sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — I både pärm- och GIS-format I pärmformat I GIS-format Vet ej Har översiktliga översvämningskarteringar lagts in i kommunens GIS? Ja Nej Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 26 Av de 45 kommuner som använder karteringar uppger en femtedel, dvs. 9 kommuner att de à jour håller översiktliga karteringar vid förändringar eller utförda undersökningar/åtgärder. Bland de kommuner som inte à jour håller karteringarna uppger att skälet är brist på resurser, att de har gjort egna fördjupningar eller att de har annat eget material, att de inte har erfarenhet/rutin för det eller att karteringen är för grov. Ett 20-tal kommuner har inkommit med förslag på hur översiktliga översvämningskarteringar kan förbättras. Samtliga förbättringsförslag handlar om att informationen behöver utökas, upplösningen behöver förfinas och detaljeringsgraden behöver förbättras. Några av de kommentarer som inkom handlade om att ett mer tillförlitligt underlag kan fås med hjälp av ett samarbete med kommunerna genom att utgå från kommunernas primärdatabaser och remissförfarande till kommuner. Någon efterlyser mer detaljerade karteringar för tätortsområdena och för de avsnitt där särskilt stora skador kan befaras. En annan uppger att karteringen bör kopplas samman med geotekniska undersökningar i samband med erosionproblem. Det är även viktigt att det sker en tydlig redovisning av i vilket höjdsystem det digitala skiktet ligger. Det behövs ett mer detaljerat underlag för översvämningsområden för att det ska stämma bättre med höjdkurvor och därmed vara mer trovärdiga. Hålls översiktliga karteringar á jour vid förändringar eller utförda undersökningar/åtgärder? Ja Nej Vet ej SOU 2007:60 Bilaga B 15 27 Av de 45 kommuner som har använt översiktliga översvämningskarteringar har drygt hälften eller 24 kommuner följt upp karteringarna med egna analyser/karteringar, exempelvis angående översvämningar i handlingsprogram, kartering av högsta vattennivå, detaljerade uppmätningar har gjorts och djupare detaljstudier, maxflöde, åtgärder för att kunna prognostisera och förebygga översvämningar, fördjupad kartering, geotekniska undersökningar, kartering av undervattenstopografi, dokumenterat tidigare översvämningar, jämförelser mellan kartering och faktiska höjdförhållanden. Varför hålls de inte á jour? (Flera svarsalternativ möjliga) Karteringen är för grov Den påverkar inte kommunens beslut om Annat, nämligen: Vet ej Har översiktliga översvämningskarteringar följts upp med egna analyser/karteringar? Ja Nej Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 28 Bland de 45 kommuner som har använt sig av översiktliga översvämningskarteringar har 7 kommuner sökt bidrag från för att genomföra förebyggande åtgärder och/eller fördjupade karteringar. Av dessa har samtliga utom en kommun som avvaktar besked fått stöd för åtgärder beviljat. Behov av stöd i den kommunala planeringen Hälften av samtliga 136 kommuner som besvarade enkäten, dvs. 70 kommuner, uppger att de behöver stöd utifrån i sin planering angående översvämningsrisker. Resultatet visar också att det i högre grad är kommuner som haft skador till följd av översvämningar som uppger att de behöver stöd. Nära tre fjärdedelar av dessa kommuner vill ha stöd utifrån, jämfört med fyra av tio kommuner bland de som inte haft skador. Kommunerna är ense om vilket slags stöd de behöver. 60 kommuner beskrev vilket slags stöd de anser behöva och det är främst stöd i form av karteringar (översiktliga men framförallt mer detaljerade), stöd till fördjupade karteringar, tydliga klimatscenarier angående havsvattennivåer, älvflöden, växthuseffekter m.m., värdering av risker. Majoriteten av kommunerna önskar även kompetensstöd från oberoende expert. Behöver kommunen stöd utifrån i sin planering angående översvämningsrisker? Ja Nej Vet ej SOU 2007:60 Bilaga B 15 29 Karta 6 Kommuner som anger att de behöver stöd utifrån i sin planering angående översvämningsrisker i planeringsskedet enligt enkätsvaren Källa: Enkätsvar (). Bilaga B 15 SOU 2007:60 30 Jämförelse med undersökning genomförde kartläggningen Redovisning av hur översvämningsfrågorna hanteras i kommunernas översiktsplanering mot bakgrund av översvämningarna i samt i vilken omfattning vissa byggnader skadades (Regeringsuppdrag M2000/3961/R). Rapporten innehåller en kartläggning av i vilken omfattning risken för översvämningar behandlas i kommunernas översiktsplaner. Vidare redovisas vilket planeringsunderlag kommunerna har tillgång till för att hantera risken i den översiktliga planeringen och vilka förbättringar av underlagsmaterialet kommunerna efterfrågar. Undersökningsområdet omfattar ett 20-tal kommuner i södra , och , se tabell nedan. 13 av de 17 kommuner som kartlades har inkommit med svar 2005. undersökning av hur översvämningsfrågor hanterats i översiktsplaneringen omfattade följande 19 kommuner (varav 17 svarade): I denna undersökning har svar inkommit från följande 13: X X X X X X X X X X X X X SOU 2007:60 Bilaga B 15 31 Resultat från undersökning Hälften av kommunerna använder sig av översiktliga översvämningskartering. Alla kommuner anser att underlaget behöver förbättras för att beakta översvämningsfrågorna på ett tillfredsställande sätt. 6 av 17 redovisar risk för översvämning i översiktsplaneringen, men det kan tänkas att risken beaktats utan att ha redovisats explicit. 3 av 17 har utvecklat frågorna i fördjupade översiktsplaner. 11 av 17 kommuner tar på något sätt upp att det finns risk för översvämning i översiktsplanen, varav 6 tar upp riskerna mer noggrant. Av dessa är det 3 som tar upp riskerna i form av text med hänvisning till inventeringskartor. Samtliga kommuner uppger att pågående eller kommande revideringar av översiktsplanen kommer att ta upp översvämningsriskerna. I (s. 2324) redovisas kommunernas förslag och synpunkter på hur underlagsmaterialet bör kunna bli bättre, eller vad som är viktigt att ta med som underlagsmaterial för att kunna redovisa översvämningsrisker i ÖP. Kommunerna nämner bl.a. följande: långsiktiga prognoser bör kunna förbättras. Översyn av vattendomar och övre dämningsgränser. Risken för skred vid höga vattennivåer och höga vattenflöden måste bedömas. Detaljerat underlag efterfrågas (utöver för de vattendrag som ingår i översiktliga översvämningskartering) med detaljerade nivåer för 20-, 100- och 10 000-årsflödena så att kommunen kan utarbeta konkreta rekommendationer i översiktsplanen om bygglov kan lämnas eller ej. Rekommendationer efterlyses för vilka flödesnivåer som bör beaktas vid exempelvis bygglovprövning. Skall ett permantentbostadshus klara ett 10 000-årsflöde eller kan det räcka med 100-årsflödet? Vad bör gälla för annan bebyggelse som båthus, industribyggnad, sjukhus osv.? Den översiktliga riskzonkarteringen kan bara ge en indikation på vilka områden som drabbas. Det saknas en inventering som Bilaga B 15 SOU 2007:60 32 visar exakt vilka fastigheter, vägar etc. som drabbas vid vissa flöden. Finns det skäl att tro på täta och kraftiga översvämningar ? Det finns behov av framtidsanalyser! beredskapsplanering måste ses över. Kartering bör även göras i mindre vattendrag där översvämningar inträffat. Höjddatabasen är för grov för att markeringen av översvämningsområden ska bli korrekt, särskilt i flack terräng. Resultat från inventering Av de 17 kommuner som undersökte var det 13 kommuner som besvarade den enkätundersökning som presenteras i denna rapport. Av de 13 svarande har det 11 kommuner beaktat översvämningsrisker i den kommunala planeringen. De flesta av dessa har beaktat riskerna i såväl arbete med översiktsplaner och detaljplaner, men fler kommuner har även beaktat riskerna i områden som inte är detaljplanelagda. Den kommun som inte har beaktat riskerna har inte gjort det med anledning av resursbrist och bristande underlag. Det kan med andra ord konstateras att de kommuner som ingick 2000 verkar ha börjat arbeta mer aktivt med risker för översvämning och ras/skred i den kommunala planeringen. 5 av 13 har genomfört egna översvämningskarteringar, samtliga i arbetet med detaljplanearbetet och 3 kommuner har dessutom använt de i icke planlagda områden, samt 2 i översiktsplanearbetet. Av de som inte har genomfört egna översvämningskarteringar är det flest som anger att de inte gjort det på grund av resursbrist eller bristande underlag. 6 av 13 kommuner anger att det finns översiktliga översvämningskarteringar från för kommunen, 4 av kommunerna uppger att de inte vet. Enligt har samtliga 13 kommuner fått översiktliga översvämningskarteringar för något av kommunens vattendrag. Att 4 kommuner anger att de inte vet tyder på att kommunerna inte aktivt använder sig av karteringarna. SOU 2007:60 Bilaga B 15 33 Av de som anger att det finns översvämningskarteringar från har samtliga utom 1 kommun även använt sig av dessa. De anser även att dessa har varit till stöd i planeringsarbetet. Den kommun som inte har använt karteringen anger att det beror på att kommunen har omarbetat den kommuntäckande översiktsplanen och att kartering kommer att redovisas vid kommande översiktsplanearbete. Kommunen anser att karteringen är för översiktlig för att kunna användas vid upprättande av detaljplaner. 5 av kommunerna använder översiktliga översvämningskarteringar i arbetet med översiktsplanearbetet, 3 i fördjupade översiktsplaner, 4 i detaljplaner, 4 i icke detaljplanelagda områden, 4 av dem har även använt dem i arbete med infrastrukturprojekt och 2 kommun har även använt dem i arbete för förebyggande skyddsåtgärder. Det har även påverkat 4 kommuners beslut om planer/förebyggande åtgärder och de är förankrade i 3 kommuners förvaltning. Endast 2 av kommunerna anser att karteringarna är lättförståeliga. 4 kommuner anser också att karteringen är för grov. 1 kommun använder karteringarna i GISformat medan 4 använder dem i både GIS- och pärm/rapportformat. I 5 kommuner har karteringarna lagts in i GIS. Fallstudier upplevde stora skador av översvämningen . har kommunen arbetat intensivt med frågorna. Kommunen har tills befunnit sig i en inventeringsfas där de har kartlagt orsaker och samband till skadorna för att kunna vidta förebyggande åtgärder. Orsakerna till översvämningsskadorna var att är beläget i ett stort avrinningsområde som sträcker sig in i . Vid stora regnmängder blir vattennivåerna i och för höga och vattnet hinner inte rinna undan. KommunTeknik driver arbetet med karteringar och åtgärder i , medverkan sker även från kommunledning, kommunalråden och länsrådet. Kommunen har gjort egna karteringar via Nätverket för Älvsäkerhet, . Kartläggningen mynnade ut i rapporten i . beaktar riskerna och planerar för att det kan bli värre skador Bilaga B 15 SOU 2007:60 34 än vid krissituationen . Vid en höjning av vattennivån med följer stora skador till följd av översvämning. har arbetat med förebyggande åtgärder, bland annat reningsverk och pumpstationer. Kommunen har även infört restriktioner vid tätortsområden. Vid staden har en förstudie till ett invallningsprojekt genomförts. hindrar stora vattenmängder i från att via komma in till staden. Invallningen med spärrdammar och pumpstation kan hålla tillbaka 25-30 m3 . Kostnaden för projektets genomförande beräknas uppgå till . har lämnat in en ansökan till miljödomstolen angående projektet med en miljökonsekvensbeskrivning och dimensioneringsberäkningar och kommunen väntar besked . Förstudien har redovisats för . I arbetet med översvämningskarteringar har förutom även KTH och medverkat. lånade ut den hydrauliska modellen från den översiktliga översvämningskarteringen som användes för att konstruera en 3D-terrängmodell genom att djuploda (med hjälp av ekolod) och göra höjdkarteringar (med hjälp av helikoterscanning) från till . Med modellen kan olika vattennivåer och dess konsekvenser simuleras. Arbetet har utförts i olika etapper (flödesanalys, genomförande av åtgärder i samt åtgärder för de boende på landsbygden längs ). Projektet har finansierats av kommunerna i . Medfinansiering har även skett av , och Flows. Förutom tidkostnader har projektet haft tekniska kostnader på . Projektet har uppmärksammats såväl nationellt som internationellt. Kommunen har använt sig av översiktliga kartering över i GIS-format. Kommunen har främst arbetat med simuleringar av flödet genom att samla in data om vattennivåer som lades in i programmet 11. Syftet var att simulera effekter av föreslagna åtgärder. har ännu inte gjort kopplingen till planeringsprocessen (och inte lagt in karteringarna i kommunens allmänna GIS-bank) eftersom arbetet uppstod som separat skyddsplanering. Fokus i arbetet har legat på att utveckla modellen och simulera flöden i arbetet mot att ta fram förebyggande åtgärder. Arbetet har varit högprioriterat, vilket har tagit en del resurser från annan planering. Att arbeta in underlaget i kommunens planeringsprocess SOU 2007:60 Bilaga B 15 35 har inte varit prioriterat utan fokus har varit på att vara förberedda inför eventuellt kommande översvämningar. Arbetet kommer att adderas till planerna. Kommunen anser att de fått en väldigt bra bild över situationen och behöver inte mer stöd i det nuvarande skedet. Nästa steg är finansiering för att möjliggöra genomförandet av åtgärderna. Generellt sett behövs mer kunskap och mer detaljerade översvämningskarteringar utifrån aktuella klimatscenarier. Exempelvis är det viktigt att veta vilken bebyggelse som är hotad. kommun har informerat övriga kommuner om sitt arbete genom att bland annat hålla föredrag för handläggare i riket på tekniska chefsträffar. kommer att arbeta mer med dokumentation som kan spridas till andra kommuner. fick skador av översvämning 1995 som ledde till översvämning och skador i källare och avloppsverk. Kommunen drabbas av högvatten i samband med att isen smälter. 1995 1997 var det dock ett 100-årsflöde som gav upphov till stora skador. I finns pumpstationer som pumpar rent vatten och breddar ut avloppsvatten i älven /år. När värmen kommer i fjällen och isen smälter som snön smälter blir det problem, det kan även bildas isproppar i älven. Älven kan breddas och muddras för att få jämnare flöden. Kommunen har gjort egna enkla karteringar om vad som händer vid olika flöden, vilka orsakerna är och vilka åtgärder som kan sättas in och vilka effekter åtgärderna får. Karteringarna används som beslutsunderlag. I karteringarna finns höjd- och avvägningskurvor. vet vilka byggnader som är belägna i riskzonen (ca 6 stycken). De åtgärder som kan göras är att bland annat att täta, se till att det finns pumpar och pumpgropar (nedsänkning i källare, dvs. vattnet pumpas till lägre nivåer). Kommunen tar i beaktande att vattennivån kan bli ännu högre. På de flesta ställen i kommunen är det dock branta stränder. Det är främst i tätorten som stränderna är flackare där hotad bebyggelse finns. Bilaga B 15 SOU 2007:60 36 Falu var det senaste tillfället Falu kommun hade översvämning då det var 100-årsflöde i . Översvämningen medförde stora skador på fastigheter, vägar och broar. Alla skador är ännu inte åtgärdade. 20032004 gjordes en miljökonsekvensbeskrivning för åtgärder för ca som kommunen sökte bidrag för hos . Ansökan ska lämnas till miljödomstolen. Översiktliga karteringar har gjorts av . Falu kommun utgår från översiktliga karteringar, men har dessutom infört ytterligare säkerhetsmarginaler. Kommunen använder kartering, men anser att den är för grov. Kommunen behöver göra aktiva överdämningar då de räknar med ett ännu sämre läge än . Kommunen använder karteringar för att se vilka områden som är drabbade, hur utbredningen ser ut och exakt vilka konsekvenserna blir samt som underlag för att sätta in åtgärder på mer utsatta områden. Det finns även kunskap och statistik om vad som hänt tidigare. Kommunen har gjort egna karteringar efter höjddata med konsekvensbeskrivning av en höjning av vattennivån med 0,5 m, men man har inte gjort några beräkningar. Modellen är grov beroende på kommunens höjddata. Fördelar med kommunens egna karteringar är att det är detaljerade karteringar i stadskärnor. I kommunens egen kartering finns exakt höjddata då man har använt sig av kommunens primärkartor. Det finns dock luckor i databanken. Förebyggande åtgärder som kommunen vill genomföra är att öka vattengenomsläppningen i älven från till . Med en bredd släpps vatten igenom . Vid uppstår skador. Efter vårflöden och normal nederbörd och vattnet fortsätter att stiga till blir det lätt skador. Skyddsplanering gäller bara för kommunens anläggningar. Andra förebyggande åtgärder är att förbättra kapaciteten vid vattenverket och fasta invallningar. 20072011 ska de övre delarna av åtgärdas genom att utöka våtarean för att kunna transportera mer vatten. Det vanligaste är att man muddrar. Denna idé med vilande våtmarker vid sidan av älven, fick kommunen av , . Andra åtgärder är förstärkning av stenläggning, erosionsskydd och bortsprängningar vid trånga sektioner. Vid en del trånga sektioner finns broar som innebär att bortsprängning även kräver att ny bro behöver byggas för och ytterligare en för . En förstudie inför en ansökan SOU 2007:60 Bilaga B 15 37 till miljödomstolen pågår och beräknas bli klar . Kostnaden för en ansökan till miljödomstolen kan kosta . Kommunen har inte lagt in karteringarna/materialet till planerna, men underlaget kommer att tas in i kommande planer. Man har inte kopplat in i projektet ännu eftersom det först är aktuellt när fördjupade studierna görs. Kommunen har dock omfattande dokumentation om tidigare översvämningar som används vid nybyggnationer. Kommunledningen tillåter boende vid vattnet då det finns inte så många ställen att bygga på i kommunen eftersom det är många K-märkta gruvor. Risk för ras/skred Befintligt planeringsarbete i hanteringen av risk för ras/skred Kommuners beaktande av risker för ras/skred i planeringen Av samtliga 136 svarande har beaktat risker för ras/skred i den kommunala planeringen och har inte gjort det. Bilaga B 15 SOU 2007:60 38 Karta 7 Kommuner som har beaktat skador av ras/skred enligt enkätsvaren Källa: Enkätsvar (). Av de ca 80 kommuner som har beaktat riskerna i planeringen har de flesta, 69 kommuner, beaktat riskerna i arbetet med detaljplanerna. Drygt hälften eller 45 kommuner har beaktat riskerna i översiktsplanen. Ett 30-tal kommuner har beaktat riskerna i samband med de fördjupade översiktsplanerna respektive icke SOU 2007:60 Bilaga B 15 39 detaljplandelagda områden. Det är vanligt att kommunerna har beaktat riskerna i flera planeringsskeden. Av det dryga 40-talet kommuner som inte har beaktat risker för ras/skred i planeringen anger majoriteten att det inte finns risker för ras/skred i kommunen. Ett fåtal kommuner anger även resursbrist och bristande underlag som skäl till att inte ha beaktat riskerna i planeringen. Några kommuner har även angett andra skäl; exempelvis att de beaktar riskerna vid lokaliseringsprövningar, att ingen planering har pågått samt att det inte finns någon risk i kommunen. I vilket skede har kommunen beaktat risker för ras/skred? (Flera svarsalternativ möjliga) I arbetet med översiktsplanen (ÖP) I arbetet med de fördjupade översiktsplanerna (FÖP) I arbetet med detaljplanerna (DP) I arbetet med icke detaljplanelagda områden Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 40 Kommuner som har genomfört egna ras-/skredkarteringar av samtliga kommuner som har besvarat enkäten, har genomfört egna ras-/ skredkarteringar i befintlig och / eller kommande bebyggelse. Har kommunen genomfört egna karteringar för ras/skred i befintlig och/eller kommande bebyggelse? (Flera svarsalternativ möjliga) Ja, i översiktsplanen (ÖP) Ja, i detaljplanerna (DP) Ja, i icke detaljplanelagda områden Nej Vet ej Varför har kommunen inte beaktat risker för ras/skred? (Flera svarsalternativ möjliga) På grund av att det inte finns risker för ras/skred i kommunen På grund av resursbrist På grund av bristande underlag Annat, nämligen Vet ej SOU 2007:60 Bilaga B 15 41 Av de 54 kommuner som har genomfört egna karteringar har de flesta gjort det i samband med detaljplanearbetet, vilket en tredjedel av kommunerna har gjort. Det är även flera kommuner som har gjort egna karteringar för ras/skred i icke detaljplanelagda områden samt i översiktsplanen. Av det dryga 70-talet kommuner som inte har genomfört egna karteringar för ras/skred anger 40 kommuner att de inte har gjort det med anledning av att det inte finns risk för ras/skred i kommunen. 15 kommuner anger resursbrist som skäl. Några kommuner har angett flera skäl. Det är även ett antal kommuner som anger annat som skäl, vilket exempelvis kan vara att karteringar genomförs av staten, områdena som är utsatta för risk inte är aktuella att bebygga, det finns ingen rasrisk i områden med befintlig/kommande bebyggelse, det har inte varit aktuellt eftersom ingen förnyelse av planerna har skett. Kommunernas användning av stabilitetskarteringar Det är en relativt sett stor andel kommuner som inte känner till om det finns stabilitetskarteringar från för kommunen. av samtliga kommuner i undersökningen uppger att de inte vet och en något större andel anger att det inte finns. Varför har kommunen inte genomfört egna karteringar för ras/skred i befintlig och/eller kommande bebyggelse? (Flera svarsalternativ möjliga) På grund av att det inte finns risker för ras/skred i kommunen På grund av resursbrist På grund av bristande underlag Annat, nämligen Vet ej Bilaga B 15 SOU 2007:60 42 Ungefär en femtedel (ca 30 kommuner) känner till att det finns översiktliga karteringar från för kommunen. Av det 30-tal kommuner som känner till de översiktliga stabilitetskarteringarna har så gott som samtliga använt sig av dem i kommunens planeringsarbete. Karteringarna används inom flera förvaltningar; tekniska förvaltningen, stadsbyggnadskontor, miljö- och byggnadsförvaltningen, VA-kontor, eller motsvarande. Nästan samtliga kommuner som har använt sig av de översiktliga stabilitetskarteringarna uppger att karteringarna även har varit till stöd i kommunens planeringsarbete. Av de 27 kommuner som använder sig av stabilitetskarteringarna använder av kommunerna dem som underlag i arbetet med översiktsplanen, detaljplanen och icke detaljplanelagda områden samt i arbete för förebyggande skyddsåtgärder. Något färre använder karteringarna i den fördjupade översiktsplanen (men det är en hög andel som inte vet om karteringarna används i arbetet med den fördjupade översiktsplanen). Nästan hälften av kommunerna använder karteringarna i arbete med infrastrukturprojekt även om en nästan lika stor andel uppger att de inte vet. Finns det översiktliga stabilitetskarteringar från för din kommun? Ja Nej Vet ej SOU 2007:60 Bilaga B 15 43 Karta 8 Kommuners kännedom och användning av översiktliga stabilitetskarteringar enligt enkätsvaren Källa: Enkätsvar (). Bilaga B 15 SOU 2007:60 44 Ungefär två tredjedelar (19 av de 27 kommuner) av de som har använt sig av översiktliga stabilitetskarteringar anser att de karteringarna har påverkat kommunens beslut om planer/förebyggande åtgärder. Lika många anger att de är förankrade i kommunens förvaltning. översiktliga stabilitetskartering används i arbete Förebyggande skyddsåtgärder Infrastrukturprojekt områden DP FÖP ÖP Ja Nej Har ingen uppfattning SOU 2007:60 Bilaga B 15 45 Något färre eller 15 kommuner anser att informationen i karteringarna är pålitlig som 6 kommuner inte har någon uppfattning. 19 av kommunerna anser att karteringarna är lättförståeliga. Ungefär hälften av kommunerna som har använt sig av karteringarna anser att de är för grova, men det är även flera kommuner som inte har någon uppfattning i frågan. av de som använder stabilitetskarteringar använder dem i pärm/rapportformat och så gott som resterande använder karteringarna i både pärm/rapport- och GIS-format.