sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — Inom ramen för Baltic Tangent har Små- landskustens hamnars gemensamma intressen identifierats. Det övergripande målet med projektet är att åstadkomma stärkta för- bindelser för deltagande regioner med de huvudstråk som identi- fieras i EU:s TEN-program. Projektpartners är kommuner, län och regioner från hela södra . Genom detta samarbete har en speciell arbetsgrupp bestående av hamnföreträdare för ham- narna i län börjat diskutera olika former för samverkan, och man har tagit fram en gemensam konsultrapport som identifierar gemensamma intressen. förbereds nästa steg i samarbetet i form av en ny ansökan till Interreg-programmet 2007–2013. I enlighet med nedan nämnda ansökan till Europeiska sjömotorvägsprogrammetTPF9FPT kom- mer denna ansökan att fokusera på etablering av en länk mellan och inklusive anslutande landtransporter. Ansökan till Europeiska sjömotorvägsprogrammet som lämnades in syftar till att etablera godstransport- länken mellan och tillsammans med om- givande landtransporter. På svenska sidan rör det sig om järnvägs- anslutningar och omlastningsmöjligheter järnväg–väg i triangeln ––. Den kinesiska etableringen Faner- dun i ligger bakom det ökade transportbehovet. 9TP PT Se ordlista. Fakta om hamnarna i östra Nedan presenteras i tabellform statistik om hamnarna i östra . SCB och Hamnar är statistikkälla om inget annat anges. Godsomsättning total över kaj (tusen ton) -9,8 -13,7 -19,3 10TP PT Smålandshamnar . Bilaga 2 SOU 2007:58 Godsomsättning olja (tusen ton) % av total gods- Godsomsättning containrar (antal TEU) % förändring 2005–2006 11TP PT Containerhantering sker åter i . SOU 2007:58 Bilaga 2 Godsomsättning enhetsgods (tusen ton) % av total gods- Icke enhetsgods (tusen ton) % av total gods- Antal motorfordon export och import % förändring 2005–2006 % förändring 2005–2006 SOU 2007:58 Bilaga 2 Nettoomsättning (tkr) % förändring 2005–2006 -7,8 -2,0 -44,5 -10,8 Omsättning per anställd i hamnen (tkr) (och län) Viktiga utvecklingsområden i det regionala utvecklings- arbetet har traditionellt varit, och är fortfarande, en industri- region även om antalet sysselsatta inom industrin har minskat. Tappet har delvis ersatts med företagstjänster – till stor del be- manningsföretag som hyr ut personal till industrin. I samtliga kom- muner i står en större andel än riksgenomsnittet utanför arbetsmarknaden (SCB:s definition), mer än var femte person i åldern 20–. finns det positiva utvecklingstendenser. Bland annat har utbildningsnivån ökat , mycket tack vare hög- skolans etablering. Länet uppvisar också relativt goda förutsätt- ningar att klara strukturomvandlingar. har gjort en rankning genom att jämföra olika läns prestationer på ett antal områden, bl.a. globalisering, ny teknik och dynamik i näringslivet. rankas i detta sammanhang efter storstadsregionerna och men långt före grann- länen. är en sårbar region. Av de tre lokala ar- betsmarknadsregioner som finns i klassificeras samtliga som sårbara enligt underlag till , där en sårbar region kännetecknas av en stor andel sysselsatta i företag med fler än 250 anställda samt en låg utbildningsnivå. Det regionala utvecklingsprogrammet för – Blekinge- strategin 2006–2013 – har som övergripande vision att man ska Må gott i . I programmet identifieras ett antal s.k. symboliska kartbilder som stakar ut inriktningen. Dessa kartbilder handlar om hållbar utveckling, samverkan, innovation, tillgänglighet och attraktivitet. Tillväxtområden för näringslivet är enligt programmet knutna till Högskolans kärnkompetenser samt till Industriellt Utveck- lingscentrum (IUC) i . Programmet ställer också vissa förhoppningar till framsynsstudiers möjligheter att hitta nya tillväxtområden inom exempelvis hälso- och sjukvården och andra delar av offentlig sektor samt i gränssnitten mellan upplevelser, kultur, turism och informationsteknik. I Blekingestrategins kartbilder om det tillgängliga nämns hamnarna, särskilt färjetrafiken med och , som viktiga för regionens utveckling. Framför allt med tanke på den eftersträvade regionförstoringen. ställer detta, enligt programmet, nya krav på den anslutande landinfrastrukturen. I det regionala utvecklingsprogrammet för som antogs 1999 av fullmäktige uttrycks visionen för länets utveck- ling att ska vara ett livskraftigt län. har under det se- naste decenniet växt i mycket snabb takt, åtminstone i vissa delar av länet. Befolkning, arbetstillfällen och service är dock tydligt kon- centrerade till de södra och västra delarna av . har också växt samman – från sexton arbetsmarknadsregioner 1970 till två 2002. De mål som ska uppnås för att visionen ska förverkligas är enligt programmet tillväxt, attraktionskraft, bärkraft och balans. Ett antal verksamhetsområden har också identifieras där målsättningar formuleras för varje verksamhetsområde. Vad gäller näringsliv eftersträvas exempelvis ett mer mångfacetterat näringsliv än tidigare, vilket ska uppnås genom högre nyföretagande och växande spetsföretag inom bioteknik, livsmedel, IT och miljöföretag. Stöd till kluster och internationalisering samt till näringslivet i östra är andra åtgärder som prioriteras. Ett antal indikatorer har utvecklats som presenteras i en årlig skrift om utvecklingen i . Denna skrift diskuteras på den år- liga s.k. Skånska Utvecklingsdagen som samlar utvecklingsaktörer i länet. Dagen syftar till att utbyta erfarenheter och få inspiration till nya utvecklingsinsatser. Infrastrukturfrågor i det regionala utvecklingsarbetet I länsplanen för regional transportinfrastruktur i – 2015 har fått för perioden. Precis som i grannlänen ställs stora förhoppningar på utvecklingen i södra . hoppas i detta sammanhang på att nya transportkorridorer ska etableras som sammanbinder med de via . Transportplanen visar också olika Blekingeaktörers stora engagemang i utvecklingen av transportin- frastrukturen i och . Det finns även förhoppningar om att ska bli ett transitlän för transnationella godstran- sporter. De prioriteringar som görs i transportplanen med utgångspunkt i den tilldelade ramen är följande: Väg: En utbyggnad av till fyrfältsväg. : En rätning samt elektrifiering av Blekinge kustbana mellan och samt en utbyggnad av Diagonalen i . Utbyggnad av Sydostlänken, gods- terminaler och förbättrade järnvägsanslutningar till hamnarna. Utöver detta vill man enligt transportplanen åstadkomma för- bättringar i väginfrastrukturen på riks- och länsvägar genom upp i , bl.a. som ansluter till hamnarna och den s.k. Tvärleden som går från till . Beträffande hamnarna i uttalar programmet stora för- hoppningar om stora trafikökningar, vilket prognoser såväl som den faktiska trafikutvecklingen visar. Hamnarna har därmed för- utsättningar att få en större nationell och internationell betydelse än . Det är länets ambition att stödja denna utveckling. I Länsplan för regional transportinfrastruktur i –2015 an- ges att det satsas sammanlagt ca på väg och järnväg i . I denna summa ingår de na- planerna för väg- och järnvägsinvesteringar. SOU 2007:58 Bilaga 2 länsplanen innehåller huvudsakligen planer för förbättrad väg- infrastruktur. Länsplanen har en tydlig inriktning mot ökad tillgänglighet, ökad trafiksäkerhet, bättre förutsättningar för kollektivtrafiken och förbättrade lokala trafikmiljöer. De viktigaste enskilda objekten är i och dubbelspårsutbyggnad på inklusive Hallandsås- tunneln. Inga specifika projekt för att förbättra infrastruktur för ham- narna finns identifierade i länsplanen. I samband med regeringens direktiv till berörda statliga myndig- heter om att utarbeta inriktningsunderlag erbjöds att inkomma med ett sammanhållet regionalt underlag som ska beaktas av de statliga verken. Detta erbjudande har även gått till . har i detta sammanhang sammanställt ett underlag – Infrastrukturplan- ering i –2019 – inriktningsdialog – som gick ut på remiss . Där anges att utvecklingsprogrammets mål- sättningar för godstransporter är att dessa ska vara effektiva och miljövänliga samt att järnvägens andel av godstransporterna ska öka. har också tagit fram en särskild strategi för gods- transporter. Syftet är att öka kunskapen samt att hitta en gemen- sam referensram och hållning bland inblandade aktörer. Detta ar- bete resulterade i en bred uppslutning bakom visionen En grön godstransportregion som stärker attraktionskraft. Åtgärderna som ska förverkliga visionen består i att roll som knutpunkt vidareutvecklas som det sker en miljöanpassning av tran- sportsystemen och ökad säkerhet i trafiken. Gemensamma utgångspunkter för hamnverksamhet – flaskhalsar främst vad gäller järnvägsanslutningar Som nämns i avsnittet om län har SydSam arbetat med transportfrågor i en programberedning för infrastrukturfrågor . I en rapport från beredningen prioriteras transportstråk utifrån två kategorier. I kategori ett är E22 det tran- sportstråk som rör och i kategori två finns kustbana (järnväg), Tvärleden (väg), Kust-till-Kustbanan (järnväg) samt . analys av godstransporter i och , som publicerades , visar att , vad gäller vägnätet, till stora delar är ett transitlän. Flödena från går till stora delar åt väst och nordväst medan flödena från nästan uteslutande går norrut. Inom ramen för det tidigare nämnda Inter- reg-projektet har underlagsmaterial tagits fram som pekar på möjliga visioner. Bland annat har visionen Intermodal strategi för Sydost 2020 tagits fram. I detta arbete prioriteras att lösa ett antal flaskhalsar på väg och järnväg, t.ex. sträckor på , anslutningar till via respektive samt genom en utbyggnad av en kombiterminal i hamnarna i och . – ett transitlän för transporter Bilden av som transitlän för godstransporter bekräftas av flertalet utredningar. I projektet för godstransporter be- räknades t.ex. fördelningen av transportarbetet inom , till och från och genom . Det finns en stark koncentration till E6, E4 och Södra stam- banan. I arbetet med Sydsams programberedning för infrastruktur prioriteras E22, E6/inklusive Godsstråket genom och E4/inklusive i som kategori ett. Som kategori två prioriteras t.ex. E65/Ystadbanan, (förbindelse –och norrut), (tvärförbindelse –) samt (–). SOU 2007:58 Bilaga 2 Största svenska hamnen på passagerartrafik till Viktig hamn för och för Stora största distributionsnav för bilar Brohamn och näst största containerhamn Viktig industrihamn för bulkhantering och Ventrafik Hamn är klassad som TENA-hamn och ingår i Sjö- fartsverkets grupp av riksintressen. Hamnen är belägen strax väster om tätorten . Flytten från stadskärnan skedde 1970. Hamnen är huvudsakligen en bulk- och oljehamn men den hanterar också containrar och styckegods. Hamnen hanterar även inkom- mande skogsprodukter i form av lövmassaved och i normala fall även sågtimmer. Som en följd av stormen 2005 har hamnen i stället exporterat massaved och sågtimmer. Stenprodukter hanteras också i hamnen. Både stenprodukterna och de stora volymerna massaved och sågtimmer kommer minska kraftigt och det behövs be- redskap att möta denna utveckling. Vidare hanteras stora mängder oljeprodukter och kemikalier. har blivit en betydande hamn för transitlagring av olja och det planeras en etanolfabrik i nära an- slutning till hamnen. har vidare tre ropax-linjer (roro and passengers) till Ventspils, och . Torlines och opererar linjerna. Hamnen har fyra kajer för styckegods och bulk, en kaj för con- tainer- och roro-hantering och fyra kajer för olje-, gas- och kemi- kaliehantering. Maxdjup för anlöpande fartyg är . Hamnarna i och Elleholm ingår i Hamn. E22 ligger i närheten av Hamn och anslutningen fungerar tillfredsställande. Planerna på tvärleden från till underlättar också flödena från hamnen. Triangelspår är färdigställda för järnvägstransporter direkt från Blekinge kustbana. startar en tågpendel till inom Railport-konceptet. utreder en ny anslutning från Blekinge kustbana till i sträckningen –Olof- ström, en sträcka . Detta skulle innebära två avlänk- ningsmöjligheter till från – dels via Blekinge kustbana och , dels via –. Hamn är ett helägt dotterbolag till i , som i sin tur är helägt av . Enligt ägardirektiven ska vara kommunstyrelsen behjälplig i näringspolitiska frågor kopplade till hamnverksamheten. har fem resultatenheter – sjöterminal, roro, oljeterminal, hamnservice och underhållsservice. Sjöterminal- enheten svarar bl.a. för stuveri- och terminalverksamhet. Hamn är klassad som TEN–A-hamn och som riks- intresse enligt . Färjetrafiken har flyttat ut till en ny terminal på Verkö, från tätorten. Oljehantering sker fortfarande i handelshamnen på Trossö i , men denna trafik kommer att övertas av Hamn . Hamnen i hanterar huvudsakligen enhetsgods som går med ropax-färjor mellan och . har tre dagliga avgångar från , . avgår två färjor till . Det östliga läget är i detta sammanhang en fördel, eftersom färjorna hinner vända vilket inte hade fungerat till någon annan svensk destination. Hamnen hanterar också containergods och styckegods, och det förs en diskussion med om containerhantering i Hamn. Hamnen har ett färjeläge och ytterligare två kajer för övrigt gods på Verkö, Handelshamnen har en kaj. djupgående för fartyg på Verkö är och på Trossö . finns också Marinens örlogshamn och centrala och regionala ledning. Eftersom stad är belägen på öar från fastlandet finns endast en större väg ut från . Anslutningen från Verkö till E22 är betydligt kortare. Kommunen äger järnvägsanslutningen från till hamnen på Verkö. I anslutning till hamnen i planeras en kombiterminal med an- slutning till Blekinge kustbana och Kust-till-kustbanan till . är en del av kommunens tekniska förvaltning. Färjetrafiken hanteras i ett av kommunen helägt bolag med åtta an- ställda, medan godshanteringen i färjehamnen och övrig trafik i Verköhamnen utförs av ett av kommunen helägt stuveribolag, , med elva anställda. Hamn ligger i tätort och är huvudsakligen en bulkhamn där det hanteras timmer, plåt, kemikalier, skrot och kalk. Viss containerverksamhet finns också i hamnen. Hamnens största kund är i ; en tredjedel av godset som hanteras i hamnen är Volvorelaterat. Hamnen håller dessutom lager till på hamnområdet. Den andra tredjedelen gods går till Ny- mölla pappersbruk en Stora Enso-ägd massafabrik nära hamn- området. kommer dessutom laster med osläckt kalk från till . Nästan allt gods som hanteras i och som inte är Volvorelaterat stannar i närområdet. Även hanterade utskeppning av sågtimmer efter stormen framfart i . Denna hantering har fortsatt – 2007. Hamnen har en yttre hamndel och en inre hamndel, och det finns ett roro-läge i den yttre hamnen. Maximalt djupgående är och hamnen är utrustad med fyra kranar, varav två med möjlighet att hantera containrar. Hamnen har anslutning till E22 och det finns järnvägsspår till yttre hamnen. Det går dagliga tåg- pendlar från med plåt till Torslandaverken/med omlastning i . Transporterna till och från från hamnen går med lastbil (), dygnet runt med just in time-leveranser. Hamnen har också terminalverksamhet. ägs av () och (). Övriga ägare, där ingen har en ägarandel större än , är Svenska Lantmännen, , och ett antal övriga minoritetsägare. Hamnbolaget bedriver också skeppsmäkleri och stuveri- verksamhet genom det helägda . Samarbete mellan hamnarna i Det finns en samstämmighet i om att man önskar att ta tillvara den förväntade ökade efterfrågan från länderna på andra sidan . Hamnarna är en viktig länk i dessa ambitioner. Det finns stora förhoppningar om att ska kunna utgöra en länk mellan hamnarna i södra i den ena änden och hamn/och i förlängningen de i den andra. I kölvattnet av dessa ambitioner har ett antal projekt som fått medfinansiering från EU påbörjats. Ett projekt heter och visar ett antal åtgärder som bör göras för att åstadkomma nya transportlänkar. I detta projekt samverkar kommun med ett antal projektpartners i , , och Kalinin- grad. På den svenska sidan samarbetar Hamn med Hamn för att etablera en godspendel med järnväg även till . Ungefär samma tankegångar, dvs. att sätta södra i fokus, har Baltic Gateway. Detta projekt har partners i , , norra och norra samt de baltiska länderna, och projektet prioriterar ett antal transportstråk som behöver komma till stånd för att åstadkomma största möjliga effekt på integrationen i regionen. I projektet nämns Hamn och Hamn som intermodala hubbar som be- höver förbättrad infrastruktur i omkringliggande infrastruktur. Hamn har också ett samarbetsavtal med Hamn och avseende stuveritjänster. Hamn och Hamn har tillsatt en ge- mensam arbetsgrupp som har utrett samverkansmöjligheter. Ar- betsgruppen föreslår ett gemensamt marknadsbolag för hamnarna, som ska ta tillvara marknadspotentialen på ett effektivt sätt. Både och har lämnat in varsin ansökan till Europeiska sjömotorvägsprogrammet. ansökan till- sammans med syftar till att öka de intermodala tran- sporterna i omkringliggande infrastruktur samt att öka kapaciteten på färjelinjen. ansökan ansluter till tankegångarna i det tidigare nämna Baltic som syftar till att stärka korri- doren från via och i till och i . Ansökan pekar ut väg 27 via till samt Kust-till-kustbanan till som ange- lägna. Malmödelen av CMP är en TEN–A-hamn som av anses ha särskilt riksintresse. Hamnbolagets affärsidé är att sälja hamn-, terminal- och transporttjänster. Hamnen har möjlighet att hantera de flesta typer av gods för lossning, lastning, omlastning och magasinering. Hamnen hanterar såväl containrar, och stycke- gods som torrbulk och flytande bulk. CMP disponerar också Dan- marks enda frihamn. Bolaget har, förutom stabsenheter för ledning, personalfrågor mm. sex resultatenheter uppdelat efter trafikslag – kryssning och färjetrafik, bilar, containrar, roro och logistik samt olja och bulk- produkter. Resultatenheterna har verksamhet i bägge hamnarna. Verksamheterna i respektive skiljer sig något åt. är en stor hamn för kryssningsfartyg med över 300 anlöp . hanteras såväl containrar som styckegods i hamnen. Det finns ett antal roro-lägen och kajplatser för tankfartyg i såväl som . Det som tillkommit är hantering av bilar som blivit en stor verksamhet för CMP, där de största volymerna hanteras i . Även Köpenhamnsdelen hanterar bilar. Toyota har slutit ett 25-årsavtal med CMP för han- tering av bilgruppens bilar till och . För att upp- fylla kraven i avtalet har hamnen genomfört investeringar i upp- ställningsplatser m.m. Denna etablering har bl.a. medfört att det finns tre PDI-företag verksamma i hamnen. Torrbulk hanteras såväl i som i vid ett antal terminaler som är utspridda över respektive hamnområde. gäller färjetrafik finns en linje till från och två linjer till respektive Swinoujscie från . Både hamnen i och hamnen i är belägna relativt centralt i respektive tätort. För att underlätta hanteringen i respektive hamn samt att frigöra mark kommer den planerade ex- pansionen av respektive hamndel ske så att stadskärnan frigörs. Sär- skilt Köpenhamnsdelen har dålig infrastruktur till och från hamnen. I planeras en expansion norrut så att den mark frigörs som kan säljas, vilket därmed kan delfinansiera flytten av hamnen. Beträffande väganslutning till hamnen i finns planer på en ny infart till hamnen så att godstrafik kan separeras i en rondell. Det planeras också för utbyggnad av befintlig kombiterminal och anslutningar till . under som färdigställs kommer huvudsakligen underlätta för persontrafik. Det maximala djupgåendet är . görs farledsförbättringar till oljehamnen. CMP bildades och bolaget bedriver hamn- verksamhet i respektive hamn. Bolaget ägs till hälften vardera av Hamn A/S och . Hamn A/S är ett av danska staten helägt bolag medan ägs till drygt hälften av kommun. Resten av hamnen ägs av , Norra Vallgatan-gruppen, samt ett antal mindre privata ägare. Stadsplanering av hamnområdena, arealdisponering och nytt- jande av hamnarnas möjligheter för rekreation ombesörjs av Hamn A/S och kommun. Hamn är en TEN–A-hamn och ingår i Sjöfarts- verkets lista över hamnar av riksintresse. har ett unikt läge i och med att två Europavägar, E6 och E4, möts här. För Hel- singborgs Hamn har inneburit ett tapp i trafiken men trots detta står färjetrafiken fortfarande för en stor del av verksamheten. Ungefär en tredjedel av omsättningen härrör till färjetrafiken. I övrigt är hantering av enhetsgods, inklusive kombi- terminalverksamhet, viktig för hamnen. Exempelvis är hamnen landets största på frukthantering. Den bulkhantering som sker betjänar den lokala marknaden. Oljehamnen kommer att av- vecklas och den lagerverksamhet och styckegodshantering som finns utgör endast en liten del av verksamheten. är en stor feeder-hamn för containrar till Ham- burg, , , och . Hamnen har också anlöp från , och . Hamnen har en stor färjeterminal, en kryssningsterminal, fem roro-lägen och en containerterminal. Hamnen planerar för ytter- ligare investeringar i en ny containerkran. En ny mobil kran levererades . Det maximala djupgåendet i hamnen är . Det finns en kombiterminal inne i hamnen med sex spår och ambitionen är att bygga ut och förbättra kombiterminalen ytter- ligare så att terminalens andel av hamnens omsättning ökar. I detta syfte har hamnen etablerat tågpendlar till , , , , , , , , , och . Sammanlagt går 52 godståg från och till . Bolaget an- svarar för administration, stuveri och byggnationer och underhåll av hamnfaciliteterna. I och med etablerande försvann färjetrafiken till från Hamn, men trafiken till , som be- drivs i ett särskilt kommunalt bolag, går fortfarande från Lands- krona. lade Supra, som då stod för av hamnens omsättning, ner nästan hela sin produktion av konst- gödsel, och hamnen är huvudsakligen en industrihamn där avsättningen av godset till 90–finns inom en tiomils- radie från . I hamnen hanteras huvudsakligen bulkgods i form av timmer, cement, skrot och kalk. Destinationer är hamnar i och i . En ny verksamhet har precis etablerats i hamnområdet – en mottagningsstation för flygaska som hanteras i ett slutet system. Det finns också varvsverksamhet i hamnen; en kaj är destinerad för ett skeppsvarv. Hamnen har sex kajer för bulkhantering, skeppsvarv och annan godshantering. Det maximala vattendjupet är . Det finns järnväg till hamnen. Bland annat går tåg med metanol från till . Väganslutningarna är tillfreds- ställande. bildades som ägs av kommun () och gödseltillverkningsföre- taget (). Stuveriverksamheten sköts av ett privat stuveriföretag. Hamn är en TEN–A-hamn och den har riksintresse enligt . är största färjehamn med trafik till flera destinationer; , och i och Swinoujscie i . Tretton ropax-färjor trafikerar regelbundet med ca 36 dagliga förbindelser, dvs. 18 avgångar respektive ankomster . Färjerederierna TT- lines, Scandines och Unity-lines trafikerar de olika linjerna. In- riktningen på färjor gör att det huvudsakligen hanteras enhetsgods i hamnen. Viss hantering sker dock även av oljeprodukter, kemi- kalier, spannmål och gödning. Hamnbolaget har etablerat ett spårbundet logistikcentrum i an- slutning till hamnen. Här sker lagring, omlastning och tredjeparts- logistik bl.a. för skogsindustrins räkning. Hamnen har tio färjelägen, varav tre spåranslutna. Det går järn- vägsfärjor till och . Hamnbolaget driver i egen regi en kombiterminal för omlastning av trailrar och containrar till och från järnvägsvagnar. I utcheckningsområdet för lastbilar från ham- nen finns även en nykterhetsbom, kallad . Maximalt djup- gående är . ägs av Trelle- borgs kommun. köpte bolaget ut marken med till- hörande fastigheter. Hamnen har etablerat samverkan med de boende i genom Hamnfront, och hamnen har bl.a. reno- verat byggnader som även allmänheten har tillgång till, exempelvis terminal, restaurang och turistbyrå. hamn är en TEN–A-hamn och den är utsedd av Sjö- fartsverket att ha riksintresse. Hamnen har en lång tradition av färjetrafik för väg- och järnvägsförbindelser med , och Kung- liga Majestätet fastställer i ett brev daterat att ska vara svensk hamn för järnvägstrafik med med hän- visning till avtalet mellan och de polska stats- järnvägarna daterat . finns fyra dagliga förbindelser med Swinousjcie i . Det danska järnvägsbolaget kör all passagerartrafik till på via .