sou · GWB345 · 2008-05-06 00:00:00 — Den nya lagens syfte är att förtydliga skolans ansvar för att garantera alla barns och elevers trygghet i skolan. Skolan ska främja och skydda barns och elevers lika rättigheter samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och/eller funktionshinder. Den ska också förhindra annan kränkande behandling, till exempel mobbning. Förbudet mot diskriminering innebär bland annat att rektor, lärare eller annan personal inte får missgynna ett barn eller en elev på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, sexuell läggning och/eller funktionshinder, eller utsätta ett barn eller en elev för trakasserier eller annan kränkande behand- ling. De har också ansvaret för att aktivt förebygga och motverka att diskriminering, trakasserier och annan kränkande behandling drabbar någon elev. 1 SFS 2006:67. Om rektor, lärare eller annan personal inte följer lagen ska sko- lan dels betala skadestånd till barnet eller eleven för kränkning, dels ersätta annan skada som har orsakats av försumligheten. , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, och Barn- och Elevombudet (på Skol- verket) övervakar alla efterlevnaden och tillämpningen av lagen. De har också ett gemensamt uppdrag att sprida information om lagen. Förutom att sprida denna information ger Barn- och Elevombudet även råd om lagens tillämpning. Barnens rättigheter övervakas också av , vars huvuduppgift är att främja barns och ungdomars rättigheter och intressen enligt konvention om barnets rättigheter. 6.2Informationsaktiviteter för att sprida kunskap om anti-diskriminering Europeiska unionen framhöll i en promemoria 20062 att statliga myndigheter ofta har inblick i vilken information som behövs för att allmänheten ska kunna erhålla nödvändig kunskap om diskrimi- nering och kränkande behandling. Europeiska unionen uppmuntrade därför sina medlemsstater att ansöka om medel för informationskampanjer som syftade till att skapa medvetenhet om och motverka diskrimi- nering och dess följder. Projekten kunde ses som så kallade aware- ness-raising inför Europeiska året för lika möjligheter för alla som skulle pågå . Delegationen för mänskliga rättigheter i ska stödja det långsiktiga arbetet med att skapa full respekt för de mänskliga rät- tigheterna i , vilket inbegriper strategisk och samordnad spridning av information och kunskap till allmänheten och offent- liga institutioner om mänskliga rättigheter och anti-diskriminering. I direktiven finns gruppen ungdomar utpekade som en särskilt viktig målgrupp att nå med information och kunskap om mänskliga rättigheter och anti-diskriminering. Delegationen såg informationskampanjen som en möjlighet till att sprida kunskap och information om den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och 2 Note to the members of action programme to combat discrimination (2001- 2006) – A13/002/2006. elever och inleda Europeiska året för lika möjligheter för alla genom att skapa en gemensam projektansökan tillsammans med DO, JämO, HomO, HO, BO och BEO. Ett samarbete inleddes med ovanstående myndigheter och en samfinansierad EU-ansökan skickades in. Besked om beviljade medel till kom . Syftet med var att höja skolbarnens, ungdomarnas samt skolpersonalens medvetenhet om den nya lagen och att där- igenom främja lika rättigheter för barn och elever samt bekämpa diskriminering i skolan oavsett orsak. Syftet var vidare att stimulera elever och skolpersonalens sam- arbete så att de tillsammans arbetade för att alla elevers rättigheter ska respekteras och skyddas. omfattade diskrimi- nering på grund av kön, etniskt ursprung, religion eller tro, sexuell läggning och/eller funktionshinder. Den primära målgruppen för var skolbarn i åldrarna 12– . Denna målgrupp valdes för att komplettera andra initiativ som ombudsmännen och redan tagit för att förbättra ungdomars och vuxnas medvetenhet om lagen. Ett annat skäl till valet av målgrupp var resultaten från Forum för levande historias och Brottsförebyggande rådets intolerans- rapport från 20043. I rapporten har man studerat skolungdomars attityder i frågor som handlar om islamofobi, homofobi, antise- mitism och främlingsfientlighet. Rapporten visade att av flickorna och av pojkarna från årskurs 8 till gymnasiets tredje år hade blivit retade för sitt ursprung samt att av pojkarna hade utsatts för hot på grund av sitt ursprung. Rapporten visade vidare att ungdomar som ger uttryck för främlingsfientliga attityder också tenderar att ha negativa attityder mot muslimer, judar och homosexuella. Det finns ett tydligt 3 Intolerans - Antisemitiska, homofobiska, islamofobiska och invandrarfientliga tendenser bland unga Forum för levande historia och 2004. mönster av skillnader mellan könen i inställningen till de olika grupperna. Flickor tenderar överlag att vara mer positivt inställda än pojkar. Enligt till skolan 20034 menade var fjärde elev 7–9 och gymnasiet att det förekom rasism på skolan. Detta gällde både grund- och gymnasieskolor. Även var femte lärare ansåg att det förekom rasism på skolan. Samma rapport uppgav att mer än var femte elev, lärare och för- älder också menade att det förekom våld på skolan. Den sekundära målgruppen för var rektorer och lärare och övrig skolpersonal, eftersom dessa grupper ansvarar för det målinriktade och planmässiga arbete för att främja lagen och dess syften samt för att följa och genomföra innehållet i den. Delegationen valde inledningsvis att utse en projektledare och bilda en styrgrupp. Tillsammans med JämO, DO, HomO, HO, BEO och BO utsåg projektledaren representanter till styrgruppen. Styr- gruppen bestod av representanter från ovanstående organisationer och deras roll var att stötta projektledaren och projektet med kun- skap och stöd från sina respektive specialområden. Styrgruppen hade också det övergripande kvalitativa ansvaret för projektets olika delar. Projektledaren ansvarade för det övergripande och administrativa arbetet. Bland de referensorganisationer som bidrog och stöttade pro- jektet fanns stiftelsen , som arbetar med att förhindra mobbning i skolor, elevråd (), som stöder ung- domsråd i skolor samt Ungdomsorganisationer (LSU) som har ett stort nätverk av ungdomsorganisationer. Styrgruppen och delegationen enades om tre olika aktiviteter som tillsammans skulle utgöra : 1.En pilotutbildning för instruktörer 2.Ett seminarium om anti-diskriminering 3.En serietidning på temat anti-diskriminering och den nya lagen 4 Rapport 243- 2004. För att nå ut till målgruppen ungdomar i åldrarna 12–utfor- mades och genomfördes en utbildning i den nya lagen för instruk- törer. Syftet med utbildningen var att skapa medvetenhet och kun- skap om den nya lagen och att ge deltagarna motivation och möj- lighet att sprida denna kunskap vidare i utbildningsinsatser i sina egna led. Målet med pilotutbildningen var att utbilda 30 (15+15) elev- instruktörer om lagens innehåll och innebörd. Instruktörer från och Friends Instruktörerna kom från två olika elevorganisationer, elev- råd SVEA5 och Stiftelsen . Båda organisationer har starka och hållbara kanaler i skolorna vilket gjorde dem till strategiska organisationer att erbjuda instruktörsutbildningen till. Efter pilot- utbildningens genomförande var instruktörernas roll att utbilda elever och kamratstödjare i skolor runt om i landet i den nya lagen. Projektledaren stod för utformningen av och innehållet i pilotut- bildningen. Det visade sig i samtal med och Friends att instruktörerna hade olika behov av hur utbildningen skulle genomföras och på vilka tider den skulle ges. De instruktörer som arbetade aktivt i var skolelever. De hade därför endast möj- lighet att delta i pilotutbildningen efter skoltid. De som var aktiva och arbetade inom Friends var å andra sidan anställda av organisa- tionen och kunde följa utbildningen på arbetstid. Detta resulterade i att pilotutbildningen gavs vid två olika till- fällen . 5SVEA är en samarbetsorganisation av och för elevråd och har funnits . anordnar nationella träffar där deltagare från hela utbildas, inspireras och utbyter erfarenheter. är partipolitiskt obunden. 6Stiftelsen grundades och utbildar elever, skolpersonal och föräldrar i hur man förhindrar mobbning och annan kränkande behandling. Utbildningarna hade följande inslag: 1.Introduktion till de mänskliga rättigheterna och barnkonven- tionen. 2.Nyheter i lagen, definitioner samt information om hur man som elev kan klaga om lagen inte följs. 3.Barn- och elevombudets (BEO:s) arbete. 4.Diskriminering på grund av kön, etniskt ursprung, religion eller tro, sexuell läggning och/eller funktionshinder. Drygt 40 deltagare från Friends och deltog i utbildningarna. Utvärderingen av utbildningen visade att initiativet var mycket uppskattat och att deltagarna ansåg att de hade fått relevant och mycket användbar kunskap om lagen. Utvärderingen visade också att deltagarna efterfrågade specifika fall och information, samt för- djupad kunskap om diskrimineringsgrunderna och lagen. Som ett resultat av utvärderingen beslutade delegationen att ta fram ett utbildningsmaterial som instruktörerna, lärare och elever kunde använda för att sprida information om den nya lagen. tillsattes en skribent för att författa utbildnings- materialet. Utbildningsmaterialet utformades till ett litet häfte som fick namnet Re-agera. Syftet med häftet var att stimulera och engagera lärare och elever i att ta reda på mera om den nya lagen. Materialet trycktes i 10 000 exemplar och distribuerades av Fri- ends och . LSU höll sitt representantskapsmöte den . Under representantskapsmötet anordnades ett seminarium om antidiskri- minering och ungdomar. Målgruppen var ungdomar från de ung- domsorganisationer som deltog på representantskapsmötet. Syftet med seminariet var att ge deltagarna en grundutbildning i mänskliga rättigheter och kunskap om den nya lagen. Målet var att få omkring 30 deltagare från olika ungdomsorganisationer att delta i seminariet. Seminariet hölls i . Programmet för semi- nariet bestod av tre delar: 1.Ungdomar och mänskliga rättigheter med fokus på antidisk- riminering och likabehandling. 2.Lika rättigheter i skolan – vad betyder det? 3.Alla olika – alla lika – från ord till handling7. Under seminariet medverkade bland annat representanter från delegationen, LSU och Friends. I seminariet deltog 42 ungdomar från 25 olika ungdomsorganisa- tioner. Utvärderingen visade att deltagarna fann innehållet intres- sant och att talarna uppskattades. Flera ansåg att det var bra att koppla samman mänskliga rättigheter och lagen mot kränkande behandling med olika – Alla lika, eftersom kampanjen är en lämplig kanal för ungdomsorganisationer att engagera sig i när det gäller kampen mot diskriminering. I ett tidigt skede under projektplaneringen diskuterades hur man på bästa sätt skulle nå målgruppen ungdomar med information om den nya lagen. Man beslutade att bjuda in representanter för de ungdomsorganisationer som medverkade i projektet. 7 Se också kapitlet Alla olika – Alla lika. Representanterna från och BO föreslog att man skulle framställa en serietidning, eftersom tecknade serier är kreativa och användbara kommunikationsverktyg som ungdomar ofta använder. Syftet med serietidningen var att sprida tillgänglig kunskap om lagens innebörd samt följderna av diskriminering och mobbning. Det kvantitativa målet var att nå 250 000 ungdomar i målgruppen med information om den nya lagen. Det första steget var valet av ett förlag som kunde finna serieteck- nare och skapa serietidningen. Delegationen var angelägen om att tidningen skulle bli en populär och attraktiv produkt, vilket ledde till att valet av serietecknare blev avgörande. En studie av serietid- ningar och olika erfarenheter av att skapa en tidning genomfördes initialt. Analysen visade att några av de mest populära serieteck- narna i är knutna till förlaget . Samarbetet med detta förlag inleddes därför . Teckningar och informa- tion om den nya lagen kompletterades med vanliga frågor9 från olika perspektiv. Förlaget stod även för layout av tidningen. anordnade BO ett möte med en referensgrupp för att testa en preliminär version av tidningen. Syftet var att få åter- koppling på teckningarna, informationsavsnittet och om tidningen gav ungdomar den information de behövde. Återkoppling gjorde det möjligt att förbättra tidningen ytterligare. Referensgruppen underströk vikten av att arbeta för att tid- ningen nådde fram till lärare och elever i klassrummet. Att sätta tidningen i ett informationsställ i korridoren kunde lätt leda till att ingen läste eller använde den. 8Kartago Förlag ger ut böcker med bra historier, humor och bilder. De fylls ofta med tecknade serier, fotografier och humoristisk samhällskritik ( 2008). 9FAQ, frequently asked questions. fick namnet RESPEKT. Ett av målen var att serie- tidningen skulle vara tillgänglig, attraktiv och nå samtliga elever. I samtal med HO och Myndigheten för handikappolitisk samord- ning, (Handisam), fick projektet kunskap om hur man gjorde tid- ningen tillgänglig för personer med olika funktionsnedsättningar. Ett sätt var att göra om tidningen till PDF-format och för ned- laddning på olika webbplatser. Cd-skivor spelades också in med så kallad Daisy-teknik10 så att ungdomar som är synskadade eller har lässvårigheter också kunde ta del av RESPEKT. På cd:n fanns tid- ningen i fulltext med ljudfiler, och röster förklarade teckningarna och bilderna och läste textavsnitten. Styrgruppen beslutade till att börja med att trycka upp 100 000 exemplar av RESPEKT. För att få rektorer och lärare intresserade av tidningen skapades ett reklammaterial för RESPEKT som skick- ades ut till alla rektorer i berörda skolor tillsammans med ett brev undertecknat av BEO. Som en del av marknadsföringsstrategin sattes annonser om RESPEKT in i facktidningar för pedagoger vid sex olika tillfällen. För att nå barn och skolungdomar ansåg delegationen att sprid- ningsstrategin behövde kompletteras med en kanal som gav ele- verna direkt tillträde till projektet. Detta löstes genom ett sam- arbete med ett chattforum. Delegationen beslutade att anordna en informationskampanj tillsammans med en av de största ung- domssajterna, kallad Hamsterpaj11. Här presenterades RESPEKT i sex avsnitt . 10DAISY står för digitalt anpassat informationssystem och är en öppen, internationellt etablerad standard och teknik som strukturerar ljud, text och bild på ett sätt som gör det enklare att söka i och läsa texten. Anti-diskriminering i skolan SOU 2008:45 Den första upplagan på 100 000 exemplar tog slut och hade snart en lång lista på förfrågningar om fler exemplar av tidningen. Med hjälp av extra medel kunde en ny upplaga på ytterligare 150 000 exemplar tryckas upp. Det fanns även en stor efterfråga på Daisy-cd och delegationen beslutade därför att göra ytterligare 500 exemplar av cd:n. Den andra upp- lagan av tidningen tog också snabbt slut och ett tredje omtryck på 000 ex. av tidningen gjordes. Totalt har tidningen tryckts i 350 000 exemplar. Informationskampanjen på Hamsterpaj fick mellan 2 600 och 4 800 unika besökare per dag. Totalt hade RESPEKT-avsnitten 86 300 visningar under projektet. I detta avsnitt beskrivs de slutsatser som delegationen har dragit under och rekommendationer för framtida projekt presenteras. 6.5.1Projekt behöver en uppgiftsorienterad projektorganisation Projektet byggde på att projektledaren samt de aktörer som ingick i projektet tillsammans utformade tre olika delar. Samarbetet i projektet har överlag fungerat bra men det ställde höga krav på att samtliga aktörer var uppgiftsorienterade och inte hamnade i dis- kussioner där olika intressen gick före den gemensamma uppgiften. För att skapa en välfungerade och uppgiftsorienterad projekt- organisation är det viktigt att medlemmar som ingår i framtida projekt ges förutsättningar att använda sin expertkunskap för att skapa engagemang och motivation. Det kan vara bra att de som ingår i ett projekt löpande diskuterar hur de på bästa sätt kan arbeta målfokuserat. Delegationen rekommenderar att man tidigt i kommande projekt skapar en organisation med tydliga roller och mål som är kända och accepterade av alla. 6.5.2Sök upp och använd befintliga nätverk Om målgruppen i ett projekt är ungdomar och skolbarn är det vik- tigt att söka upp befintliga fungerande nätverk och arenor där skol- barn och ungdomar befinner sig. Det kan t.ex. vara frivillig- organisationer och ungdomssajter. I använde dele- gationen befintliga nätverk och hållbara kanaler som ombuds- männen, och Friends redan hade upparbetat. En annan praktisk lösning för att nå lärare som projektet använde sig av var att använda kuvert när material och information skick- ades ut. Att använda som avsändare signalerade att informationen som skickades var speciellt riktad till skolpersonal. Delegationen rekommenderar att man i kommande projekt använder sig av befintliga nätverk och arenor snarare än att skapa nya. I förarbetet med att formulera EU-ansökan träffade delegationen tillsammans med representanter från ombudsmännen en grupp ungdomar för att dryfta hur man på bästa sätt når ungdomar med information om den nya lagen. Ungdomarna betonade att det var viktigt att appellera till ungdomars intresse och lust. De föreslog därför att projektet skulle ha som mål att bland annat ta fram en serietidning. Detta mål skrevs sedan in i ansökan och blev en av de viktigaste ingredienserna i hela projektet. Referensgrupper bestå- ende av ungdomar användes sedan kontinuerligt under fram- tagandet av tidningen. När tidningen var klar och skulle läggas ut på ungdomssajten Hamsterpaj träffade projektledaren företrädaren för sajten. poängterade att det var bortkastat att lägga ut en pdf-fil med hela tidningen eftersom ingen ungdom läser en hel tidning som finns upplagd på nätet. Det resulterade i att tidningen delades in i sex olika avsnitt som presenterades . Att använda input från referenspersoner kan ibland förefalla tidskrävande och obefogat men erfarenheterna från visar att det lönar sig att stämma av regelbundet med referenspersoner för att uppnå ett lyckat projektresultat. Delegationen rekommenderar att man ska söka råd av externa refe- renspersoner i projekt även om det är tidskrävande. 6.5.4Viktigt med tydliga tidsramar En gemensam erfarenhet från många projekt är att tidsramar ofta är svåra att hålla. När man gör upp en projektplan måste man sätta en tidsram som inte kan beakta samtliga detaljer när det gäller att verkställa planen. Man måste inse vilka tidsgränser som är flexibla och vilka som inte är det. Under tillkom nya per- spektiv och insatsernas riktning ändrades. Det föranledde att tids- ramar och tidsgränser var tvungna att justeras, något som skapade en viss press mot slutet av projektperioden. En utmaning är därför att hålla tidsgränserna på ett tidigt stadium, innan projektet går mot sin avslutning. 6.5.5Ta inget för givet En annan kvalitetsdimension är att inte ta något för givet. I ADIS- projektet blev detta tydligt exempelvis när en inspelning av Daisy- cd:n beställdes. Illustratören hade ansträngt sig för att göra por- trätten i serietidningen så androgyna som möjligt för att ge läsaren möjlighet till en egen tolkning av bilderna. Men när skådespelarna skulle ge röst åt bilderna på Daisy-cd:n försökte de att tolka de androgyna bilderna för att avgöra om de skulle använda en manlig eller kvinnlig röst. De androgyna bilderna på personer i RESPEKT blev inte längre könsneutrala i Daisy-översättningen. Ambitionen att rakt igenom framställa bilder på personer i tid- ningen så androgyna som möjligt blev så ledes ingen självklarhet när tolkningen av bilderna skulle överföras till tal. I framtagandet av tidningen fördes många diskussioner i styrgruppen om innehållet och på vilket sätt informationen skulle formuleras för att vara korrekt och intressant för skol- barn och ungdomar. En kvalitetsgaranti vad angick innehållet i tid- ningen var att ombudsmännen, ingick i projektet och stod bakom den. I kontakten med skeptiska lärare och rektorer som ställde sig frågande till varför lagen och tidningen behövdes var dessa organisationer och myndigheter ovärderliga. 6.5.7Utgå ifrån ett positivt mottagande i allmänhet och tidningen i synnerhet har varit framgångsrikt. Projektet har varit ett bra sätt att fästa människors uppmärksamhet på den nya lagen och också på frågor om likabehandling av barn och elever i skolan. Denna framgång beror givetvis på att tidpunkten var gynnsam. Lagen var helt ny när projektet startade så både lärare och elever välkomnade projektet och RESPEKT visade sig vara ett stöd till diskussionen om inne- hållet i lagen. 6.5.8Gratis – centralt för spridningen Att RESPEKT kunde distribueras gratis till skolbarn, ungdomar, lärare och rektorer gav också ett mervärde för projektets framgång. Möjligheten att använda som en professionell sprid- ningskanal var en annan källa till mervärde. För att få spridning på projektprodukter är det av stort värde att kunna erbjuda produkter gratis. Som ett resultat av RESPEKT planerar SVT:s barnprogram att använda informationsavsnitten i ett speciellt program om lagen. SVT anser att informationen i RESPEKT är väl anpassad till målgruppen och skriven på ett begripligt sätt vilket delegationen ser som ytterligare en framgång för projektet. A/RES/61/19 Resolution adopted by the General 61/19, Commemoration of the two-hundredth anniversary of the abolition of the transatlantic slave trade. A13/002/2006, Note to the members of action programme to combat discrimination (2001 2006). A manual on human rights education with young people. KOM(2005) 224, den , Icke-diskriminering och lika möjligheter för alla – en ramstrategi. Rapport från Forum för levande historia och 2004, Intolerans Antisemitiska, homofobiska, islamo- fobiska och invandrarfientliga tendenser bland unga. SFS 2006:67, Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. , Rapport 243, , 2004, Attityder till skolan 2003. 2005/06:95, En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna 2006–2009. 2006, Kommuners, landstings och stat- liga myndigheters arbete med mänskliga rättigheter – behovet av stöd. Slutrapport från ungdomskampanj mot främ- lingsfientlighet och rasism. (1996). Ungdom mot Rasism. 771/2006/EG, och rådets beslut Om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle. Delegationen för mänskliga rättigheter i Sve- En delegation inrättas för att med utgångspunkt i regeringens skri- velse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006– 2009 (skr. 2005/06:95) stödja det långsiktiga arbetet med att säker- ställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i . Delega- tionen skall inom ramen för uppdraget stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten, utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i sam- hället, bland annat genom att samordna EU-initiativet Europeiska året för lika möjligheter för alla, och kampanj Alla Olika Alla Lika i , stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, samt lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Uppdraget skall slutligt redovisas till regeringen senast den 31mars 2010. De mänskliga rättigheterna åtnjuts av den enskilda människan, flickor och pojkar, kvinnor och män, ensamma eller tillsammans med andra. De ger uttryck för skyldigheter som den offentliga sektorn har gentemot individen. Skyldigheterna vilar ytterst på regeringen men även på bland annat statliga myndigheter, kommu- ner och landsting.