sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — Forskningsresultaten pekar dock i olika riktningar på flera punkter, bl.a. kring huruvida det finns några egentliga klimatflyktingar, hur många flyktingarna blir och även vart flyktingströmmarna går (Haldén, 2007). Flera beräkningar pekar på potentiellt stora flyk- tingströmmar till följd av klimatförändringar, t.ex. i kommer 75 250 miljoner människor vara utsatta för vattenstress, men dessa bedöms vara geografiskt begränsade. Framtida klimat- flyktingar hamnar sannolikt i läger i hemlandet, s.k. intern- flyktingar, eller i grannländerna. I stora delar av världen pågår omfattande migrationsrörelser, framför allt i form av intern urbani- sering, och det är rimligt att anta att klimatförändringar kommer att förstärka denna process. Städer i relativ närhet till områden som drabbas av negativa klimateffekter kommer att utgöra mål för flyktingströmmar, vilket i sin tur sannolikt leder till slumspridning. Slumspridning verkar destabiliserande och är dessutom ekonomisk Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser kostsamt för regioner. Destabilisering, i formen av långsam utarm- ning snarare än plötsligt sönderfall, av regioner kan i kombination med fattigdom och institutionell svaghet förvärra existerande konflikter eller skapa nya. Planerad migration, vilket innebär att man flyttar befolkningen från områden som kan bli utsatta för tillfälliga eller permanenta översvämningar eller torka, kan komma att förekomma i vissa områden i syfte att begränsa anpassnings- kostnader, mänskligt lidande och instabilitet (Haldén, 2007; WBGU, 2007). Påverkan på europeisk och svensk säkerhetspolitik Mycket lite forskning har bedrivits på området klimatförändringars betydelse för internationella och regionala samarbetsmönster (Haldén, 2007). har dock frågan aktualiserats och väckt större uppmärksamhet internationellt. Bland annat har tagit upp ämnet i och ett antal f.d. amerikanska generaler och amiraler lyfte fram klimatföränd- ringarna som det största hotet mot global säkerhet i den uppmärk- sammade rapporten and the Threat of Climate Change. Klimatförändringar bedöms inte i första hand skapa nya konflikter utan snarare förstärka och förvärra redan existerande konfliktmönster. I ett längre perspektiv, efter 2050, finns det dock risk för att nya konflikter uppkommer till följd av klimatföränd- ringar eftersom klimateffekterna vid det laget kan vara mer kraft- fulla och omvälvande. I regioner där mellanstatliga och inomstatliga samarbetsformerna är välutvecklade, t.ex. , är sannolikheten för konflikt mindre. I regioner där samarbetsformerna är mindre välutvecklade, t.ex. och , är riskerna för konflikt större. En kraftigt försämrad världsekonomi kan försvaga många stater och begränsa deras förmåga till att skapa ordning och säkerhet. kan en försämrad världsekonomi begränsa staters förmåga att föra krig (CNA, 2007; Haldén, 2007; , 2006; WBGU, 2007). Klimatförändringar kommer sannolikt att påverka olika områden i på olika sätt. På kort sikt kommer de främst att medföra vissa fördelar för , medan i huvud- sak kommer att utsättas för påfrestningar. , hela eller delar, Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser kan komma att få problem med de från ett säkerhetspolitiskt perspektiv intressanta sektorerna energiförsörjning och jordbruk. importberoende av energi kan komma att öka . kan , mot , av EU:s energibehov att täckas av import. Cirka en tredjedel av energibehov, nästan uteslutande olja, importeras (KOM 2006:105; IEA, 2004). Ett ökat importberoende från regioner vilka är instabila , men som dessutom kan destabiliseras ytter- ligare i ett framtida klimat, utgör en risk för störningar i försörj- ningstryggheten. EU har delvis med anledning av de framtida riskerna tagit fram grönboken strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning samt rapporten hantera yttre energirisker. Jordbruket och livsmedelsförsörjningen, globalt såväl som inom EU, är intressant ur säkerhetspolitisk synvinkel, men också för andra politikområden. Inom klassisk geopolitik betonas vikten av inhemsk försörjning för ett lands fortlevnad. bedöms EU inte ha några problem att trygga den inhemska livs- medelsproduktionen inom unionen (Haldén, 2007). Vissa med- lemsländer kan dock få problem med minskande skördar varför det är av vikt att det finns en välfungerande europeisk livsmedels- marknad. Det ursprungliga syftet med den europeiska jordbruks- politiken (CAP) var att trygga att skulle vara självförsör- jande i händelse av ett kraftigt försämrat världsläge. Klimatföränd- ringarna kan medföra att länder vilka är globala exportörer av livsmedel (t.ex. och ) får en försämrad kapacitet att producera livsmedel. Detta kan medföra att det ursprungliga syftet med EU:s jordbrukspolitik, vilket kan framstå som föråldrat, återigen blir aktuellt. Det kan bli ett ökat tryck på att omdirigera jordbruksstödet till de områden som drabbas särskilt hårt av torka eller extrema väderhändelser. Det kan även bli aktuellt att de områden i där förut- sättningarna för jordbruk kommer att förbättras i högre utsträck- ning används för att garantera EU:s förmåga till självförsörjning. En viktig prioriteringsfråga kan även bli huruvida jordbruksmark ska användas till odling av grödor avsedda för biobränslen eller livsmedel (Haldén, 2007; IPCC, 2007). Europeisk och svensk säkerhetspolitik, men också andra politik- områden, kommer med anledning av klimatförändringar med stor sannolikhet vara avhängiga händelser i andra, ofta fattiga, delar av världen varför säkerhetspolitiken kan behöva integreras närmare Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Genom omfattande humanitära interventioner och fredsbyggande kan man möjligen förebygga destabilisering av regioner, svältkatastrofer, spridning av epidemier, flyktingströmmar etc. (CNA, 2007; WBGU, 2007). Figur 4.54 visar potentiella oroshärdar med anledning av klimatförändringar. Figur 4.54 Potentiella oroshärdar med anledning av klimatförändringar Källa: WBGU, 2007. Påverkan på svensk biståndspolitik Svensk biståndspolitik och Sidas övergripande mål är fattigdoms- bekämpning, dvs. att verka för att fattiga människors levnads- standard ska höjas. Utifrån detta ska Sida, i fråga om klimatfrågan, dels bidra till åtgärder som förebygger eller minimerar utsläpp av växthusgaser, dels minska fattiga länders och människors sårbarhet och stärka deras förutsättningar att anpassa sig till klimatföränd- ringar. Klimatarbetet styrs av ett antal principer: att det är bättre att förebygga än att bota, försiktighetsprincipen samt att klimatfrågan ska integreras i Sidas verksamhet utifrån det övergripande Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser perspektivet att bekämpa fattigdom. Sidas nuvarande synsätt är att ansvaret för klimatfrågan ska spridas inom organisationen på ett sådant sätt att en integrering av klimatfrågan blir möjlig. Verksam- heter inriktade på energi, transporter och näringsliv är i huvudsak inriktade på att begränsa utsläpp av växthusgaser, medan arbete med hälsa och vattenresurser främst har fokus på att motverka följderna av klimatförändringar. Tyngdpunkten i Sidas agerande ligger på insatser som bidrar till att förebygga och minimera utsläpp av klimatgaser (Sida, 2004). Det faktum att den fattiga delen av världen drabbas särskilt hårt av klimatförändringar i kombination med att fattiga människor är särskilt sårbara för dessa innebär att biståndspolitik har en viktig roll att spela i klimatanpassningsarbetet. Enligt Klimatkonven- tionens (UNFCCC) artikel 4.4 ska I-länderna (– länderna) stödja de utvecklingsländer som är mest sårbara för klimatför- ändringar. Industriländerna har gett stöd till de minst utvecklade länderna (MUL) att ta fram National Adaptation Programmes of Action (s.k. ). Programmen utgår från ländernas egna bedömningar om vilka sektorer i samhällena som är särskilt sårbara för extremt väder och klimatförändringar och som behöver anpassas i första hand. Ett effektivt biståndsarbete, där hänsyn tas till klimatförändringarna, kan innebära en begränsning av klimatförändringars negativa effekter, t.ex. uppkomsten av klimatflyktingar, politisk instabilitet och/eller eskalering av existerande konflikter, och behovet av akuta humanitära insatser. Enligt kan klimatförändringarnas totala kostnader uppgå till av världens BNP , nu och , ifall inga åtgärder vidtas. Om man vidgar skalan av risker och följder kan skadorna komma att uppgå till så mycket som av världens BNP . Klimatförändringarnas effekter på ekonomin är i paritet med hur världskrigen eller 1930-talets ekonomiska depression påverkade sin samtid. Rapporten fastslår att klimatförändringarna, såvida inte åtgärder vidtas för att begränsa deras omfattning, kommer att skada världens förutsätt- ningar för tillväxt. tillhör den del av världen som inte kommer drabbas särskilt hårt, åtminstone på kort sikt, och till viss del även gynnas av ett förändrat klimat (IPCC, 2007; , 2006). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser En liten öppen ekonomi som kan dock indirekt påverkas ifall klimatförändringar resulterar i en global lågkonjunktur med global minskad efterfrågan som följd. Ifall klimatförändringar däremot resulterar i ett minskat globalt utbud men bibehållen global efterfrågan kan dock länder, vilka inte i någon högre grad påverkas av klimatförändringars negativa effekter, komma att ekonomiskt gynnas såvida världsmarknaden fortfarande fungerar effektivt. Det faktum att extrema väderhändelser förväntas bli vanligare i stora delar av världen i ett förändrat klimat kan påverka de globala finansiella marknaderna. Extrema väderhändelser, vilka orsakat omfattande förödelse, kan påverka världens börser och kan medföra att förtroendet för finansiella institutioner minskar. Stör- ningar i den tekniska infrastrukturen kan resultera i likviditets- problem i den finansiella sektorn, vilket man t.ex. erfor i samband med de omfattande elavbrotten i nordöstra och 2003. Betalningslikviditeten är kritisk för kommersiella banker eftersom det är kärnan i bankernas kapacitet att utföra in- och utbetalningar. Ett framtida scenario där ett antal extrema väderhändelser orsakar omfattande skada på olika geografiska platser runt om i världen skulle allvarligt kunna skada förtroendet för de finansiella institutionerna och därmed världens ekonomiska system (, 2004; , 2006). Extrema väderhändelser och klimatförändringar är även ett globalt problem för försäkringssektorn på grund av återförsäk- ringssystemet. Återförsäkring innebär att primärförsäkringsgivare försäkrar sig hos återförsäkringsbolag, vilka ofta är multinationella företag. Riskspridningen blir därmed global. Enligt uppskattningar gjorda av det brittiska försäkringsförbundet () kommer försäkringskostnaderna för skador orsakade av tropiska stormar att öka kraftigt i ett förändrat klimat. Man bedömer även att försäk- ringssystemet har ett kapitalunderskott i förhållande till dessa nya risker och att det finns behov av mer återförsäkringsskydd. Ifall återförsäkringar blir dyrare till följd av ökad risk för klimatrela- terade skador kan priserna på den svenska försäkringsmarknaden komma att påverkas (, 2005). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Påverkan på svenskt näringsliv En nyckel till ekonomisk framgång och i ett framtida klimat är ett lands förmåga till strukturomvandling. Struktur- omvandlingar inkluderar dels förändringar mellan olika branscher, t.ex. omflyttning av arbetskraft från varuproduktion till tjänste- produktion, men även förändringar inom en bransch, som föränd- ringar inom ett företag till följd av utveckling av nya produk- tionsprocesser. Näringslivets omvandlingsförmåga är avgörande för en hög tillväxttakt och ett effektivt resursutnyttjande. En förmo- dad ökad globalisering leder till ökad konkurrens, vilket i sin tur väntas leda till ett större behov av goda strukturomvandlings- möjligheter. Ett näringsliv med god strukturomvandlingsförmåga kommer att vara mer konkurrenskraftigt i och med att man förmår utnyttja sina komparativa fördelar i en föränderlig omvärld och snabbt kan anpassa produktionen efter förändringar i (andra länders) utbud och efterfrågan. Detta är extra viktigt för en liten öppen ekonomi som , vilken är starkt beroende av omvärl- den. I internationella jämförelser konstateras att svensk struktur- omvandlingstakt är något högre än för flertalet av de övriga . Svensk strukturomvandlingstakt är dock, beräk- nat på svenska officiella sysselsättningsdata, svagt minskande 2004. Sammanfattningsvis talar faktumet att har en relativt hög strukturomvandlingstakt för att svenskt näringsliv kommer att ha relativt goda förutsättningar i ett framtida klimat. Att den svenska strukturomvandlingstakten, enligt vissa undersök- ningar, minskar kan dock ses som ett oroväckande tecken (, 2007). Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser SOU 2007:60 Tabell 4.43 Påverkan på av klimatförändringar i andra delar av världen – översikt Minskat utbud av livsmedel på världsmarknaden, beroende på hur stora klimatförändringarna blir. Kan innebära ökad efterfrågan på Stora regionala skillnader i utbudet av kommersiellt virke kan påverka svensk skogsindustri. Ökad efterfrågan på vatten på världsmarknaden. Regionala klimateffekter i t.ex. och kan leda till ökad turism i . Ökad efterfrågan på el från . Risk för störningar i importen av vissa energislag, t.ex. olja. Återförsäkringssystemet kan drabbas med dyrare försäkringar som Ökad migration av arter. Ett försämrat globalt hälsotillstånd, bl.a. till följd av ett ökat antal konflikter, kan leda till ökad risk för smittspridning av sjukdomar. Förändrade globala förutsättningar ställer krav på att länder har hög strukturomvandlingstakt för att vara konkurrenskraftiga. Förnyat fokus på EU:s jordbrukspolitik (CAP). Ökad integrering med biståndspolitiken. Ökat fokus på vatten. Ökat fokus på energi. Ökat fokus på klimatanpassningsfrågor. Ökat behov av samordning på europeisk nivå och beredskap 4.8Samlade effekter på samhället Utsläppsscenarierna i IPCC:s (Special Report on Emission Scenarios) baserar sig på antaganden om utvecklingen av ett antal socioekonomiska parametrar, uppdelat på cirka tio regioner. Utvecklingen i enskilda länder berörs inte. För att få en uppfattning om en möjlig utveckling i under scenarierna A2 och B2 redovisar vi en nedskalning till av BNP-tillväxten och befolkningsutvecklingen i de olika SRES-scenarierna, och jämför med några svenska långsiktiga scenarier. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser I () simuleringar med allmän-jämvikts- modellen EMEC för arbetet med kontrollstation 2008 resulterar de antaganden som gjorts om bl.a. produktivitetsutveckling och tillväxt i olika branscher i en BNP-tillväxt på i referensalternativet. Exporten antas fortsätta att växa relativt kraftigt. Investeringarna utvecklas betydligt gynnsammare än och växer 2015 respektive 2015 2025. I de alternativa scenarierna med ett högre pris på utsläppsrätten antas att marginalprissättningen på el leder till kraftigt stigande elpris, vilket medför en viss avmattning i den ekonomiska tillväxten. Produktivitetsutvecklingen skiljer sig ganska mycket mellan olika sektorer. Verkstadsindustri, läkemedelsindustri och kemisk industri har en hög tillväxttakt (mellan ) medan massa-, pappers- och grafisk industri, järn- och stålverk samt metallverk har en lägre tillväxttakt än genomsnittet för näringslivet. Byggnadsindustrin förväntas ha en stark utveckling som ligger över genomsnittet för näringslivet. Antagandena om kraftigt stigande elpriser till 2015 leder till ökad övergång till fjärrvärme och kraftig tillväxt för värmeverken. Det stigande elpriset påverkar även tillväxten för elintensiva sektorer som järn- och stålverk samt metallverk, vilket i sin tur påverkar efterfrågan på gruvsektorns produkter. Jordbruket väntas ha en relativt låg tillväxttakt, , medan skogsbruket ligger något högre. (, 2007) KI:s scenarier sträcker sig som nämnts . De stora skillnaderna mellan de olika SRES-scenarierna kommer emellertid inte förrän efter 2050. För den tidsperioden finns inga ekonomiska scenarier framtagna för . I rapporterades resultat endast för fyra regioner: , , och f.d. samt övriga världen. Utsläppsscenarierna genererades i modeller som hade en upplösning på mellan 9 och 11 regioner. Några länder- specifika projektioner gjordes inte. () vid I har gjort nedskalningar av IPCC:s scenarier från de 11 regionerna till nationsnivå (CIESIN, 2002). Beräkningarna gjordes med en linjär nedskalning, där varje lands årliga tillväxttakt Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser för befolkningen och BNP antas vara lika med tillväxten för den region det tillhör. Figur 4.55 BNP-utvecklingen i nedskalat från SRES- scenarierna Källa: CIESIN, 2002. Jämfört med KI:s scenarier blir BNP-utvecklingen något lägre i SRES-scenarierna, figur 4.56. A2 ökar dock efter 2025 och är vid högre än B1 och B2. Figur 4.56 BNP-utvecklingen i enligt nedskalade SRES-scenarier och . Källa: CIESIN, 2002 och , 2007. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Den demografiska utvecklingen har visat sig vara en god prediktor på BNP-utvecklingen (och 1999; 1994). Den analys som gjort utgör en skarp kontrast mot gängse ekonomiska scenarier, figur 4.57. I analysen har SCB:s prognoser för befolkningsutvecklingen använts. Figur 4.57 ekonomiska tillväxt 1970 2050, enligt den demografiska modellen Det är ålderssammansättningen som har störst betydelse för BNP- utvecklingen. En åldrande befolkning, som vi har i , ger lägre BNP-tillväxt. Om denna modell håller, kommer den ekono- miska utvecklingen se mycket annorlunda ut än i gängse antagan- den i ekonomiska analyser. SCB gör framskrivningar av befolkningsutvecklingen . Där räknar man med att befolkningen växer till 10,5 miljoner år 2050. Detta baseras på antaganden om att både livslängden och fertiliteten ökar, samt att fortsätter att vara ett invandrings- land. För vissa av scenarierna i CIESIN:s beräkningar var befolk- ningstillväxten tagen från FN:s befolkningsprog- noser, som görs för varje enskilt land. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser användes då endast efter 2050. Resultaten för visas i figur 4.58. Figur 4.58 Befolkningstillväxten i : SCB:s framskrivning till 2050 samt SRES-scenarierna nedskalade för Källa: SCB samt CIESIN, 2002. En jämförelse med SCB:s framskrivning visar att SRES-scenarierna ligger en bra bit lägre än den svenska prognosen vid . A2 och B2, där man antar en högre befolkningsutveckling än i A1 och B1, ligger närmast. Även de ligger dock en bra bit lägre än den svenska prognosen. B2 ligger högst vid 2050, medan A2 har en högre tillväxt takt under slutet av seklet. Om de antaganden som den svenska framskrivningen bygger på stämmer, kan man således anta att folkmängden hamnar på högre nivåer än vad diagrammet med de nedskalade SRES-scenarierna visar. har gjort scenarier för den regionala befolkningsutvecklingen i och det därmed förknippade bostadsbyggandet. De trender man ser är att storstadsregionerna fortsätter att växa, medan utflyttningen från mindre städer fortsätter. , västkustlandskapen, , samt är några av de områden där befolkningen ökar mest. I dessa områden blir åldersstrukturen mer gynnsam, och bostads- investeringarna ökar. Liksom under tidigare århundraden ökar Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser befolkningen mycket längs kusten, men också i områden i det inre av ökar befolkningen ganska kraftigt, 2,5–. Socioekonomiska faktorers betydelse för konsekvenser av klimatförändringarna De konsekvensbedömningar och beräkningar av kostnader och intäkter som görs i detta betänkande är i allmänhet gjorda utan hänsyn till förändringar i socioekonomiska faktorer. Antaganden om sådana utvecklingsfaktorer skulle med stor sannolikhet över- skugga konsekvenserna av klimatförändringarna, och göra det svårt att se vilka effekter som beror på att klimatet förändras, och vilka som beror på de socioekonomiska antaganden som gjorts. För att bedömningarna inom olika sektorer skulle bli konsistenta, skulle det också krävas ett övergripande socioekonomiskt scenario för ekonomisk, teknisk och regional utveckling . Detta är svårt att ta fram eftersom det finns mycket lite bedömningar för så långa tidsperioder. Kostnadsscenarierna som presenteras i detta kapitel är därför beräknade för dagens situation, och illustrerar hur klimatförändringarna skulle kunna påverka , givet att ingen- ting annat förändras. I det fortsatta arbetet med klimatanpassning finns det dock anledning att ta hänsyn till socioekonomiska effekter. Generellt sett kan sägas att både befolkningsutvecklingen och den regionala utvecklingen påverkar hur stora konsekvenserna blir av ökad frekvens av översvämning, stormar, erosion, ras och skred. En ökad befolkning innebär att behovet av både bebyggelse och infra- struktur kommer öka. En ökning av kapitalstocken innebär att det finns större värden som kan skadas. förbättras förut- sättningarna för att anpassa samhället till ett förändrat klimat, och omställningstakten ökar vilket gör anpassningen lättare. Konsekvenserna av väderrelaterade händelser i storstadsregionerna kommer att bli större om koncentrationen av befolkningen till dessa områden ökar. Det kommer att vara av stor vikt att den fysiska planeringen i dessa områden görs med hänsyn till kom- mande förändringar i klimatet. En stark ekonomi med hög omvandlingstakt har naturligtvis bättre möjligheter än en svag ekonomi att möta påfrestningar och vidta nödvändiga omstruktureringar och förebyggande åtgärder. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Hur priserna utvecklas påverkar också i hög grad både sårbarheten och möjligheterna till att ta tillvara förbättrade produktions- potentialer på grund av klimatförändringarna. Utvecklingsmöjlig- heterna för bl.a. turistnäringen, jordbruket och skogsbruket, vilka alla till stor del är beroende av klimatet, beror till stor del på prisutvecklingen och konkurrensen med omvärlden. För energi- sektorn är prisutvecklingen för olika energislag av stor betydelse, liksom exportmöjligheterna. Denna typ av frågor diskuteras i sektorsanalyserna för de sektorer där det ansetts vara relevant och där underlag funnits tillgängligt. I och med att klimatförändringarna är en viktig faktor för den samhälleliga utvecklingen, kan det vara av intresse att utveckla scenarier och modeller som kan användas för analyser på lång sikt. Det gäller både ekonomiska modeller med hög sektorsupplösning och regionala modeller med bäring på regional utveckling och fysisk planering. I sektorsanalyserna har uppskattningar av skadekostnader och åtgärdskostnader gjorts i möjligaste mån, liksom i förekommande fall beräkningar av intäktsökningar. I det följande görs en sammanställning av de ekonomiska konsekvenser som har kunnat beräknas. Många konsekvenser på betydelsefulla områden, som påverkan på naturmiljön, kulturvärden och risk för människoliv, är inte inkluderade. En beskrivning av viktiga konsekvenser som inte kunnat kostnadsberäknas eller inte är av ekonomisk karaktär görs i avsnitt 4.8.4. I det följande redovisas en sammanställning av skade- kostnader och åtgärdskostnader för klimatanpassning, främst base- rat på underlag från de expertgrupper som varit knutna till utredningen. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Vilka kostnader har vi räknat med? Skadekostnader är kostnaden för de skador som skulle uppstå, om inga åtgärder vidtas för att mildra konsekvenserna av olika väderhändelser. De kan utgöras av kostnaden för att reparera och återställa det skadade objektet, i det fall det är möjligt, eller av värdet av det som förstörts. Skadekostnaderna innefattar bara en delmängd av de ekono- miska konsekvenser som kan uppstå.