sou · GWB359 · 2008-06-05 00:00:00 — Vid en granskning av de fem idrottsgrenar som enligt RF:s egna uppgifter är mest popu- lära bland barn och ungdomar med invandrarbakgrund – fotboll, innebandy, basket, tennis och ridsport – hade sammanlagt en halv procent av styrelseledamöterna i förbunden utländsk bakgrund. Samma förhållande framkom bland de anställda på förbunds- kanslierna. Fundbergs slutsats blev därmed att det i ett etniskt perspektiv är betydande skillnader inom idrottsrörelsen mellan att delta i och att kunna besluta över verksamhetens inriktning och framtid.TPF43FPT Enligt Fundberg är situationen inom idrottsrörelsen inte unik. Som exempel har andra forskare noterat liknande mönster inom statliga kulturinstitutioner. Därtill vittnar internationella studier om invandrargruppers generellt svaga representation på ledande befattning inom idrotten i andra länder. Men även om den svenska idrotten i sin sammansättning på förbundsnivå således speglar en vanligt förekommande problematik, menar att valet av förtroendevalda är präglat av ett tydligt etnifierat handlade: 42TP PT Idrott och integration. En statistisk undersökning 2002, s. 11–12. 43TP PT , Är de ideella ledarna de ideala? Om representation och etnisk mångfald i idrottsrörelsen i , Skriftserie om idrottens ledarskap, (2007), s. 6. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration Det går alltså inte att säga hur befintliga förtroendevalda, valbered- ningar eller andra som kan påverka sammansättningen inom idrotts- rörelsen tänker kring etnicitet – men det är tydligt hur man agerar: svenskar väljer svenskar för att använda sig av kategoriserings- terminologin som tycks gälla i sammanhanget. Inom idrotten råder så kallad etnosocialitet.TPF44FPT 8.4.3Fördelningen av statens resurser ur ett integrationsperspektiv Som tidigare påpekats, utgör inte etnicitet en variabel i RF:s bidragsfördelning eller återrapporteringssystem. Det är därmed svårt att mer övergripande bedöma såväl fördelningen som effek- terna av olika stödformer, såsom specialidrottsförbundens stats- bidrag eller det statliga LOK-stödet, ur ett integrationsperspektiv. Betydligt enklare är att följa de särskilda insatser och integra- tionsprojekt som RF genomfört . Av dessa kan nämnas att –2001 genomförde projektet – delaktighet – utbildning – integra- tion med syfte att genom idrottsföreningarna med olika utbild- ningsinsatser finna vägar för att integrera invandrare i det svenska samhället. Satsningen bestod av lokala projekt i sammanlagt 35 bostadsområden och i samarbete med ett hundratal idrotts- föreningar. Satsningen finansierades genom stöd från Allmänna Arvsfonden.TPF45FPT Integration var även prioriterat i satsningen Projekt () åren 1998–2004 och i det efterföljande Handslaget. 8.4.4Är föreningsidrotten en integrationsarena ur ett etnicitetsperspektiv? Det återstår att försöka besvara frågan i vilken utsträckning som föreningsidrotten kan ses som en integrationsarena ur ett etnici- tetsperspektiv. , som mest ingående studerat svenska förhållanden, menar att det inte går att ge ett enkelt svar. Föreningsidrotten kan både vara gränsöverskridande, bidra till för- ståelse och glädje och vara gränsbevakande och föranleda 44TP PT Ibid., s. 7–8. 45TP PT För en redogörelse, se Är alla välkomna i idrotten? Summering & erfarenheter av projekt – delaktighet – utbildning – integration, diskussionshäfte, (2002). Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration Idrotten kan vara en god integrationsarena i den meningen att alla kan vinna matchen – men det är inte säkert att den integration som sker på planen även ger effekter utanför idrotten. Därtill är förutsättningarna att ta sig till matchen ojämnt fördelade i samhället. Men kanske är frågan felformulerad. Det centrala är rimligtvis inte vad idrotten kan åstadkomma utan hur idrottsrörelsens många aktiva, ledare, föräldrar m.m. väljer att agera gentemot varandra. Eller som Fundberg själv formulerar saken: Idrotten är en mötesarena. Där träffas människor med olika erfaren- heter och bakgrunder. Dessa möten kan fungera på olika sätt. I några fall är de gränsöverskridande och ger ökad förståelse, förbrödring och glädje. I andra fall är de gränsbevakande och ger upphov till konflikter. Hur dessa möten laddas och vad de leder till är inte givet. Det beror på vad ledare, spelare, föräldrar och andra aktiva inom idrotten gör med dessa möten. Idrotten som integrationsarena är därför inte en fråga om vilka eller hur många som deltar i idrottens verksamhet. Det handlar, kanske trivialt sagt, snarare om vad idrottens aktörer gör, hur olika grupper möts på vilket sätt människor tillåts påverka verksamhetens mål och mening.TPF46FPT Ett viktigt men ofta förbisett perspektiv på idrott och integration handlar om förutsättningarna för personer med fysiska eller psykiska funktionshinder att ingå i den idrottsliga gemenskapen. Enligt , sociolog med omfattande forskning om svensk handikappidrott, inrymmer integrationsperspektivet inom handikappidrotten två skilda men lika grundläggande frågor. Den första är i vilken utsträckning som idrotten i praktiken är tillgänglig för personer med funktionshinder. Den andra frågan är huruvida idrotten kan utgöra en miljö där personer med funktionshinder får möjlighet att integreras med personer utan funktionshinder.TPF47FPT Forskningen om idrottens tillgänglighet för funktionshindrade är synnerligen begränsad. Dessutom ger de fåtaliga studierna på området ingen entydig bild. Som exempel kan nämnas att en pilotstudie av RF i samarbete med utredningsföretaget visade att andelen som motionerande bland funktionshindrade var ungefär i nivå med befolkningen i sin helhet.TPF48FPT Vidare noterades 46TP PT Fundberg (2003), s. 23. 47TP PT (2003) Handikappidrott som socialt fenomen. SWEBIS , s. 48TP PT RF (2003) Möjligheten till motion och fysisk aktivitet – lika för alla? Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration inga nämnvärda skillnader mellan kvinnor och män. Mot detta fann i sin ungdomsstudie att unga med funktionshinder var underrepresenterade inom föreningsidrotten och att de dess- utom tenderar att sluta idrotta i större utsträckning.TPF49FPT Vidare noterade att tydliga könsskillnader så till vida att pojkar med funktionshinder i betydligt större utsträckning stod utanför föreningsidrotten jämfört med andra pojkar, medan skillnaderna bland motsvarande flickgrupper var marginella.TPF50FPT Inte förvånande visade RF:s studie även att det finns olika faktorer som begränsar funktionshindrades möjligheter att idrotta. Som exempel konstaterades att tillgängligheten på idrottsanlägg- ningar ofta kan förbättras. Därtill kan det ibland vara svårt att finna ledsagare/personliga assistenter som är villiga att delta i idrotts- aktiviteter. I framförallt mindre orter kan det dessutom vara svårt samla tillräckligt stora grupper av personer med funktionshinder för att kunna bedriva gemensam tävlingsverksamhet.TPF51FPT I frågan om funktionshindrades integrering med personer utan funktionshinder kan nämnas att () i rap- porten Fritid för barn och unga med funktionshinder inventerat förekomsten av kommunala kultur- och fritidssatsningar för barn och unga med funktionshinder. Projektet syftade framförallt till att belysa framgångsfaktorer och positiva exempel på s.k. inklude- rande verksamheter. Datainsamlingen bestod av en enkät riktad till förvaltningschefer eller motsvarande inom kultur- och fritids- förvaltningar. Enkäten besvarades av 202 kommuner. En majoritet av de tillfrågade – – sade sig ha kännedom om verksam- heter för barn och ungdomar med eller utan funktionshinder. Några vanliga exempel var ridning, simning, gymnastik och kampsport. Vid en närmare granskning framkom dock att många av dessa aktiviteter enbart var till för barn och ungdomar med funktionshinder. Vidare saknades ofta ambitionen att dessa barn skulle gå vidare till ordinarie grupper inom föreningarna. Det fanns dock även exempel på verksamheter där barn och unga med funktionshinder deltog på samma villkor som alla andra.TPF52FPT 49TP PT Trondman (2005), s. 208–209. 50TP PT Ibid., s. 139. 51TP PT Möjligheten till motion och fysisk aktivitet, s. 29–30. 52TP PT Fritids för barn och unga med funktionshinder. (2006), s. 6. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration 8.4.6Mobbning, trakasserier och diskriminering i föreningsidrotten Jag får nästan aldrig spela. När vi toppar laget är jag aldrig med. Förra matchen toppade vi från start. (Pojke, , i kontakt med ) Integrationens motsats är att individer eller grupper exkluderas ur den idrottsliga gemenskapen. Hur vanligt är detta? I vilken utsträckning förekommer kränkningar och diskrimineringar inom idrotten? Frågor av detta slag är både känsliga och komplicerade. Som citatet ovan visar, innehåller de även en svår gränsdragnings- problematik. Naturligtvis är olika former av fysisk och psykisk mobbning en oacceptabel kränkning och ett brott mot såväl idrottens som samhällets normer och regelverk. Men är det även kränkande att inte bli utvald till A-truppen? Är det exkludering att vissa tvingas sitta på bänken under en match? Ja, var går egentligen gränsen mellan kränkande handlingar och sådant som snarare måste betraktas som naturliga inslag i en tävlings- och prestationsinriktad idrottsverksamhet? Barn- och ungdomsidrotten i ljuset av FN:s konvention om barnets rättigheter Ett sätt att analysera barn- och ungdomsidrotten är att ställa verksamheten i relation till FN:s konvention om barnets rättig- heter (). är ett folkrättsligt bindande dokument. ratificerade konventionen 1990, som ett av de första länderna, och har därmed juridiskt förbundit sig till att förverkliga den. I ges en universell definition av vilka rättigheter som ska gälla för alla barn i hela världen. Den täcker såväl barnets rätt att skyddas mot utnyttjande, övergrepp och diskriminering som dess rätt till inflytande och delaktighet. ska vara vägledande inom alla verksamhets- områden i samhället. Det betyder att regeringen och visserligen har det yttersta ansvaret för att förverkligas, men att det åligger alla i samhället - individer, privata aktörer och organisationer – att respektera barns rättigheter. Även idrottsrörelsens verksamhet omfattas följaktligen av konventionen. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration innehåller 54 artiklar, varav 41 är s.k. sak- artiklar som fastslår barns rättigheter.TPF53FPT Fyra av dessa kallas för de fyra huvudprinciperna och är vägledande för hur helheten ska tolkas. Artikel 2 som fastlår att alla barn har samma rättigheter och lika värde. Diskriminering får inte förekomma på grund av barnets eller föräldrarnas eller vårdnadshavarnas ras, hudfärg, kön, språk, religion, politiska eller annan åskådning, nationella, etniska eller sociala ursprung, egendom, funktionshinder, börd eller ställning i övrigt. Artikel 3 som anger att det är barnets bästa som ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Principen om barnets bästa kan härledas från tanken att barn har fullt och lika människovärde som vuxna men att de är sårbara och därför i behov av särskilt skydd och stöd. Vad som är barnets bästa måste avgöras i varje enskilt fall. Artikel 6 som säger att varje barn har rätt att överleva, leva och utvecklas. Artikeln handlar både om barnets fysiska hälsa och om dess rätt till andlig, moralisk, psykisk och social utveckling. Artikel 12 som avser barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade i alla frågor som berör honom eller henne. Artikeln stadgar att det barn som är i stånd att bilda egna åsikter har rätt att uttrycka åsikterna i alla frågor som rör barnet. Åsikterna ska beaktas med hänsyn till barnets ålder och mognad. Till detta kan läggas artikel 31 som fastslår att varje barn har rätt till vila och fritid, till lek och rekreation som är anpassad efter barnets ålder och som är tillgänglig för varje barn utan diskriminering. Med fritid avses tid och frihet att göra det man vill. Med rekreation avses aktiviteter som inte är obligatoriska, exempel föreningsidrott. Vid en första anblick kan det framstå som märkligt eller långsökt att koppla samman barn- och ungdomsidrotten med . Vid närmare eftertanke framkommer dock att samtliga artiklar ovan på olika sätt kan relateras till förenings- idrottsliga aktiviteter. Som exempel kan artikel 2 om alla barns lika värde kopplas till tävlingsidrottens grundläggande premiss om att alla deltagare har lika stora chanser att vinna oavsett hudfärg eller 53TP PT Resterande artiklar handlar om hur staterna ska arbeta med konventionen. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration social och ekonomisk bakgrund. Men det kan även ses som en markering mot olika former av selektions- och rangordnings- processer. På samma sätt kan principen om barnets bästa markera att påtryckningar och prestationspress från föräldrar, tränare och ledare är oförenliga med ett barnperspektiv. Artikel 12 om barns rätt om att uttrycka sina åsikter är på motsvarande sätt en uppmaning till idrottsrörelsen att ge barn och unga möjligheter att komma till tals i såväl enskilda situationer som övergripande verksamhetsbeslut. Inom den internationella samhällsvetenskapliga forskningen finns flera studier av barn- och ungdomsidrotten med utgångs- punkt i eller snarlika idéer om barns bästa.TPF54FPT För svenskt vidkommande kan nämnas att forskarna driver projektet och idrott i ljuset av FN:s barnkonvention.TPF55FPT Forskningsinriktningens kanske största förtjänst är att utgångspunkten från ett tydligt barnperspektiv synliggör de problem som uppstår när barn tvingas att anpassa sig till (vuxen-)idrottens ideal istället för tvärtom. Frågan om ett barnperspektiv på idrotten återkommer i kapitel 10.2. Förekomsten av mobbning, trakasserier och diskriminering i föreningsidrotten Den värsta formen av kränkningar är givetvis olika former av mobbning och trakasserier.TPF56FPT Området berörs i ett antal relativt nya forskningsrapporter. Problematiken var central i en omfattande enkätstudie om idrottens sociala betydelse som undersöknings- företaget genomförde på uppdrag RF:s och BRIS.TPF57FPT Studien besvarades av närmare 1 800 ungdomar . Likaså studerade ungas upplevelser av mobbning och trakasserier i sin undersökning om ungdomars 54TP PT Bland de mest välkända kan nämnas , Human Rights in Youth Sport: A Rights in Competitive Sports. (2004) och m.fl, Child Welfare in Football (2006). 55TP PT Se exempelvis , Barn och idrott i ljuset av FN:s barnkonven- tion, i Svensk idrottsforskning nr 3 (2005). 56TP PT För en diskussion om diskriminering inom idrotten på grund av sexuell läggning, se och dess diskriminering på grund av sexuell läggning, Svensk Idrottsforsk- ning nr 3 2005 och kön: , kropp och sexualitet i lagidrottens vardag (2006). 57TP PT Idrottens sociala betydelse. En statistisk undersökning , , FoU- rapport 2005:5. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration föreningsidrottande från 2005.TPF FPT Friends en enkät om kränkningar inom idrotten som besvarades av nästan tre tusen deltagare (12–) på Stadium Sports Camp De tre rapporterna ger en förhållandevis entydig bild: enligt ungdomarna själva är mobbning och trakasserier ovanligt inom I RF:s och studie uppgav endast tre procent av 17-åringarna att de känt sig mobbade inom idrotten vid blivit det vid återkommande tillfällen under det senaste året.TPF FPT I Trondmans studie meddelade en procent av ungdomarna att de utsatts för olika former av sociala trakasserier såsom att bli retad eller förlöjligad. Lika stor andel hävdade att de utsatts för fysiskt eller psykiskt våld inom idrotten. Dessutom tillade de unga att trakasserier och mobbning var betydligt vanligare i skolan. sade sig upplevt sociala trakasserier i skolan. svarade dessutom att de utsatts för fysiskt eller psykiskt våld.TPF61FPT I Friends studie, slutligen, var resultatet något mer negativt. av de tillfrågade barnen uppgav att de själva upplevt kränkningar inom idrotten och drygt var fjärde person () sade sig känna till att det förekommit eller förekom kränkningar i deras lag eller tränings- grupp.TPF62FPT Att få procent av tillfrågade ungdomar uppger sig ha blivit mobbade inom idrotten kan framstå som positivt. Man måste dock komma ihåg att även låga procent kan utmynna i betydande antal inom en verksamhet av idrottsrörelsens omfattning. Målet måste alltid vara nolltolerans, det vill säga att inte ett enda barn någonsin upplever sig trakasserad eller mobbad i föreningsidrotten. I detta sammanhang kan tilläggas att RF:s policydokument Idrotten vill framhåller värdet av barn lär sig att respektera varandra som kam- rater och medtävlare, vilket aktivt motverkar mobbning, trakasse- rier och alla former av diskriminering.TPF63FPT Därtill har RF antagit en särskild policy mot sexuella trakasserier inom idrotten.TPF64FPT Till detta kan nämnas att tillsammans med Barnens PT Trondman, kap. 7. PT Undersökning om förekomsten av mobbning och kränkningar inom idrotten – en enkätstudie på Stadium Sports Camp 2005, Stiftelsen 2006:1. PT Idrottens sociala betydelse, s. 11. PT Trondman, s. 106. PT Undersökning om förekomsten av mobbning och kränkningar inom idrotten, s. 17. PT Idrotten vill, s. 6. PT Riksidrottsförbundets policy och handlingsplan mot sexuella trakasserier inom idrotten, Riks- idrottsförbundet (u.å). Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration rätt i samhället () utvecklat en webbsida för information och vägledning åt idrottsföreningar att hantera problem som kan uppstå med mobbning och kränkande behandling inom förenings- idrotten. 8.5Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration: sammanfattande analys Detta kapitel har behandlat föreningsidrotten med avseende på folkhälsa, jämställdhet och integration. Olika forskningsresultat och statistiska uppgifter har presenterats och analyserats. I detta avsnitt sammanfattas några av undersökningens huvudresultat. Redogörelsen inleddes med en analys av idrottens betydelse för folkhälsa. Resultatet var otvetydigt: idrott, motion och fysisk aktivitet har tydliga positiva hälsoeffekter i form av minskad risk för framtida sjukdomar och ökad upplevelse av fysiskt/psykiskt välmående. Redan låga aktivitetsnivåer ger märkbara positiva resultat. Därefter stiger effekterna vanligtvis i takt med ökad träningsintensitet. Sambandet mellan fysisk aktivitet och hälsa gäller både kvinnor och män och oavsett åldrar. Forskningen om idrottens betydelse för folkhälsan måste ses som ett erkännande av idrottsrörelsens breda och omfattande verksamhet. Men det understryker även vikten av att aktivt främja idrottens tillgänglighet. Problemet är nämligen att olika former av strukturella faktorer såsom ålder, kön, socioekonomi, etnicitet och funktionshinder alltjämnt inverkar på människors val att idrotta – och i vilka former. Detta medför även att människors förutsätt- ningar för hälsa och välbefinnande är ojämnt fördelade i samhället. Att uppmuntra idrottsrörelsens strävan att realisera idrott åt alla framstår ur detta perspektiv som både viktigt och kostnadseffektivt ur ett folkhälsoperspektiv. I frågan om jämställdhet konstaterades att RF 2005 antog en jämställdhetspolicy med övergripande mål att kvinnor och män inom idrottsrörelsen ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla nivåer och inom alla områden. Den följande analysen visade dock att denna princip i betydligt större utsträck- ning speglar situationen bland aktiva medlemmar i idrottsrörelsen än fördelningen mellan kvinnor och män på ledande befattningar. Bland de aktiva utgör ungefär fyra av tio medlemmar en kvinna och sex av tio en man. Könen är däremot inte jämnt fördelade bland Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration Av RF:s 68 specialidrottsförbund utgör kvinnor en majoritet i nio. I tolv förbund råder en jämn fördelning, det vill säga att det underrepresenterade könet uppgår till . I resterande förbund – 47 av 68 – utgör fler än sex av tio aktiva med- lemmar en man. På styrelsenivå är situationen betydligt sämre. Endast en av fyra styrelseledamöter i är en kvinna medan tre av fyra är män. Studeras utvecklingen framkommer att andelen kvinnor ökade starkt –1995. Därefter har fördelningen mellan kvinnor och män varit i huvudsak . Hos distriktsförbunden är fördelningen dock jämnare, vilket sammanhänger med att dessa förbund är ålagda att ha en jämn könsfördelning (medan kravet för specialidrottsförbunden endast är att båda könen ska vara representerade). Utmärkande för distriktsförbundens styrelser är dock att kvinnor dominerar medan män på motsvarande sätt dominerar bland ledamöter . Liknande mönster framkom i analysen av föreningsidrott och etnicitet. Bland pojkar är huvudintrycket att utrikes födda pojkar tillhör idrottsrörelsen i större utsträckning än pojkar födda i . Bland flickorna råder rakt motsatt förhållande. Enligt en undersökning av sociolog har mer än var fjärde flicka med utländsk bakgrund aldrig prövat på att föreningsidrotta. På ledande befattning framträder bilden att etnicitet inte inverkar på ungdomars ledareuppdrag på lokal föreningsnivå – men att personer med utländsk bakgrund däremot är synnerligen svagt representerade i förbundens styrelser. Enligt en studie av etnolog har av ledamöterna i 68 specialidrottsförbund utländsk bakgrund och endast en procent är av utomeuropeisk härkomst. Hos distriktsförbunden är situa- tionen ännu sämre: blott en halv procent av ledamöterna visade sig ha utländsk bakgrund. 9Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter I detta kapitel skiftas fokus från analyser av idrottsrörelsens verk- samhet utifrån teman som socialisation, jämställdhet och etnicitet till bedömningar av fyra specifika statliga bidragsformer. De utvär- derade stöden är – i enlighet med utredningens direktiv – stats- bidraget till specialidrottsförbunden, det statliga LOK-stödet, handslagssatsningen och elitidrottsstödet. Analysen tar sin utgångspunkt i de syften, villkor och återrapporteringskrav som preciseras i regeringens förordning om statsbidrag till idrottsverk- samhet (SFS 1999:1177) och i de riktlinjer som fastställs i samband med att bidragen utdelas till RF. 9.1.1Aspekter att beakta vid en utvärdering av bidragsformer Bidrag till ideell verksamhet kan utformas på många olika sätt. Syftet med stödet kan vara mer eller mindre preciserat. Målgruppen kan vara bred eller utgöra en specifik och begränsad skara. Kontroll och återrapporteringskraven kan variera, liksom bidragens storlek. En utvärdering av olika bidragsformers effekter kan således inte göras enbart med utgångspunkt i stödets syfte. Viktigt är även att beakta aspekter som:TPF1FPT Graden av politisk styrning. Bidragets hanterbarhet i systemet. Avgränsning till andra bidrag/bidragssystem. 1TP PT Detta avsnitt baseras på synpunkter från Per . Utvärdering av fyra statliga bidragsformers effekter Med bidragets legitimitet avses i vilken utsträckning som bidraget uppfattas som rätt och riktigt av de grupper som berörs och/eller av befolkningen i stort. Här är utgångspunkten att bidrag utan legitimitet i praktiken får svårt att ge avsedda effekter, oavsett bidragets övriga förtjänster. En komplicerande faktor är dessutom att acceptansen för stödet i fråga kan skifta mellan olika grupper. Som exempel kan ett särskilt bidrag riktat till idrottsverksamhet bland barn och ungdomar vara synnerligen uppskattat hos landets idrottsföreningar – men uppfattas av övriga barn- och ungdoms- organisationer som ett orättvist gynnande av idrottsaktiviteter. Nära kopplat till bidragets legitimitet är graden av politisk styrning. Här är problemet att styrning ofta utgör en förutsättning för att stödet ska kunna realisera specifika mål som regleringar och öronmärkningar ofta riskerar att uppfattas som begränsningar av de ideella organisationernas självbestämmande. Graden av styrning måste således avvägas mot risken för legitimi- tetsbrister i mottagarledet.