,169 -1,55 -0,226 -1,82 -0,129 -0,85 -1,484 -11,90 -0,936 -8,23 -1,618 -10,98 -0,227 -1,70 -0,2166 -1,07 -1,520 -15,04 -0,005 -0,05 -2,188 -11,91 -1,781 -18,05 -0,024 -0,24 -1,909 -15,40 -0,560 -4,81 -0,3055 -1,77 -1,466 -7,74 -0,188 -1,13 -0,9848 -3,04 -2,889 -4,53 -1,230 -2,95 -0,2423 -0,40 -2,706 -17,54 -0,005 -0,05 -1,542 -10,21 -0,927 -6,29 Källa: , RAMS, FAD, SCB, egna bearbetningar. Agarwal, R. & Gort, M. [1996], The Evolution of Markets and Entry, Exit and Survival of Firms., Review of Economics and Statistics, vol 78, sid 489 498. Agell, J. [2001], En annorlunda guide till arbetsmarknadens institutioner, Ekonomisk Debatt, årgång 29, nr 3, sid 175 186. & , G. [2006], Företagens och arbetsställenas dynamik, Stencil, SCB. [2001], Openness and total factor productivity, Weltwirtschaftliches Archiv, vol 137, sid 690 651. , L., , O. & , L. [2000], Structural Change, Competition and in 1964–96, Review of International Economics, vol 8, sid 566 582. , L, , O. & , L, [1999], Structural Change, 1964 96, Economic Studies 486, , . , L. F. [2007], Företagsdynamik och tillväxt, ITPS Allmänna serie, A 2006:016, (), . Angrist, J. D., Imbens, G. W. & , D. [1996], Identification of Causal Effects Using Instrumental Variables, , vol 91, sid 444 455. Angrist, J. & Krueger, A. [1999], Empirical Strategies in Labor Economics, i Ashenfelter, , D (red. ), Handbook of Labor Economics, vol 3A, , . & , L. [2003], Competition, Market Structure and ., , Competition and Trade, vol 3, sid 211 226. Bilaga 7 till LU 2008 Ashenfelter, O. [1978], Estimating the Effect of Training Programs on Earnings, Review of Economics and Statistics, vol 60, sid 47 57. [2000], Innovation and Training in Paper Series, 2000123e, Statistics , Analytical Studies Branch, . Bandick, R. & , P. [2005], Inward FDI and Demand for Skill in ., FIEF Working Paper Series 208, för ekonomisk forskning (FIEF). Bassanini, A. & , R. [2006], Employment Patterns in Countries: Reassessing the Role of Policies and Institutions, Social, Employment and Migration Working Papers 35, , . Behrenz, L. [2001], Who Gets the and Why? An Explorative Study of Employers Recruitment Behavior, , vol IV, sid 255 278. Behrenz L.& Delander, L. [1996], Arbetsgivares rekryteringsbeteende en intervjuundersökning. I SOU 1996:34: Aktiv arbetsmarknadspolitik, Expertbilaga till Arbetsmarknadspolitiska kommitténs betänkande, . Belot, M., , J. [2007], Welfare-improving Employment Protection, Economica, vol 74, sid 381–396. [2000], Policy Choices and Interactions with , Making Work Pay, Economic Studies, vol 31, sid 185 198, , . , P., , T., Werwatz, A. & , N. [1999], Beyond Manucentrism – Some Fresh Facts about and Worker Flows., Working Paper 99 09, , . , A., , P-A., , B. & Wadensjö, E. [2006], Arbetsmarknaden, tredje upplagan, , . Boeri, T. [1999], Enforcement of Regulation, On-the-job Search and Unemployment Duration., , vol 43, sid 65 89. Boeri, T. [1996], Is ? , vol 14, sid 603 625. Boeri, T., Conde-Ruiz, J.I. & Galasso, V. [2003], Protecting agains Labour Market Risk: Employment Protection or Unemployment Benefits., , 834, (), . Bilaga 7 till LU 2008 Booth, A. & , G. [2003], On the Welfare Implications of Firing Costs, , vol 19, sid 159 775. , H., , A. & Viaene, J.M. [1998], Trade Analysis, , . & Vilhuber L. [2002], Displaced Workers, , and Re-employment Wages, , , 5 6, 2002 C1 1, International Conferences on . Brülhart, M. [1993], Marginal Intra-Industry Trade: Measurement and Relevance for the Pattern of Industrial Adjustments, Weltwirtschaftliches Archiv, vol 130, sid 600 613. [2007], Flexicurity på svenska, Omställningsavtalen och omställningssystemet på svensk arbetsmarknad, Stencil, ITPS, . Carneiro, A. & , P. [2006], Earnings Losses of Displaced Workers: Evidence from a , Series 2289, (), . Daley, G. [2003]: Welfare Economics, i , J. (red), and Public Policy, , . & Matusz, S. [2000], Globalization and Labour- market Adjustment: How Fast and at What Cost?, Policy, vol 16, sid 42 56. , P., , L. & , C. [1994], Formation and Regional Development in , Regional Studies, vol 28, sid 395 410. & Haltiwanger, J. [1999], Gross , i Ashenfelter, O.C. (red), Handbook of Labor Economics, vol 3B, , . & Haltiwanger, J. [1992], Gross , Gross , and Employment Reallocation, , vol 107, sid 819 863. J., Haltiwanger, C. & Schuh, S. [1998], and Destruction, , , MA. Dehejia, R. & Wahba, S. [2002], Propensity Score-Matching Methods for Nonexperimental Causal Studies, Review of Economics and Statistics, vol 84, sid 151 161. Bilaga 7 till LU 2008 Dehejia, R. & Wahba, S. [1999], Causal Effects in Nonexperimental Studies: Reevaluating the Evaluation of Training Programs, , vol 94, sid 1053 1062. Dustmann, C. & Meghir, C. [2005], Wages, Experience and Studies, vol 72, sid 77 108. [1989], Individual Consequences of Plant Closures, Acta Universitatis Upsaliensis, Studia Oeconomica Upsaliensia, vol 15, , . [2005], Growth, Accumulation, Crisis: for . [2005], Individual and Family Consequences of Involuntary , Economic Studies 144, doktorsavhandling, , . & Storrie, D. [2006], Lasting or Latent Scars? Swedish Evidence on the Long-Term Effects of , , vol 24, sid 831 856. & Pakes, A. [1998], Empirical Implications of Alternative Models of ., 79, s 1 45. & , J. [2006], Competition between Employed and Unemployed : Swedish Evidence., , vol 108, sid 373–396. Fallick, B. [1996], A Review of the Recent Empirical Literature on Displaced Workers, Industrial and , vol 50, sid 5 16. Farber, H. [1997], The Changing Face of in the : 1981 1995, Brookings Papers on Economic Activity. Microeconomics, vol 1997, sid 55 142. Farber, H. [1993], The Incidence and Costs of : 1982 91, Brookings Papers on Economic Activity. Microeconomics, vol 1993, sid 73 132. Forrester [2004] Two-speed Europe: Why 1 Million ,: , Inc, , MA.. & , B. [2006], Design: Time Limits, Monitoring or Workfare? International Tax and , vol 13, sid 565–585. Bilaga 7 till LU 2008 & , B. [2004], Hur ser en optimal arbetslöshetsförsäkring ut? Ekonomisk Debatt, vol 32, sid 1 17. [2005], U.S. and on Offshoring Show Significant Differences, International Trade October 2005, Government Accountability Office, D.C . Geerdsen, P, Högelund J & , M [2004], Lukning och indskrænkning av virksomheder. Konsekvenser af globalisering, Socialforskningsinstituttet 04:20, . Geroski, P.