sou · GWB315 · 2008-03-04 00:00:00 — delningen för olistade patienter och för patienter som tillfälligt vistas i området när det gäller konstaterande av dödsfall, undersök- ning för utfärdande av vårdintyg för psykiatrisk tvångsvård samt vaccinationsverksamhet. Planen skall också säkerställa att olistade personer inom området som fyller erbjuds hälsosamtal. Även ansvar för att erbjuda hemsjukvård för olistade patienter skall pre- ciseras i planen. Det skall vara möjligt för patienter att lista sig i första hand på en namngiven läkare eller alternativt på mottagningen. var ca 271 000 invånare olistade. Det innebär att av invånarna då inte aktivt valt husläkare eller mottagning. Med den nya ersättningsmodellen förväntas antalet aktivt listade successivt öka. De som i dagens system är aktivt listade hos en namngiven husläkare eller mottagning behåller denna listning även efter års- skiftet om mottagningen blir auktoriserad. Om en husläkare slutar skall vårdgivaren informera läkarens patienter om detta. Patien- terna skall ges möjlighet att göra ett nytt val. Möjligheten att lista sig enbart på distriktssköterska upphör. Denna möjlighet har endast utnyttjats av ett litet fåtal patienter. En patient som skrivs in i basal hemsjukvård skall av medicinska skäl eller funktionshinder ha behov av sammanhängande insatser i hemmet minst . Patienten skrivs in i hemsjuk- vården. Vårdgivaren ansvarar för hembesök . Hemsjukvården och nätter ordnas av särskilda organisationer. Hemsjukvårdspatienter skall registreras i datasy- stemet ListOn vilket är en förutsättning för att rätt ersättning skall kunna utbetalas till vårdgivaren. För listad patient som bor eller vistas långt ifrån mottagningen kan överenskommelse om hembe- sök och hemsjukvård ingås med mottagning nära patienten. Detta kan bli aktuellt t.ex. när patienten vistas i sitt fritidshus. Motta- gande vårdgivare skall verka för att ta emot dessa patienter. För samtliga patienter som är inskrivna i hemsjukvården skall en årlig läkemedelsgenomgång genomföras. gång avses en metod för analys, omprövning och uppföljning av en individs läkemedelsanvändning. Denna görs av ansvarig läkare till- sammans med distriktssköterska och en uppföljning sker efter genomgången. Vid behov medverkar farmakologisk expertis. Information som underlag för invånarnas val Till sin hjälp kommer medborgare/patienter och anhöriga att via Vårdguiden kunna få information om de olika husläkarmottagning- arna. För varje husläkarmottagning kommer uppgifter att redovisas om vilka verksamheter som finns på mottagningen, hur många husläkare och distriktssköterskor som arbetar, om mottagningen tar emot nya patienter, hur man skall göra för att lista sig på mot- tagningen etc. Vidare kommer det att finnas så kallade kontakt- uppgifter som öppethållande, telefonnummer etc. Möjlighet kom- mer också att finnas för varje husläkarmottagning att ha en länk till sin egen hemsida. Tanken är också, för att ytterligare underlätta valet, att skall det finnas uppgifter om hur god telefontillgänglig- heten är och hur väl man uppfyller vårdgarantin. Från de årliga pa- tientenkäterna redovisas patienternas uppfattning om delaktighet i vården, bemötande och helhetsintryck. Det skall på ett enkelt sätt vara möjligt att jämföra dessa uppgifter mellan olika husläkarmot- tagningar Den nya uppföljningsplanen för husläkarverksamheten med basal hemsjukvård innehåller fler medicinska parametrar . Genom de nyckeltal som preciseras i uppföljningsplanen kan vård- givaren följa de egna resultaten över tiden och jämföra sig med andra vårdgivare med samma uppdrag. Den ersättningsmodell som föreslås bygger liksom på den grundmodell som tillämpas inom olika vårdområden med följande komponenter: fast, produktionsrelaterad och målrelaterad ersätt- ning. Den fasta ersättningen utgörs inom husläkarverksamheten av en kapiteringsersättning, den produktionsrelaterade av en besöks- ersättning och den målrelaterade av bonus och viten. Vid utform- ningen av ersättningsmodellen för husläkarverksamheten har strä- van varit att uppnå en optimal avvägning mellan följande önskade effekter: En starkare koppling mellan patientens val och mottagningens ersättning Stimulera mottagningen att ta emot nya patienter och därmed öka patienternas reella valfrihet Stimulera nya aktörer att starta mottagningar Säkerställa god tillgång till vård i hela länet Förbättra tillgängligheten till vård Styra så att mottagningarna utför önskade insatser t.ex. hem- besök och andra tidskrävande insatser Ersättningen för husläkarverksamheten innehåller en för alla mot- tagningar gemensam kapiteringsersättning per listad som endast ges för dem som aktivt valt att lista sig på en husläkare eller på mottagningen. Kapiteringsersättningen åldersviktas och uppgår till: 0 – 5 år 6 – 64 år 65 – 74 år Den särskilda ersättning som tidigare utgick från ett socioekono- miskt index har tagits bort. Denna ersättning erhöll alla mottag- ningar och den uppgick till i genomsnitt av den totala ersätt- ningen till husläkarverksamheten. Den särskilda ersättning som införs för besök där tolk är närvarande tillfaller i stor utsträckning mottagningar som tidigare fick stora sociala tillägg. En besöksersättning ges för läkarbesök på mottagning med per besök. För hembesök av läkare betalas ytterligare . Ett sköterskebesök ger i intäkt och ett undersköterske- besök . Ersättningen för psykolog och kuratorsbesök är . Genom besöksersättningarna ges vårdgivaren incita- ment att ha en god tillgänglighet och att ta emot patienterna. Sär- skilda besöksersättningar införs för utfärdande av dödsbevis, utredning om vårdintyg, spirometriundersökningar, hälsosamtal för 75-åringar och läkemedelsgenomgångar. ningar motiveras av att ersättningssystemet därigenom blir mer rättvist. För besök där tolk är närvarande utbetalas en extra ersätt- ning som motiveras av att sådana besök tar . Ersättningen motsvarar en extra besöksersättning. En ersättning ges också för besök i geografiskt avlägsna områden. En takkonstruktion finns för ersättningar för husläkarverksam- heten som utgår från ett visst antal besök per listad. Upp till 1,9 besök per ges full ersättning mellan 1,9 och 4,0 besök ges av ersättningen och över 4,0 besök ges endast patientavgiften. Om en mottagning listar på fler patienter ökar det totala antalet besök mottagningen får full ersättning för. Inom hemsjukvården föreslås också tak med motsvarande konstruktion med tak per listad patient . Även detta tak har två nivåer men kan i undantagsfall justeras i områden där kommunens vårdbiträden inte utför sjuk- vårdsåtgärder på delegering från distriktssköterska eller av andra särskilda skäl. Det finns en målrelaterade ersättningen som är en viktig del av styrstrategin. Syftet är att stimulera vårdgivarna att förbättra sina kvalitetsresultat. Strävan skall vara att uppnå en snabbare målupp- fyllelse. Det kan t.ex. gälla god medicinsk kvalitet, ökad effektivi- tet, samverkan och tillgänglighet. Kvalitetskraven vidareutvecklas i nära samverkan med vårdgivarna. Den målrelaterade ersättningen som är uppdelad i bonus och vite är kopplad till hur vårdgivaren lever upp till vissa av kvalitetskraven. Bonus och vite kan inte överstiga av den totala ersättningen . Privata vårdgivare får göra ett tillägg på sina fakturor på sex pro- cent för kompensation för att de inte får göra avdrag för moms. Detta motsvarar den kompensation får från det statliga momssystemet. Det nya ersättningssystemet innehåller så få fria nyttigheter som möjligt. Huvudprincipen är att alla kostnader skall belasta den som kan påverka kostnaden. Om vårdgivaren kan påverka en kost- nad skall den alltid göra en bedömning om kostnaden motsvarar nyttan. betalas läkemedel och hjälpmedel, tolkar, sjuk- resor och vissa IT tjänster av beställaren. Vidare svarar beställaren för av kostnaderna för viss medicinsk service, främst radio- logi. Åtagandet för barnhälsovården är ett eget åtagande. Ett närområ- desansvar finns som innebär att alla vårdgivare inom kommunen eller stadsdelen tillsammans upprättar en plan som anger ansvars- fördelningen när det gäller att erbjuda besök i områdets förskolor samt säkerställer att alla barn i närområdet mellan 0–får erbju- dande om barnhälsovård. Ersättningsmodellen innebär en ersätt- ning för varje inskrivet barn. Vaccinkostnader ersätts separat av beställaren. En besöksersättning finns för första hembesöket när ett barn första gången skrivs in vid barnavårdscentral. Vid besök där tolk är närvarande utgår en extra ersättning. Uppdraget till MVC omfattar: Gynekologisk screening för cervixcancer Som ett första steg i införandet av en ny vårdkedja utökas baspro- grammet för graviditetsövervakning med ytterligare barnmorskebe- sök. Syftet är skapa trygghet för kvinnan genom en tätare kontakt med MVC under graviditeten. Förhoppningen är att kvinnorna därmed inte gör lika många besök på sjukhusen som . Genom att dels ersättning för läkarbesök höjs, dels en besöksersättning även för barnmorskebesök finns förutsättningarna för MVC att kunna hantera mer komplicerade graviditeter. I uppdraget för MVC tydliggörs vilka kvinnor som skall tas om hand på MVC och vilka som kräver specialistmödravård. Ersättningen för mödravården består av en peng som är lika stor för alla kvinnor i länet. Pengen utbetalas i tre perioder; , och i respektive period. Om en kvinna byter mottagning tillfaller ersättningen för nästa period den nya mottag- ningen. Barnmorskebesöken ersätts med en besöksersättning på . Syftet är att stimulera till fler besök på MVC samt att de kvinnor som behöver fler besök än andra också skall generera högre ersättning för MVC. Ersättningen för läkarbesök är . Kostnaden för ultraljud och annan medicinsk service betalas av Beställaren. Mottagningar som själva önskar utföra ultraljud, ersätts med per ultraljud och om det är en tvilling- graviditet. För att uppnå kostnadskontroll, och inte stimulera till fler läkarbesök och ultraljud än vad som är medicinskt motiverat, finns en begränsning av antalet besök och ultraljud som ersätts. Ultralju- den begränsas per MVC till i genomsnitt 2 stycken per inskriven kvinna och läkarbesöken begränsas till 2,5 per inskriven kvinna. Ingen begränsning avseende antalet barnmorskebesök finns. Preventivmedelsrådgivning och gynekologiska hälsokontroller ersättas med besöksersättning.. En särskild ersättning införs på extra utöver den vanliga besöksersättningen om tolk närvarar vid besöket. För att finansiera mödrahälsovårdens utökade uppdrag reduce- rades beställningen till akutsjukhusen med . Onkologiskt centrum skickar ut kallelser till gynekologiska hälso- kontroller där kvinnan kallas till en MVC i närheten av hennes folkbokföringsadress. De kvinnor som får en kallelse kan själva ta kontakt med en annan MVC och göra undersökningen där. Vårdvalet innebär en full valfrihet för kvinnan av MVC och även av förlossningsklinik. Detta ställer stora krav på informa- tionsutbytet mellan MVC och förlossning. Ett avtalskrav för MVC är att de använder sig av ett gemensamt journalsystem . Alla MVC:er och förlossningskliniker i kommer därmed att ha samma journalsystem och kunna överföra informa- tion mellan varandra. Kvinnans medgivande krävs självfallet för att t.ex. en förlossningsklinik skall kunna läsa hennes mödrahälso- vårdsjournal. Genom det gemensamma journalsystemet kan sjuk- husen få information om hur många kvinnor som har planerat att föda hos dem och vilket beräknat förlossningsdatum hon har. Därmed får sjukhusen ett betydligt bättre planeringsunderlag för förlossningskapaciteten än vad de har . Planeringsunderlaget kan utvecklas till ett system där varje kvinna tidigt i graviditeten skall kunna få en prioriterad förlossningsplats. Det saknas statistik på mycket av det arbete som MVC utför. I och med införande av en gemensam journal och besöksrapporte- ring från MVC direkt till GVR, gemensamma vårdre- gister, fås en tydligare bild av mödrahälsovårdsverksamheten. För- djupade uppföljningar kommer att ske av sjukhusens vård av gra- vida. En gemensam uppdragsbeskrivning finns för alla logopeder i pri- märvården. Uppdraget delas upp i fem målgrupper som alla kräver speciell kompetens. 1.Barn och ungdom med språk- och talstörning 4.Vuxna med neurologiskt betingad språk- och talstörning 5.Personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt medverkan i ADHD-utredning Kraven på kompetens är att logopeden skall vara legitimerad av . Huvuddelen av uppföljningsparametrarna bygger på antal besök inom respektive målgrupp. kommer att genomföras för att också kunna göra uppföljningar av hur patienterna uppfattar verksamheterna. Ersättningsmodellen bygger vidare på en modell med en besökser- sättning. Besöksersättningen som blir gemensamma för alla varierar mellan de olika kompetensområdena och om det är nybesök, hem- besök etc. En särskild ersättning införs om det används tolk vid besöket. Även för fotsjukvård finns en modell för vårdval och auktorisation. Remiss krävs för nybesök. Detta för att säkerställa att vårdgivaren har tillgång till alla relevanta medicinska basfakta innan behandling inleds. En enhetlig ersättning lämnas per besök. För att behålla sin auktorisation måste fotterapeuten utföra minst 500 behandlingar . Taket för antalet behandlingar är 1 300 och fottera- peut. För besök över taket utgår endast ersättning motsvarande patientavgift. Inom samtliga primärvårdsverksamheter är det vårdgivarens ansvar att anskaffa de lokaler som behövs för verksamheten. Det har tidi- gare ibland förekommit att landstingsägda lokaler upplåtits utan hyra genom en klausul i vårdavtalet varvid ersättningen i stället varit lägre. Det har också förekommit att tecknat för- stahandskontrakt och sedan hyrt ut lokalerna i andra hand. Det har varit aktuellt när hyresvärden krävt en längre kontraktstid än löpti- den för vårdavtalet. Med det nya auktorisationsförfarandet införs enhetliga principer och det skall alltså inte längre förekomma att beställaren tillhandahåller eller hyr ut lokaler. Vårdgivaren kan nu teckna avtal för eftersom auktorisationsavtalet löper tillsvidare. De krav som ställs på lokalerna när det gäller till- gänglighet för funktionshindrade anges i de allmänna avtalsvillko- ren. Riskanalys och ekonomiska konsekvenser Nedanstående riskanalys gjordes inför beslut att införa Vårdval . och hälso- och sjukvårdsnämnden förutsätts vid sammanträden fatta beslut om regler respek- tive inbjudningar att inkomma med ansökningar om auktorisation. därefter informeras nuvarande vårdgivare och övriga intressenter om möjligheten att inkomma med ansökningar. Inom projektet finns planer för informationsinsatser, rutiner för besva- rande av frågor samt för att ta fram underlag för politiska beslut om auktorisering och avtal. Avsikten är att beslut om auktorisation skall kunna fattas . Förvaltningens bedömning är att övergången till det nya systemet därmed kan ske . En del förändringar behöver göras i olika IT-system för att anpassa dessa till nya listningsregler och ersättningar. Dessa förändringar planläggs nu och bedöms kunna genomföras . Förvaltningen bedömer att de förändringar av de ekonomiska ersättningarna som blir följden av det nya ersättningssystemet för enskilda mottagningar inte är av den storleksordningen att några övergångsvisa omställningsbidrag är motiverade. Kommer invånarnas behov att tillgodoses? Det finns en viss osäkerhet om hur den nya modellen påverkar olika vårdcentraler och förutsättningarna för att bedriva en välfun- gerande verksamhet i områden med stor vårdtyngd och i områden där svårigheter finns att rekrytera läkare. Hälso- och sjukvårds- nämnden och sjukvårdsstyrelserna förutsätts följa utvecklingen noga och en beredskap måste finnas för att säkerställa att länets alla invånare har tillgång till en god vård. Även effekterna av att närom- rådesansvaret avskaffas måste följas noga. Vårdplanering vid utskrivning från akutsjukhus och informationsöverföringen till primärvården liksom kontakterna med kommunen måste anpassas till de nya förutsättningarna. Att så sker måste följas upp noga. Hur det nya närområdesansvaret för barnhälsovården kommer att fungera behöver följas upp bl.a. för att säkerställa att BVC:s lokala kännedom om området fungerar. Vid utformning av uppdragsbe- skrivningar, listningsregler och ersättningssystem har strävan varit att säkerställa att kroniskt sjuka och funktionshindrade samt äldre sjuka med flera diagnoser får sina vårdbehov tillgodosedda. Att detta blir fallet bör särskilt bevakas när vården följs upp. Införandet av den nya vårdvalsmodellen och de nya ersättningarna förväntas leda till förändringar i vårdutbudet och till ökad produk- tivitet med ökat antal besök vid mottagningarna och i hemmet. Takkonstruktionen avser att säkerställa att kostnaderna för verk- samheterna kan rymmas inom tillgänglig budgetram. Erfarenheter från tidigare förändringar av ersättningssystemen pekar på att effekterna kan bli större än förväntat. En noggrann uppföljning måste därför ske och möjligheter finnas att göra de justeringar som är motiverade. Kostnadsutvecklingen måste därvid ses ur ett hel- hetsperspektiv där effekterna på besöksutvecklingen vid sjukhusen av en hög tillgänglighet inom primärvården måste beaktas. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot frågan om det fulla kostnadsan- svaret för mottagningarna för även avancerad medicinsk service leder till att patienter som skulle kunna behandlas på mottagningen remitteras vidare till en läkare med s.k. taxeanslutning. För dessa, är enligt riksdagsbeslut, medicinsk service en fri nyttighet. Förslagen till ersättningsmodeller ryms inom de ramar för primärvården som har som underlag till arbetet med budget för . Detta innebär ett visst tillskott jämfört med innevarande år. Det finns anledning att påpeka att den ersättning som ges för olistade patienter finns kvar inom den totala ekonomiska ramen. Tryggt, tillgängligt, lätt och nära är ledorden för utformningen av kommunikationen kring vårdval och auktorisation. Arbetet består av två delar – planering och genomförande av kommunikationsin- satser samt utveckling av tjänster på främst . Kommunikationen har många målgrupper. Prioriterade målgrupper är vårdgivare (främst berörda vårdgivare samt vårdgivare som kan vara intresserade av att bli auktoriserade) samt länets invånare. Även interna målgrupper i , media, intressenter och samverkansparter är viktiga. Inbjudan till att ansöka om auktorisation kommer att gå ut i sam- band med att hälso- och sjukvårdsnämndens beslut om detta . Informationen fokuseras inom länet men kommer även att gå ut nationellt. All information som berör auktorisationen, regler, krav som ställs, hur ansökan görs med mera kommer att finnas på webbplatserna Uppdragsguiden.sll.se samt . Huvudkanaler för informationen är Vårdguidens kanaler (Internet, telefon, Mina Vårdkontakter samt tidning). På webbplatsen skall invånaren kunna hitta information om vad vårdval och auktorisa- tion innebär, skaffa beslutsunderlag genom jämförelser mellan vårdgivarna samt göra sitt val på Internet genom Mina Vårdkon- takter. Vårdguidens allmänna informationstjänst erbjuder invå- narna samma information, jämförelser och valmöjligheter. Även andra aktiviteter kommer att genomföras för att få genomslag i kommunikationen och öka kännedomen om valmöj- ligheten i primärvården. Det finns anledning att noga följa och utvärdera den nya modellens genomförande och effekter. de syften som angivits som skäl för förändringen? Ökar den reella valfriheten? Förändras tillgäng- lighet och kvalitet? Säkerställs god vård på lika villkor för hela befolkningen? Hur tillgodoses vårdbehoven för patienter med stora och sammansatta vårdbehov och kroniskt sjuka? Påverkas vårdflödena och allmänhetens uppfattning om primärvården? Hur påverkas kostnadsutvecklingen? Det är bara några av de frågor som bör belysas. vid med vilket har samarbetsavtal genomför på uppdrag denna utvärdering. Läkarinsatser i särskilda boenden Även för läkarinsatser i särskilda boenden införs en auktorisering av vårdgivarna. Vårdgivarna gör en ansökan om att bli auktorise- rade i en kommun/en stadsdel eller för ett enskilt boende. Auktori- sationskraven är de samma som för övrig primärvård. De vårdgivare som blivit godkända i en kommun/en stadsdel eller för ett enskilt boende förs upp på en lista för varje kommun/stadsdel eller enskilt boende. Kommunen/stadsdel eller det enskilda boendet prioriterar sedan vilken vårdgivare de önskar. tecknar sedan avtal med vårdgivaren. Endast en vårdgivare får avtal i respektive Kom- munen/stadsdel eller enskilt boende. Vårdval – en sammanfattning införde ett nytt när- sjukvårdsprogram i vilket familjeläkarverksamhet – primärvård – ingår som en del. godkänner – auktoriserar – de privata vårdgivare som önskar bedriva familjeläkarverksamhet i länet och tecknar kontrakt om de uppfyller fastställda skall-krav. Samma för- utsättningar gäller för både offentliga och privata vårdgivare. Även företag under bildande kunde komma in med anbud. Priskonkur- rens har inte tillämpats. Vårdvalet för invånarna innebär att de kan välja familjeläkar- mottagning och att ingen remiss krävs för besök hos sjukgymnast, naprapat och kiropraktor – dessa vårdgivare upphandlas i annan ordning och berörs inte av auktorisationen av familjeläkarverksam- het. Invånarna kan byta mottagning när de så önskar. började kontraktstiden, som är med högst förlängning, att löpa. Auktorisation har skett och en mottagning måste ta emot listade patienter . Vårdpeng åsätts invånarna och är olika stor beroende på ålder. Privata entreprenörer har funnits inom primärvård . Åtagandet innebär att vårdgivaren ska: -erbjuda allmänmedicinsk hälso- och sjukvård vid mottagningar och i hemmet för personer i alla åldrar med akuta och kroniska sjukdomar samt läkarinsatser till personer i särskilda boende- former och andra institutioner på samma villkor som invånarna i övrigt, -ansvara för jourarbetet inom det allmänmedicinska kompetens- området, -bedriva folkhälsoarbete för listade invånare, samt -utgå från befolkningens behov av närhet och tillgänglighet till vård. Familjeläkarverksamheten ska vara läkarens huvudsakliga syssla. Familjeläkarverksamheten ska bedrivas som gruppmottagningar med minst två läkare varav en allmänläkare samt vara centralt place- rade för invånarna. Villkoren för att få bedriva familjeläkarverksamhet framgår huvudsakligen av Förfrågningsunderlag, Kontrakt med bilaga, Vård- val – Närsjukvårdsprogram, Vårdval – Ekonomi, Vårdval – Kvalitetsmål samt Anbud. Upp- gifter och utdrag ur vissa av dokumenten har gjorts enligt följande: Kontraktet – i valda delar Upphandlingformen är förenklad upphandling och kontraktsfor- men är ramavtal. Avtalstiden är –med rätt för att förlänga avtalstiden med 1 + . Förlängningen ska meddelas Vårdaktören/vårdenheten månader innan avtalet upphör. (Vårdaktör = anbudsgivare, = familje- läkarenhet) Familjeläkarverksamhet ska bedrivas i enlighet med kraven i kontraktet och bilagor. Befolkningens vårdbehov ska tillgodoses på ett medicinskt, kvalitativt och ekonomiskt effektivt sätt. Invånarna väljer Vårdaktör/vårdenhet inom närsjukvården. Ingen garanti om avrop av viss volym eller till vissa värden. Ersättning enligt bilaga Ekonomi betalas ut en gång i efterskott för de invånare som har listat sig hos Vårdaktören/ vårdenheten. Vårdpengens storlek , patientavgifter, ersättning för uppnådda kvalitetsmål samt övriga ersättningar fastställs av lands- tingsfullmäktige . Vårdaktören/vårdenheten ska samverka med andra vårdenheter och följa lokala överenskommelser mellan sjukhusen, psykiatrin och de kommunala vårdgivarna. Vårdaktören/vårdenheten skall verka för att säkerställa att nya medicinska rön och ändrade standards för vårdens bedrivande införlivas i verksamheten och skall samverka med i syfte att verka för kontinuerlig utveckling av vårdens kvalitet och effektivitet. Uppdraget begränsas av allmänmedicinens kompetens- område. Kvalitetssäkring/ kvalitetsutveckling ska bedrivas enligt bilaga