sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Etablerandet av Beredskapsstyrelsen, Stormrådet och inrättandet av dess uppdrag att publicera en nationell sårbarhetsrapport, vilken har som mål att främja en beredskapskultur inom både den offentliga och privata sfären, bör anses som vidtagna åtgärder. Liksom i övriga länder finns det en rad åtgärder som ligger i startgroparna, men inte mycket har implementerats . 2 1 Generella anpassningsstrategier och åtgärdsförslag Jord- och skogsbruksministeriet (i samarbete med övriga ministerier och bl.a. forskningsprojektet ) var det samordnande ministeriet vid upprättandet av anpassningsstrategi. använde termen anpassningsprogram, men då det inte ingår i arbetet att presentera en exakt tidsplan för föreslagna åtgärder och då man inte heller ger förslag för hur föreslagna åtgärder ska finansieras, så har arbetsgruppen valt att använda termen strategi. Med anpassning till klimatförändringarna avses naturens och människans anpassning till förväntade och redan inträffade klimatförändringar antingen genom att dra nytta av fördelarna eller genom att minimera de negativa effekterna. Eftersom den påbörjade klimatförändringen sker med fördröjning kommer effekterna av dagens beslut och åtgärder att ge effekter långt in . Strategin försöker ge en uppfattning om kommande utmaningar ända med hjälp av långsiktiga klimatscenarier, scenarier som beskriver den ekonomiska utvecklingen samt med en översikt av natursystemen. Klimatförändringen, fastslås det i strategin, är inte endast en miljöfråga SOU 2007:60 Bilaga B 35 25 utan är även av stor betydelse för den finska ekonomiska, sociala och kulturella utveckling samt har viktiga säkerhetsaspekter. Målen för den nationella strategin för anpassning till klimatförändringarna är att förstärka och öka anpassningsförmågan till klimatförändringar i . Detta eftersträvas genom att: att beskriva klimatförändringen och dess effekter samt uppskatta verksamhetsområdenas känslighet att uppskatta den nuvarande anpassningsförmågan, sårbarheten samt de möjligheter som klimatförändringarna innehåller att föreslå åtgärder som bör vidtas (till exempel forskning och utvecklingsverksamhet) samt åtgärdsriktlinjer för den kommande verksamheten De genomförbara åtgärderna forskning, kommunikation, uppdatering av beredskaps- och riskbedömningssystem, förberedelser för extrema väderförhållanden samt införlivandet av anpassningsfrågor i branschmässiga planeringsprocesser och det internationella samarbetet – är så kallade win-win åtgärder, de har positiva effekter både med hänsyn till branschutvecklingen och för hållbar utveckling. Genomförandet av den nationella strategin för anpassning till klimatförändringarna omsätts i praktiken av de olika ministerierna i samarbete med olika aktörer. Strategierna kommer att verkställas i första hand genom branschåtgärder, till exempel olika strategier och program. De nuvarande strategierna täcker i allmänhet , . En viktig del av det framtida anpassningsarbetet kommer att vara regelbunden uppföljning av genomförda program och strategier Offentlig förvaltning Den offentliga förvaltningen har centrala styrfunktioner inom klimatförändringsberedskapen. Olika förvaltningsområden har påbörjat verkställandet av anpassningsstrategin. Även flere aktörer och intressentgrupper håller på att inleda en granskning av anpassningsberedskapen. Bl.a. inom studiedagar eller motsvarande tillfällen har representanter för näringslivet, kommunförbundet, räddningsväsendet och sjöstridskrafterna bekantat sig med frågor om anpassning till klimatförändringen. Bilaga B 35 SOU 2007:60 26 har granskat klimatförändringens utmaningar inom genom fallstudier. Resultaten från studierna granskas vidare inom vägdistrikten. Den största utmaningen inom jord- och skogsbruksministeriet är att definiera anpassningens roll i det nationella skogsprogrammet. Långtida förändringar beaktas inom planeringen av kontrollen av översvämningsrisker. Klimateffekterna kommer att beaktas vid kartering av översvämningsriskerna. Jord- och skogsbruksministeriet Jord- och skogsbruksministeriet koordinerar beredningen av anpassningsstrategin och ansvarar för anpassningsforskningsprogrammet. Femton projekt har satts igång inom det femåriga forskningsprogrammet för anpassning till klimatförändringen (). Projekten inom anpassningsprogrammet berör skogsbruket, jordbruket, extrema väderförhållanden, översvämningar och torka, klimatet och biodiversiteten. Anpassningsforskningsprogrammet började sin verksamhet . har startat forskningsprogrammet 20072011 som berör skogsekosystemens funktion och skogsbruket i ett föränderligt klimat. Forskningscentralen för jordbruk och livsmedelsekonomi MTT forskar i klimatförändringens möjligheter och risker för växtodlingen. tillsatte ett nätverk inom för att behandla anpassningen till klimatförändringen. Nätverkets målsättning är att underlätta arbetet med anpassningen till klimatförändringen inom och samarbetet i anslutning till detta med olika kontaktgrupper och avnämare. bidrar med 550 000 2006-2009 till forskningen om anpassning genom att finansiera 8 forskningsprogram inom miljöklusterforskningsprogrrammet. Vid miljöcentral SYKE forskar man i klimatförändringens effekter och anpassningsåtgärder vid flere enheter och projekt.Speciellt FINADAPT projektet kan nämnas och FINESSI webbsidorna . Även annan forskning inom SYKE, speciellt den som berör biodiveriset, hydrologi och vattenresurser ger resultat som har betydelse för anpassningsfrågor. Dessutom ger det nationella miljöövervakningsprogrammet kunskap om miljöeffekter. SOU 2007:60 Bilaga B 35 27 Handels- och industriministeriet Inom handels- och industriministeriets område är åtgärderna inom industrin och energisektorn centrala för anpassningsstrategin. Ministeriet strävar till att samarbeta med olika organisationer, t.ex. Finsk energiindustri rf och Näringsliv EK. Utvecklingscentralen för teknologi och innovationer (TEKES) är den främsta kanalen för finansiering av forsknings som berör anpassningsåtgärder inom handels- och industriministeriets område. CLIMBUS-programmet Business från klimatförändringen 20042008 utreder frågor om ny teknologi och service i anslutning till klimatförändringen. Vid utrikesministeriet strävar man efter att beakta klimatfrågorna i allt utvecklingspolitiskt arbete. samarbetar med för att utveckla meteorologitjänsterna i södra och östra . En viktig kanal för att stöda klimatavtalet i utvecklingsländerna är Globala miljöfonden GEF. bidrag till GEF 2006 var 31,12 milj. . () finansierar flera projekt som berör klimatförändringen. Programmen Hållbar energi SusEn, Miljö och rätt, samt Östersjöprogrammet BONUS kommer att ge resultat som svarar på anpassningsfrågor. deltar i det internationella samarbetet inom ERANET CIRCLE som syftar till gemensam finansiering av forskning om klimatförändring och anpassning. 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis Enligt alla klimatmodelltester så kommer lufttemperaturen i att stiga, osäkerheten om exakt hur många grader är dock stor. De s.k. FINSKEN-scenarierna, (klimatmodeller baserade på utsläppsscenarierna A1F1, A2, B2 och B1) uppskattar att den årliga medel lufttemperaturen i fram till perioden 20402069 kan öka med 2,74,. Detta sin tur skulle innebära att vegetationsperioden skulle öka med , och att antalet frostdagar (dagar med temperaturer ) skulle minska . Bilaga B 35 SOU 2007:60 28 Klimatuppvärmningen påverkar även insjöarnas temperaturer. Effekterna märks med öppet vatten i vattendragens ytvatten lager, vattnets skiktning och i bottenvattenlagret. Ytvattnets medeltemperatur och särskilt de högsta temperaturerna förväntas stiga, i vissa fall med uppemot . är alla hamnar isbelagda under normala vintrar, åtminstone . Isvintern varar i genomsnitt i Kemi och i . Under mycket stränga vintrar kan hela ha isbeläggning. Enligt observationer korrelerar isbeläggningens maximala utsträckning starkt med lufttemperaturen och luftströmmar i atmosfären. I enlighet med ovanstående presumtiva förändringar minskar isens största utbredning jämfört med den nuvarande utbredningen. Tidpunkten för isläggningen i förskjuts med en knapp månad och längre söderut längs kusten i med cirka en månad. Tidpunkten för issmältningen blir nästan en månad tidigare i sydväst och i . Enligt simuleringarna kommer även isen tjocklek i att minska med . Isvintrarna varierar även , men stränga vintrar enligt dagens sätt att se förekommer alltmer sällan. Nederbördsmängden förväntas växa i och med klimatförändringarna. Nederbörden förväntas öka mest , medan vissa modelleringar faktiskt förutspår en nederbördsminskning . Enligt data som förväntas dygnsnederbördsmängderna att öka . Uppskattningarna av förändringarna i nederbörden innehåller stor osäkerhet då nederbördsmängdernas naturliga variation är stor. Vintersäsongens uppvärmning leder till ett minskat snötäcke på det norra halvklotet. Enligt kommer det årliga antalet dagar med snötäcke att minska under seklets senare del. Trots den ökade vinternederbörden minskar perioden med snötäcke med i norra på grund av temperaturhöjningen. I södra blir förändringarna än mer markanta och perioden med snötäcke förväntas minska med c a . Enligt klimatmodelleringarna RCA och HadCM2 kommer tjälens årliga maxdjup på snöfria ytor att minska i södra och mellersta , och i norra . SOU 2007:60 Bilaga B 35 29 2.1 Jordbruk Enligt uppskattningarna kan klimatförändringarna innebära att vegetationsperioden förlängs och att vårsådden tidigareläggs med . innebär en klimatförändring, med en temperatur höjning och ökad fuktighet, att risken för erosion och urlakning av näringsämnen växer. De täta lerjordar, som är särskilt vanliga i södra , riskerar att få en ökad spridning, och sin tur bli mer svårodlade då perioden med tjäle blir kortare. Skadeinsekter kommer förmodligen att gynnas av det varmare klimatet och den längre vegetationsperioden. Det varmare klimatet kommer att innebära att skadeinsekter ges möjlighet att producera flera generationer per exponeringsfas hos värdväxten. Risken för växtsjukdomsepidemier kommer också att öka då även om klimatförändringarna inte påverkar spridningen av virussjukdomar direkt, så förbättras levnadsförhållandena för de vektorer som sprider sjukdomarna, exempelvis löss. Exempel på nya möjliga skadegörare i norra är koloradoskalbagen och morotsbladsloppan. Jämfört med näringsgrenar som grundar sig på andra naturtillgångar bedöms jordbruket ha goda möjligheter att reagera snabbt på klimatförändringen, tack vare att odlingscykeln är så kort. Dessutom har odlingsväxterna en allmänt god anpassningsförmåga. De åkerväxter som används kommer antagligen inte vara samma arter som odlas . Exempelvis kan på vissa ställen vårrybs ersättas med vårraps som ger rikligare skörd. I syfte att försöka kontrollera jordbrukets belastning på vattendragen under de nya förhållandena skall vattenskyddsmetoderna utvärderas med avseende på den ökade mängden näring som rinner ut i vattnet. Planerade föregripande åtgärder på kort sikt, , är att utveckla system för uppföljning av växtsjukdomar och skadegörare. Växtskyddsbehov ska integreras i växtförädlingsprogram. På medellång sikt, , ska system utvecklas för uppföljning av djursjukdomar. I stödpolitiken ska produktionsmetoder beaktas som kan anpassas till klimatförändringen samt produktionens struktur och geografiska läge. Forskning ska fokusera på att utveckla nya tekniker och odlingsmetoder. Skadorna av eventuell ökad användning av bekämpningsmedel ska minimeras. Bilaga B 35 SOU 2007:60 30 2.2 Skogsbruk Klimatförändringarna förväntas öka trädens tillväxttakt, i den boreala skogszonen (norra barrskogsregionen) och i södra , och skogsgränsen förväntas flytta norrut. Detta utgör sammantaget en viktig gynnsam effekt av klimatförändringarna. Man kan även förvänta sig en ökning av andelen lövträd. Växternas tillgång till vatten kan minska om nederbörden endast ökar enligt klimatprognosernas minimimängder. En ökad nederbörd kan i viss mån kompensera den ökade avdunstning som en förmodad uppvärmning väntas medföra, men inom de regioner där snötäcket minskar kommer inte vattenmagasinen att återfyllas på samma sätt som . Man tror dock inte att torkan kommer att begränsa skogens tillväxt. Risken för skogsbränder kan öka till följd av att somrarna blir längre, klimatet varmare och avdunstningen ökar. När klimatet blir varmare kan detta öka de skador som höststormar orsakar trädbestånden. När klimatet blir varmare förlängs den tjälfria perioden vilket ökar risken stormskador, då tjälen ökar trädens förankring vilket minskar risken för vindfällning. Stigande temperaturer kan öka risken för lokala vindfällningar vid kraftiga vindar i samband med åskväder. Vid ett varmare klimat förutspås skadeinsektbestånden att öka under detta sekel, men det är svårt att uppskatta i vilken utsträckning då det bland annat är svårt att förutsäga insekternas naturliga fienders förmåga att kontrollera en ökad insektspopulation. Temperaturhöjningen och de förlängda somrarna kommer att gynna insekterna (flera generationer avkommor kommer att kunna produceras ), särskilt den röda samt den vanliga tallstekeln. Övriga potentiella skadegörare med ökad utbredning är tallbarkstinkfly; märgborre; tallmätare; allmän frostfjäril; almsplintborre; granspinnarstekel; lövskogsnunna och tallfly. De förändringar som klimatförändringarna medför innebär att förekomsten av gräs ökar och ris-, moss- och lavvegetationen går tillbaka. Vegetationen blir mångsidigare när andelen sydliga arter ökar, växtarterna i norr kan däremot minska och delvis försvinna. Planerade föregripande potentiella åtgärder på kort sikt, , är att inkludera aspekter i anknytning till klimatförändringarna i det nationella skogsprogrammet och att skydda skogsträdens genreserver. Vidare ska skogsvården utvecklas så att den anpassas till och dämpar klimatförändringen. Underhåll av skogsvägar, SOU 2007:60 Bilaga B 35 31 förädling av träd och utveckling av metoder att förutspå förödelser, exempelvis p.g.a. stormar, ska göras. På lite , , ska skogsvårdsrekommendationerna justeras så att de svarar mot klimatförändringarna. Metoder för snabbt återställande efter stormskador ska utvecklas och ursprung för nytt skogsodlingsmaterial ska väljas. På lång sikt, , ska man bedöma behovet av att ändra skogslagstiftningen i de föränderliga klimatförhållandena, bekämpa skadegörare och sjukdomar samt utarbeta nya skogsplaner utifrån nya vårdrekommendationer. 2.3 Fiskeri Klimatförändringarna förväntas påverka sammansättningen av fiskbeståndet i , både vad gäller sötvatten och saltvatten. Kallvattenarterna väntas minska, särskilt i södra förhållandevis små och grunda vatten, medan fiskarter och kräftdjur som trivs i varmare vatten kommer att gynnas och breda ut sig norrut. Laxens yngelproduktion förväntas minska och även laxens betydelse som fångstobjekt, även om detta till stor del är avhängigt utsättningars omfattning. Fiskodlingar kommer att bli besvärligare att sköta till följd av en ökad förekomst av parasiter och sjukdomar, som kvaliteten väntas försämras. Rent allmänt förväntas dock fiskarnas tillväxt att öka, då fiskarnas ungdomsstadier gynnas av vattnens uppvärmning, vilket i sin tur förväntas öka fångsterna. Planerade anpassningsåtgärder är på kort sikt att effektivisera uppföljningen samt att utveckla samarbetet med berörda parter. Man ska även undersöka hur olika arter och åldersgrupper klarar av att anpassa sig till ett förändrat klimat och utreda beroendeförhållandet mellan arterna och ekosystemen. Vidare ska man planera var nya fiskodlingar skall placeras med hänsyn till förmodade förändringar, reglera vattendragen och kraftverkens ledningar, öka antalet skyddszoner i små vattendrag, och uppmana fiskodlingar till att investera i luftnings- och syresättningsutrustning. På kommer man att försöka göra mer genomgripande förändringar i fiskets struktur. Bilaga B 35 SOU 2007:60 32 2.4 Rennäringen Det är svårt att uppskatta huruvida klimatförändringarna sammantaget kommer ha huvudsakligen negativa eller positiva konsekvenser för rennäringen. Till olägenheterna kan räknas att snöförhållandena antagligen blir besvärligare; betena försämras; renarnas konkurrens om födan ökar; tillgången och kvaliteten på renarnas föda försämras; förvinterns vädervariationer och mer regn ökar risken för mögelbildning i växttäcket; mer parasiter/insekter samt en ökad risk för skogsbränder. Till fördelarna räknas att vårens förmodade tidigare ankomst underlättar anskaffningen av föda; förbättrar renarnas kondition och produktivitet; tagellav- och lavbetenas kondition förbättras samt att vegetationsperioden kommer att förlängas, vilket innebär bättre slakt och övervintringskondition. Planerade anpassningsåtgärder är på kort sikt att sammankoppla renskötseln och skogsbrukets intressen; förbättra luftövervakningen för att minska risken för storbränder; förbättra planeringen av markanvändning; informera om de mest kritiska betesområdena; forska i förändringar som skett på betesmarkerna; skilja vinter- och betesområdena åt med hjälp av stängsel samt utveckla system för rotation av betesmarker. På planerar man att forska i renarnas anpassningsförmåga till klimatförändringar; forska i miljöförändringarnas ekofysiologiska effekter på växter och jordmånen, särskilt på granlav, renlav och mossor i de nordliga områdena av samt att fastställa största antal tillåtna renar. 2.5 Vilthushållning Till olägenheterna räknas att minskningen av snömängderna i mellersta och södra förväntas underlätta jakten på rovdjur, vilket kan få konsekvenser för dessa stammar; bestånden av smårovdjur växer vilket ökar rovdjurstrycket samt förekomsten av parasiter och sjukdomsalstrare; den minskade snömängden och den förmodade försämrade kvalitén på skaren försämrar skogshönsfåglarnas övervintringsmöjligheter; den förkortade vintern kommer att innebära att vilt med vinterdräkt kommer att utsättas för ett extra rovdjurstryck; ett tunnare is- och snötäcke kommer att bli ett hot mot Östersjövikaren. Till fördelarna räknas att bestånden av småvilt och små däggdjur stabiliseras och variatio SOU 2007:60 Bilaga B 35 33 nerna i förekomsten jämnas ut; rovdjurstrycket på alternativ föda, såsom fågelvilt, minskar; övervintrande sjöfåglar gynnas av de milda vintrarna; flyttfåglar som anländer tidigare gynnas av att mark- och vattenområdena tidigare blir snöfria; hjortdjuren gynnas av det minskade snötäcket; den längre tillväxt- och fortplantningsperioden gynnar ungarnas utveckling och överlevnad , tack vare den bättre höstkonditionen. Planerade anpassningsåtgärder är på kort sikt att sammanställa en vårdplan för viltbeståndet; beakta skogshönsens livsmiljö i anvisningarna för skogsbruket och skogsvården; fortsätta utvecklingen av viltrikedomsindexet och andra metoder för värdering av bestånden; informera om jakt- och fredningsbeslut; undersöka hur viltarterna reagerar på och anpassar sig till klimatförändringarna; förhindra skogs-, jordbruks- och trafikskador med lämpliga medel (bl.a. stängsel, saltstenar och fördrivningsmedel); dämpa tillväxten hos små rovdjur genom fångst; reglera jakten efter viltbestånden; reglera viltbestånden med hjälp av lagstiftningen (jakt- och fredningsbeslut). 2.6 Vattenresurser Till olägenheterna räknas att antalet exceptionella fenomen kommer att öka; antalet vinteröversvämningar kommer att öka; risken för stora översvämningar kommer att öka; vattenkvalitén kommer att försämras som följd av det ökade antalet översvämningar; den mer allmänt förekommande torkan kommer att skada jord- och skogsbruk, vattenupptagningen, vattenkraftsproduktionen, vattentrafiken och vattnens rekreationsbruk; torkan förmodas även orsaka syrebrist i vattendrag samt försämrade levnadsförhållanden för fiskbestånden. Till fördelarna räknas att ökningen av den totala nederbördsmängden samt de minskade vårflödena kommer att kunna öka mängden energi som kan produceras vid vattenkraftverk; den ökade nederbörden förmodas föra med sig syrerikt vatten till vattendragen. Planerade anpassningsåtgärder är på kort sikt att planera vattenförsörjningen; kartlägga riskzonerna; anskaffa tillfälliga konstruktioner för bekämpning av översvämningar; beredskapsplanera och planera markanvändningen; beakta översvämningar, till följd av störtregn, i detaljplaneringen och stadsplaneringen; planera ledning av dagvatten; utreda kvalitetskraven gällande vatten för Bilaga B 35 SOU 2007:60 34 kreaturs- och mjölkgårdar; höja existerande översvämningsvallar; bygga reservvatten- anläggningar; sammankoppla olika VA-anläggningars nätverk; utvidga vattenlednings och avloppsnätverken; stödja byggandet av bevattningssystem för jordbruket; ändra regleringstillstånden; förbättra bevattningssystemen. 2.7 Naturens mångfald Till förändringar med varken direkt positiv eller negativ påverkan räknas att många arter i de sydliga skogarna kan vandra flera norrut; utbredningen av många arter i den nordliga barrskogszonen förändras; skogsgränsen flyttas norrut; antalet arter ökar i . Till olägenheterna räknas att arter som är karaktäristiska för södra får vika undan för sydligare arter; utrotningshotet för vissa arter som lever i kalla miljöer kan öka; nuvarande arter i norra blir lidande; skadeinsekter och ogräs som kommer från söderifrån kan orsaka skador på jord- och skogsbruk. Till fördelarna räknas att mängden rötträd i skogarna ökar; levnadsförhållandena för vissa övervintrade fågelarter förbättras och vissa växtätande däggdjur gynnas; flyttfåglar som övervintrar i närområden immigrerar tidigare och fåglarnas häckningsmöjligheter förbättras. Planerade anpassningsåtgärder är på kort sikt att bättre styra markanvändningen; bedöma hur väl nätverket av naturskyddsområden uppfyller målen; vid behov ändra riktlinjerna för vården och användningen av skyddsområden; driftsätta datorsystem för naturskyddsområden; anordna rådgivning till skogsägare och utbildning för skogsfackmän; effektivisera uppföljnings-, planerings- och datasystemen för den biologiska mångfalden. 2.8 Industri Undersökningen av hur industrin kommer att påverkas utgår från det s.k. WM (With Measures) scenariot, vilket har följande ekonomiska utgångspunker: Enligt WM-scenariot är ekonomins tillväxttakt i genomsnitt . Tillväxttakten är högre i början av undersökningsperioden för att sedan avta mot slutet av perioden. SOU 2007:60 Bilaga B 35 35 Ekonomin blir allt mer tjänstedominerad. Ekonomins struktur kommer att förändras då processindustrin förväntas ha en sämre tillväxttakt än övrig industri. Till förändringar med varken direkt positiv eller negativ påverkan räknas att klimatförändringarna effekt på den globala ekonomin kommer ha ett avgörande inflytande på hur den finska industrin kommer att påverkas och utvecklas; trädslagens andelar och kvalitet kommer att förändras. Till olägenheterna räknas att industrins logistik kan försvåras till följd av besvärligare trafikförhållanden; tillgången på träråvaror kan bli mer diversifierad . Till fördelar räknas att tillgången på inhemska råvaror, virke och jordbruksprodukter kan öka. Planerade anpassningsåtgärder är att inkludera anpassningen till klimatförändringar i olika industrisektorers långtidsstudier; genomföra branschvisa kartläggningar av anpassnings-, utvecklings- och forskningsbehovet; kartlägga hur och vilka industrier som är förlagda till översvämningskänsliga områden och efter behov fastställa nödvändiga åtgärder; utreda branschvis de ekonomiska konsekvenserna. 2.9 Energi Undersökningen av hur energisektorn kommer att påverkas utgår från det s.k. WM (With Measures) scenariot, vilket har följande energi- ekonomiska utgångspunkter: Undersökningen är utförd utan hänsyn till eventuella effekter av utsläppshandel med växthusgaser. verksamma åtgärder för att spara energi och minska utsläpp fortsätter att verka med nästan samma intensitet. Det utgås också från att dessa åtgärder är framgångsrika.