sou · GVB3112 · 2008-01-01 00:00:00 — Generellt gäller att varje kommuninnevånare som är bosatt i landet är behörig att delta i komvux det år man fyller . Ett viktigt kännetecken för komvux är att verksamheten ska vara tillgänglig och flexibel. Kunskaper som den vuxne skaffat sig i andra sammanhang, t.ex. i yrkes- och samhällsliv, ska tas tillvara. Validering av individens samlade kompetens är därför en viktig utgångspunkt. Utformningen av verksamheten kan ske i nära sam- verkan med företrädare för den infrastruktur som kommunerna utvecklar tillsammans med andra aktörer, t.ex. arbetsgivare och företrädare för andra politikområden. Den studerande ska ha en individuell studieplan som utgår från personens förutsättningar och 6TP PT Landstingen anordnar numera endast gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning inom området naturbruk. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet Stödet för den vuxnes lärande kan ha formen av undervisning, handledning, studievägledning samt bedömning av kunskaper och måluppfyllelse. Grundläggande vuxenutbildning är utbildning på grundskolenivå och syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Den ska också möjliggöra fortsatta studier. Enligt skollagen är kommunerna skyl- diga att informera om och anordna grundläggande vuxenutbildning för kommuninnevånare som har rätt till utbildningen och önskar delta i den. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar utbildningen i gymnasie- skolan. Kommunerna är inte skyldiga, men ska enligt skollagen sträva efter att anordna gymnasial vuxenutbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Vid urval bland behöriga sökande ges företräde till personer med kort tidigare utbildning enligt särskild ordning. Utbildningen får anordnas i alla ämnen som finns i gymnasieskolan med undantag av specialidrott. Påbyggnadsutbildning syftar till att ge vuxna utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. Utbildningarna varierar från en termin till studier. Kommunerna är inte skyldiga, men ska enligt skollagen sträva efter att anordna påbyggnadsutbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Distansutbildning – statlig vuxenutbildning inom för flexibelt lärande (CFL)TPF7FPT CFL är en myndighet som ska komplettera kommunernas utbud av utbildning genom att erbjuda sådana kurser på distans som inte kan anordnas inom den kommunala vuxenutbildningen. I CFL:s uppdrag ingår att stödja kommunerna och folkbildningen genom att utveckla digitala metoder och läromedel för utbildning av vuxna i syfte att skapa flexibla utbildningar med distansmetoder. CFL:s kursutbud har minskatsTPF8FPT till förmån för utveckling av ett nätverk, 7TP PT beslutade regeringen om kommittédirektiv till en översyn av myndighets- strukturen inom skolväsendet med mera (Dir. 2007:28). Av direktiven framgår bland annat att Nationellt centrum för flexibelt lärande upphör som egen myndighet och myndighetens kärnuppgifter tas över av . Uppdraget redovisades (SOU 2007:79). 8TP PT var antalet studerande 400, varav kvinnor. Inga påbyggnadsutbildningar eller yrkesinriktade kurser ingick i kursutbudet. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet Netvux som togs i drift . Där görs kommunalt producerade kurser nationellt tillgängliga genom distansutbildning. Myndigheten ska avveckla all utbildning och verka för att kommunerna kan erbjuda den form av distansutbildning som myndigheten har bedrivit. 6.3.1Nuvarande omfattning av och inriktning i komvux I nedanstående figur redovisas i indexform hur antalet elever och kursdeltagareTPF9FPT har utvecklats under läsåren 1992/93 2005/06. Som framgår av diagrammet fördubblades nästan antalet elever och antalet kursdeltagare mer än tredubblades , men sjönk därefter. Den stora ökningen av antalet elever och framåt förklaras av satsningen på . Figur 6.1 Indexerad förändring av antalet elever och kursdeltagare i komvux läsåren 1992/93–2005/06 (1992/93=100) 9TP PT I statistiken över komvux används två begrepp med olika betydelse, elev och kursdeltagare. En elev är en fysisk person som läser en eller flera kurser i komvux. På varje kurs eleven deltar i räknas hon/han som en kursdeltagare. Antalet kursdeltagare blir därmed betydligt fler än antalet personer som deltar i utbildningen. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet Deltagare i komvux /06 /06 var antalet studerande i komvux cirka 227 700. Varje individ deltog i genomsnitt i 4,1 kurser, vilket innebär att antalet kursdeltagare uppgick till knappt 925 600. Andelen av landets in- vånare i åldern 20 som /06 deltog i komvux var . Vid en internationell jämförelse är det en relativt hög andel av befolkningen som deltar i vuxenutbildning. Tabell 6.2 Antal studerande i den kommunala vuxenutbildningen Antalet studerande inom komvux har minskat med . Även antalet heltidsstuderande har sjunkit och var /06 drygt 142 400. Av de studerande inom komvux är kvinnorna cirka dubbelt så många som männen. har andelen kvinnor i stort sett varit oförändrad, 65 . Studerande som är födda utomlands har successivt ökat från knappt 23 till , varav de flesta i grundläggande vuxenutbild- ning, . Vuxenstuderande som är har ökat . De studerandes medianålder var för hela kom- vux /06. /06 deltog flertalet studerande, , i gymnasial vuxenutbildning och i grundläggande vuxenutbildning. I påbyggnadsutbildning deltog knappt en pro- cent. Den stora minskningen av antalet studerande i påbyggnads- utbildningar beror framför allt på att för- svann riksrekryteringen och rätten till interkommunal ersättning. Till följd av detta överfördes närmare 3 350 utbildningsplatser till andra utbildningsformer. Flest deltagare på yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå fanns enligt statistik inom Omvårdnad/Vård- och omsorg, Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet Social omsorg, Arbetsmiljö och säkerhet, Datorkunskap, samt Pro- gramhantering. Antalet studerande i påbyggnadsutbildningar med statsbidrag var drygt 900 personer . Flest deltagare fanns i fallande ordning i kurser för Fordonsyrkestrafik med olika inriktningar, Flygtekniker och Trafikflygare, Barnskötare, och allmän behörighet. Andelen utbildning som upphandlas, t.ex. från folkhögskolor, studieförbund och privata utbildningsföretag, varierar mellan kommunerna och låg på /06. Högst andel upphandlad utbildning förekom i storstäder. Myndigheten för skolutveckling har haft ett särskilt regerings- uppdrag (U 2006/5217/SV) som innebär att i samråd med Skol- verket och Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) stödja utvecklingen av yrkesutbildning inom vuxenutbildning och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux)TPF10FPT. Myndigheten har valt ut 11 kommuner som har mål, strategier och utvecklingsinsatser för yrkesutbildning. Projektet startade och pågick . Urvalet av kommuner har skett utifrån geografisk spridning och vissa fastställda kriterier. Pilotkommunerna ska i första hand samla och sprida kunskap och erfarenheter till andra kommuner. I andra hand ska kommunerna beskriva olika metoder och samverkans- processer som behövs för att få till stånd en yrkesutbildning, som motsvarar såväl individernas behov av utbildning, som det lokala och regionala behovet av arbetskraft. De utvalda kommunerna arbetar inom något eller några av de områden som sattes upp som kriterier av Myndigheten för skolutveckling. redovisade Myndigheten resultatet av pilotprojektet. Myndighetens iakttagelser sammanfattas kort nedan. Samverkan mellan kommuner har intensifierats och utvecklats. Gemensam planering och ett samordnat genomförande av yrkes- utbildningar för vuxna har i flera av pilotregionerna ökat kommu- 10TP PT Vi har inte behandlat Särvux tidigare i detta betänkande eftersom särvux endast i begränsad omfattning erbjuder yrkesutbildning. Myndigheten för skolutveckling har framhållit behovet av att mer yrkesutbildning erbjuds vuxna med utvecklingsstörning. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet nernas gemensamma utbud, vilket har ökat vuxnas möjligheter att få en önskad yrkesutbildning. Systematiska inventeringar av individernas önskemål och behov parallellt med förfrågningar om företagens kompetensbehov har prövats. Flera av pilotkommunerna har särskilt satsat på under- visning i svenska för invandrare kopplad till yrkesintroduktion och yrkesutbildning. Validering har använts som möjlighet för fler invandrare att få sin reella kompetens dokumenterad. Många kommuner har genomfört särskilda individuella lös- ningar i samarbete med både privata och offentliga aktörer för att möjliggöra snabbare omställningar och inträde på arbetsmark- naden. Detta har även gett utvecklingsstörda möjlighet att få en individuell yrkesutbildning. Myndighetens viktigaste slutsatser: Regional samverkan behövs för att utveckla yrkesutbild- ning för vuxna men är skör när ekonomin för vuxenutbild- ningen dras ned. Nationellt fokus på yrkesutbildning ger positiva effekter på kommunernas utbud genom att många kommuner priori- terar att satsa på yrkesutbildning. Försöksverksamhet för lärlingsutbildning för vuxna efter- frågas. Individuella lösningar och flexibilitet i studierna återkommer som en viktig framgångsfaktor. 6.4Svenskundervisning för invandrare (sfi) Sfi hör till det offentliga skolväsendet för vuxna men är en egen skolform som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Syftet är även att ge vuxna invandrare som inte kan läsa eller skriva möjlighet att få sådana kunskaper. Kommunerna är skyldiga att erbjuda sfi till vuxna invandrare. För personer ges sfi inom ramen för gymnasieskolans individuella program. Samverkan ska ske med arbetsförmedlingen för att deltagarna ska kunna kombinera utbildningen med arbetsplatsorientering eller arbete. I många kommuner är sfi en liten verksamhet. Flertalet kommuner, , väljer att anordna sfi i anslutning till komvux. Antalet studerande i sfi varierar beroende på flyktingströmmar och invandring till . Drygt 52 500 per- Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet soner, varav kvinnor och män, studerade i sfi /06. Av samtliga studerande avslutade en fjärdedel utbildningen , en fjärdedel avbröt studierna och hälften fortsatte sina studier inom sfi. Enligt utvärdering av sfi-kursplanerna (2006) fram- gick bland annat att alla besökta kommuner hade vägledare. Enligt intervjuer med sfi-deltagare gavs dock inte tillräcklig vägledning. I många fall var det arbetsförmedlingen som stod för en mer lång- siktig vägledning, ofta efter att deltagarna avslutat studierna. I vilken omfattning sfi-deltagarna kombinerade studierna med arbete eller praktik berodde i stor utsträckning på det lokala arbetsmarknadsläget. framhåller i lägesbedömningen (2006) att samverkan mellan utbildare och andra aktörer, exempelvis arbetsförmedlingen, är angelägen för att språkutbild- ningen ska kunna anpassas till kommande behov. Folkbildningen omfattar folkhögskolor och studieförbund. Verk- samheten finansieras helt eller devis med statliga medel som för- delas av (). Staten anger inga mål för folk- bildningen utan endast syften som bland annat innebär att folk- bildningen ska främja verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att förändra sin livssituation och skapa engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Folkhögskolorna kan ge grundläggande och särskild behörighet för studier på högskolenivå. Det förekommer både allmänna, behörig- hetsgivande kurser och särskilda kurser, som kan vara t.ex. yrkes- eller kulturinriktade. Folkhögskolornas långa kurser samlade i snitt drygt 26 300 deltagare per termin . Det framgår inte hur många som fortsatte att studera efterföljande termin. Folkhögskolorna har fått en tydligare roll i förhållande till arbetsmarknaden. Förutom uppdragen från AMS erbjuder folkhögskolorna renodlade yrkesutbildningar inom ramen för de ordinarie kurserna. Ett mindre antal av dessa sker på gymnasial nivå, t.ex. utbildning till personlig assistent eller turistguide. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet betydande antal är eftergymnasiala i fråga om inträdeskrav och innehåll. deltog cirka 4 200 personer i eftergymna- siala yrkesutbildningar. Störst omfattning av dessa har fritidsledar- utbildningen, men medieområdet, scenisk konst och kultur och frisk- vård är också betydande. Uppdragsutbildningen svarade sammanlagt för av den totala verksamheten . Drygt 8 300 deltagare stude- rade i de av AMS finansierade SAGA-kursernaTPF11FPT, vilket motsvarar av uppdragsutbildningen. Kurser på uppdrag av kommuner var näst största uppdragsverksamhet . Vid sidan om det offentliga skolväsendet finns vissa kortare statligt reglerade yrkesutbildningar för ungdomar och vuxna, Komplette- rande utbildningar, som varierar i omfattning upp till . Kännetecknande för dessa är att de har en enskild huvudman, dvs. utbildningen anordnas inte av kommun eller lands- ting. Syftet med kompletterande utbildningar är att tillgodose behovet för yrken och kompetensområden inom smala yrkes- områden. Utbildningarna utgör ett komplement till gymnasial utbildning genom att de koncentreras på ett ämnes- eller yrkesområde inom bland annat dans, teater, musik, hantverk, media och flyg. Komplet- terande utbildningar ger inte formell behörighet till fortsatta studier, utan kan ses som yrkesutbildningar eller förberedelse till högskoleutbildning inom t.ex. konst- och hantverksutbildningar. En liten grupp av dessa utbildningar ligger på en högre nivå och kräver genomgången gymnasial utbildning eller viss yrkes- erfarenhet. Andelen kvinnor och män som deltar i kompletterande utbild- ningar har varierat . var antalet studerande knappt 9 000. Andelen kvinnor som deltar i kompletterande utbild- ningar har ökat och var . Majori- teten av de studerande var och medelålder för samtliga studerande var . Totalt genomfördes 237 kompletterande utbildningar . Flest utbildningar gavs inom Hantverk. 11TP PT Studier vid folkhögskolor för arbetslösa inom aktivitetsgarantin. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en utvärdering av SAGA och AMS-ungdomsplatser. För resultat av utvärderingen se kapitel 9. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet Därefter kom Konst, /teater/musik, Ekonomi, Hudvård, Design/mode, Flyg, Djurvård och Teknik. Valet av utbildning följer ett traditionellt könsmönster. I kurser för Djurvård, Design/mode, Hantverk och Hälsa med mera var kvinnor kraftigt överrepresenterade. Andelen män var störst inom Flyg och Teknik. Endast utbildningar inom Ekonomi med mera hade i stort sett lika många kvinnor som män. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en statligt finansierad utbild- ningsform för eftergymnasial yrkesutbildning. KY-utbildningen initierades åren 1996 2001 som försöksverksamhet och ingår i det offentliga utbildningssystemet. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning är ansvarig myndighet för utbild- ningsformen. Utbildningarna syftar till att ge fördjupade teoretiska och praktiska kunskaper som krävs för att kunna utföra kvalificerade uppgifter i ett modernt arbetsliv. KY vänder sig till studerande från gymnasieskolan men även till personer som har en yrkesbakgrund. Formellt ska de studerande ha grundläggande behörighet enligt de regler som gäller för högskolestudier, men kraven kan vara både flexibla och mer specificerade för att attrahera personer med viss erfarenhet. Kännetecknande för utbildningarna är ett nära sam- arbete med arbetslivet som finansierar den arbetsplatsförlagda utbildningsdelen, vilken motsvarar cirka en tredjedel av utbild- ningstiden. Utbildningarna, som är 1 3-åriga, leder fram till en kvalificerad yrkesexamen inom ett yrkesområde. De kan anordnas av univer- sitet eller högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbild- ningsanordnare. Det är även möjligt att bedriva KY som uppdrags- utbildning. Det innebär att företag och andra organisationer kan använda KY som del i personalutbildning. Olika kurser kan också ingå i både arbetsmarknadspolitiska och rehabiliteringsinriktade sammanhang. påbörjades 525 KY-utbildningar. Drygt 840 ut- bildningar pågick i hela landet för knappt 32 600 personer varav drygt hälften påbörjade och knappt hälften avslutade en utbildning (fullföljt eller avbrutit) . var könsfördelningen relativt jämn bland de studerande, Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet kvinnor och män. Stora skillnader finns dock mellan hur kvinnor och män väljer studieinriktning, vilket följer traditionellt könsbundna val. Andelen studerande som är födda utomlands har varit relativt och var . Medelåldern för de studerande var för kvinnor och för män. De flesta studerande har varit yrkesverksamma före studierna. Flertalet utbildningar fanns inom Företagsekonomi, Handel och administration, Teknik och tillverkning, Personliga tjänster, Hälso- och sjukvård, Konst och media samt Data. Utbild- ningar fanns också inom Bygg, Lantbruk, skog och trädgård, Livs- medel samt inom ett antal mindre yrkesområden. /07 bedrevs utbildningar av 221 olika anordnare. Av dessa är primärkommuner störst med . Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning följer upp de studerandes sysselsättning efter avslutad utbildning. Uppföljningen som gjordes visade att andelen som hade arbete året efter avslutad utbildning hade ökat från år . Statligt stöd till försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna startade och står under tillsyn av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Försöksverksamheten planerades pågå till och med . Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att permanenta försöksverksam- heten och att utöka antalet platser från 25 till 100. Verksamheten ska också lokaliseras till fler orter i landet. Utbildningen får omfatta högst och ska bestå av dels teoretiska studier under minst en femtedel av utbildningstiden, dels lärlingsutbildning hos en hantverkare i yrket. Hant- verksförenings är huvudman för verksamheten. För att få tillträde till utbildningen krävs slutförd gymnasie- utbildning, företrädesvis inom valt yrke. Vid antagningen priorite- ras de minsta och mest skyddsvärda yrkena. Lärlingen har elevstatus och är därmed berättigad till statligt studiestöd (studiemedel). Om en deltagare kommer så långt som till gesällprovet, eller annan av branschen förordad yrkes- Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet prövning, får personen ifråga ett kvitto på sina yrkeskunskaper genom de betyg som granskningsnämndenTPF12FPT utfärdar. Utredning om införandet av en yrkeshögskola En särskild utredare ska göra en analys av och föreslå hur efter- gymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan ska sammanföras under ett gemensamt ramverk benämnt (Dir. 2007:50). I huvudsak handlar det om kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildning inom vuxenutbildning och vissa folkhögskoleutbildningar. Införande av en Yrkeshögskola syftar till att förenkla och förtydliga systemet för eftergymnasial yrkes- utbildning och underlätta prioritering och resursfördelning på nationell nivå. I uppdraget ingår att analysera det statliga och offentliga åtagandet när det gäller yrkesutbildning på eftergymna- sial nivå. Utredaren ska också klargöra hur olika former av efter- gymnasiala yrkesutbildningar tillgodoser olika intressenters behov och uppskatta dimensionering av de olika utbildningar som ska sammanföras under . Vidare ingår i uppdraget att bedöma hur ansvaret för finansiering ska fördelas och i vilken utsträckning studiefinansiering kan komma i fråga. Uppdraget ska redovisas . Sammanlagt finns det 61 högskolor, universitet och enskilda utbildningsanordnare som ger akademisk utbildning i . Universitetens och högskolornas huvudsakliga uppgifter är att bedriva utbildning och forskning samt samverka med det omgi- vande samhället. Inom högskolan finns många utbildningar som leder fram till ett visst yrke. Den högre utbildningen ska enligt uppdraget till universitet och högskolor dimensioneras efter studenternas intresse och arbetsmarknadens behov. /06 avlade cirka 59 100 studenter examen vid ett universitet eller en högskola. Den totala utbildningsvolymen var cirka 285 000 helårsstuderande. 12TP PT En oberoende granskningsnämnd finns som är specifik för varje yrke. Det finns dock flera hantverksyrken i vilka det inte går att avlägga gesällprov, men de flesta har någon typ av yrkesbevis, certifiering eller auktorisation. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet Med allt större krav på avancerade kunskaper i arbetslivet kan det vara befogat att arbetsmarknadsutbildning anordnas av univer- sitet/högskolor och andra utbildningsanordnare som erbjuder utbildning på en högre nivå. Det förekommer därför att arbets- förmedlingen upphandlar delar av högskoleutbildningar med tydlig yrkesinriktning som skräddarsys för särskilda grupper. avslutade enligt uppgifter från AMS drygt 3 000 personer en arbetsmarknadsutbildning som låg på en akademisk nivå. Detta motsvarar av samtliga, cirka 23 000 personer, som avslutade en arbetsmarknadsutbildning . De största volymerna, minst 100 deltagare, fanns på utbildningar som var inriktade mot följande yrken: dataspecialist, civilingenjör inriktning maskin, grundskollärare, övriga företagsekonomer, maskiningenjör, fartygsbefäl, förskollärare/fritidspedagog, instruktör, företagssäljare, orderadministratör och administrativ assistent. Vi kan konstatera att det förekommer en mängd yrkesutbildningar med varierande omfattning mot vitt skilda områden. Yrkesutbildning inom det offentliga utbildningssystemet Av tabell 6.3 framgår hur många som avslutade en utbild- ning inom det offentliga utbildningssystemet och i utbildningar som finansierades av . Tabellen visar också hur många deltagare i respektive utbildning som fanns i någon form av yrkesutbildning i förhållande till en generell/teoretisk utbild- ning. I tabellen ges en bild över hur många som kommer ut på arbetsmarknaden efter att ha deltagit i en utbildning. Tabellen måste tolkas med försiktighet eftersom jämförbara uppgifter inom de olika utbildningsformerna inte har kunnat tas fram. Uppgifterna i tabellen ger ändå en översiktlig bild av relationen mellan utbildningar inom det offentliga utbildningssystemet i förhållande till arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning. Sammanfattningsvis framgår att det reguljära utbildnings- systemet står för den övervägande delen av såväl yrkesutbildning Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet som generell utbildning, vilket är helt i linje med politiska inten- tioner. Till detta bör dock läggas ett antal observationer. Tabell 6.3 Antal elever/deltagare i yrkesutbildning och generell utbildning Källa: SCB, AMS och SkolverketTPF Av de elever som avslutar gymnasieskolan är det ungefär tre av tio som inte får ett slutbetyg genom att de missar minst en kurs. Många av dessa kompletterar senare sin utbildning på komvux eller genom studier vid en folkhögskola. Detta är i och för sig positivt, som man kan konstatera att det senarelägger deras inträde på arbetsmarknaden. Enligt statistik hade av eleverna inte slutbetyg efter avslutade gymna- siestudier, sakande slutbetyg och 24 pro- cent . Vuxenutbildningen har blivit allt mer intressant för att förbättra individers möjligheter till anställning. Hur mycket yrkesutbildning och vilka yrkesutbildningar som faktiskt erbjuds inom komvux och folkhögskolorna saknas dock tillförlitliga uppgifter om. Exempel på detta är att av de 49 000 personer i tabell 6.3 som uppges ha del- tagit i en yrkesutbildning inom komvux finns personer som läst enbart en yrkesinriktad kurs. Antalet personer som avslutade en arbetsmark- nadsutbildning var begränsad () jämfört med antalet ungdomar och vuxna som deltog i utbildningar, vilka i 13TP PT En viss dubbelräkning förekommer mellan förberedande utbildning och utbildningar inom komvux respektive folkhögskolan. 14TP PT En förklaring till uppgifterna i tabellen finns i bilaga 4. Yrkesutbildning i det offentliga utbildningsväsendet SOU 2007:112