sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — Det kan också konstateras att de förslag som Knas presenterade inte nämn- värt skulle minska företagens administrativa kostnader, inte heller skulle de möta de förslag och synpunkter som framkommit om mer långtgående förenklingar. Regeringen vill minska de administrativa kostnaderna och uppnå märkbara förändringar i företagens vardag. Även om många semesterfrågor regleras i kollektivavtal kvarstår behovet av en enk- lare och mindre administrativt betungande lagstiftning, särskilt för de många mindre företagen. Regeringen anser mot denna bakgrund att det behövs en förnyad genomgång av semesterlagen i förenklingssyfte. Översynen ska ta sikte på att åstadkomma betydande förenklingar i lagstiftningen med avseende på såväl regelverkets begriplighet och praktiska till- lämpbarhet som på att minska de administrativa kostnader som reglerna genererar. En särskild utredare ges i uppdrag att se över semesterlagen i för- enklingssyfte och lägga förslag om betydande förenklingar i lag- stiftningen. Förslagen ska leda till enklare utformade regler som underlättar den praktiska tillämpningen av semesterlagstiftningen och medför lägre administrativa kostnader för företag och offent- liga verksamheter. Utredarens överväganden behöver inte begränsas till den nuva- rande semesterlagens systematik och uppbyggnad. Utgångspunk- ten ska dock vara att det sammantagna materiella innehållet i för- slagen till ny reglering i huvudsak ska vara neutralt jämfört med lagens nuvarande semesterförmåner. Särskilt viktigt är att förenklingar åstadkoms när det gäller hur betalda semesterdagar räknas fram, hur semesterlönen beräknas och hur semesterlönegrundande frånvaro ska hanteras. Utredaren ska pröva ett system för beräkning av betalda dagar och semesterlön som bygger på att arbetsgivaren i normalfallet inte ska behöva göra mer omfattande uträkningar baserade på föregå- ende års anställnings- och löneförhållanden, även om systemet med intjänandeår och semesterår behålls. Utredaren bör således pröva ett semesterlönesystem som i flertalet fall bygger på den löpande lönen samt ett semesterlönetillägg motsvarande den nu gällande semesterlönefaktorn om . Det får i ett sådant system bedömas hur rörliga lönedelar ska beaktas. Det kan t.ex. ske genom ett semesterlönetillägg . Det system utredaren ska pröva bör medföra att flertalet fall kan hanteras på det beskrivna sättet. Systemet bör förutsätta att det endast vid mer omfattande frånvaro av icke semesterlönegrundande skäl, om anställningen påbörjats under intjänandeåret, eller vid tidsbegränsad anställning eller dylikt, ska behöva göras särskilda beräkningar av antalet betalda dagar och semesterlönens storlek. Till det som utredaren ska pröva hör en betydande förenkling av reglerna för semesterlönegrundande frånvaro. Härvid bör Knas för- slag samt remissyttrandena på detta uppmärksammas särskilt. Utredaren är fri att pröva andra sätt att förenkla regelverket än de nu nämnda. Utredaren bör uppmärksamma hur semesterregler utformas i kollektivavtal. Utredaren ska föreslå förenklingar även i övriga delar av semes- terlagen än de som ovan nämnts i uppdraget. Förslagen från Knas ska beaktas särskilt. Utredaren ska i översynen och i de förslag som läggs fram iaktta EG-rätten, inbegripet praxis från , samt åtaganden enligt relevanta internationella instrument. Utredaren ska föreslå sådana konsekvensändringar i annan lag- stiftning som ändringarna i semesterlagen föranleder. Utredaren ska under arbetet samråda med arbetsmarknadens par- ter, () samt företrädare för de mindre företagen. Utredaren ska analysera och bedöma effekterna av förslagen i de avseenden som omfattas av 14 och 15 §§ i kommittéförordningen (1998:1474). Särskilt viktigt är det att belysa förslagens konsekven- ser för de mindre företagen. Utredaren ska redovisa uppdraget . Beräkningar för en ny semesterlag av Tom Nilstierna Jag har fått utredningens uppdrag att göra beräkningar för att fast- ställa det semestertillägg som ska utgå för att en beräkning av semesterlön enligt sammalöneregeln ska ge samma utfall som enligt procentregeln. Beräkningarna har gjorts med antagandet av att det är i en månad. I själva verket ligger antalet mellan 21 och 22. Skillnaden mellan att använda 21 eller ger dock endast marginellt andra resultat än de som här presenterats. Vidare bygger den slutliga beräkningen på antagandet att en arbetstagare får en löneökning på . Löneökningen motsvarar den löneökning som ägt rum . Procentregeln för beräkning av semesterlön i den nuvarande semesterlagen innebär att semesterlönen ska vara en given andel av den summa löntagaren tjänade in året innan semestern läggs ut (intjänandeåret). Semestern läggs ut under det därpå följande året (semesteråret). Den semesterlön som utgått under intjänandeåret ska inte medräknas. Den föreslagna sammalö- neregeln bygger på aktuellt löneläge och, för att komma upp i samma nivå som det den nuvarande lagen kräver, ett tillägg. Tilläg- get är dock okänt i utgångsläget. De förutsättningar som ställts upp i stycket ovan gör det rimligt att formulera beräkningarna i ekvationsform där syftet är att bestämma det tillägg som ska utgå enligt sammalöneregeln. Beräkningarna nedan är stiliserade i den meningen att de bygger på ett exempel jag själv har skapat. I exemplet antas stabila förhål- landen och heltidsarbete. Det är min bedömning att resultatet är generaliserbart ifrån detta exempel. Nedanstående matematiska uttryck är semesterlönen per dag enligt nuvarande lagstiftning: En verbal uttolkning av uttrycket kan vara att (0,12) av månadslönen (m) (12) för den arbetade delen av året, dvs. exklusive semesterledigheten, med antagandet att full semester tagits ut (330/365) dividerat med de kalenderdagar som innebär fullt semesteruttag (35) är semesterlön per dag. En arbets- tagare har enligt lagen . Semesterledigheten omfattar dock , eftersom även och andra arbetsfria dagar inkluderas i denna. Det har vid denna beräkning antagits att den sammanlagda semesterledigheten är , därav talet 35 och 330 (365-35). Det matematiska uttrycket nedan är semesterlönen per dag enligt tänkt lagstiftning: En verbal uttolkning av uttrycket kan vara produkten av månadslö- nen (m) multiplicerad med årets alla månader (12) multiplicerad med en löneökningsfaktor (l) multiplicerad med en uppräknings- faktor (u). Den framräknade produkten delas slutligen med årets (365) för att det hela ska uttrycka semesterlön per dag. Det faktum att den föreslagna lagstiftningen ska ge samma utfall som den nuvarande översätts i matematiska termer helt enkelt till att likhet ska råda mellan de två matematiska uttrycken ovan. Om vi antar att löneökningsfaktorn (l) är känd får vi en ekvation som gör det möjligt att bestämma uppräkningsfaktorn (u). I exemplet nedan räknas u ut med antagandet att det inte varit någon löneökning mellan åren, alltså att lönekningsfaktorn är 1 och därför inte behöver föras in i ekvationen Om vi istället låter l vara större än 1 kan u bestämmas utifrån uttrycket: Som framgår av uttrycket blir u lägre vid högre l, eller uttryckt på ett annat sätt, ju mer lönen har ökat desto mindre måste tillägget vara. Semesterlön som månads- eller veckolön och ett tillägg per semesterdag som andel av lönenivån I kollektivavtal beräknas normalt semestertillägg som en andel av månadslönen per semesterdag. Om semestertillägget ska beräknas på detta sätt ska alltså semesterlönen utgöras av månadslönen med ett tillägg för en faktor uttryckt som en andel av månadslönen multiplicerad med antalet semesterdagar som läggs ut. Om vi använder resultaten från beräkningarna ovan och låter löneökningsfaktorn (l) ingå i uttrycket kan den ursprungliga lik- heten för semesterlön per dag skrivas: Genom förenkling kan uttrycket formuleras som semesterlön enligt följande: Uttrycket får tillsammans med omformulering av högerledet föl- jande utseende: En verbal uttolkning av högerledet är att till den innevarande månadslönen (m*l) adderas produkten av en faktor (a) och antal arbetade dagar (d). Det är nu möjligt att lösa ekvationen för a. Vi fortsätter och förenklar: Två exempel med olika löneökning Andelsfaktorn (a) blir olika vid olika antagen löneökning. För att kunna beräkna detta måste antalet arbetsdagar bestämmas. I exemplen nedan antas att d är 21. Om vi t.ex. antar att det inte förekommer någon löneökning mellan åren ska löneökningsfaktorn vara 1 och om vi använder vår formel ovan får vi ett a på ca. av den månadslönen ska utgöra det dagliga tillägget. Om vi däremot skulle anta en löneökning mellan åren på blir a ca. av månadslönen per semesterdag. Ska tillägget beräknas på veckolön kan också formeln för a användas. Skillnaden är bara att d blir 5. Vid en antagen situation utan löneökning får vi ett a på av veckolönen. Vid 3,7 procents löneökning blir a av veckolönen. En omräkningsregel för a mellan lönetyperna, veckolön eller månadslön, kan med utgångspunkt i månadslön vara det antal dagar man bestämmer för månadslön dividerat med antal arbetade dagar för den andra lönetypen. T.ex. 21 dividerat med 5 ger faktorn 4,2. Den kan appliceras på a så att produkten av omräkningsfaktorn och för månadslön blir a för veckolön. Omräkning från tvåveckorslön till månadslön Om en arbetstagare avlönas med tvåveckorslön kan lönen lämpligen omräknas till månadslön inför beräkning av semester- tillägget. Om så sker ska omräkningsfaktorn appliceras i den delen. /.Metall, Timlön Maskinentreprenörerna, VVS-installatörerna / Sif, 2004, 2005, 2006 Metall Månadslön 2004, 2005, CF, Ledarna, 2001 Som lagen men kan förskjutas, eller beslutas Som lagen men kan förskjutas Som lagen men kan förskjutas Som lagen men timberäkning Som lagen men timberäkning Löpande lön, eller veckolön x 4,3 tillägg av av lönen under intjänandeåret. Löpande lön + tillägg och månadslönen och av rörlig lönedelar korr. sta semesterlön finns. av rörliga lönedelar korr. frånvaro under intjänandeåret per semesterdag. för frånvaro under intjänande- året per semesterdag. Avdrag/tillägg om 0,8 i samband med semestern, 0,5 vid semester- årets slut eller à conto under semestern om stort av månadslönen per dag I proportion till arbetstidsomfattningen under av rörliga lönedelar per dag. I proportion till arbetstidsomfattningen under I proportion till arbetstidsomfatt- ningen under intjänandeåret. Ja regler om återbetalning finns. , regler om återbetalning finns. , regler om åter- Sem-ersättning kan ingå i lönen vid anställning >3 mån. 4 hotell- o restaurangföretagare Hotell och Restaurang Facket förbund, , Serviceentreprenad förbundet, Kollektivavtal för , lägsta belopp finns. Löpande + tillägg av månadslönen Löpande lön + semestertillägg och av rörlig lön (korr. på av utgående lön. under intjäåret per semesterdag, alt. rörlig lön under semesteråret procentberäkning (13,) Skillnad mellan ord. I samband med semestern för rörliga vid I samband med semestern, betalas ut före huvudsemestern. tillägg på ordinarie lön utgår i juni eller dec. För rörlig lön i dec. I proportion till arbetstidsomfattningen under Som vanlig semesterlön men korr. intjänandegrad under det år dagen sparades, dock endast om ändring mer än För timavlönade särskilda regler. vid extra arbete ingår i lönen. Nettoberäkning för skiftarbetare. Särskilda regler för timavlönade. Ordinarie lön + hänsyn till arbetstidsomfattning under intjänandeåret. Svensk handel / H TF, Akademikerförbunden, Tjänstemän arbetsgivarna / HTF, Som lagen men kan förskjutas Som lagen men kan förskjutas Ja, tidigare anställning och i koncern. Ja, tidigare anställning och i Löpande + tillägg 0,av månadslönen och Löpande + tillägg av månadslönen Löpande + tillägg0,av av rörlig lön (korr. för frånvaro) under och av rörlig lön (korr. månadslönen och av rörlig intjänandeåret per semesterdag. under intjänandeåret per semesterdag. lön (korr. för frånvaro) under intjänandeåret per semesterdag. I samband med semestern, tillägg för rörliga I samband med semestern, tillägg för rörliga I samband med semestern, lönedelar i vi semesterårets slut. tillägg för rörliga lönedelar i vid semestern om stort belopp. semestern om stort belopp. av månadslönen per dag. av månadslönen per dag. av månadslönen per dag I proportion till arbetstidsomfattn. I proportion till arbetstidsomfattn. Kan avtalas om, avdragsrätt finns. Kan avtalas om, avdragsrätt Regler om semester för skiftarbetande. Semesterlön anses ingå i ersättning för Semesterlön anses ingå i restid, mertid och övertid. ersättning för restid, mertid och Svensk handel / Handelsanställdas , Sif, ingenjörer, Som lagen men kan förskjutas Som lagen men kan förskjutas Som lagen men vara samman- För timavlönade beräknas fiktiva inkomsten Löpande + tillägg av månadslönen och Löpande + tillägg av av rörlig lön (korr. för frånvaro) under intjänandeåret per semesterdag. rörlig lön (korr. I samband med semestern, tillägg för rörliga lönedelar vid semesterårets slut månaden efter semestern. a à conto om sammanfallande. av månadslönen per dag + semestertillägg av månadslönen per dag I proportion till arbetstidsomfattn. I proportion till arbetstids- Regler om återbetalning finns. Semestersättning ingår i lönen vid anställning >3 Ja, regler om återbetalning Som för ord. semesterdag, i prop till sysselsättningsgrad. Semestersättning ingår aldrig i lönen. Anställda >3 mån har ej rätt till ledighet. Industri- och kemigruppen / Ledarna, Teknikföretagen / Sif, Som lagen men kan förskjutas Löpande + tillägg av månadslönen och av rörlig lön (korr. för frånvaro) under intjänandeåret per semesterdag. I samband med semestern, tillägg för rörliga löne- delar vid semesterårets slut. av månadslönen per dag + semestertillägg Som lagen men kan förskjutas Löpande + tillägg av månadslönen (eller veckolön x 4,3) och av rörlig lön (korr. för frånvaro) under intjänandeåret per semesterdag. vid semester, 0,5 vid semesterårets slut. Särregler finns för rörlig lön. av månadslön per outtagen dag + tillägg, hänsyn till ändrad sysselsättningsgrad. Som lagen kan avtalas bort lokalt Särskilda regler finns för långa sjukskrivningar.TPF1FPT Löpande lön, tillägg,0,, av semlönegrund tillägg från föreg. intjänandeår / antalet betalda dagar, lägsta belopp finns. Tillägg upp- skattas om frånvaro. Semestertillägg närmast före semesteruttag 4, av månadslönen per dag + tillägg, hänsyn till ändrad sysselsättningsgrad. 1TP PT I avtalet anges att en arbetstagare vid semesterlönegrundande sjukfrånvaro i mer än två intjänandeår anses vara anställd på deltid ifråga om semesterlöneintjänande. I proportion till arbetstidsomfattning under Ja, regler om återbetalning finns. mm ingår ej vid beräkning av Annan rörlig lönedel räknas endast I proportion till arbetstidsomfattning under intjänandeåret. Ja, regler om återbetalning finns. I proportion till arbetstids- omfattning under intjänandeåret Nettoberäkning Ja, avtal kan träffas om återbetalning. Som för ord. semesterlön, dock korr för ändrad sysselsättnings- grad. tjänsteföretagen / , , Som lagen men arbetsgivaren kan besluta om Löpande + tillägg av månadslönen och 0,5 Löpande + tillägg av månadslönen + 12 % av rörlig (korr. för frånvaro) under intjänandeåret % av summan av rörliga lönedelar under intjänandeåret (med korr i frånvaro). I samband med semestern, tillägg för rörliga löne- vid semester, tillägg för rörliga lönedelar i av månadslönen per dag + semestertillägg av månadslön per outtagen dag + tillägg. I proportion till arbetstidsomfattning. I proportion till arbetstidsomfattning. Lokalt avtal kan träffas om Ja, avtal kan träffas om återbetalning Aktuell månadslön + tillägget om . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. – organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler.