sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — Vi förutsätter också att eventuella negativa miljöeffekter minimeras eller kan hanteras så att de inte hämmar turismens utveckling. När det gäller algblomningen så avgränsas studien till juli månad . När vi däremot beskriver turismens ekonomiska effekter, så gäller såväl nulägesbeskrivningen som prognosen turismens ekonomiska effekter på årsbasis. För utveckling i andra betydande semesterområden har vi enbart beräknat antal gästnätter och logiomsättning för kommersiellt boende besökare. Det saknas relevanta uppgifter om övriga kategorier. SOU 2007:60 Bilaga B 29 13 1.4.1 Scenarier för utveckling av klimat och algblomning Klimat- och sårbarhetsutredningen har tagit fram tre olika scenarier för algblomningen och klimatförändring för . Det är endast dessa tre scenarier som kommer att behandlas i denna rapport: 1. Normalsommar som med algblomning 2. Normalsommar som , men med tidigare och längre algblomningen 3. Varm sommar med algblomning Scenariernas klimatdata presenteras i bilagorna 2–4. 2 Metoder och källor Fallstudien kombinerar en kvantitativ analys av statistik med en kvalitativ belysning av Ölandsresenärers attityder, åsikter, förväntningar och föreställningar 2.1 Kvantitativa källor och metoder har samlat in och genomlyst tillgänglig statistiskt material gällande till under en period. Följande tillgänglig statistik och information har genomlysts och bearbetats: Inkvarteringsstatistik Omsättningsstatistik Sysselsättningsstatistik Campingstatistik Rese- och TuristDataBasen TEM-rapporter Solligan Vi har samkört och sammanställt uppgifter/statistik om övernattningar, besöksantal och turism med uppgifter om algblomning Bilaga B 29 SOU 2007:60 14 från samt uppgifter om temperatur, vattentemp, antal soldagar etc. har mätt och rapporterat algblomning via satellit . Vi har intervjuat och samtalat med 2 fokusgrupper. Dessa belyser hur allmänhetens uppfattning och förväntningar om väder, algblomning och klimat påverkar turismen. SCB inkvarteringsstatistik/() tar, på uppdrag av , in inkvarteringsstatistik för hotell, stugbyar och vandrarhem. Anläggningarna rapporterar varje för antal sålda rum, antal gäster, gästernas nationalitet, samt vilken målgrupp som gästerna tillhör. Svarsfrekvensen från anläggningarna ligger på . De som inte svarar vägs i förhållande till likvärdiga anläggningar. SCB Handelsstatistik Omsättningsstatistik finns för varje bransch, t.ex. restauranger, bensinstationer och hotell. I statistiken redovisas bland annat antal företag, omsättning och sysselsättning. Resurs har statistik på detta för alla branscher som påverkas av turismen och för alla kommuner i , år för år . Rese- och TuristDataBasen, TDB® Boende i privata fritidshus, hos släkt/vänner, vild camping och andra boendeformer kommer från TDB, liksom även dagbesök avseende resor över . TDB beräknar också besökarnas utlägg och utläggsmönster. Observera att samtliga utlägg och omsättningstal redovisas inklusive moms. TDB startades i full skala 1989 av Turistråd. drivs TDB av och är ett registrerat varumärke. TDB är en marknadsundersökning där 24 000 svenskar (minst 2 000 ) tillfrågas om sitt resande. Totalt finns data på 400 000 resor i databasen. SOU 2007:60 Bilaga B 29 15 TDB redovisar uppgifter för olika boendekategorier i svenska län, vilket ger en bra regional statistik för de flesta länen. I TDB finns uppgifter på svenskarnas resor, övernattningar, boendeformer vid övernattningar, vad de spenderar och på vad, hur de reser, m.m. TuristEkonomisk Modell, TEM® Samtliga uppgifter från statistik och TDB databehandlas i ett dataprogram, TEM, speciellt anpassat för ändamålet att mäta turismens ekonomiska effekter. TEM introducerades av 1988 och ägs numera som ett registrerat varumärke av . Campingstatistik för, på uppdrag av , statistik över antalet gästnätter och övernattningar på camping i husvagn, tält och campingstuga. Trafikmätningar utför trafikflödesmätningar kontinuerligt till/från vid mätpunkt på . Övernattningar/besök De kommersiella övernattningarna, hotell, stugbyar och vandrarhem kommer från SCB/och campingstatistik från . Utnyttjande av privata fritidshus, släkt/vänbesök, vild camping och andra boendeformer kommer från TDB, liksom även dagbesök avseende resor över . Utlägg/utläggsmönster Besökarnas utlägg och utläggsmönster är taget från TDB. Observera att samtliga utlägg och omsättningstal är inklusive moms. Bilaga B 29 SOU 2007:60 16 Sysselsättning/Skatteintäkter För att få fram sysselsättning har omsättningen för varje bransch dividerats med omsättning/anställd i respektive bransch. Här har unika fakta för varje enskild kommun i . Skatteintäkterna bygger på kommunens egna skatteintäkter i förhållande till skatteutjämning och invånarantal, samt utdebitering av kommunal- och landstingsskatt, alla uppgifter kommer från SCB. Solligan Solligan är en topplista som visar antalet soltimmar på olika platser i . Den får mycket utrymme i media och kan därför antas spela en roll för valet av semesterdestination. Denna fallstudies uppgifter om antalet soltimmar har hämtats från SVT Väder. 2.2 Kvalitativa källor och metoder – har genomfört två stycken fokusgrupper med Ölandsturister i . Fokusgrupperna har tillfört kvalitativa och mjuka data som kompletterar statistik och fakta, då frågeställningarna har bedömts som mycket komplexa. Klimat- och sårbarhetsutredningen har tagit fram och försett med statistik och material om medeltemperatur, antal regndagar, antal soldagar, mulna dagar, torrperioders längd, vattentemperatur, algblomningars sannolikhet, frekvens, blomningsperiod och startdatum. 2.3 Rapporten de två fokusgrupperna och insamlad statistik har vi gjort bedömningar av förändringar i turismströmmar och hur dessa kan påverkas av klimatförändringar och ge effekter på omsättning, sysselsättning och beläggning inom turistnäringen. SOU 2007:60 Bilaga B 29 17 3 Turismen på nuläge och utveckling Turismen är en av viktigaste näringar. har, på uppdrag av , beräknat turismens ekonomiska effekter (TEM) för , med undantag av . TEM mäter och beräknar antalet besökare, övernattningar, omsättning samt sysselsättning och skatteeffekter. Följande uppgifter är hämtade från TEM 2005. Rese- och turistindustrin i på omsatte mer än en miljard (1 026 miljoner) kronor och gav arbete åt nästan 1 000 personer (970 årssysselsatta) . Antalet sysselsatta under den korta och intensiva sommarsäsongen är dock betydligt fler. Följande diagram visar utvecklingen av antal övernattningar –2005. var ett rekordår för framförallt camping. Trots detta så minskade antalet övernattningar i eget eller lånat fritidshus enligt TDB jämfört med . Totalt så genererade Ölandsturismen över 4,2 miljoner övernattningar/gästnätter. Figur 1 Antal övernattningar på i 1 000-tal gästnätter 1997– 1998; 2000–2005. Källa: /TEM®. 0 200 400 600 800 100 0 120 0 140 0 160 0 180 0 2000 2200 2400 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Kommersiella Fritidshus Släkt/vänner Bilaga B 29 SOU 2007:60 18 Det stora antalet övernattningar innebär ett betydande ekonomiskt tillskott för . Turismen är tillsammans med jordbruket öns största näringar. Nästa tabell visar hur den turistomsättningen har utvecklats på –2005. Intäkterna följer antalet övernattningar, så omsatte turismen över 1,2 Mdr kronor. Figur 2 Total turistomsättning på –2005. Källa: /TEM®. Den totala turistomsättningen ökade med eller jämfört med . Utvecklingen visar dock stora variationer . visar också att det finns en stor outnyttjad kapacitet och potential för turismen att växa utan alltför stora investeringar. Antalet övernattningar visar därför också stora svängningar . 0 0,2 0,4 0,6 0,8 1 1,2 1,4 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Omsättning i Mkr SOU 2007:60 Bilaga B 29 19 3.1 Antalet övernattningar Ölandsturisterna gjorde mer än 3,2 miljoner övernattningar . Turismen är koncentrerad och framförallt perioden från Midsommar . Detta innebär att är ett av främsta turistområden . På följande sidor visar vi tabeller och diagram som visar antalet övernattningar fördelat på olika boendeformer –2005. Tabell 1 Antal övernattningar/gästnätter på – 2005. ÖVERNATTNINGAR/ BESÖK 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Hotell 153 364 146 299 153 364 166 598 153 699 167 243 160 951 155 500 Stugby 44 891 50 491 39 503 28 754 39 199 33 206 31 137 33 246 Stuga/rum 66 280 75 366 48 716 54 956 54 143 61 223 45 650 42 521 Camping 1 561 999 1 161 243 1 259 918 1 497 299 1 638 615 1 838 425 1 Vandrarhem 38 263 38 743 41 480 36 148 51 183 50 127 52 535 55 834 Grupplogi 7 986 8 924 9 972 0 0 0 0 0 Gästhamn 14 335 10 991 37 492 31 970 30 256 33 825 31 067 33 882 Fri camping 48 000 31 200 10 375 46 475 38 110 68 600 37 730 24 145 Kommersiella 1 935 118 1 523 257 1 600 820 1 862 200 2 005 205 2 252 649 1 389 744 1 429 467 Fritidshus 1 143 300 990 860 1 371 960 1 486 290 1 676 840 1 333 850 1 364 338 1 265 252 Släkt/vänner 583 188 552 684 694 596 692 440 566 674 737 760 601 080 583 957 Övriga 1 726 488 1 543 544 2 066 556 2 178 730 2 243 514 2 071 610 1 965 418 1 849 209 TOTALT ÖVERNATTNINGAR 3 661 606 3 066 801 3 667 376 4 Dagbesök 337 000 280 000 179 000 235 000 292 000 302 000 197 000 233 000 Källa: /TEM®. Bilaga B 29 SOU 2007:60 20 Figur 3 Fördelningen av antalet övernattningar på olika boendeformer på 2005 Källa: /TEM®. Diagrammet visar tydligt att Camping är den största kommersiella boendeformen med av alla övernattningar. Boende i eget eller lånat fritidshus är dock det absolut vanligaste sättet att bo på Ölandssemestern. Inte av övernattningarna sker i fritidshus. Hotell Fri camping Gästhamn Camping Stuga/rum Vandrarhem Fritidshus Släkt/vänner Stugby /rum Camping Vandrarhem Gästhamn Fri camping Fritidshus Släkt/vänner SOU 2007:60 Bilaga B 29 21 3.2 Kapacitetsutnyttjande Kapacitetsutnyttjande är ett relativt och ibland missvisande begrepp om det anges i procent av disponibel kapacitet. Helårsöppna anläggningar är svåra att jämföra med säsongsöppna. Campingplatserna på var nära fullbelagda under de solrika somrarna 1997, 2002 samt 2003. De sämre somrarna 1998 och 2000 sjönk kapacitetsutnyttjandet . Den regniga resulterade i ett ännu lägre utnyttjande. En mindre ökning uppvisas 2005. Detta visar på en intensiv och relativt kort säsong för camping. Trots den korta och intensiva högsäsongen visar kapacitetsutnyttjandet att det finns möjligheter till utveckling och ökning av turismen inom den befintliga kapaciteten, utan stora investeringar. Mycket tyder på att det snarare är utveckling av serviceutbudet som krävs för att öka turismen. 3.3 Turismens omsättning totalt och per boendeform Följande tabell visar turismens omsättning på i kkr fördelat per boendeform –2005. Bilaga B 29 SOU 2007:60 22 Tabell 2 Turistomsättningen i kkr på per boendeform –2005. Boendeform 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Hotell 89 897 92 413 142 459 139 825 152 978 183 002 190 471 190 379 Vandrarhem 10 522 10 654 12 859 11 206 29 942 30 076 34 936 36 571 Stugby 14 590 16 410 15 209 11 502 16 072 16 437 21 485 23 106 Stuga/rum 16 239 18 465 14 371 16 762 18 950 21 428 16 434 15 520 Camping 300 319 213 203 244 785 361 116 430 071 499 116 291 276 311 865 Grupplogi 1 597 1 785 3 191 0 0 0 0 0 Gästhamn 1 433 1 099 4 124 3 996 3 933 4 566 4 660 5 421 Fri camping 8 640 5 616 1 971 8 830 8 003 15 092 8 678 6 036 Dagbesök 69 085 57 400 39 380 55 225 74 460 84 560 61 Summa Kommersiellt 512 322 417 Fritidshus 154 345 133 766 205 794 222 943 268 294 206 747 231 937 221 419 Släkt/vänner 104 974 105 010 145 865 145 412 128 635 167 472 146 062 138 982 Summa övriga 259 319 238 776 351 659 368 355 396 929 374 219 377 999 360 401 TOTALT 771 642 655 820 830 008 976 817 1 131 338 1 228 496 1 007 008 1 026 190 andel i länet 38,36,30,36,31,41,34,44,andel i riket 1,1,1,1,1,1,1,1,Källa: /TEM®. Omsättningen från kommersiella övernattningar 2005 har ökat med eller jämfört med . Det totala antalet kommersiella övernattningar har ökat med ca 40 000 gästnätter eller medan omsättningen har ökat med eller 2005 jämfört med . Med kommersiell avses de boendeformer som redovisar statistik över antal gäster och omsättning. Besökarna betalar en logiavgift för sitt boende och de påverkas av traditionell marknadsföring att besöka kommunen. Med övriga eller icke kommersiella avses de tre kategorierna: 1. Boende/besök hos släkt/vänner 2. Boende och nyttjande av eget eller lånat fritidshus samt 3. SOU 2007:60 Bilaga B 29 23 Dessa kategorier kan naturligtvis påverkas på samma sätt som den som väljer kommersiellt boende, men det finns, av praktiska skäl, ingen offentlig tillgänglig statistik. Figur 4 Turistomsättningens fördelningen på kommersiellt- och övrigt boende på Källa: /TEM®. Cirkeldiagrammet visar att de övriga (icke kommersiella) boendeformerna står för av den totala turistomsättningen på . Detta är en mycket hög andel. har en stor andel av fritidshus jämfört med riksgenomsnittet. Summa Kommersiellt Summa övriga Bilaga B 29 SOU 2007:60 24 Figur 5 Fördelningen av turistomstättningen per boendeform på Källa: /TEM®. 3.3.1 Camping Camping (inkl campingstugor) är den viktigaste boendeformen av samtliga kommersiella övernattningar 2005. Antalet övernattningar ökade med ca 54 000 eller jämfört med . Campingen genererar också av den totala turismomsättningen och av omsättningen för samtliga kommersiella övernattningar 2005. SCR redovisar camping i form av campingnätter, dvs. antal /husbilar/tält . För att beräkna övernattningar använder SCR ett nyckeltal på 3,134 personer per husvagn/husbil/tält, ett tal som nyttjats . Analyser i TDB visar att har många större campingstugor som rymmer betydligt fler personer än nyckeltalet. Dessutom har en överrepresentation av barnfamiljer som gör att 3,134 personer ofta blir för lågt. Om varje enhet i stället nyttjas av 3,8 personer innebär Gästhamn Dagbesök Vandrarhem Fritidshus Fri camping Camping Stuga/rum Stugby Släkt/vänner Hotell /rum Camping Fri camping Vandrarhem Gästhamn Dagbesök Fritidshus Släkt/vänner SOU 2007:60 Bilaga B 29 25 detta en ökning med omkring 70 000 gästnätter i tält/husvagn och campingstugor 2005 jämfört med SCR:s redovisning. 3.3.2 vandrarhem Kategorin hotell svarar för av den totala omsättningen och av omsättningen för samtliga kommersiella övernattningar 2005. Det lägre antalet övernattningar 2002 berodde på förändringar i SCB:s inkvarteringsstatistik där ett betydande antal turisthotell flyttades till kategorin vandrarhem som icke STFanslutna vandrarhem. Det innebar då att övernattningar i vandrarhem ökade markant. 3.3.3 Boende i fritidshus, hos släkt och vänner Boende i fritidshus är beräknade enligt TDB. Trots minskningen, är detta den vanligaste övernattningsformen av samtliga övernattningar 2005. De icke kommersiella övernattningsformerna, fritidshus samt släkt/vänner, svarar tillsammans för av samtliga övernattningar och av den totala turismomsättningen 2005. 3.3.4 Dagbesökare Antalet dagbesökare är beräknade enligt TDB, men även relaterad till redovisade besöksantal på ett flertal besöksmål. Antalet dagbesök tenderar att öka sol- och badvänliga somrar på . Dessutom är det sannolikt ett betydande antal övernattande Ölandsturister generar dagbesök till fastlandet, t.ex. och Glasriket, vid t.ex. dåligt väder samt resan till/från . ökade antalet beräknade dagbesök och omsättningen ökade med nära . Bilaga B 29 SOU 2007:60 26 3.4 Turistomsättning i olika branscher Turistomsättningen påverkar inte bara de traditionella turistnäringarna som hotell och restaurang, utan hela näringslivet. Följande tabell visar turismens omsättning fördelat på olika branscher: Tabell 3 Turistomsättningens fördelning i olika branscher på –2005. (kkr) 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Logi 132 433 114 561 163 926 173 509 193 977 226 162 189 146 204 615 Livsmedel 194 090 154 061 179 679 205 117 250 483 288 303 200 Restaurang 127 357 111 371 149 848 174 087 199 920 232 075 192 726 177 934 Transport inkl bensin 111 531 95 784 121 211 129 508 141 898 137 281 125 024 133 784 Shopping 137 942 133 167 148 360 211 528 249 135 222 562 211 293 214 881 Aktiviteter 68 288 46 877 66 985 83 068 95 925 112 112 88 783 86 621 Källa: /TEM®. Omsättningens fördelning på olika branscher kan också visas med den s k Turistkronan. Den visar hur stor andel i % av varje krona som turisterna spenderar i olika branscher. Logi och restaurang får ofta högst andel av turistomsättningen. Men har stora förändringar skett, oftast för restauranger, transport och shopping. Den höga omsättningsandelen för livsmedel på beror på den stora andelen av boende med självhushåll – fritidshus, camping och boende hos släkt/vänner. Dessa boendeformer samt dagbesök genererar också en relativt hög omsättningsandel för shopping. SOU 2007:60 Bilaga B 29 27 Figur 6 Turistkronan visar turistomsättningens fördelning på olika branscher på Källa: /TEM®. Turistkronan för 2005 visar tydligt att de traditionella turistnäringarna logi och restaurang endast får av den totala turistomsättningen. Handel med livsmedel och shopping samt transport står för av den totala turistomsättningen. Detta betyder mycket för att dessa näringar ska kunna verka året runt på ön. Logi Restaurang Transport Shopping Aktiviteter Livsmedel Logi Livsmedel Restaurang Transport Shopping Aktiviteter Bilaga B 29 SOU 2007:60 28 3.5 Sysselsättning utvecklade , i samarbete med SCB, en ny metod som kan redovisa sysselsättningen i form av antal anställda. Detta innebär också att vi kan redovisa sysselsättning med regionalt och ibland lokalt anpassade tal för . Av detta skäl finns dubbel redovisning . Tabell 4 Turistnäringens bidrag till sysselsättningen på –2005 BRANSCH 1997 1998 2000 2001 2002 ny2002 2003 2004 2005 Livsmedel 108,1 81,7 87,9 97,4 116,0 103,4 115,5 78,0 78,7 Restaurang 143,1 119,1 148,4 164,2 183,7 275,0 309,8 250,6 224,1 Transport 40,7 33,3 38,8 39,7 42,4 53,2 49,9 44,3 45,9 Shopping 80.0 73,6 75,7 105,0 120,5 154,9 134,2 124,2 122,3 Aktivitet 105,1 68,9 91,1 107,9 121,4 152,3 172,5 133,1 125,7 Logi 251,1 202,9 270,8 273,2 301,1 361,3 459,7 351,7 361,7 Administration 14,0 15,0 13,0 13,0 14,0 14,0 14,0 13,0 13,0 TOTALT 742 595 726 800 899 Årssysselsatta, ny metod 1 114 1 256 995 971 Beräknat antal årsanställda 890 715 870 960 1 080 Källa: /TEM®. Observera att ovanstående siffror ej anger ett faktiskt resultat av sysselsättningen utan enbart vilka volymer inom sysselsättningen som omsättningen ger underlag till. Med tanke på att är ett utpräglat ensäsongsområde, så är dock antalet sysselsatta betydligt högre. 3.6 Regional Handelsstatistik (SCB) Följande fakta avser . Statistiken bygger på företagens omsättningsredovisning till och är exklusive moms. Omsättning per invånare över rikssnittet är markerat i fet stil. SOU 2007:60 Bilaga B 29 29 Tabell 5 Omsättning per bransch och invånare på jämfört med riket. Kommun Bransch Inrikes oms exkl. moms Mkr Antal anställda Antal enheter Oms per invånare per invånare rikssnitt Oms jmf rikssnitt +/ Mkr 505 Bensinstationer 71 14 7 5 327 8 462 -42,0 521 Butiker, varuhus och stormarknader 298 102 13 22 202 18 356 51,6 522 Specialiserad livsm, sprit & tobak 31 18 6 2 318 3 449 -15,2 524 Övriga specialbutiker med nya varor 206 148 41 15 386 17 797 -32,3 551 Hotell 16 14 6 1 219 2 395 -15,7 552 Camping, vandrarhem, stugbyar m.m. 32 24 10 2 369 201 29,1 553 Restauranger 37 65 22 2 774 4 764 -26,7 505 Bensinstationer 51 15 5 4 559 8 462 -43,5 521 Butiker, varuhus och stormarknader 278 117 21 24 945 18 356 73,4 522 Specialiserad livsm, sprit & tobak 34 14 14 3 026 3 449 -4,7 524 Övriga specialbutiker med nya varor 125 82 50 11 243 17 797 -73,0 551 Hotell 119 160 15 10 689 2 395 92,3 552 Camping, vandrarhem, stugbyar m.m. 80 69 26 7 221 201 78,2 553 Restauranger 88 119 48 7 900 4 764 34,9 Källa: /TEM®. Tyvärr förekommer olika former av registerförändringar, avgränsningar, sättet att redovisa moms etc. Uppgifterna bör därför användas försiktigt för att belysa förändringar mellan närliggande år. Av sekretesskäl har uppgifter från branscher med färre än tre enheter slagits samman med den bransch med näst minst enheter inom samma huvudbransch. Omsättning och antal anställda redovisas för dessa branscher sammanslaget. För varje separat bransch redovisas endast antal arbetsställen. Butiker, varuhus och stormarknader (livsmedel) innefattar oftast mycket mer än livsmedel vilket försvårar gränsdragningen mellan dagligvaru- och sällanköpshandel. Bilaga B 29 SOU 2007:60 30 specialbutiker med nya varor (shopping) inräknade i sällanköpshandeln vilka kan ha ett bredare sortiment innefattande produkter tillhörande dagligvaruhandeln. Observera att i hotellens redovisade omsättning till SCB ingår ofta även omsättning för restaurangverksamhet, dans och andra säljintäkter (garage, garderob, hygienartiklar, etc.). 3.7 Skatteintäkter Skatteintäkterna delas in i två delar: DIREKTA avser de skatteintäkter som kommer från sysselsättningen i de företag som direkt påverkas av besökarens utlägg. TOTALA avser alla företag som påverkas, ex tvätteriet som tvättar hotellets linne. Totala skatteintäkten är detsamma som den samhällsekonomiska effekten. Skatteintäkten avser bruttobelopp utan hänsyn taget till skatteutjämningsbidraget. Tabell 6 Ölandsturismens direkta och totala skatteintäkter perioden –2005. (kkr) 1997 1998 2000 2001 2002 2003 2004 2005 DIREKTA Kommun 27 502 23 374 29 894 38 182 40 748 45 423 37 233 37 943 Landsting 13 718 11 659 14 429 16 982 20 248 21 987 18 023 18 366 TOTALA Kommun 49 361 41 511 58 223 69 Landsting 24 621 20 706 28 103 33 314 40 502 55 Källa: /TEM®. En ökad skatteintäkt för kommunen innebär motsvarande minskning av skatteutjämningsbidraget. Kommunens vinst vid ökad sysselsättning innebär alltså inte direkt mer pengar i kommunkassan i form av skatteintäkter utan istället minskade kostnader för arbetsmarknadsåtgärder och olika former av bidrag. Den viktigaste effekten är dock att en ökad sysselsättning också kan innebära en SOU 2007:60 Bilaga B 29 31 inflyttning och därmed ökat skatteunderlag eller förhindra utflyttning och därmed bibehållet skatteunderlag. 4 Genomförande Det statistiska underlaget har granskats. Olika uppgifter har kontrollerats och samkörts/matchats mot varandra, för att se om några samband orsak-verkan finns eller är sannolika. Turiststatistiken från SCB, TEM och TDB har kombinerats med väderrapporter från , Solligan från SVT Väder, samt algövervakning via satellit för åren 2002–2006. upplevdes som mycket hårt drabbat av algblomningen. Media rapporterade med katastrofrubriker. Därför har vi också gjort en analys dag för dag år för att hitta några samband som går att belägga. Tidningsrubriker har matchats mot algövervakningsrapporter samt trafikflödesmätningar för . Fokusgrupperna har använts för att komplettera och fördjupa och ge perspektiv. 5 Resultat Resultatet av studien visar följande i korthet: Regelbundna och metodiska bedömningar av algblomning har gjorts kontinuerligt av . Det statistiska underlaget är därför begränsat och kanske inte tillräckligt för att med säkerhet kunna indikera eller påvisa några direkta samband mellan Algblomning (tidig, sen eller längd) och: Vattentemperatur Lufttemperatur Soligt Regnigt Trafik till/från , dvs. minskad eller ökad turism Metoden att mäta algblomning med satellit har två begränsningar: Bilden blir förenklad, utan detaljer i för stor skala Bilaga B 29 SOU 2007:60 32 Går inte att mäta när det är molnigt. Ger ett stort bortfall och osäkerhet Vid en genomgång av samtliga satellitbilder, dag för dag –2006 så har himlen rapporterats molntäckt hela av . Totalt så har algblomningen vid av samtliga dagar ej kunnat mätas på grund av moln. Detaljinformation om lokal algsituation/förhållande är också bristfällig pga. den stora skalan. Det är svårt att få en klar bild av den faktiska algblomningen vid badstränderna. Det verkar dock som om i mot fastlandet inte har drabbats riktigt lika ofta och hårt som . 5.1 Algblomning temperatur i luft och vatten Underlaget ger viss information om algblomningens samband temperatur i luft och vatten.