sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — Förändringens omfattning kan inte uppfattas som att sammanföra delar av tre befintliga myndigheter och deras verk- samhet. En särskild utredare, som avses bli generaldirektör, bör därför utses för det nya . Utredaren bör organisera, be- döma kompetensbehovet och bemanna den nya myndigheten. Även i detta fall kan det röra sig om viss verksamhetsövergång beträffande utvecklingsverksamhet och IT från MSU och CFL. Även den nya samlade Myndigheten för specialpedagogik bör kunna inrättas och påbörja sin verksamhet . Utredningens förslag ligger i linje med vad Utredningen om stat- liga specialskolor (U 2006:11) har föreslagit. förslag från den utredningen kan emellertid påverka myndig- hetsorganisationens utformning och dimensionering. En särskild utredare bör tillsättas även för denna nybildade myndighet. Utredaren avses bli generaldirektör för myndigheten. Vid bildan- det av denna myndighet handlar det främst om en ändring av struk- turen och att lägga samman tre olika myndigheter med skilda verk- samhetsinnehåll (dvs. verksamhetsövergång) samt att införliva SIT:s lokalkontor i den nya myndighetens regionkontor. Reg- eringen bör dock omgående fatta beslut om bildandet av en samlad myndighet och utse generaldirektör för myndigheten. TÖI och Sameskolstyrelsen föreslås visserligen upphöra, men deras verksamhet, samt Sisus uppgifter, föreslås övergå i andra myndigheters regi. För dessa verksamheter finns det således mot- tagande myndigheter, dvs. främst , Same- tinget och Myndigheten för specialpedagogik. Även dessa för- ändringar bör kunna träda i kraft . En särskild avvecklare bör tillsättas för att, tillsammans med de mottagande myndigheterna, administrera förändringarna för samtliga skolmyn- digheter som upphör. För MSU och CFL är läget annorlunda. För dessa myndigheter handlar det om att helt avveckla myndigheternas centrala och regionala organisation. Omstruktureringen innebär dels att viss verksamhet överförs till andra myndigheter, dels att viss verk- samhet helt avvecklas. Förändringen får därför konsekvenser för arbetstagarna och regionalpolitiska effekter. Av hänsyn härtill bör nuvarande generaldirektörer utses som särskilda utredare för att av- veckla sina respektive myndigheter. Med tanke på de stora förändringarna som följer av utred- ningens förslag, är ett nära samarbete mellan organisationsutred- ningarna, samtliga myndigheters berörda ledningar samt centrala och lokal fackliga organisationer av stor vikt. För att de lokala förhandlingarna ska kunna genomföras ändamålsenligt och med erforderligt stöd från central nivå kan det vara lämpligt med en övergripande samordning. Utredningen rekommenderar därför att det skapas en tillfällig och för ändamålet övergripande förhand- lingsstruktur som har till uppgift att inventera och överbrygga personalkonsekvenserna. Det centrala förhandlingsorganet bör vara sammansatt av representanter från de centrala parterna, det vill säga och huvudorganisationerna. 9Finansiering och ekonomiska konsekvenser m.m. Utredningens förslag: De medel som står till förfogande för verksamheterna i dagens organisation förs över till den nya organisationsstrukturen. Medlen ska följa uppgifterna och fördelas i enlighet med utredningens förslag till verksamhets- förändringar och de kommande organisations- och avvecklings- utredningarnas arbete. En översyn görs av befintliga regeringsuppdrag för att avgöra vilka uppdrag som ska fortsätta och vilken myndighet som ska fullgöra respektive uppdrag fr.o.m. . Detsamma gäller statsbidragshanteringen. Skälen för utredningens förslag: 9.1Finansiering och ekonomiska konsekvenser Utgångspunkten för utredningens samtliga förslag är att de är kost- nadsneutrala för staten som helhet på kort sikt. Förslagen ryms således inom de ekonomiska ramar som gäller för berörda myn- digheter och innebär inte några ökade kostnader för staten. På väntas omvandlingen till färre och mer koncentrerade myndigheter leda till att de samlade resurserna kan användas mer effektivt, dvs. kostnaderna för motsvarande verksamhet blir lägre än . Utredningen har emellertid svårt att uppskatta storleken på nämnda besparing. I budgetpropositionen för 2007TPF1FPT bedömde regeringen att det finns behov av tätare och skarpare kvalitetsgranskningar av skolans 1TP PT Prop. 2006/07:1, utg.omr. Ekonomiska och andra konsekvenser Enligt regeringens bedömning bör inspektionens resurser öka med . Dessa resurser och eventuellt tillkommande resursförändringar påverkar natur- ligtvis de kommande ekonomiska ramarna för skolmyndigheterna, men ingår inte i utredningens förslag. Förslaget till en ny myndighetsstruktur innebär att uppgifterna delvis bör fördelas på ett nytt sätt mellan skolmyndigheterna jäm- fört med . Omfördelning av resurser blir därmed aktuell i de fall verksamheter byter huvudman. Utredningen anser att medlen ska följa uppgifterna och fördelas i enlighet med utredningens för- slag till verksamhetsförändringar och de kommande organisations- och avvecklingsutredningarnas arbete. Utredningen anser att de medel som står till förfogande för verksamheterna i dagens organisation ska föras över till de nya myndigheterna. De medel som frigörs i samband med att vissa myndigheter avvecklas får finansiera uppbyggnaden av Skolinspek- tionenTPF2FPT och det nya . Anslagstilldelning (mnkr) 2007 En grov skattning av effekterna av utredningens förslag baserad på verksamheten (förvaltningsanslagen) visar följande: Den inspektions- och tillsynsverksamhet som föreslås övergå från till Skolinspektionen motsvarar (utbildningsinspektion, övrig tillsynsverksamhet in- klusive enskilda ärenden) av Statens skolverks förvaltnings- anslag. 2TP PT Exklusive den ambitionshöjning som aviserats i Budgetpropositionen . Ekonomiska och andra konsekvenser Den verksamhet kopplad till och barn- och elevombudet för likabehandling (BEO) som före- slås övergå till Skolinspektionen motsvarar cirka en procent av Statens skolverks förvaltningsanslag. Den verksamhet som föreslås övergå från till IPK motsvarar av förvaltnings- anslag. Det renodlade nya motsvarar av Statens skolverks förvaltningsanslag. Verksamhet som föreslås övergå från CFL och MSU till det nya motsvarar av myn- digheternas respektive förvaltningsanslag. Verksamhet motsvarande cirka en procent av MSU:s för- valtningsanslag föreslås övergå till IPK. Omkring en procent av CFL:s respektive MSU:s förvaltningsanslag föreslås överföras till den nya Myndigheten för specialpedagogik i samband med viss verksamhetsöverföring. De anslagsmedel som frigörs från CFL och MSU föreslås finan- siera uppbyggnaden av Skolinspektionen och det nya samt avvecklingen av berörda myndigheter. Skolinspektionens anslagsbehov på kan först bedömas efter det att den närmare utformningen av och innehållet i tillsyns- och inspektionsverksamheten bestämts (se dir. 2007:80). Regeringen har i olika sammanhang aviserat resursförstärkningar på tillsynssidan. BEO:s verksamhet har varit underfinansierad och be- hovet av ytterligare medel bör uppmärksammas i den kommande organisationsutredningens arbete. genomgår en stor förändring med utredningens för- slag. Inspektions- och tillsynsverksamheten är resurskrävande. När dessa uppgifter lyfts bort kan dimensioneringen av det nya Skol- verket behöva omprövas i samband med förändringsarbetet. Det är viktigt att myndigheten ges erforderliga resurser för att hantera sina kärnuppgifter. Sammanslagningen av SIT, SPM och Sisus till en gemensam myndighet bedöms som kostnadsneutral på kort sikt. För- ändringen bör medföra vissa samordningsvinster. Administrativa uppgifter bör t.ex. kunna hanteras på ett mer effektivt sätt. Likaså bör en minskning av antalet lokalkontor (se avsnitt 6.3.4) bidra till Ekonomiska och andra konsekvenser en effektivisering av verksamheten. Sammantaget innebär detta att vissa administrativa resurser kan frigöras . Effekterna av dessa förslag innebär följande: av förvaltningsanslagen för SIT, SPM och Sisus föreslås övergå till Myndigheten för specialpedagogik. Avvecklingen av Sameskolstyrelsen bedöms också vara kostnads- neutral på kort sikt. Myndighetens verksamhet föreslås i sin helhet integreras i . Ett besparingsbeting har legat på Sameskol- styrelsen och har myndigheten genomfört åtgärder för att få ekonomin i balans genom bl.a. en minskning av antalet an- ställda. Utredningen bedömer inte att någon ytterligare besparing är möjlig för verksamheten i samband med den föreslagna struk- turförändringen. Frågan om framtida behov av resurser för att överta och utveckla verksamheten får uppmärk- sammas i den kommande avvecklingsutredningens arbete. Effek- terna av förslagen innebär följande: av Sameskolstyrelsens förvaltningsanslag föreslås övergå till disposition. En möjlighet är att under utgiftsområde 1. tillförs resurser motsvarande åtta anställda vid styrelsens kansli, dvs. av styrelsens medel. Resurser- na för skolverksamheten kan även i fortsättningen belasta anslag under utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskning. Anslaget för skolverksamheten ska dock disponeras av . TÖI föreslås avvecklas. Merparten av verksamheten förs över till . Den särskilda inrättningen har fått vissa speciella administrativa resurser som föreslås överföras till universitets anslag. Enligt utredningens bedömning kan nu- varande verksamhet upprätthållas i andra organisationsformer och bedrivas på samma nivå som tidigare möjligen till en något lägre kostnad tack vara minskad administration och bättre samordning. Förslaget att föra över vissa uppgifter till från CFL respektive TÖI innebär följande: av TÖI:s resurser och en procent av CFL:s för- valtningsanslag föreslås övergå till disposi- tion. Ekonomiska och andra konsekvenser I övrigt bedöms förändringen vara kostnadsneutral, eftersom verk- samheten i princip redan ryms inom rådets nuvarande ansvars- område och bör kunna täckas av nuvarande förvaltningsresurser. Utredningen anser det inte befogat att i det här skedet lämna en närmare redogörelse i anslagstermer för utredningens samtliga för- slag. Som redan framgått har utredningen baserat sina förslag på respektive myndighets uppgifter som finansieras via förvaltnings- anslaget. Vissa skolmyndigheter har också verksamhet som finan- sieras via sakanslag. Det handlar bl.a. om statsbidrag (se nedan) till specifik verksamhet som kompletterande utbildning och på- byggnadsutbildning samt utvecklingsstöd för att främja en utveck- ling inom hela skolväsendet. Utredningen utgår från att även dessa medel kommer att komma skolväsendet till godo i enlighet med regeringens prioriteringar. Utredningen bedömer att förslagen inte har några kommunal- ekonomiska effekter. Utredningen redovisar i detta betänkande vilka författnings- ändringar i lagar, myndighetsinstruktioner och andra förordningar som är nödvändiga med anledning av utredningens förslag. Samt- liga berörda myndigheter har emellertid i regleringsbrev eller i sär- skilda regeringsuppdrag fått specifika uppdrag inom ramen för sina ansvarsområden. Uppdragen löper , ibland över . Utredningens förslag kommer naturligtvis att påverka dessa uppdrag. Regeringen kommer att behöva se över befintliga uppdrag som ligger på de myndigheter som föreslås avvecklas . En prövning bör ske om de ryms inom någon av de nya skol- myndigheternas generella uppdrag. I samband med att verksamhet på skolområdet koncentreras till i princip tre myndigheter, måste även en översyn göras av de medel som myndigheterna disponerar för skilda uppdrag och insatser. Enligt utredningens bedömning behöver denna hantering ses över och utvecklas. Utredningens förslag innebär i några fall att en ny skolmyndighet bör få uppgiften att förmedla statsbidrag. Ekonomiska och andra konsekvenser förändringen är antingen att en viss myndighet föreslås bli nerlagd eller att verksamheten inordnas i annan myndighet. Statsbidragens reglering skiljer sig väsentligt åt. Utredningen noterar i detta sam- manhang att vissa centrumbildningar, t.ex. teknik- och naturveten- skapscentrum, delvis finansieras med statsbidrag via MSU, medan flera andra centrum knutna till universitet och högskolor inte om- fattas av sådana statsbidrag. Utredningen har tidigare konstaterat att hanteringen av statsbidrag med liknande ändamål och syften, t.ex. att stödja elever med funktionshinder, bör samlas i en och samma myndighet. Med en samlad hantering förbättras möjlig- heten till kontroll och uppföljning av hur resurserna används. Utredningen anser att det finns ett behov för regeringen att dels se över vilka statsbidrag på skolområdet som överhuvudtaget ska för- medlas, dels anförtro hanteringen av medlen åt någon av de nya skolmyndigheterna . Utredningens förslag berör samtliga anställda vid skolmyndig- heterna. Störst påverkan har förslagen för personalen vid de myndigheter som föreslås bli avvecklade. Personalen vid CFL och MSU har kompetens inom flera verksamhetsgrenar och specialist- kompetens inom vissa skolformer. Den kunskap och kompetens som finns behöver tas tillvara i omorganisationen. Antingen genom att personal övergår till en ny myndighet eller att kompetensen växlas över till andra medarbetare. Förslagen att inrätta vissa nya skolmyndigheter innebär att många personer bör kunna beredas plats i andra skolmyndigheter. erfarenheter visar dock att när myndigheter omlokaliseras eller då verksamhet läggs ner på en viss ort, är det ofta ett begränsat antal personer som väljer att följa med till den nya ort där verksamheten i fortsättningen ska bedrivas. Utredningen föreslår att viss verksamhet ska föras över till andra huvudmän. Detta aktualiserar frågan om de personer som på- verkas av förslaget att viss verksamhet ska föras över till annan myndighet, även omfattas av reglerna om övergång av verksamhet enligt arbetsrättsliga bestämmelser. Detta blir en fråga för avveck- lingsutredningarna att avgöra. räknar med att bemanningen av de nya myndigheterna kommer att ske med tillämpning av reglerna om övergång av verksamhet i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). Den föreslagna omstruk- tureringen är så omfattande att utredningen förutsätter att den kommer att genomföras på ett sätt som kan tjäna som förebild på det statliga området. Förslaget till ny myndighetsorganisation på skolområdet innebär både att antalet myndigheter blir färre och att lokaliseringen i vissa avseenden ändras. Utredningens förslag får därmed regionala, lokala och sociala konsekvenser. Vissa myndigheter, som CFL och MSU, föreslås läggas ner och deras regionala och lokala organisa- tion upphör därmed helt. Detta påverkar åtta orter i landet. På tre av dessa orter – , och – kommer det enligt förslaget inte längre att finnas någon skolmyndighet. I , , och finns däremot myndigheter på skolområdet kvar på orten. Även i finns viss skolverksamhet vid ett lokalkontor. En ytterligare konsekvens av utredningens förslag är att inrättandet av Myndigheten för special- pedagogik kan komma att minska behovet av antalet lokalkontor i landet. Förändringarna berör både verksamheten i sig och personalen. Utredningen konstaterar att när det gäller verksamheten, är det främst främjande och stödjande insatser av riktad karaktär som föreslås upphöra i och med att vissa statliga myndigheter läggs ner. Detta kan initialt komma att påverka verksamheten på lokal nivå. bör dock minskade statliga insatser kunna avhjälpas med stöd av den regionala samverkan som redan finns och håller på att upparbetas mellan många kommuner, exempelvis inom de 23 re- gionala utvecklingscentrumen (RUC), , och verksamheter inom andra politikområden. Samarbete på utbild- ningsområdet är ett nödvändigt strategiskt inslag i den utveckling som sker på regional nivå avseende kompetensförsörjning och till- växt. Erfarenheten visar att stora kommuner kan fungera som motorer för mindre kommuner när det gäller samverkan. Den minskning av de statliga konsultativa utvecklingsinsatserna som utredningen föreslår kan komma att uppvägas av privata entre- prenörer inom området skolutveckling. Omvandlingen på skolmyndighetsområdet bedöms inte få några direkta konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Däremot noterar utredningen att det är en stor andel kvinnor som arbetar i skolmyndigheterna. Denna omständighet bör vägas in i det kommande omställningsarbetet. Nedan redovisas rapporter, betänkanden m.m. som Skolmyn- dighetsutredningen har tagit del av. Förteckningen är inte fullständig t.ex. beträffande riksdagstryck. Ny organisation för den statliga skoladministrationen (dir. 1990:60) Statens stöd i specialpedagogiska frågor (dir. 2000:9) Myndigheter på skolområdet (dir. 2002:76) Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganis- ationen (dir. 2003:10) Översyn av teckenspråkets ställning (dir. 2003:169 och dir. 2005:100) Tilläggsdirektiv till (dir. 2004:93) Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir. 2006:123) Utredningen om statliga specialskolor (dir. 2006:127) Utredningen om införandet av en yrkeshögskola (dir. 2007:50) framtida inriktning och utformning (dir. 2007:80) Folkbildningens institutioner (SOU 1996:127) FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) En kronofogdemyndighet i tiden (SOU 2003:97) Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) Skolans ansvar för kränkningar av elever () Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande (SOU 2004:54) En statsförvaltning i utveckling och förnyelse (SOU 2004:65) Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100) Skolans ledningsstruktur – Om styrning och ledning i skolan (SOU 2004:116) (SOU 2004:127) Regeringens stabsmyndigheter (SOU 2005:32) Tolkutbildning – nya former för nya krav (SOU 2005:37) Ett förnyat programkontor (SOU 2006:10) En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22) Vuxnas lärande, En ny myndighet (SOU 2006:38) Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) Eftergymnasiala yrkesutbildning – beskrivning, problem och möjlig- heter (SOU 2006:115) Trafikinspektionen – en myndighet för säkerhet och skydd inom tran- sportområdet (SOU 2007:4) Tydliga mål och kunskapskrav i (SOU 2007:28) Två nya specialskolor (SOU 2007:30) En ny myndighet mot olyckor och kriser (SOU 2007:31) Att fånga kunnandet om lärande och undervisning (Ds 2005:16) Förbättrad tolkservice – språktest, nationellt register, statistik (Ds 2006:24) Sammanläggning av och Statens kärn- kraftinspektion (Ds 2007:16) Tydligare ledarskap i skolan och förskolan – förslag till en ny rektors- utbildning (Ds 2007:34) Propositioner och skrivelser m.m. Om ledning och administration av sameskolorna m.m. (prop. 1979/80:82) Om åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m.m. (prop. 1983/84:27) Skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4) Ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18) Om folkbildning (prop. 1990/91:82) Folkbildning (prop. 1997/98:115) Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) Nationella minoriteter i (prop. 1998/99:143) Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79) Budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) Budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) Utbildning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) Budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) Budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) Statlig organisation för handikappolitisk samordning 2004/05:86) Trygghet, respekt och ansvar – om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (prop. 2005/06:38) Ett ökat samiskt inflytande (prop.2005/06:86) Lära, växa, förändra. Regeringens folkbildningsproposition (prop. 2005/06:192) Budgetpropositionen (prop. 2006/07:1) ekonomiska vårproposition (prop. 2006/2007:100) Budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) Om ledning och administration av sameskolorna m.m. jämte motion 1979/80:UbU25) Folkbildningen (bet. 1990/91:UbU18) Myndigheter på skolområdet – rapport från utredaren , delrapport 1 och 2, 2002 Ny organisation för tolk- och översättarutbildning (Statskontorets rapport 2002:11) tillsyn (2001:24) Statens styrning av skolan – från målstyrning till uppsökande bidrags- förmedling (revisorers rapport /02:13). Riktlinjer för arbete med organisations- och struk- turförändringar inom staten, 2003 Nationell skolutveckling – att prioritera och fokusera (rapport, Myn- digheten för skolutveckling, 2005) utbildningsinspektion – ger den några effekter? Effekt- utvärdering genomförd på uppdrag av , Ekonomi- styrningsverkets slutrapport, Årsredovisning 2006, Nationellt centrum för flexibelt lärande Årsredovisning 2006, Myndigheten för skolutveckling Årsredovisning 2006, 2006, Årsredovisning 2006, Årsredovisning 2006, Årsredovisning 2006, Sameskolstyrelsen Organisations- och strukturförändringar i staten, Verva 2006 Hur har det gått, en slutrapport om kvalitets- granskningar åren 2001– 2006 (2007:31R) i förändring – möjligheter och utmaningar, Stats- kontoret, 2007 som nationellt centrum för flexibelt lärande, CFL 2007 Översyn av myndighetsstrukturen inom En särskild utredare skall se över och lägga fram förslag om organisationen av de statliga förvaltningsmyndigheterna inom skol- väsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalifice- rad yrkesutbildning, Valideringsdelegationen, insti- tut för särskilt utbildningsstöd och . Översynen skall syfta till att skapa goda förutsättningar för regeringens styrning av den statliga verksamheten samt att klargöra vad som skall vara myndigheternas offentliga åtaganden och upp- gifter. Utredaren skall se över vilka möjligheter som finns att åstad- komma synergieffekter, effektivisera verksamheten och sänka kost- naderna samt föreslå en mera överskådlig och effektiv myndighets- struktur med färre myndigheter. Utredaren skall med utgångspunkt i vad som anges i direktiven föreslå hur myndigheterna skall vara organiserade, dimensionerade och lokaliserade. Utredaren skall utarbeta de lag- och förordnings- texter som behövs för att genomföra utredarens förslag. Förslagen får inte medföra ökade kostnader för staten. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1) anger regeringen att det skall undersökas om det finns möjligheter att minska antalet myndigheter. Organiseringen av förvaltningen är ett viktigt styrin- strument, men den statliga myndighetsstrukturen har blivit komp- licerad och svåröverskådlig. En översyn av förvaltningen syftar till att få till stånd en tydligare och mera överskådlig förvaltnings- struktur. har tyngdpunkten i den offentliga för- valtningen flyttats från regelstyrning till mål- och resultatstyrning. Brister i mål- och resultatstyrningen av skolväsendet har lett till en försämrad måluppfyllelse och bristande likvärdighet i utbildningen. Det är därför viktigt att skol- och utbildningspolitiken läggs om för att stärka kvaliteten och säkra likvärdigheten i verksamheten. Kun- skapsuppdraget skall vara i fokus, som verksamhetens självbestämmande och den professionella friheten för lärare och rektorer skall öka. () har regeringens uppdrag att ge- nomföra en utbildningsinspektion som omfattar alla kommuner och skolor . Samtliga kommunala och fristående skolor skall inspekteras och granskas. När det gäller förskoleverksam- heten, skolbarnsomsorgen och kommunernas vuxenutbildning fok- userar på huvudmännens ansvar för dessa verksamheter. Det är naturligtvis viktigt att tidigt kunna uppmärksamma och på- peka brister i en skola. Regeringen ser av den anledningen ett be- hov av tätare och förbättrad granskning av verksamheternas kvali- tet. Därför har regeringen i budgetpropositionen aviserat att utbildningsinspektioner skall genomföras minst av varje skolas kvalitet. Fokus skall ligga på måluppfyllelsen. Inspektionsresultaten skall vara jämförbara och offentliga, dvs. lättillgängliga för var och en.