sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — , Fall, 19–29. (1996). Estimating Tourisms Economic Contribution, BTR, Research Paper No 2, , Can- berra. (1993). The Influence of Weather and Climate on Recre- ation and Tourism. Weather, 48:398–404. , H.A., , T, Shibli, S. (2002). An Exploration of the Direct Economic Impact from Business Travellers at , , Vol. 7 nr 3, 2002, pp. Song, H., , K. F .& , K. (2003). Modelling and Fore- casting the demand for Tourism. , 22, 435–451. Swarbrooke, J. & , S. (1999). Consumer Behaviour in Tou- rism. Tapachai, N., & Waryszak, R. (2000). An examination of the role of beneficial image in tourist destination selection. , 39(1), 37–44. Tyrrell, T. J., & , R. (2001). A Framework for Assessing Direct Economic Impacts of Tourist Events: Distinguishing Origins, Destinations, and Causes of Expenditures. , 40(1), 94–100. Uysal, M., Jurowski, C., , F.P. and McDonald, C.D. (1994). Environmental attitude by trip and visitor characteristics . , 15(4), 284–294. Vanegas, M. & Croes, R. (2005). An econometric study of tou- rist arrivals in and its implications. Tourism Manage- ment, 26(6), 879–890. (2004). cross-border consumption and shopping in : patterns and motivations. Services, 11(3), 149–159. Watt, D. (1998). in leisure and tourism. (2001). Exchange Rate Volatility and Cointegration in Tourism Demand. , 39, 398–405. (2006). The economic impact of local sport events: sig- nificant, limited or otherwise? A case study of four swimming events. Managing Leisure, 11(1), 57–70. Witt, S. F. & Witt, C. (1995). Forecasting Tourist Demand: A Review of . casting, 11, 447–475. (2003). Turism som upplevelseprojekt eller konsten att välja rätt resmål. I Svensk turismforskning, ed. av , M. (1990). Yearbook of Tourism Statis- tics. (1997). Yearbook of Tourism Statis- tics. (2006). Yearbook of Tourism Statis- tics. 2003 Statistics and Trends. Folkets Hus och Parker . Exempel: Krav och ansökningsprocess för Europamästerskapet i fotboll (herrar) I denna bilaga beskrivs de krav och den ansökningsprocess som UEFA () ställer på arrangörer av största idrottsevenemang; i fotboll för herrar. Beskrivningen nedan görs utifrån förutsättningarna att ansöker tillsammans med ett grannland. Detta eftersom egen arenakapacitet inte är tillräcklig för att själv söka evene- manget. i fotboll kan sökas av högst två länder gemensamt. arrangeras för 16 lag men det ligger ett för- slag från om att utreda möjligheterna att utöka antalet lag till 24 och detta ställer naturligtvis ytterligare krav på kapacitet i alla avseenden. En ansökan sker i två steg för att investeringar i själva ansökningarna inte skall ta allt för mycket resurser från fotbol- len i respektive land. Steg 1 koncentreras kring en utvärdering av ländernas kapacitet och garantier från riksdag, regering, myndigheter och berörda regioner/kommuner. I steg två över- går man till att skriva regelrätta avtal mellan de olika parterna. Garantier och avtal måste vara signerade inom ramen för respektive steg. driver UEFA själva arrangemanget via ett hel- ägt dotterbolag med huvudsäte i . Det fordras ingen medverkan från någon offentlig myndighet i detta bolag men arrangörsförbunden kommer att erbjudas styrelseplatser i bola- get. Bästa lösningen för hur detta bolag kan driva evenemanget i måste framgå i ansökan. Inbjudan att söka i fotboll går ut cirka 7–före slutspe- let. De intresserade arrangörerna får 8–10 månader att prepa- rera sin ansökan. Därefter tar UEFA beslut om vilka 3–4 arrangörer som går till omgång två. Dessa får ytterligare att förbereda sina ansökningar samt förhandla och teckna alla nödvändiga avtal så att UEFA kan utnämna arrangö- ren före själva slutspelet. i fotboll för herrar är världens tredje största idrottsevene- mang. kommer förmodligen att omsätta minst 1.5 – , fördelade på mediaintäkter, 25–marknad och 10–evenemang. Krav, roll- och ansvarsfördelning En ansökan görs formellt av respektive medlemsförbund i UEFA (), som söker evenemanget uti- från nedanstående förutsättningar. Att i samverkan med berörda myndigheter utveckla ett ord- nings- och säkerhetskoncept för hela evenemanget inklude- rande arenor och andra arrangemangsplatser som fanparks, officiella hotell etc. Samtliga kostnader för ordning och säker- het skall bäras av arrangörslandet. Att försäkra och driva en aktiv samverkan mellan UEFA och berörda myndigheter och garantera betryggande politisk sup- port för arrangemanget. Krav på arrangören () Försäkran om att alla arenor uppfyller UEFA:s krav och att de är tillgängliga i sin slutgiltiga utformning före eve- nemangets start. Ge support till UEFA i den operationella driften av arrange- manget i form av bl.a. biljettfrågor, marknadsföring, trans- portlösningar, hotellkapacitet etc. UEFA förbehåller sig rätten att besluta om alla frågor rörande arrangemanget utom gällande allmän ordning och säkerhet samt gällande landets infrastruktur. UEFA fastställer alla regler och reglementen rörande själva täv- lingen. UEFA äger och exploaterar samtliga kommersiella rättigheter, inkluderande marknads- och mediarättigheter. UEFA utvecklar och genomför all operationell evenemangs- verksamhet. Skyddet av marknadsrättigheter är av största betydelse i form av lagstiftning och konkreta polisiära insatser mot t.ex. pirat- kopiering, illegal försäljning, utnyttjande av varumärken, snylt- ning på evenemanget m.m. UEFA:s marknadsprogram kan vär- deras till 400–och det är helt avgö- rande för detta program att de kommersiella sponsorerna kan garanteras exklusivitet i arrangemanget. Det är UEFA som äger alla kommersiella rättigheter till arrangemanget och därför måste lagstiftningen i respektive land ge stöd för UEFA:s rätt och möjlighet att försvara sina rättig- heter, t.ex. genom att möjliggöra registrering av UEFA:s varu- märken. För s.k. intellectual property krävs att UEFA kan utöva sin rätt utan risk att den registrering av varumärken, design, logo m.m. som utvecklas för evenemanget, är förbjuden för alla andra än UEFA och att all användning av sådana kräver till- stånd från UEFA. Brott mot denna överenskommelse måste kunna straffas enligt gällande nationell lagstiftning. S.k. ambush marketing är ett annat element som måste kunna förhindras i lag eller lokala föreskrifter. Endast officiella part- ners kan ha rätt att associera sig med arrangemanget och sälja dess originalprodukter. En gemensam med represen- tanter för berörda myndighet och organisationer skall skapas för att marknadsprogrammet skall kunna efterlevas. Biljettförsäljningen är en mycket känslig punkt som kan ha stor effekt på turneringens säkerhet. Därför måste lagstiftningen ge stöd för UEFA:s biljettpolicy som bl.a. innehåller restriktioner för försäljningen, förbud att överlåta eller sälja biljetter i andra hand. UEFA måste t.ex. ha rätten att avvisa biljettinnehavare som har felaktig biljett eller kommit över den på felaktigt sätt. I andra budomgången måste den ansökande arrangören redo- visa en fullständig biljettpolicy innefattande alla juridiska möj- ligheter och restriktioner. Tullbestämmelser måste samordnas mellan de arrangerande län- derna och under turneringen måste fri import och export gälla ett visst antal varor som utrustning och läkemedel för lagen, datorer och annan utrustning för funktionärer, kommersiella partners, media etc. Varje land måste garantera att såväl fans som de deltagande län- dernas delegationer och andra officiella representanter ges rätt till fri inresa vid evenemanget utan onödiga kostnader och administration. Personer som skall arbeta under arrangemanget måste kunna erhålla visum och arbetstillstånd via rutiner som inte äventyrar deras insatser och evenemanget i sig. Tillämpning av arbetslagstiftning, skattelagstiftning m.m. måste framgå i ansökan. Särskilt skall samordning av frågor redovisas för den personal som skall arbeta i de två arrangörsländerna. UEFA kommer dessutom att kräva att de som eventuellt får ersättning i form av bonus i själva turneringen, t.ex. spelare och tränare, inkomstbeskattas i sitt respektive boendeland och inte i . Arrangörslandet kan alltså inte kräva att inkomstskatt skall hållas inne för idrottsutövarna. Däremot skall givetvis anställda i arrangörsbolaget betala skatter och avgifter i enlighet med nationell lagstiftning. Skattefrågor kan också användas som konkurrenshjälpmedel i en ansökan. För i var arrangemangsbolaget befriat från inkomstskatt eftersom man ansåg att det egentligen var den ideella föreningen som drev verksamheten till- sammans med . Om regeringen ger finansiella garantier i någon form måste detta framgå i ansökan. Det nationella skattesystemet för individer och bolag måste beskrivas i ansökan på ett sådant sätt att UEFA kan avgöra konsekvenserna för arrangemanget. Det är viktigt att notera att skatteområdet har använts på ett lagligt men kreativt sätt för att skaffa konkurrensfördelar för ansökan, särskilt när det gäller beskattning av inkomst. Transporter såväl till och från som inom landet måste beskrivas i detalj. Kapacitet på flygplatser, tåg och andra transportmedel måste beskrivas. Telekommunikation måste beskrivas i form av tillgång och pri- ser. Infrastruktur och överenskommelser om sjukvård, antidoping transporter etc. måste ingå. I den mån statliga garantier utlovas för investeringar i infra- struktur, inklusive arenor, måste de framgå i ansökan. Vidare krävs att arrangörsländerna har en lagstiftning som ger stöd för UEFA att utföra dopingtester i enlighet med sina bestämmelser. UEFA lägger allt ansvar för ordning och säkerhet på den lokala arrangören och respektive lands ansvariga myndigheter. Det finns en utarbetad manual för ordning och säkerhet jämte instruktioner för hur en skall vara uppbyggd. Varje arena måste ha ett certifikat som intygar säkerheten och myndigheternas godkännande. Varje arrangör måste presentera ett heltäckande säkerhetskon- cept som beskriver hela organisationen och arbetssättet från nationell till lokal nivå. Detta koncept måste innehålla såväl arbetsfördelning som instruktioner för varje led i säkerhetsar- betet och skall täcka såväl ordning och säkerhet på allmän plats som vid de arenor som används, inklusive fan parks etc. Detta koncept måste täcka alla arrangemang inom ramen för mäster- skapet t.ex. lottningar, konferenser och är alltså inte begränsat till matcherna. I de fall samarrangemang görs med ett annat land måste det anges en detaljerad beskrivning av hur samordning av säker- hetsfrågorna skall hanteras och klara ut hur lagstiftning skall samordnas så att det garanteras att hela turneringen kan genomföras under likvärdiga förutsättningar i båda länderna. Säkerhetsfrågan utgör förmodligen en av de tyngsta beståndsdelarna i en gemensam ansökan. UEFA är inte berett att ta några kostnader för ordning och säkerhet. Konkurrentländerna ser evenemanget som ett gigantiskt PR- tillfälle och är vanligtvis beredda att upprätta tillfällig lagstift- ning för att kunna tillgodose evenemangskraven. Detta gäller främst frågor kring säkerhet och skydd av kommersiella rättig- heter. i var det tydligaste exemplet på hur politisk support avgjorde valet av arrangör. I fanns riksdagsbeslut på stöd för ansökan för att garantera likvärdigt stöd från olika politiska partier och därmed minska riskexpone- ringen vid ett eventuellt regimskifte i landet. Denna inställning är en faktor som ofta underskattas i norra delen av . I ansökan bör det framgå vilken arbetsfördelning som gäller mellan statliga, regionala och lokala myndigheter och organ. Detta gäller t.ex. allmän ordning och säkerhet, sjukvård, lag- stiftning respektive lokala föreskrifter. Krav på gemensamma ansökningar Om två länder söker gemensamt måste båda ländernas reger- ingar och myndigheter garantera att kraven kan uppfyllas och särskilda gemensamma dokument måste signeras där samord- ningen klargörs. Eftersom såväl lag som supporters kommer att röra sig mellan länderna måste regeringarna garantera att de behandlas lika oavsett var de befinner sig. Detta gäller i alla avseenden. Redan i den första ansökan måste det klargöras hur samord- ningen skall ske och detaljerade beskrivningar av en, om möj- ligt, gemensam organisation för säkerhet och ordning samt en gemensam tolkning av olika juridiska frågor. I UEFA:s fall krävs att alla avtal mellan de sökande parterna och UEFA skall vara förhandlade och undertecknade i samband med att ansökan i fas 2 lämnas in. Detta är ett mycket omfat- tande arbete och måste innehålla alla de garantier som åligger de lokala arrangörerna. De direkta förhandlingarna sker alltså endast i fas 2 då de s.k. finalisterna är utsedda. I vissa av dessa avtal krävs regeringens underskrift. För ord- nings- och säkerhetsfrågor krävs regeringens och myndigheters skriftliga garantier redan i första ansökan. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering.