sou · GVB3105 · 2008-01-01 00:00:00 — Sammantaget anser utredningen att ansökan om en svensk medlems deltagande i en gruppering och om ändring i en grupp- erings avtal eller betydande ändring av dess stadga bör prövas av regeringen. En sådan prövningsrätt bör inte heller kunna delegeras. Prövningen kan ju avse statens deltagande i en gruppering och det finns ingen annan lämplig statlig myndighet som kan ha hand om godkännandeförfarandet. Därtill kommer att det kan bli aktuellt att avslå en ansökan med hänvisning till att den kommunala kompe- kommer att överskridas.TPF29FPT Ordalydelsen av EG-förordningen synes vara att det är med- lemsstaten som ska ha hand om själva godkännandeförfarandet medan mottagandet av vissa handlingar kan skötas av någon annan myndighet. Att vid sidan av regeringen utse en myndighet som ska ta emot och bereda en ansökan om medlemskap i en gruppering eller en ansökan om ändring i en grupperings avtal eller betydande ändring av dess stadga synes överflödigt och tidskrävande. I denna del är också att beakta regeringens beredningstvång vid handläggningen av ett ärende.TPF30FPT Det innebär bl.a. att regeringen ska inhämta syn- punkter från de statliga förvaltningsmyndigheter som berörs av beslutet. Den mest praktiska och ändamålsenliga lösningen får således anses vara att en ansökan ges in till regeringen. När det gäller handläggningen av regeringens ärenden kan nämnas att dessa fördelas för att beredas inom något av departe- menten. Departementens antal och handläggningsområden bestäms av regeringen genom förordningen (1996:1515) med instruktion för med bilaga. En ansökan om t.ex. medlemskap i en gruppering ska alltså ges in till ansvarigt departement som har att bereda ärendet. Ärendet avgörs därefter av regeringen vid ett regeringssammanträde. Vid sammanträdet föredras ärendet av den departementschef till vilket ärendet hör. Enligt regeringsformen ska regeringens beslut nedtecknas i ett protokoll.TPF31FPT I förordningen (2007:725) om beslut och protokoll hos regeringen regleras bl.a. hur regeringens beslut ska expedieras. 29TP PT Det bör emellertid understrykas att i en prövning ingår inte att utvidga den kommunala kompetensen. 30TP PT Se 7 kap. 2 § regeringsformen. 31TP PT 7 kap. 6 § regeringsformen. Behovet av kompletterande nationella regler tillämpas även när regeringen ska pröva ansökan om svensk med- lems deltagande i en gruppering och om ändring i en grupperings avtal och av dess stadga. Någon uttrycklig bestämmelse om detta behövs inte. Enligt förordning nr 1082/2006 ska emellertid regeringen i regel fatta sitt beslut för mottagandet av en godtagbar ansökan och regeringens beslut att vägra medlemskap i en gruppering ska motiveras. Ovan nämnda bestämmelser om handläggning av regerings- ärenden och expediering av beslut m.m. bör även tillämpas när regeringen i särskilda fall har att pröva om förvaltningsuppgift ska överlåtas till en gruppering.TPF32FPT Det är givetvis viktigt att regeringen vid sin prövning av en ansökan om t.ex. medlemskap i en gruppering har ett fullgott under- lag och att den vid behov kan begära in kompletterande uppgifter. Regeringen måste därför ha rätt att närmare ange vilka uppgifter som ska lämnas i en ansökan. Dessa uppgifter kan variera i olika ärenden. Av förordning nr 1082/2006 framgår vilka handlingar en sökande medlem ska ge in till behörig medlemsstat. Att därutöver närmare reglera vad en ansökan bör innehålla synes inte erforder- ligt. En ansökan torde inte vara komplett förrän de uppgifter som krävs för en prövning kommit in till regeringen. Att kunna för- ena ett kompletteringsföreläggande med någon sanktion, t.ex. vite, synes inte erforderligt. Det torde nämligen ligga i sökandens intresse att en prövning av ansökan sker så snabbt som möjligt. 5.5Bildandet av en gruppering samt vilka regler som ska gälla för offentliggörande och avgifter Beslut om att bilda en gruppering fattas på initiativ av grupp- eringens medlemmar. Om medlemskap i en gruppering godkänts av berörda medlemsstater ska medlemmarna upprätta ett avtal och en stadga som enhälligt ska antas av medlemmarna. Vid upprättandet av dessa handlingar har medlemmarna att sörja för att de överens- stämmer med medlemsstaternas godkännande. För att en grupp- ering ska bli en juridisk person måste avtalet och stadgan ha god- känts av samtliga medlemmar. Dessutom krävs att grupperingens stadga och varje ändring av denna registreras och/eller offentliggörs 32TP PT Se avsnitt 5.4.1. Behovet av kompletterande nationella regler i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte. Grupperingen förvärvar status som juridisk person vid dagen för registreringen eller offent- liggörandet, beroende på vilket som inträffar först. Medlemsstaterna har rätt att besluta om avgifter i samband med registrering av avtal och stadga. Avgifterna får inte överstiga de administrativa kostnaderna. Ett register över grupperingar med registrerat säte i bör föras av en registreringsmyndighet. bör få i uppdrag att vara denna registreringsmyndighet. bör genast kungöra i Post- och vad som har registrerats i registret. Den som ansöker om registrering bör betala handläggnings- avgift. Den som är registrerad bör betala en avgift för register- föringen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om ingivning av anmälningar i registreringsärenden m.m. och om avgifter i ärenden om registrering. Den förordning med instruktion för den myndighet som ska vara registreringsmyndighet bör ändras på så sätt att det av för- ordningen framgår att myndigheten är statlig förvaltningsmyn- dighet för registreringsärenden som gäller grupperingar med registrerat säte i och att myndigheten får utfärda bevis och utdrag ur myndighetens register. har alltså en skyldighet att antingen inrätta ett register för grupperingar med registrerat säte i eller på något annat sätt offentliggöra vissa uppgifter avseende sådana grupperingar. Vidare ska varje medlemsstat meddela regler om registrering, offentlig- görande och eventuella avgifter för registreringsverksamheten. I finns en central registreringsmyndighet för flera typer av associationer, nämligen . Verket är en statlig för- valtningsmyndighet som hanterar registrering av nya företag och registerändringar för befintliga företag. De företagsformer som registreras är enskild näringsidkare, aktiebolag, handelsbolag, kom- Behovet av kompletterande nationella regler manditbolag, filialer, enkla bolag, banker, försäkringsbolag, euro- peiska ekonomiska intressegrupperingar och europakooperativ. Myndigheten tar även emot årsredovisningar och registrerar före- tagsinteckningar. Vidare fattar beslut i likvidationer. När det gäller organ som inte bedriver näringsverksamhet så registreras de emellertid inte av . Det är i stället en rad andra statliga förvaltningsmyndigheter som hanterar registrering m.m. av sådana organ. Som exempel kan nämnas att stiftelser registreras hos medan hante- rar frågor som rör kommuner, kommunalförbund och statliga myndigheter.TPF33FPT Som redovisats tidigare är den statliga förvaltningsmyndigheten ansvarig myndighet för en rad frågor som rör målet terri- toriellt samarbete.TPF34FPT Myndigheten är förvaltande och attesterande myndighet för ett av de program som rör och som med- finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. svarar vidare för viss kontroll av detta program och för de terri- toriella program där den förvaltande myndigheten inte är placerad i . Längre fram i detta kapitel föreslår utredningen dessutom att ska få till uppgift att hos regeringen ansöka om upplös- ning av en gruppering.TPF35FPT Sammantaget förefaller det således naturligt att får i uppgift att föra ett register som ska om- fatta grupperingar med registrerat säte i . Härigenom under- lättas också myndighetens kontrollfunktion. pågår en översyn av samtliga statliga förvalt- ningsmyndigheter och av förordningar med instruktioner för dessa myndigheter. Det synes därför lämpligt att i lag endast reglera att ett register över grupperingar med registrerat säte i ska föras av en registreringsmyndighet. Vilken myndighet som ska vara registreringsmyndighet bör i stället regleras i förordning. Medlemsstaterna torde kunna besluta om hur registrerings- handlingarna ska ges in till behörig myndighet. Sådana regler omfattas av regeringens rätt att utfärda s.k. verkställighets- föreskrifter.TPF36FPT Reglerna bör således kunna meddelas i förordnings- form. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får alltså meddela föreskrifter om ingivning av anmälningar i registreringsärenden. Vid utformningen av en sådan förordning bör 33TP PT webbplats. 34TP PT Se avsnitt 3.5.2. 35TP PT Se avsnitt 5.10. 36TP PT Se 8 kap. 13 § regeringsformen. Behovet av kompletterande nationella regler förordningen (1994:1933) om register över europeiska ekonomiska intressegrupperingar kunna tjäna som förebild. En anmälan för registrering bör göras skriftligen och till anmälan ska bifogas grupperingens avtal och stadga. Även ändringar i en grupperings avtal och av dess stadga ska registreras. Handlingarna bör vara upp- rättade på eller översatta till svenska.TPF37FPT Enligt utredningen bör registret innehålla uppgifter och ändringar i dessa uppgifter om grupperingens namn, postadress och registreringsort,TPF38FPT datum för registrering av grupperingen, grupperingens registrerade säte, grupperingens direktör, och föremålet för grupperingens verksamhet. I förekommande fall bör registret också innehålla uppgift om varje ändring i avtalet om att bilda grupperingen, däribland varje ändring i grupperingens sammansättning, tiden för grupperingens bestånd, om inte är obestämd, ansvarsfördelningen mellan grupperingens medlemmar, avtalsvillkor som befriar en ny medlem från ansvar för förbin- delser som har uppkommit i verksamheten före medlemmens inträde, uppdraget för en direktör har upphört, beslut om att grupperingen har förklarats upplöst eller ett rättsligt avgörande om upplösning enligt artikel 14 i förordning nr 1082/2006, beslut om förbud för grupperingen att utöva verksamhet på en medlemsstats territorium eller beslut om en medlems utträde enligt artikel 13 i EG-förordningen, och beslut om att grupperingen har försatts i konkurs m.m. Reglerna om att vissa uppgifter måste registreras och/eller offent- liggöras torde bl.a. syfta till att skydda tredje man. Det synes därför angeläget att innehållet i registret kungörs på lämpligt sätt. 37TP PT I denna del bör nämnas att registreringsmyndigheten i vissa fall är personuppgiftsanvarig enligt personuppgiftslagen (1998:204). 38TP PT En grupperings avtal ska innehålla uppgift om bl.a. grupperingens säte. Detta säte ska vara beläget i den medlemsstat enligt vars lagstiftning åtminstone en av medlemmarna bildats. Behovet av kompletterande nationella regler Post- och är ett officiellt kungörelseorgan på innehåller kungörelser från myndigheter och andra som enligt lag eller förordning ska kungöra vissa uppgifter i Post- och . Syftet med en kungörelse är att viss information ska komma till allmänhetens kännedom.TPF40FPT Post- och har alltså till uppgift att bl.a. upplysa om in- föringar och ändringar i många officiella register som finns i , bl.a. aktiebolagsregistret, föreningsregistret och handels- registret. Det förefaller lämpligt att denna publikation även används för offentliggörande av förhållanden som rör grupperingar. Bestämmelse om hur innehållet i registret ska kungöras bör med- delas i lagform.TPF41FPT Sådana uppgifter behöver inte kungöras i sin helhet. Kungörandet kan nämligen i stället ske i form av ett utdrag eller ett meddelande om att de har getts in till registret. Det synes lämpligt att regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer får avgöra hur kungörandet ska ske. Detta bör regleras i tidigare nämnda förordning om ingivning av anmälningar i registre- ringsärenden. Medlemsstaterna får också bestämma att avgifter ska erläggas för registrering. Avgifterna får emellertid inte överstiga de admi- nistrativa kostnaderna för verksamheten. Enligt de riktlinjer riks- dagen har bestämt för avgifter enligt avgiftsförordningen (1992:191) ska principen om full kostnadstäckning gälla.TPF42FPT De avgifter som fastställs för t.ex. ärenden rörande registrering av uppgifter om aktiebolag och motsvarande ärenden rörande ekonomiska för- eningar bygger på samma princip och omfattar även kostnad för kungörande. Principen om full kostnadstäckning innebär att myndigheten ska täcka sina kostnader men också att en avgift inte får överstiga statens kostnader för handläggningen av ärendet. Det synes lämpligt att även registreringsmyndigheten får ta ut avgifter i ärenden om registrering. Bestämmelse om uttag av avgifter bör meddelas i lagform. Närmare regler om avgifter för ärenden rörande registrering av grupperingar och kungörande omfattas av regeringens rätt att utfärda verkställighetsföreskrifter. 39TP PT Post- och startades av drottning och är världens äldsta, fortfarande utkommande tidning. övertog äganderätten till tidningen. upplåter utgivningsrätten till . Verket har gjort om Post- och från en papperstidning till en webbtjänst. 40TP PT webbplats. 41TP PT Jfr t.ex. 27 kap. 3 § aktiebolagslagen och 15 kap. 2 § lagen om ekonomiska föreningar, där det bestäms att vad som införts i registret ska kungöras i Post- och . 42TP PT Jfr prop. 1989/90:138, bet. 1989/90:FiU38 och regeringens förordningsmotiv 1992:3. Behovet av kompletterande nationella regler eller den myndighet som regeringen bestämmer får alltså meddela föreskrifter om avgifter i ärenden om registrering. Även dessa föreskrifter bör lämpligen föras in i tidigare nämnda förordning om ingivning av anmälningar i registreringsärenden. En förordning om ingivning av anmälningar i registrerings- ärenden bör alltså även innehålla närmare bestämmelser om kun- görelse av registreringsuppgifter och om registreringsavgifter. Som redovisats ovan bör principen om full kostnadstäckning gälla för sådana avgifter. Då det är svårt att skatta nämnda kostnader lämnar utredningen inget förslag till författningstext. Utredningen har emellertid tidigare i detta avsnitt lämnat förslag till vad som bör regleras i en sådan förordning. Det anförda innebär att även den förordning med instruktion för den myndighet som ska vara registreringsmyndighet bör ändras på så sätt att det av förordningen framgår att myndigheten är statlig förvaltningsmyndighet för registreringsärenden som gäller grupp- eringar med registrerat säte i och att myndigheten får utfärda bevis och utdrag ur myndighetens register. Av avgifts- förordningen följer att registreringsmyndigheten får ta ut avgift för kopia eller avskrift av allmän handling, bevis och registerutdrag. Eftersom utredningen anser att bör utses till registrerings- myndighet bör nämnda ändringar införas i förordningen (2000:1178) med instruktion för Verket för näringslivsutveckling. En gruppering ska ha status som juridisk person.TPF43FPT För att grupperingen ska förvärva status som juridisk person krävs att grupperingens stadga registreras eller offentliggörs i enlighet med nationell lagstiftning i den medlemsstat där grupperingen ska ha sitt registrerade säte. för registreringen eller offentlig- görandet får grupperingen i eget namn förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter av alla slag, ingå avtal och vidta andra rättig- heter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. I svensk rätt brukar med begreppet juridisk person avse sådana rättsbildningar som kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldig- 43TP PT Artikel 1.3 i förordning nr 1082/2006. Behovet av kompletterande nationella regler heter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter, dvs. Enligt förordning nr 1082/2006 ska en gruppering i varje med- lemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den medlemsstatens nationella lagstift- ning. En gruppering ska kunna förvärva eller avyttra fast och lös egendom, anställa personal samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.TPF44FPT En gruppering har alltså precis de egenskaper som utmärker en juridisk person enligt svensk rätt. En gruppering är en juridisk person och enligt svensk rätt kan en juridisk person förvärva rättigheter och ikläda sig skyldig- heter och föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Någon uttrycklig bestämmelse om grupperingens rättskapacitet behövs inte. Det följer av förordning nr 1082/2006 att en gruppering ska ha status som juridisk person. Enligt svensk rätt kan en juridisk person förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter och föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Något konstaterande i lag eller annan författning att en gruppering har en viss rätts- kapacitet behövs inte. 5.7Årsredovisning, revision och årsberättelse När det gäller upprättande av en grupperings årsredovisning och, när så krävs, årsberättelse samt om revision och offentliggörande av redovisningen hänvisar förordning nr 1082/2006 till nationell lag- stiftning i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte. EG-förordningen innehåller alltså inga regler i dessa delar utan de enskilda medlemsstaterna ska bestämma i dessa frågor. 44TP PT Artikel 1.4 i förordning nr 1082/2006. Behovet av kompletterande nationella regler Bestämmelserna om årsredovisning i lagen (1997:614) om kom- munal redovisning och om revision i revisionslagen (1999:1079) bör i tillämpliga delar även gälla för en gruppering med registre- rat säte i . När det gäller revision av EU-medel så regleras den revisionen i förordning nr 1083/2006. En gruppering med registrerat säte i bör lämna en årsberättelse från räkenskapsårets utgång. Årsberättelsen ska innehålla den information som behövs för att man ska kunna bedöma grupperingens verksamhet och ställning. Grupperingen bör ge in sin årsberättelse till registreringsmyn- digheten. Handlingarna bör finnas att tillgå hos grupperingen och registreringsmyndigheten. Grupperingens revisorer bör granska de räkenskaper som ligger till grund för årsberättelsen. Revisionsberättelsen med eventuella anmärkningar, bör i sin helhet återges i årsberättelsen. En gruppering med registrerat säte i bör ge in sin årsredovisning till registreringsmyndigheten. Myndigheten har att offentliggöra årsredovisningen på lämpligt sätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör meddela föreskrifter om ingivande och offentliggörande av årsredovisningar samt om ingivande av årsberättelse. Som redovisats tidigare skiljer sig en gruppering i flera avseenden från svenska associationsformer och utredningen har inte hittat någon form som kan appliceras på en gruppering. Den har såväl offentligrättsliga som privaträttsliga drag. Grupperingsformen är ganska flexibel och medlemmarna i en gruppering har relativt stor frihet att närmare reglera verksamheten i en gruppering. Medlem- mar i en gruppering är emellertid i regel allmänna organ och som redovisats tidigare föreslår utredningen att regeringen i särskilda fall ska få överlåta förvaltningsuppgift till en gruppering.TPF45FPT Sam- mantaget anser utredningen att bestämmelserna för ett kommunal- förbud bör tjäna som förebild för en gruppering. Lagen (1997:614) om redovisning innehåller regler om bl.a. årsredovisning för primärkommuner, landstingskommuner och kommunalförbund. Av lagen följer bl.a. att årsredovisningen ska redogöra för utfallet av verksamheten, verksamhetens finan- 45TP PT Se avsnitt 5.4.1. Behovet av kompletterande nationella regler siering och den ekonomiska ställningen vid räkenskapsårets slut. En årsredovisning ska bl.a. bestå av en förvaltningsberättelse, en resultaträkning och en balansräkning. Det förefaller lämpligt att dessa bestämmelser i tillämpliga delar även får gälla för en grupp- ering med registrerat säte i . I lag bör endast regleras att vissa angivna bestämmelser om årsredovisning i lagen om kom- munal redovisning i tillämpliga delar även ska gälla för en grupp- ering. Vilka bestämmelser som avses behandlas i författningskom- mentaren (avsnitt 7.1). I kommunallagen finns bestämmelser om revision. Dessa regler är emellertid utformade för att bl.a. tillgodose särskilda behov i den kommunala verksamheten och det synes inte lämpligt att tillämpa dem på en gruppering med registrerat säte i . Av förordning nr 1082/2006 framgår dessutom att alla kontroller ska utföras i enlighet med internationellt godtagen revisionssed. I denna del är också att beakta att när det gäller revision av EU-medel så regleras den revisionen i förordning nr 1083/2006. Revisionslagen (1999:1079) innehåller bestämmelser om revision för vissa fysiska och juridiska personer. I lagen finns bestämmelser om bl.a. antalet revisorer, revisorns uppgift, tillhandahållande av upplysningar, hur revisor utses, kompetenskrav, jäv, revisorns mandattid, revisionsberättelse, erinringar, revisorns upplysnings- plikt och revisorns skadeståndsansvar. Det förefaller lämpligt att dessa bestämmelser i tillämpliga delar även får gälla för en grupp- ering med registrerat säte i . I lag bör endast regleras att vissa angivna bestämmelser om revision i revisionslagen i tillämp- liga delar även ska gälla för en gruppering. Vilka bestämmelser som avses behandlas i författningskommentaren (avsnitt 7.1). I lagen om redovisning finns inga bestämmelser om årsberättelse. Sådana regler finns däremot avseende investerings- fonder. Av lagen (2004:46) om investeringsfonder framgår bl.a. att ett fondbolag för varje investeringsfond som det förvaltar ska lämna en årsberättelse och en halvårsredogörelse för räken- skapsårets . Årsberättelser och halvårsredo- görelser ska innehålla den information som behövs för att man skall kunna bedöma varje investeringsfonds utveckling och ställ- Som redovisats tidigare ska en grupperings mål och uppgifter regleras av medlemmarna i ett avtal. Det kan emellertid vara värde- 46TP PT 4 kap. 18 § lagen om investeringsfonder. Behovet av kompletterande nationella regler fullt att kunna följa en grupperings verksamhet och utveckling. Enligt utredningen bör därför en årsberättelse upprättas av en gruppering med registrerat säte i . En årsberättelse bör lämnas från räkenskapsårets utgång och inne- hålla den information som behövs för att man ska kunna bedöma grupperingens verksamhet och ställning. Årsberättelsen bör ges in till registreringsmyndigheten och finnas att tillgå hos grupperingen och registreringsmyndigheten. Grupperingens revisorer bör granska de räkenskaper som ligger till grund för årsberättelsen. Revisions- berättelsen, med eventuella anmärkningar, bör i sin helhet återges i årsberättelsen. När det gäller offentliggörande av årsredovisningar så kan nämnas att aktiebolag, och vissa andra företag, ska skicka in sin årsredovisning till för godkännande. Efter godkän- nande av handlingarna registreras dessa och publiceras av myndig- heten. Som redovisats tidigare föreslår utredningen att en registre- ringsmyndighet bl.a. ska få i uppgift att föra ett register för grupperingar med registrerat säte i beaktande därav synes det lämpligt att en sådan gruppering ger in sin årsredovisning till registreringsmyndigheten, vilken har att offentliggöra årsredo- visningen på lämpligt sätt. Dessutom föreslår utredningen längre fram i detta kapitel att registreringsmyndigheten ska få till uppgift att i vissa fall ansöka hos regeringen om upplösning av en grupp- ering. Ingivande av årsredovisning och årsberättelse torde under- lätta registreringsmyndighetens kontrollfunktion i denna del. Närmare bestämmelser om ingivande och offentliggörande av årsredovisning och om ingivande av årsberättelse bör meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 5.8Kontroll av förvaltning av offentliga medel Den medlemsstat där en gruppering har sitt registrerade säte ska utse de behöriga myndigheter som ska utöva kontrollen av en grupperings förvaltning av offentliga medel.