sou · GVB355 · 2008-01-01 00:00:00 — Trots detta är det inte någon större skillnad mellan medel- stora företag, små företag och mikroföretag när man ser till andelen som uppger att för sena betalningar har ganska eller stor betydelse för företagets lönsamhet. Förklaringen till detta torde vara att kostnader förknippade med räntor, administrativ börda och likviditet utgör en liten andel av företagets totala kostnader, och därmed har en begränsad effekt på lönsamheten. Tabell 4.38 Företagens värdering av konsekvenserna av de försenade betalningarna när det gäller lönsamhet, räntekostnader, administrativ börda och likviditet, andel som uppger mycket eller ganska stor betydelse fördelat på företagsstorlek, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. Dominoeffekt av sena betalningar För sena betalningar kan medföra att företag i sin tur betalar för sent till sina kunder. Enligt denna undersökning är detta relativt vanligt. Av företagen uppger att de betalat för sent till sina underleverantörer på grund av för sena betalningar från kunder (se tabell 4.39). uppger att de av detta skäl betalat för sent till underleverantörer någon enstaka gång. Detta visar att det finns en relativt stor dominoeffekt vid sena betalningar. När ett företag betalar en faktura för sent drabbar det inte bara underleverantören, utan även andra företag längre ner i leverantörskedjan. Företagen prioriterar att betala in skatt till staten framför att betala leverantörsskulder. Men en förhållandevis stor andel, , har blivit försenade med moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter till följd av sena betalningar från kunder. Att en större andel blir sena med betalning av leverantörsskulder beror troligen på att följderna i form av räntekostnader och risk för indrivningsåtgärder vanligtvis är allvarligare vid sena inbetalningar av skatt och arbetsgivaravgift än vid sena betalningar till underleverantörer. Det är mycket ovanligt att räntebetalningar eller amorteringar till banker eller finansinstitut drabbas när kunder betalat . Sannolikt beror även detta på att sena betalningar får allvarligare konsekvenser än förseningar till underleverantörer. Tabell 4.39 som blivit försenade med moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, leverantörsskulder samt ränta eller amortering till banker/finansinstitut p.g.a. försenade betalningar från kunder, procent Ja, vid flera Moms, skatteavdrag och Ränta eller amortering till Källa: Utredningens huvudundersökning. Konsekvenserna av sena betalningar från kunder för det egna företagets betalning av skulder skiljer sig endast marginellt mellan olika storleksklasser och branscher (se tabell 4.40). Att det inte är någon skillnad mellan mikroföretag och medelstora företag är förvånande. Man kunde vänta sig att de minsta företagen, med en mer begränsad likviditetsbudget och en lägre checkkredit, i större utsträckning skulle drabbas av obestånd till följd av sena betalningar från kunder än större företag. upplevs av de största företagen (fler än 250 anställda) vet vi emellertid inte eftersom dessa företag inte ingår i urvalet. Tabell 4.40 som eller någon enstaka gång blivit försenade med moms, skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, leverantörsskulder samt ränta eller amortering till banker/finans- institut p.g.a. försenade betalningar från kunder, fördelat på företagsstorlek, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. I enkäten ställdes en fråga om vad företagen tror är de vanligaste skälen till att deras kunder inte betalar . Företagen fick välja ett eller flera av följande alternativ: a)likviditetsproblem, b)bristfälliga rutiner eller slarv, c)bristande respekt för gällande avtal, samt d)andra orsaker. Av tabell 4.41 framgår att flest företag – tror att bristfälliga rutiner eller slarv är en vanlig orsak. Ungefär en tredjedel av företagen anger likviditetsproblem samt bristande respekt för gällande avtal som vanliga orsaker. Tabell 4.41 Vanliga orsaker till att företagets kunder inom näringsliv och offentlig sektor inte betalar fördelat på företagstyp, procent Källa: Utredningens huvudundersökning. I avsnitt 4.3.1 redogörs för företagens avtalade betalningstider och i avsnitt 4.3.2 för andel sena betalningar och genomsnittliga för- seningstider. Av intresse är även den totala tid som det tar för företagen att få betalt. Den faktiska betalningstiden kan var både kortare eller längre än den avtalade betalningstiden, eftersom fakturor kan betalas såväl för tidigt som . Uppgifter om faktisk betalningstid kommer från uppföljningsundersökningen och beräknas som differensen mellan fakturadatum och det datum beloppet som fakturan avser kommit in. Eftersom endast 162 företag deltog i uppföljningsundersökningen bör de nedbrytningar som görs i tabellerna 4.42 och 4.43 nedan tolkas med försiktighet. I tabell 4.42 ser vi att den genomsnittliga faktiska betalnings- tiden på fakturor utställda av små och medelstora företag till andra företag eller offentlig sektor är . Resultatet från vår uppföljningsundersökning indikerar att små företag och medelstora företag i genomsnitt anger något längre faktiska betalningstider på sina utgående fakturor än mikroföretagen. Tabell 4.42 Genomsnittlig faktisk betalningstid fördelat på leverantörens storlek, konfidensintervall inom parentes, dagar (23–34) (31–36) (31–37) (25–34) Källa: Utredningens uppföljningsundersökning. I tabell 4.43 redovisas faktisk betalningstid fördelat på kund- kategorier. Resultaten indikerar att den faktiska betalningstiden är längre på fakturor som skickas till stora företag än på fakturor som skickas till de övriga kundkategorierna. Tabell 4.43 Genomsnittlig faktisk betalningstid fördelat på kundkategori, konfidensintervall inom parentes, dagar (23–32) (19–34) (31–41) (22–34) Källa: Utredningens uppföljningsundersökning. Företag som skall redovisa moms på ett beskattningsunderlag som, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, beräknas sam- manlagt uppgå till högst skall lämna skatte- deklarationen senast den 12:e i andra månaden efter redovisnings- periodens slut. Detta innebär att dessa företag har som minst på sig att betala momsen i de fall faktura utfärdas på redo- visningsperiodens sista dag och som mest i det fallet att faktura utfärdas på redovisningsperiodens första dag. Det finns några undantag från denna regel. Ett undantag är att enskilda näringsidkare med en omsättning som uppgår till högst kan redovisa momsen i självdeklarationen, dvs. Ytterligare ett undantag är att företag som använder den s.k. bokslutsmetoden vid momsredovisningen betalar in momsen först när fakturan är betald. Enskilda näringsidkare, handelsbolag och ideella föreningar vars omsättning normalt uppgår till högst får använda boksluts- metoden. För företag som skall redovisa moms på ett beskattnings- underlag som, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, beräknas sammanlagt överstiga skall skatte- deklarationen i regel lämnas senast den 26:e efter redovisningsperiodens slut. vårproposition aviserade regeringen förlängda moms- redovisningsperioder. I en promemoria från föreslås att redovisningsperioden skall förlängas till tre kalendermånader för de företag som skall redovisa moms på ett beskattningsunderlag som, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, beräknas sammanlagt uppgå till högst . Som framgått av avsnitt 4.3.1 och 4.3.2 är det ganska ovanligt att företag blir försenade med inbetalning av moms till följd av långa betalningstider och sena betalningar. En klar majoritet av företagen – – har betalat in moms på en obetald faktura (se tabell 4.44). För en fjärdedel har detta inträffat . Fler stora företag än små företag har råkat ut för detta. En förklaring till detta är att stora företag i allmänhet hanterar fler fakturor. Tjänsteföretag betalar mer sällan in moms innan de fått betalt. Tabell 4.44 som tvingats betala in moms på en faktura innan fakturan betalats fördelat på företagsstorlek och branschtillhörighet, procent Ja, vid flera Källa: Utredningens huvudundersökning. I uppföljningsundersökningen fick företagen ange vilka datum som de betalade in moms på de utvalda fakturorna. Genom att kombinera denna uppgift med fakturans betalningsdatum kan vi beräkna andelen fakturor där moms har betalats innan fakturan betalats. Av tabell 4.45 framgår att för av fakturorna har företagen betalat in moms innan det erhållit betalning på fakturan från kunden. Av undersökningens resultat att döma drabbas större företag i större utsträckning av att behöva betala in moms innan fakturan betalats. Som framgår av konfidensintervallen är emeller- tid skattningarna mycket osäkra. Tabell 4.45 Andel fakturor där moms har betalats innan fakturan betalats fördelat på företagsstorlek, konfidensintervall inom parentes, procent (1–12) (7–15) (17–31) (2–12) Källa: Utredningens uppföljningsundersökning. 4.4Intervjuundersökning med stora företag Som ett komplement till enkätundersökningen riktad till små och medelstora företag, genomfördes på vårt uppdrag en intervjuundersökning med representanter från stora företag. Undersökningen ingick i SCB:s Företagsbuss, en telefonintervju- undersökning som bygger på att flera kunder delar på fråge- utrymmet för ett gemensamt urval. I urvalet ingår någon person i företagsledningen i de 18 största företagen inom 18 branscher, dvs. totalt 324 företag. Företagen som ingår i undersökningen har totalt cirka 640 000 anställda, vilket utgör ungefär en fjärdedel av samtliga anställda i privat sektor. Så många som 307 av de 324 företag som ingick i urvalet deltog i undersökningen. Detta ger en svarsfrekvens på , vilket är mycket högt i jämförelse med många andra undersökningar av denna typ. Ytterligare information om intervjuundersökningens utformning ges i Bilaga 5. Syftet med intervjuundersökningen är dels att få ökad kunskap om orsaker till långa betalningstider och sena betalningar från stora företag, dels att få en bättre uppfattning om företagens policy gällande kredittider på fakturor. Undersökningen utgörs av ett antal påståenden. För varje påstående får företagsledaren välja mellan alternativen instämmer helt, instämmer delvis eller instämmer inte alls. Undersökningen är uppdelad i tre delar. I den första delen anges ett antal alternativa påståenden som kan förklara långa betalningstider i näringslivet. I den andra delen framställs ett par påståenden om företagets egen policy angående betalningstider. Slutligen får företagsledarna ta ställning till ett antal påståenden som berör orsaker till för sena betalningar av fakturor. Resultaten i denna undersökning lämpar sig bäst att redovisas per bransch. Statistiken är då representativ för de största företagen i respektive bransch. Utöver de rent statistiska skälen för redo- visning på branschnivå, ger en nedbrytning per bransch intressant information om hur betalningspolicy och orsaker till långa betal- ningstider varierar mellan branscher. För att ge en sammantagen överblick av resultaten i var och en av de tre delarna i undersökningen presenteras även genomsnittlig andel företagare i de 18 branscherna som instämmer helt, instämmer delvis och instämmer inte alls för varje påstående. Eftersom urvalsramen består av de största företagen i respektive bransch är inte de genomsnittliga resultaten representativa för de största företagen i . Svaren rörande företagens egen betalningspolicy presenteras även fördelat på små och stora företag samt på svenskägda och utlandsägda företag. 4.4.1Orsaker till långa betalningstider De intervjuade företagsledarna fick följande fråga: Enligt vissa undersökningar kräver stora företag allt längre betalningstider. Hur stämmer följande påståenden överens med förhållandena i er bransch? a)Företagen har en betalningsadministration som kräver långa betalningstider. b)Globaliseringen har medfört en anpassning till långa betalningstider i utlandet. c)Krav på längre betalningstider är en konsekvens av att företagens kunder i sin tur kräver längre betalningstider. d)Långa betalningstider är ett viktigt instrument för att uppnå ökad lönsamhet. e)Påtryckningar från företag i dominerande ställning medför att underleverantörer tvingas acceptera långa betalningstider. I tabell 4.46 redovisas genomsnittlig andel företagsledare i de 18 branscherna som instämmer helt, instämmer delvis eller instämmer inte alls i respektive påstående. Av tabellen framgår att påtryck- ningar från företag i dominerande ställning är det alternativ som, i genomsnitt, störst andel företagsledare instämmer i. I genomsnitt instämmer tre av fyra storföretagsledare i en bransch helt eller delvis i att påtryckningar medför att underleverantörer tvingas acceptera långa betalningstider. Även påståendet att långa betalningstider är en konsekvens av att företagens kunder i sin tur kräver längre betalningstider är det relativt många företagsledare som instämmer i. I genomsnitt in- stämmer nästan två tredjedelar helt eller delvis i detta påstående. Detta innebär att långa betalningstider kan ge upphov till en dominoeffekt, där krav på långa betalningstider från ett företag ger upphov till motsvarande krav riktade till det drabbade företagets kunder. Med tanke på de långa betalningstider i många länder som redovisas i avsnitt 4.1, ligger det nära till hands att anta att långa betalningstider i i stor utsträckning är en konsekvens av globaliseringen av näringsliv och handel. Som framkom i avsnitt 4.2 är betalningstiderna i näringslivet ofta längre än i i de flesta icke-nordiska länder som har mycket handel med. Med tanke på dominoresonemanget ovan kan man då vänta sig att ökad handel leder till längre betalningstider även för handelstrans- aktioner inom gränser. Att globaliseringen har medfört en anpassning till långa betalningstider i utlandet får ett visst stöd av företagsledarna som ingår i undersökningen. I genomsnitt instäm- mer drygt hälften av storföretagsledarna i en bransch helt eller delvis i påståendet. En tredjedel instämmer inte alls i påståendet medan övriga () inte kan eller vill svara. Även påståendet att långa betalningstider är ett viktigt instrument för att uppnå ökad lönsamhet får ett visst stöd i undersökningen. Det är emellertid en något större andel av de intervjuade som anger att de inte instämmer () än som instämmer helt eller delvis (). Allra lägst andel som instämmer helt eller delvis får påståendet företagen har en betalningsadministration som kräver långa betalningstider. En utveckling mot längre betalningstider tycks således inte i någon stor utsträckning förklaras av krångliga betalningsrutiner i storföretagen. Tabell 4.46 Orsaker till långa betalningstider. Genomsnittlig andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i respektive påstående, procent Vet ej/vill Källa: SCB:s Företagsbuss . Nedan redovisas hur svarsfördelningen för vart och ett av de fem påståendena varierar mellan de 18 branscher som ingår i under- sökningen. Av diagram 4.10 framgår att en majoritet av företagsledarna i fem av de 18 branscherna instämmer helt eller delvis i att företagen i deras bransch har en betalningsadministration som kräver långa betalningstider. I tio branscher uppger majoriteten av företags- ledarna att de inte alls instämmer i detta. De branscher där en majoritet instämmer i påståendet återfinns inom alla sektorer (Livsmedelsindustri, Byggverksamhet, Detaljhandel, Fastighets- verksamhet och företagstjänster samt Hälso- och sjukvård, sociala tjänster). Diagram 4.10 Andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i påståendet att företagen har en betalningsadminis- tration som kräver långa betalningstider, procent Förlag och grafisk produktion El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- och sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Vet ej/vill ej svara Källa: SCB:s Företagsbuss . Uppfattningen att globaliseringen har medfört en anpassning till långa betalningstider i utlandet får starkt gehör bland företags- ledare i flera branscher. De branscher där en stor andel av företagsledarna inte instämmer i detta eller uppger att de inte vet är branscher där handeln med utlandet är relativt blygsam. I branscher med en hög grad av internationalisering – t.ex. Livsmedelsindustri, Verkstadsindustri samt Stål- och metallverk – anser en klar majoritet av företagsledarna att globaliseringen är en förklaring till en utveckling mot längre betalningstider i . Diagram 4.11 Andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i påståendet att globaliseringen har medfört en anpassning till långa betalningstider i utlandet, procent Förlag och grafisk produktion Stål- - och metallverk El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- och sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Vet ej/vill ej svara Källa: SCB:s Företagsbuss . Även stödet för påståendet att krav på längre betalningstider är en konsekvens av att företagens kunder i sin tur kräver längre betalningstider varierar kraftigt mellan branscher. I de allra flesta branscher instämmer en majoritet av företagsledarna helt eller delvis i påståendet. I Livsmedelsindustrin, Skogsindustrin, Stål- och metallverk, Annan tillverkning samt Fastighet och företagstjänster instämmer av företagsledarna i påståendet. Diagram 4.12 Andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i påståendet att krav på längre betalningstider är en konsekvens av att företagens kunder i sin tur kräver längre betalningstider, procent Förlag och grafisk produktion El, gas-, värme- och vattenförsörjning Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- och sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Vet ej/vill ej svara Källa: SCB:s Företagsbuss . Påståendet att långa betalningstider är ett viktigt instrument för att uppnå ökad lönsamhet får stort stöd i flera branscher. I nio av 18 branscher instämmer en majoritet helt eller delvis i detta. I sju branscher instämmer en majoritet av företagsledarna inte alls i detta. Mest stöd får påståendet av företagsledare verksamma i Verkstadsindustrin, där av företagsledarna instämmer helt eller delvis i påståendet. Inom Finansiell verksamhet är motsvarande andel . Diagram 4.13 Andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i påståendet att långa betalningstider är ett viktigt instrument för att uppnå ökad lönsamhet, procent Förlag och grafisk produktion El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- o sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Vet ej/vill ej svara Källa: SCB:s Företagsbuss . Det påstående som får störst stöd hos företagsledarna är att påtryckningar från företag i dominerande ställning medför att underleverantörer tvingas acceptera långa betalningstider. I samtliga branscher instämmer minst hälften helt eller delvis i denna förklaring till långa betalningstider. Allra mest stöd får påståendet av företagsledare verksamma i industrin. I Skogsindustrin instämmer samtliga 18 intervjuade företagsledare helt eller delvis i detta. Diagram 4.14 Andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i påståendet att påtryckningar från företag i dominerande ställning medför att underleverantörer tvingas acceptera långa betalningstider, procent Förlag och grafisk produktion El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- och sjukvård sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Vet ej/vill ej svara Källa: SCB:s Företagsbuss . För att få en uppfattning om hur stor andel av storföretagen som kräver långa betalningstider och om de avtalade betalningstiderna tenderar att bli längre fick företagsledarna besvara följande fråga: Hur stämmer följande påstående överens med ert företags policy angående betalningstider på fakturor från underleverantörer i ? a)Företaget kräver betalningstider som är längre än . b)Företaget har krävt längre betalningstider av underleverantörer. I tabell 4.47 redovisas den genomsnittliga andelen företagsledare som instämmer helt, instämmer delvis eller instämmer inte alls i de 18 branscherna. I genomsnitt menar en klar majoritet av företags- ledarna i en bransch () att de inte instämmer alls i påståendet att företaget kräver längre betalningstider än . Nästan lika många () menar att företaget inte har krävt Som vi kommer att se nedan är det emellertid stora variationer mellan branscher. Tabell 4.47 Företagens betalningspolicy. Genomsnittlig andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i respektive påstående, procent Vet ej/Vill a. Betalningstider som Källa: SCB:s Företagsbuss . Allra vanligast med krav på långa betalningstider tycks det vara i Verkstadsindustrin. I denna bransch instämmer en tredjedel helt i att de kräver längre betalningstider än . Något fler, , instämmer delvis i detta. Detta innebär att mer än tre av fyra av de 18 största företagen i , åtminstone ibland, ställer krav på längre betalningstider än . Ytterligare branscher som sticker ut med en stor andel storföretag som kräver långa betalningstider är Stål- och metallverk (av företagsledarna instämmer helt eller delvis), Kemi- och läkemedelsindustri () och Skogsindustri (). Endast i två av de 18 branscherna tycks det inte förekomma betalningstider längre än bland de 18 största företagen, nämligen El-, gas-, värme- och vattenförsörjning samt Andra samhälleliga och personliga tjänster. Generellt är det färre storföretag inom tjänstesektorn än inom industrin som kräver längre betalningstider än . Inom Utbildning samt inom Hälso- och sjukvård, sociala tjänster är det bara en av företags- ledarna i respektive bransch som delvis instämmer, medan övriga intervjuade i dessa branscher inte instämmer alls. Diagram 4.15 Andel som instämmer, instämmer delvis eller instämmer inte alls i påståendet att företaget kräver betalningstider som är längre än , fördelat på svenskägda och utlandsägda företag, procent Förlag och grafisk produktion El-, gas-, värme- och vattenförsörjning Transport, magasinering, kommunikation Fastighet och uthyrning, företagstjänster Hälso- och sjukvård, sociala tjänster Andra samhälleliga och personliga tjänster Vet ej/vill ej svara Källa: SCB:s Företagsbuss . Skillnader mellan svenskägda och utlandsägda företag Eftersom det i de flesta länder och i tillämpas längre betalningstider än i , är det intressant att undersöka huruvida utlandsägda företag med verksamhet i tillämpar längre betalningstider än svenskägda företag. De flesta utlandsägda storföretag har emellertid tidigare varit svenskägda och förvärvats av koncerner med säten i andra länder. Dessa företag kan fortfarande präglas av svensk affärstradition. I den mån utlands- ägande påverkar företagets betalningspolicy, påverkas givetvis denna av vilket ägarlandet är. Om exempelvis ägaren hör hemma i ett annat nordiskt land med liknande betalningstider som i , finns det ingen anledning att anta att företagets betalningstider skiljer sig från svenskägda företags betalningstider. Av sekretesskäl kan vi emellertid inte redovisa uppgifter baserade på ägarland. I tabell 4.48 redovisas andelen företagsledare som instämmer helt eller delvis i påståendet att företaget kräver betalningstider som är längre än , fördelat på svenskägda och utlandsägda Kartläggning av betalningstider SOU 2007:55 I redovisningen ingår 13 branscher. I fem branscher är det så få utlandsägda företag att kravet på statistiksekretess inte tillåter särredovisning av dessa branscher. I genomsnitt instämmer av de företagsledare som representerar utlandsägda företag helt eller delvis i att företaget kräver längre betalningstider än . Motsvarande andel bland svenskägda företag är betydligt lägre – . som tillämpar betalningstider längre än är högre bland utlandsägda än bland svenskägda företag i nio av 13 branscher. I de flesta fall är det stora skillnader mellan de båda grupperna.