sou · GVB337 · 2008-01-01 00:00:00 — Man arbetar utifrån att man ska ge vård på lika villkor, vilket har gällt sedan den första behandlingsanläggningen startades. Man ska också kunna komma och gå för en standardbehandling när det passar den enskilde individen, alltifrån tidig morgon till sen kväll. Anläggning- arna ska också ligga centralt, till skillnad från sjukhus som ofta lig- ger i utkanten av samhällena. Till en början hade mycket bra relationer till , som arbetade i samförstånd med förbundet. hände det dock någonting i i och med att offent- lig upphandling började användas. Man implementerade EU-direk- tivet om offentlig upphandling på ett helt annat sätt än man gjort i de flesta andra länder, där man inte inkluderade sjukvård i upp- handlingsreglerna. I och med upphandlingsreglerna var inte längre en självklar aktör för , utan man var en aktör bland flera på en marknad. har försökt att kvantifiera de kvalitativa vär- dena i vården, vilket inte är helt enkelt. För att samla in informa- tion har man länge använt sig av enkätundersökningar för kund- tillfredsställelse. Vårdfilosofin utgår från ett helt omhändertagande; när man har kommit till en behandlingsanläggning ska man få all den hjälp man behöver för alla problem. I de offentliga upphand- lingarna tar man ofta inte hänsyn till det totala behovet hos en pati- ent, utan det är priset för enskilda behandlingar som avgör. Det är ett problem att de kvalitativa värdena i ett totalt omhändertagande inte värdesätts i upphandlingen. En annan aspekt är att en kommer- siell vårdgivare kan slänga sig ut i en upphandling och vinna några uppdrag som några andra förloras, men om Psoriasisför- bundet skulle förlora en entreprenad så är hela vårdidén borta. I och med att har 5 000 patienter och när- mare 100 000 behandlingstillfällen har man ett bra underlag för att göra medicinska utvärderingar, vilket ingen annan i kan mäta sig med. Därför har man sett till att alltid vara öppen för medicinska prövningar och forskning, eftersom det medverkar till kvalitet som det för psoriasisfrågan framåt. Omvänt så kunde beställa de första genstudierna och man fann också den första psoriasisgenen någonsin, även om man funnit många fler. Just nu har man en stor studie, Stockholmskohorten, i samarbete med där man studerar patienter från insjuk- nandet och framåt istället för att se bakåt. I studien förser och Sjukhuset med så många patienter man kan för att få fram nya kvalitetsindikatorer. från frågade om man tror att man skulle vinna på att patienterna fritt får välja vårdgivare? svarade att man har diskuterat frågan inom Psoriasisförbun- det och kommit fram till att det viktigaste är vilket pris som sätts på behandlingarna. I praktiken kan man redan se ett vårdgivarval i bemärkelsen att de sjukaste ligger inlagda på sjukhus. är genforskare vid . Han berät- tade om hur han upplever att det är att forska om psoriasis och om värdet av att samarbeta med . Utgångspunkten för en forskare inom psoriasis är något annor- lunda än för en patientorganisation. För en patientorganisation är syftet uppenbart, man vill göra det bättre för patienterna och lösa frågan om psoriasis. För en forskare kan man ställa sig frågan om varför man väljer att forska om psoriasis och inte om stamceller eller något annat där pengarna finns, men det som lockar med psoriasisforskningen är att det är en komplex fråga och att chanserna att nå framgång i frå- gan är goda. En annan aspekt är att forskning om psoriasis är kul och att man arbetar nära patienterna. På finns det 13 personer som forskar på psoriasis och som en del i forskningsgruppen ingår, utöver och venereologi, samt dicin, även . hade man i forskningen inte kommit så långt som man gjort. Det som skiljer forskningsgruppen inom psoriasis på från andra grupper för psoriasisforskning i världen är att man med hjälp av till exempel har kunnat starta psoriasiskohort, vilken utgörs av 700 patienter och 700 personer i en kontrollgrupp, med målet att nå 1 000 och even- tuellt fler. Detta är den bästa kohortstudien i världen just , vilket innebär att man har mycket värdefull information om patienterna. Man har också en biobank med serum och blodprover, vilka är vär- defulla redskap. intressen är också angelägna för samhället i stort. har upp mot 300 000 personer i psoriasis, vilket motsvarar av befolkningen. I genomsnitt kostar det 1 000 till att behandla dessa patienter, vilket gör det till en nationell angelägenhet. Ett problem för att finansiera forskning om psoriasis är att män- niskor tror att det handlar om kosmetiska behandlingar, men den psoriasis som syns är bara toppen av isberget. Det finns många andra typer av psoriasis som inte syns utanpå. Fördelen med att samarbeta med en patientorganisation är att man inte, likt andra forskargrupper, måste styra sin forskning ut- ifrån var man kan skriva många rapporter, utan forskningen kan bli mer oberoende och inriktas mer mot långsiktiga resultat. Patien- terna finns med i forskningen och skapar mening. Forskningsgrup- pen vill göra skillnad för patienterna genom att höra deras åsikter, ge dem information, be dem om hjälp och finna nya behandlingar. Reflektioner på Fabios framförande från gav en reflektion om att är ett av de bästa exemplen på hur svensk hälso- och sjukvård har utvecklats tack vare en patientorganisation. Det är ett tydligt exempel på hur en organisation har kunnat utveckla den verkliga patientvården. Även om det finns många andra aktörer, som exempelvis Cancerfonden, som har bidragit enormt till forsk- ningen så har de inte bidragit till vården på det sätt som har gjort. från Delegation för mångfald förklarade att han ser det som intressant när en patientgrupp på egen hand finner en kostnadseffektiv lösning och att initiativ som kommer från de berörda kan vara väldigt kreativa. Upphandling –hinder eller medel för mångfald? Detta är en dokumentation från ett seminarium som hölls och som genomfördes inom ramen för Delegationen för mångfald inom vård och omsorg. Seminarieprogrammet togs fram av Delegationen i samarbete med Arbetsgivaralliansen, Coompanion, Famna, KFO, , och Vårdföre- tagarna. Medverkande vid seminariet var: , Sandwell Community Caring Trust Per , Medicoop/KFO Moderator var , KFO Denna dokumentation har gjorts av på . är vd på . Han hälsade välkommen till detta, det fjärde och sista seminariet inom ramen för Delegationen för mångfald inom vård och omsorg, och berättade kort om KFOs verksamhet och om exempel på hur man har mött problem vid upphandlingssituationer. grundades och är arbetsgivarorganisationen för bland annat kooperativa och ideella organisationer. Hos medlemsföretagen finns ungefär 85 000 anställda. När det gäller hinder för mångfalden i välfärden så är ett av de stora hindren upphandlingarna. Inom KFO har man ett antal exempel på att det inte är så svårt att få sin första entreprenad, men att det är värre att överleva vid nästa upphandling. Då möts man ofta av en rigid tillämpning av lagstiftningen och i många fall väldigt professionella konkurrenter, som är vana vid upphandlingar. Den lag som styr upphandlingarna är Lagen om offentlig upp- handling, som i sin tur baseras på ett antal EG-direktiv. tillsammans med bäst i på upphandlingar och man kan se att det finns en stor skillnad på hur vi i tillämpar lag- stiftningen jämfört med hur man gör nere på kontinenten. Han har arbetat med att studera hälso- och sjukvårdssystem i olika länder och har för delegationen specifikt studerat de idéburna organisationerna och deras förekomst i olika system. Det är inte entydigt vad som avses med idéburna organisationer. Det man brukar inkludera i begreppet är frivilligorganisationer, ideella organisationer, kooperativ, folkrörelser och andra organisa- tioner utan vinstintresse. En frågeställning är om man även ska inkludera organisationer som har någon form av vinstmålsättning? I litteraturen görs ofta en uppdelning mellan privata vinst- drivande organisationer och privata icke vinstdrivande organisa- tioner. Typiska exempel inom vård och omsorg när det gäller vinstdrivande organisationer är läkemedelsindustrin och olika typer av sjukhuskedjor som börjar växa fram. Som exempel på icke vinstdrivande organisationer finns sjukhus som drivs av ideella föreningar eller i stiftelseform. Det finns också en mellanform, not- only-for-profit där vinstmålet är kombinerat med andra målsätt- ningar. De privata icke vinstdrivande verksamheterna dominerar inom vård, omsorg, utbildning och bistånd, vilket det finns olika för- klaringar till. En förklaring är att vi som konsumenter är skeptiska till att välja vinstdrivande organisationer när vi har svårt att avgöra kvalitén på tjänsterna. Vi vill undvika risk för exploatering när det finns osäkerhet och tjänsterna är komplexa. Det kan också vara så att konsumenterna inte är nöjda med det utbud som finns, utan att de själva av olika orsaker väljer att driva verksamhet. Det finns också förklaringar som utgår från misslyckanden i den offentliga sektorn, där utbudet är standardiserat och tillgodoser efterfrågan hos den genomsnittlige medborgaren. Om efterfrågan är hetero- gen så ökar incitamenten att skapa privata alternativ för att bättre möta efterfrågan. Inom finns det en stor variation när det gäller vilka sjukvårdssystem man har. Man brukar göra en uppdelning mellan skattefinansierade system, så kallade Beveridgesystem, och social- försäkringssystem, vilka brukar kallas Bismarcksystem. Det finns också mixade system där privata försäkringar kombineras med offentliga program. De skattefinansierade systemen finns främst i de nordiska länderna samt , , , m.fl. Social- försäkringssystemen finns främst i , , Neder- länderna, , m.fl., och de mixade systemen åter- finns huvudsakligen i och . Det finns likheter mellan Beveridge- och Bismarcksystemen om man ser till den offentliga finansieringen. Oavsett vilket system eller land man studerar så är det av de totala sjuk- vårdskostnaderna som har en offentlig finansiering, antingen i form av skatter eller som obligatoriska till sjukkassorna, där man betalar efter inkomst. En skillnad mellan systemen är att i socialförsäkringssystemen så handlar det om en öronmärkt skatt, medan skattefinansierade system är en kompromiss där pengarna måste fördelas i hela den offentliga sektorn. Förekomsten av privata icke vinstdrivande vårdgivare dominerar i socialförsäkringssystemet samt i vissa skattefinansierade system som man har infört . I socialförsäkringssystem som , och Öster- rike finns den största andelen privata vårdgivare om man jämför med länderna i . I , och , där man har infört skattefinansierade system finns en relativt sett större andel privata vårdgivare. Urtypen för socialförsäkringssystemet är och social- försäkringen bygger till stor del på subsidiaritetsprincipen, vilket innebär att beslut ska fattas på så lokal nivå som möjligt. Sjuk- kassorna är lokala och undantagna från lagen om offentlig upp- handling. I har man tack vare katolska kyrkan och andra väl- görenhetsorganisationer en lång tradition av icke vinstdrivande vårdgivare. Man har också en tydlig lagstiftning som gynnar orga- nisationer som producerar så kallade sociala värden (382/2000). I har man ett system som liknar det svenska i form av ett traditionellt system med statligt finansierad och pro- ducerad vård. Den privata sjukhussektorn utgör av den totala och bland de privata utförarna är vinst- drivande. Om man studerar den totala offentliga upphandlingen som andel av BNP i de olika EU-länderna kan man se att ligger högt tillsammans med och . Bilden för- stärks om man ser till antalet upphandlingar inom hälso- och sjukvård, justerat för invånare, då tillsammans med Stor- ligger absolut högst. Förekomsten av idéburna eller privata icke vinstdrivande företag är främst historiskt betingad. Skillnaderna är svåra att förklara utifrån olika ersättningssystem. Däremot kan man se att det är en mindre andel offentlig upphandling i länder med socialförsäkrings- system. från Kontaktforum ställde en fråga om ifall det finns någon siffra på hur många ramavtal det är som aldrig utnytt- jas? svarade med att det inte finns någon sådan, men att det är en intressant fråga. från Delegationen för mångfald efterfrågade ett klargörande om de länder i som inte har valt att upphandla vård och omsorg och hur många de länderna är? förklarade att han inte har haft möjlighet att studera alla länder, utan istället fokuserat på några länder. Generellt sett är det i socialförsäkringssystemen med de så kallade kranken- som finansierar olika vårdgivare, som man inte har skyldighet att upphandla vård och omsorg. från gav en kommentar och framhöll att , och har system som huvud- sakligen bygger på kundval, där man inte upphandlar de husläkare som invånarna själva har valt. Det som upphandlas i är den elektiva vården som ges vid Treatment Centers, medan den basala vården bygger på kundval som alltså inte upphandlas. från påpekade att EG-direk- tivet om upphandling inte kräver att B-tjänsterna ska upphandlas, utan det är upphandlingslagstiftningen i de enskilda länderna som i så fall kräver det. I gäller än så länge att B-tjänsterna ska upphandlas. från Famna kommenterade att förekomsten av idéburna vårdgivare inte bara är historiskt betingad, utan att det även handlar om politisk tradition och politiska beslut. är vd på , , i . Han berättade om SCCT och förutsättningarna för dess verksamhet. SCCT är ett socialt företag som tillhandahåller hälsovård och sociala tjänster i i . Verksamheten grundades efter det att nya riktlinjer utformats av den då kon- servativa regeringen . Den konser- vativa regeringen hade för avsikt att tillhandahålla hälsovård och sociala tjänster på ett mer effektivt sätt än tidigare och började därför att utforska möjligheten att konkurrensutsätta de offentliga tjänsterna. Som ett led i detta arbete införde man upphandlingar och separerade beställare från utförare. Tyvärr hade dessa förändringar liten direkt effekt och de följdes snabbt av mycket betydande nedskärningar i utgifter för hälsovård och sociala tjänster. Detta ledde till att kommuner, anställda i offentlig tjänst och patienter drog slutsatsen att de tidigare refor- merna endast hade haft som syfte att minska kostnader. Kort efter det att SCCT grundats ledde det allmänna valet till en återgång till Labour-regering. Det Nya Labour hade stridit under en gigantisk kampanj som var baserad på att bevara , , som en offentligt finansierad tjänst. Alla de reformer som infördes av den konservativa regeringen med syfte att förbättra effektiviteten drogs då tillbaka. Torts detta fortsatte SCCT att växa: 1997 var 85 personer anställda. 2007 var 320 personer anställda. (Beräknat på = ) Fastän ökat utgifterna för NHS har man inte fått något genomslag som står i proportion till de ökade utgifterna. Anledningen till detta är: Hälsovård blir alltmer komplex och kostsam Offentliga tjänster är fortfarande ett ineffektivt sätt att ge hälsovård och sociala tjänster. har också tittat på möjligheten att outsourca hälsovård och sociala tjänster från offentliga institutioner, vilket har varit svårt eftersom de i det närmaste är fångar bakom sitt val- löfte att inte privatisera hälsovård och sociala tjänster. erkände Nya Labour det arbete som utförs av sociala företag och andra non profit -organisationer inom hälsovård och sociala tjänster. De erkände också hur mycket mer effektiva de framstod vara som tjänsterna höll hög kvali- tet. Ett konkret exempel är äldreboende inom det offentliga i Midlands- området. Äldreboendet kostar motsvarande . Inom non-profit (den tredje sektorn) är priset motsvarande , vilket innebär en besparing på . SCCT har kunnat bibehålla den offentliga sektorns löner och arbetsvillkor som kostnaderna har reducerats . Detta har man gjort genom att reducera sjukfrånvarons nivå från ett genomsnitt per anställd och år inom den offentliga sektorn per anställd och år inom SCCT. Även personalomsättningen är låg, vilket utgör basen för den höga kvali- tén som det medför betydande finansiella besparingar. Administrationskostnaderna hos SCCT är , vilket kan jämföras i offentlig sektor. Andelen av utgifterna hos SCCT som går direkt till hälsovård och sociala tjänster är , vilket kan jämföras i offent- lig sektor. Förändringarna har kunnat uppnås genom engagemang hos de anställda. Om patienterna ska behandlas med värdighet och respekt måste också personalen behandlas så. Om inte de anställda mår bra själva, är det osannolikt att de får patienterna att göra det. Genom att engagera de anställda har man höjt effektiviteten och som en följd av detta har tjänsterna blivit värda mer och fått en bättre kvalitet. En fördel som SCCT har är att personalen endast behöver foku- sera på att leverera tjänster med hög kvalitet och tillfredställa pati- enternas behov. Med den organisation som man har behöver man inte söka pengar till avkastning till aktieägare och man lider inte heller av politisk styrning eller politiska mål. Naturligtvis skulle vilken regering som helst vara intresserad av en möjlighet att leverera tjänster med högre kvalitet och bättre lön- samhet. Regeringen stödjer det sociala företaget och non profit- rörelsen. De har skapat ett särskilt departement för den tredje sektorn med en egen minister, i hjärtat av regeringen, som särskilt ska studera hur man kan upphandla från denna sektor. Regeringen stödjer kraftigt idén att den tredje sektorn i allmänhet, och sociala företag i synnerhet, kan kombinera offentliga tjänstevärden och sunda affärsverksamheter. Regeringen har även bekostat utvecklingen av the Social Enter- prise Coalition, en organisation som lobbar för och ger stöd, led- ning och råd till befintliga och nya organisationer inom den tredje sektorn. Organisationen har visat sig vara ytterst viktig för utveck- lingen av alternativ hälsovård och sociala tjänster. Dessutom har hälsodepartementet skapat ett vägledarprogram som har investerat mellan i stöd för organisa- tioner som vill utveckla sociala företag och ta över hälsovård och sociala tjänster från den offentliga sektorn. I stödjer både och den konser- vativa oppositionen starkt den tredje sektorn, så en förändring i regeringsmakten kommer inte att påverka den kontinuitet som upplevs . I antar upphandlingen av tjänster två former: 1.Kontrakt på helt nya tjänster där anbud i allmänhet ges på ett öppet sätt. Kontraktet på dessa tjänster är tämligen rättframt och fokuserar på tjänsteleveransen och kostnaderna. 2.Kontrakt som omfattar överföring av befintliga tjänster från organisationer inom den offentliga sektorn. Dessa är mer komplexa eftersom de måste beakta behoven hos befintliga patienter och deras familjer, samt den befintliga personal som kommer att överföras. ses som starka kandidater för denna form av kontrakt. Kontrakt kan skrivas med: 1.Befintliga organisationer oavsett inriktning, dvs. privata företag eller non profit-organisationer. Fördelen med sådan kontrakts- skrivning är att den är snabb. 2.Nya sociala företag för leverans av offentlig hälsovård och sociala tjänster. Detta tar lite och måste planeras. Det ses dock som det bästa sättet att skapa ett partnerskap mellan det offentliga och tjänsteleverantören. Detta partnerskap har fördelar som flexibilitet, patientfokuserad vård och långvarig, välbetald anställning för den personal som övergår. Oavsett situationen, är kontraktsskrivningen vital. Kontraktet reg- lerar vad man får för pengarna och man strävar efter bästa value for money, vilket inte bara handlar om låga priser. Upphandlaren ska också väga in vad som sker med de pengar som avtalas i ett kontrakt. Som en del av konkurrensen måste sociala företag inse att de måste konkurrera genom kvalitet och pris med andra organisa- tioner. De har inte någon rättighet att få ett uppblåst kontrakterat pris bara för att de är bra människor. Upphandlare ska säkerställa att kontrakt inte lägger någon onödig börda i form av revision/genomlysning och administration på leveran- törer som en del av kontraktet. Detta ska hållas till ett minimum. Varje krona som spenderas på revision är en krona mindre som spenderas på tillhandahållande av vård och sociala tjänster. Upp- handlare ska heller inte försöka skapa en ytterligare enhet inom den offentliga sektorn genom kontraktet. De ska fokusera på det utfall som de behöver och sedan låta det sociala företaget leverera detta på ett flexibelt, innovativt och effektivt sätt. Upphandlare ska också försöka skapa partnerskap, inte bara kontrakt. Partnerskap medger flexibilitet när behoven hos patienterna och tjänsteanvän- darna ändras. Slutligen ska upphandlare titta på längden hos de kontrakt som de erbjuder till varje ny organisation, oavsett deras bakgrund. Allt- för korta kontrakt kommer inte att ge nödvändig trygghet till patienter, anställda eller finansiärer. Alltför långa kontrakt leder å sin sida till skapandet av ett alternativt monopol, vilket är negativt för både ekonomi och kvalitet. Reflektioner på Geoffs framförande från KFO ställde en fråga om vad hemligheten är bakom den stora skillnaden i kostnader mellan verksamheten hos SCCT och verksamheten i offentlig sektor? svarade att allting handlar om engagemanget bland de anställda. Man måste se till att behandla de anställda bättre än vad andra gör eftersom lönen och andra villkor är desamma som inom offentlig sektor. I en stor nationell enkätundersökning bland 167 000 anställda som har presenterats i tidningen har SCCT nått en andraplats när medarbetare har rankat sina arbets- givare. från Famna bad om ett tydliggörande om hur man får tillgång till kapital till ett företag som SCCT. svarade att kapitalet som SCCT har fås från samma källor som alla andra företag får sitt kapital från. Han förklarade också att du vet att du har lyckats med din verksamhet den dagen då bankerna kommer till dig och inte tvärtom. En förutsättning som har legat till grund för det är att bankernas kultur har ändrats och att socialt företagande har accepterats. från anknöt till att den offentliga sektorn nu har öppnat upp för alternativa utförare och frågade om marknadsutvecklingen, och om vinstdrivande respektive icke vinstdrivande företag tilltalas av olika marknads- segment? svarade med att det är mer sannolikt att sociala företag kommer in på marknader där det inte finns andra företag. Det är också i de mer riskfyllda segmenten som de sociala företagen kommer in. är projektledare för vårdval . Hon berät- tade om hur man i har arbetat för att skapa mer vård för hallänningarna. Utgångspunkten när man skapade vårdval var inte att komma ifrån upphandlingar, utan att skapa mer vård för hallänningarna. I finns fem landstingsövergripande mål som all verk- samhet styrs efter. Det handlar om god hälsa, nöjda och engagerade invånare, god vård, stark ekonomi och stolta och engagerade med- arbetare. För att göra förändringar måste man ha ett bra utgångsläge och utgångspunkterna för modellen som ligger till grund för vårdval är att man har nära 300 000 invånare och ökar med nästan 3 000 invånare . Man har hög tillväxt, god service, bra hälso- läge, välskötta kommuner med låg skattesats och bra samarbete mellan kommunerna. är borgerligt styrt och den borgerliga majoriteten ökade i senaste valet. Den modell som man har tagit fram i och med vårdval utgår från befolkningens behov. har formulerat: Vi tror på att nära vård med god tillgänglighet och kvalitet har bety- delse för befolkningens hälsa och vår förmåga att klara vår uppgift . Modellen är en tillitsmodell där man ska känna att man får den vård man behöver. Det handlar om att skapa förtroende hos befolk- ningen och därmed en rörelse till den nära vården och insatser i ett tidigt skede. Det är också en modell för framtiden för att man säkerställer rätt vård på rätt ställe och därmed skapar ett kost- nadseffektivt system, utan att vara ett system för besparingar. Fokus i vårdval är hallänningen och inte vem som äger och driver vården.