sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — Utgå från kommunernas primärdatabaser och inte från lantmäteriets databaser som för ändamålet är för grova Inför mer detaljerade karteringar för tätortsområdena och för de avsnitt där särkilt stora skador kan befaras. Samarbeta med kommunerna – så kan kommunernas erfarenheter, lokalkännedom och kunskap (t.ex. egna utförda mätningar) nyttjas och ett mer tillförlitligt underlag skapas. Inför ett slags remissförfarande till kommuner för att sålla bort de grövsta felen. Det behövs en tydligare redovisning av i vilket höjdsystem det digitala skiktet finns. Koppla samman karteringen med geotekniska undersökningar i samband med ras-, skred och erosionproblem. Stöd karteringen med utökad och förklarande information till kommunerna bl.a. en förbättring av riskanalyserna kopplade till karteringen. Kustkommuner efterlyser att havets påverkan i vattendragen beaktas. Många kommuner önskar stöd i sitt arbete med översvämningsrisker Hälften av de kommuner som besvarade enkäten anger att de behöver stöd utifrån i sin planering angående översvämningsrisker: Resurser för att göra egna, fördjupade översvämningskarteringar. Mindre kommuner: Karterings- och analysstöd samt stöd för att söka bidrag. SOU 2007:60 Bilaga B 15 63 Planeringsstöd i form av bestämmelser och regleringar av hur översvämningsrisker i befintlig bebyggelse och tillkommande bebyggelse ska hanteras. Tydligare scenarier angående havsvattennivåer och älvflöden samt klimatet framöver. Hjälp med riskanalyser och riskbedömningar från sakkunniga myndigheter. Analyser av effekterna av redan vidtagna skyddsåtgärder – räcker de? Expertstöd i arbetet med förebyggande åtgärder. Kompetensstöd och rådgivning från oberoende experter. Löpande dialoger och samverkan mellan kommun och myndigheter Operativ samverkan (t.ex. mellan kommuner och myndighet) vid akuta incidenter Resurstilldelning vid akuta incidenter Konsekvensbedömningar för sjöar och vattendrag i ett föränderligt klimat. Risk för ras och skred Nedan följer några sammanfattande observationer som grundar sig på enkätens svar. Hantering av ras/skred i planering avser ofta detaljplaner De kommuner som har haft ras/skredproblem eller skador har även beaktat dem i sin kommunala planering. Kommunerna beaktar ras/skred i olika planeringsskeden. Det är vanligt med att ta med ras/skred i ÖP eller FÖP. tas dock ras/skred upp i detaljplaneringen där särskilda geotekniska undersökningar görs. Bilaga B 15 SOU 2007:60 64 Egna ras/skredkarteringar görs av kommunerna om det finns kända risker i kommunen. Enbart få nämner resursbrist som ett skäl för att inte göra sådana bedömningar. stabilitetskartering är till stöd för planeringsarbetet Intressant att notera är att många kommuner inte vet om det finns stabilitetskarteringar för den egna kommunen. stabilitetskartering anses som ett bra underlag för kommunala beslut avseende planering och förebyggande åtgärder. Karteringen är lättförståelig och pålitlig, menar kommunerna som har använt sig av den. De flesta kommunerna, där stabilitetskartering används, utnyttjar dem i samband med ÖP, FÖP och DParbete, men även för planeringen i icke-detaljplanelagda områden. kartering följs ofta upp med egna, mer detaljerade karteringar, i synnerhet i samband med detaljplaneringen. I de flesta svarande kommunerna används stabilitetskarteringen av flera förvaltningar, mestadels av förvaltningar för planering/byggnadsfrågor och miljö samt av tekniska kontor. Karteringen används sällan av räddningstjänsten. Användning av karteringen i GIS form är mindre vanlig. Orsaken till detta är att bara ett 20-tal kommuner har fått karteringen i digitalt format. Det är inte heller vanligt att kommunerna á jour håller kartering. Få förbättringsförslag avseende stabilitetskarteringen Förbättringsförslagen avseende stabilitetskartering innehåller främst kritiska synpunkter om användbarheten och aktualiteten. Några önskemål från kommunerna är: Fördjupa karteringen för att öka trovärdigheten. Aktualisering med högre täcknings- och detaljeringsgrad. Mer utförlig information kring karteringens innehåll för allmänheten. Utökning av karteringen till relevanta områden för nybebyggelse utanför tätorterna SOU 2007:60 Bilaga B 15 65 Stöd utifrån är önskat Kommunerna har behov av stöd utifrån avseende ras/skredbedömningar . Det befintliga statliga anslaget av anses inte vara tillräckligt. Behovet handlar om i stort sett allt i samband med geotekniska analyser i kommunerna: Identifikation av områden där riskerna är störst. Kartläggning av riskerna utanför tätorterna. Fördjupade skredriskinventeringar utmed större vattendrag. Hjälp med att tolka befintliga karteringen och med konsekvensbedömningar. Ekonomiskt stöd för fördjupade analyser och karteringar samt förebyggande åtgärder. Sakkunskap från externa experter och / eller myndighet. Planering i ett framtida föränderligt klimat En del av enkäten tog upp frågor om planering i ett föränderligt klimat. Många kommuner verkar vara medvetna om att klimatförändringar medför eventuella nya och/eller höjda risker. De allra flesta kommuner räknar med att inkludera klimatrelaterade frågor i sin planering framöver på ett eller annat sätt. Medvetenhet om ett föränderligt klimat har ökat 36 kommuner lämnade svar om hur de tar hänsyn till ett förändrat klimat i sitt planerings- och säkerhetsarbete. Många kommuner beaktar förväntade nya översvämnings- eller andra väderrelaterade risker i sitt översiktsplanarbete och även detaljplaneläggning. Den mest återkommande åtgärden i den fysiska planeringen är att höja de lägsta tillåtna grundläggningsnivåerna i nybyggnadsområden för att undvika översvämningsrisker. Vissa kommuner diskuterar extrema framtida väderförhållanden och beaktar de nyuppkomna riskerna i den kommunala planeringen. Svaren visar att många kommuner har en ökad insikt i att klimat och väderförhållanden kommer att förändras. I fråga om hänsyns Bilaga B 15 SOU 2007:60 66 tagandet av översvämningsrisker i den kommunala planeringen så har medvetenheten uppenbarligen ökat . Riskbedömningen är svår och befintligt underlag bristfälligt Mer än hälften av kommunerna (85 stycken) har svarat på frågan varför de inte beaktade kommande klimatförändringar. Det handlar främst om att det inte fanns några identifierade risker för kommunen, att underlaget för att bedöma situationen är bristfälligt och det saknades resurser eller kunskap för att ta itu med frågan. Frågan om ett förändrat klimat har ännu inte satt sig i den kommunala planeringen. Signalerna från myndigheter och experter att ta itu med frågan har dessutom inte varit tillräckligt tydliga. Osäkerhet med att ta fram nya kommunala säkerhetsföreskrifter Kommunala säkerhetsföreskrifter och/eller säkerhetsmarginaler att planera med i ett förändrat framtida klimat verkar vara snarare undantaget. Många kommuner är osäkra och vet inte än hur de ska agera i frågan om kommunala regeländringar behövs och i så fall vilka. Kommunerna väntar på bättre beslutsunderlag och anser därför ofta att det ännu är för tidigt för de att ta egna beslut om utökade säkerhetsföreskrifter. Ett stort antal kommuner har dock redan vidtagit åtgärder och infört större säkerhetsmarginaler mot översvämningar (höjd och avstånd). Säkerheten i kommunerna höjs också genom att ta större hänsyn till översvämningsrisker överlag – men utan att ha nedskrivna regler. Avseende kommunernas arbete med nya säkerhetsregler för ras/skred är svaren ytterst fåtaligt. Några goda exempel på hur kommuner tacklar sambanden mellan förändrat klimat, översvämningsrisker (och i viss mån även ras/skredrisker) och planering är: Tittar på risken vid olika flöden, hur ofta det kan förväntas inträffa och försök att ta till marginaler. Vid planläggning, bygglov och andra tillståndsprövningar ska översvämningsrisker och risker för ras och skred vägas in. SOU 2007:60 Bilaga B 15 67 Geotekniska utredningar ska utföras och ligga till grund som underlag för beslut. Ta fram en särskild policy för agerande inom olika verksamhetsområden i samband med risk för höga framtida vattenflöden. Inför betryggande säkerhet mot skred och ras liksom översvämningar för nytillkommande bebyggelse. Introducera goda avsättningsmöjligheter för dagvatten eller fördröjningsmagasin för att undvika översvämningar och bortspolade vägar vid extremt väder. Följdfrågor I detta avsnitt ges ett antal förslag till framtida insatser för att underlätta kommunernas planeringsarbete beträffande risker av översvämning, ras och skred samt i viss mån förväntade klimatförändringar. Nedan ges förslag och ett antal idéer för det fortsatta arbetet inom sårbarhetsutredningen: Tillförlitligt och bra dataunderlag är viktigt för att kunna genomföra meningsfulla karteringar och utredningar. I många kommuner finns inte höjddata av tillräcklig kvalitet. Att producera bra höjddata är dyr, men även att köpa data från medför höga kostnader för avnämarna. Även olika höjdsystem används i är ett problem för karteringsinsatser. För att underlätta arbetet med kommunala/lokala risk- och sårbarhetsutredningar behövs alltså bättre och prismässigt mer överkomligare höjddata. Och hur dessa data kan produceras, distribueras och a-jour hållas bör debatteras. Genomföra förebyggande åtgärder är lika viktigt än fler analyser och karteringsunderlag, anser ett stort antal kommuner. Kommunerna befinner sig dock på olika nivå vad gäller hantering av risker i sin planering, vilket gör att deras förslag till att genomföra åtgärder skiljer sig åt beroende på kommunernas egna förarbeten. Bilaga B 15 SOU 2007:60 68 Ett antal kommuner anser att stödet av för hela avseende förebyggande åtgärder mot ras/skred är för litet. En eventuell utökning bör diskuteras och naturligtvis motiveras. Faktorer som begränsar kommuner att genomföra egna risk och sårbarhetsanalyser kan vara avsaknad av både resurser och kompetenser. Förstärkning och stöd utifrån efterlyses av många kommuner. Här har länsstyrelserna och statliga verk en viktig roll att spela. Vilken roll och vilka stödmöjligheter som bör finnas eller byggas upp kan resoneras om. Det finns fonder för utomlandskatastrofer, men inte för nationella katastrofer till följd av extremväder. En vidare diskussion om statliga stödbidrag för akuta insatser vid extremväder vore värdefull. De regionala högriskområdena för både översvämningar och ras/skred är kända. En kombination av dessa högriskregioner och regioner med befolknings- det vill säga bebyggelsetillväxt, ger en indikation vilka regioner som i synnerhet bör riskanalyseras. Riskområdena kan även kopplas till en analys av vilka svenska regioners och trakters ekonomiska bas är särskilt känsliga för störningar på grund av extrema klimat- och väderförhållanden t.ex. störningar av produktions- och transportförutsättningarna. Det finns en rad kommuner som arbetar med mycket effektiva och innovativa planeringsmetoder. Dessa best pratice metoder och insatser kan läggas till grund för råd och förbättringsförslag avseende andra kommuners planeringsarbete. Avsaknaden av tydligare föreskrifter för nyexploatering och nybyggnation i översvämningshotade områden är en brist. Många kommuner efterfrågar klarare regler för detta dvs. vad ska vara tillåtit att bygga i vilka områden? SOU 2007:60 Bilaga B 15 69 Bilagor Följande 140 kommuner deltog i enkätundersökningen Hjo Sala Åre Bilaga B 15 SOU 2007:60 70 Områden som täcks in i webbenkäten klimat 1) Har kommunen haft skador till följd av ras/skred, översvämningar? 2) Har kommunen beaktat översvämningsrisker och ras/skredrisker i den kommunala planeringen? 3) Har kommunen genomfört egna översvämnings- och/eller ras/skredkarteringar i befintlig och / eller kommande bebyggelse? 4) Har kommunen använd sig av översvämnings- och/eller stabilitetskarteringar i kommunens planeringsarbete? 5) Har karteringarna varit till stöd? 6) I vilken form används karteringen? 7) Har karteringen / karteringarna lagts in i kommunens GIS? 8) Finns det förslag på hur karteringarna kan förbättras? 9) Har den översiktliga karteringen följts upp med egna analyser/karteringar? 10) Har kommunen sökt bidrag från för att genomföra förebyggande åtgärder med stöd av de översvämnings- och stabilitetskarteringar som gjorts? 11) Vilket stöd utifrån skulle kommunen behöva i sin planering angående översvämnings- och ras/skredrisker? Kommande klimatförändringar 1) Har hänsyn tagits till kommande klimatförändringar i den kommunala planeringen 2) Kommer kommunen att planera med t.ex. förändrade säkerhetsföreskrifter och säkerhetsmarginaler avseende översvämningar / ras och skred ? 3) Vilket stöd skulle kommunen behöva i den framtida planeringen? SOU 2007:60 Bilaga B 15 71 Intervjuguide vid telefonuppföljning av enskilda kommuner Vad för slags skador har ni haft? Vad var anledningen till att ni gjorde egna karteringar/följde upp karteringar? Varför har ni gått vidare med egna karteringarna, finns det några särskilda skäl? Teoretiska risker eller har det hänt nåt? Har ni nåt exempel på egna karteringar, hur ni har gjort, hur mycket resurser har det tagit i anspråk? Hur gick ni tillväga? Hos vilken förvaltning låg ansvaret? Gjorde ni det själva? Har ni använt den, hur? Får vi ta del av det, ex på karta, GIS-uttag? Om ni har sökt bidrag för åtgärd för att minska risken, vad är det för åtgärd? Har / era egna karteringar lagts in i kommunens GIS? Hur har det fungerat? Vad har fungerat bra, vad har fungerat mindre bra? Förslag till förbättringar? Vad för stöd behöver kommunen?, hur, på vilket sätt? I vilket skede i planeringen, öp, föp, dp, idp? Statsbidrag till förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ger bidrag för permanenta förebyggande åtgärder i bebyggda områden mot naturolyckor, dvs. områden med risk för översvämning och ras/skred. Kommuner som utfört eller avser utföra förebyggande åtgärder kan söka bidrag från detta anslag. , i samverkan med och , efterfrågar värdering av flera lösningar för att kunna väga olika alternativa åtgärder mot varandra i syfte att bevilja bidrag till den åtgärd som löser problemet bäst och mest kostnadseffektivt. Om åtgärden ska prövas i miljödomstol blir ansökan vilande hos i avvaktan på beslut från miljödomstolen. Därefter återupptas kommunens bidragsansökan av . får in ansökningar kring och har att fördela. Det kommer in fler ansökningar för åtgärder mot ras/skred än för översvämning. Drygt en tredjedel av kommunerna eller omkring ett 90-tal kom Bilaga B 15 SOU 2007:60 72 muner har sökt bidrag, vilket i omfattning stämmer väl överens med enkätens resultat. Drygt en tredjedel av de kommuner som har sökt bidrag av samtliga kommuner i har beviljats bidrag fler än fem gånger. Totalt sett, har drygt 500 projekt beviljats bidrag. Allmänt Med naturolycka avses i detta sammanhang skred, ras eller översvämning. I finns områden som på grund av läge, topografi och markens beskaffenhet utgör riskområden för jordskred, ras och översvämning. Sådana naturolyckor i befintlig bebyggelse medför stora kostnader för samhället. En stor del av bebyggelsen har tillkommit innan noggranna överväganden om riskerna för skred och översvämning blev vanliga i kommunernas fysiska planering. Till stöd för den kommunala riskhanteringen låter utföra översiktliga karteringar av markens stabilitet i områden med befintlig bebyggelse samt i översvämningshotade områden. Ansökan om statsbidrag för förebyggande åtgärder Kommuner kan söka statsbidrag för förebyggande åtgärder mot naturolyckor som har utförts eller som planeras. Ansökan ska ställas till och vara inlämnad . Ansökan görs på blankett som kan erhållas från , eller hämtas på . Kostnader som kan vara bidragsgrundande är exempelvis: Förstärkande och översvämningsförhindrande åtgärder samt åtgärder som är en direkt följd av att kunna utföra dessa. Fördjupad utredning som visar på behov av åtgärder och att åtgärderna genomförs, eller att utredningen visar på tillfredsställande förhållanden. Kostnader för att pröva åtgärderna i Miljödomstol SOU 2007:60 Bilaga B 15 73 För ansökan gäller Ansökan ska i sin helhet inlämnas i två exemplar (för ras och skred) eller tre exemplar (för översvämning), . Om kommunen söker för fler objekt ska de prioriteras utifrån risksynpunkt. Om kommunen bedömer att åtgärden ska prövas i Miljödomstol kommer ansökan att bli vilande till dess att miljödom meddelats. Bidraget är begränsat till max av de hotade objektens värde Bidrag kan beviljas av de bidragsberättigade kostnaderna. Bidrag ges enbart för åtgärder inom bebyggda områden dock ej för nyexploatering. Till ansökan ska följande bifogas Beskrivning och värdering av risken Redovisning av de hotade objektens värde Beskrivning av åtgärderna inklusive beräkningar, kartor och ritningar Olika krav ställs på materialet beroende på om kommunen söker för åtgärder mot skred och ras eller åtgärder mot översvämning, se nedan. Kommunens ställningstagande till om åtgärden ska prövas i Miljödomstol. Tidplan för åtgärdernas genomförande. Kostnadsberäkning för åtgärderna. Om åtgärderna är utförda ska kostnaden redovisas genom kopior av verifikat. Redovisning av åtgärdernas konsekvenser på omgivningen, vad gäller risk och miljö. Bilaga B 15 SOU 2007:60 74 Om ansökan avser åtgärder mot skred och ras ska dessutom följande ingå Den geotekniska utredningen ska i normalfallet omfatta nivån fördjupad utredningen enligt 3:95 Anvisningar för släntstabilitetsutredningar. Vid enklare förhållanden och små åtgärder kan detaljerad utredning vara tillräckligt. Redovisning av beräknad säkerhet i beräkningssektioner före och efter förstärkning. Redovisning av primärt och sekundärt skredriskområde. För åtgärder där en långvarig funktionskontroll krävs ska ett program för kontroll och programansvarig redovisas. För bergbranter krävs en bergteknisk utredning och analys av förutsättningar ör ras och vilka åtgärder som krävs för att säkerheten ska bli tillfredsställande. Om ansökan avser åtgärder mot översvämning ska dessutom följande ingå Redovisning av tidigare kända översvämningar och skadorna av dessa i det aktuella området. Redovisning av statistisk återkomsttid för det flöde som åtgärderna ska skydda mot. återkomsttid ska ställas i relation till de hotade objektens värde. Redovisning av översvämningsområde vid valt flöde. Där översvämmningsskydd ska uppföras bör även markens stabilitet redovisas. Vid stabilitetsproblem gäller samma krav på handlingar, beräkningar och redovisning som ovan Om ansökan avser åtgärder mot skred. Handläggningen av samtliga ärenden sker i samråd med myndighetsfunktionen hos SGI och . sker normalt kommunbesök. SOU 2007:60 Bilaga B 15 75 bedömning av alla inkomna ansökningar och fördelar sedan anslaget till de objekt där högst risk föreligger för människors liv, hälsa och egendom samt ekonomiska konsekvenser av en olycka. Om ansökan gäller en planerad åtgärd, lämnar först ett preliminärt beslut. fattar slutligt beslut efter att kommunfullmäktige beslutat om att ta emot bidraget och att utföra åtgärderna. översiktliga översvämningskartering drabbas nästan av översvämningar med stora skador som följd. Genom fysisk planering och förebyggande åtgärder samt effektiva och relevanta räddningsinsatser under en akut översvämningssituation kan skadorna begränsas. Översiktliga översvämningskartor är ett hjälpmedel i detta arbete. Kartorna visar vilka områden som riskerar att hotas av översvämning vid höga flöden. tar fram, karterar, översiktliga översvämningskartor längs delar av de större svenska vattendragen. är ca 1 () av landets vattendrag prioriterade för kartering. (är karterade.) De översiktliga kartorna är avsedda för övergripande planering av räddningstjänstens arbete och som underlag för kommunens översiktplaner. Översvämningskarteringen omfattar naturliga flöden i både reglerade och oreglerade vattendrag. De rymmer inte flöden som uppkommit genom till exempel dammbrott och isdämningar. Vad visar kartorna? Kartorna visar vilka områden utmed vattendragen som riskerar att översvämmas. I bedömningen av detta utgår man från två olika slags flöden, dels det s k 100-årsflödet, dels beräknat högsta flöde. 100-årsflödet visar med vilken sannolikhet en viss mängd vatten passerar en viss plats i ett vattendrag . Beräknat högsta flöde är den största mängd vatten som kan förekomma i ett visst område. Bilaga B 15 SOU 2007:60 76 Så produceras kartorna Översvämningskartorna bygger på flödes-, bro- och dammuppgifter, kartinformation samt digitala höjddatabaser. Produktionen av kartorna sker i tre moment: Beräkning av de två flödena. 100-årsflödet beräknas via en statistisk analys av en lång serie mätningar av vattenföringen. Beräknat högsta flöde tas fram i enlighet med de riktlinjer den så kallade * har satt för dimensionering av dammar i riskklass I, det vill säga dammar som ger de värsta konsekvenserna om de brister. Beräkningen bygger på en systematisk kombination av alla kritiska faktorer, dvs. regn, snösmältning, hög markfuktighet och magasinsfyllning i reglerade vattendrag, som bidrar till ett flöde. Beräkning av vattenstånd vid de två flödena längs vattendraget. Här används en hydraulisk modell där vattendraget/älvsträckan beskrivs med hjälp av geomorfologi, det omkringliggande landskapets topografi, vattendragets egenskaper samt damm- och broritningar. Modellen kalibreras mot tidigare mätningar av vattenstånd och vattenföring. Därefter beräknas vattenståndet i sektioner tvärs över vattendraget. Kartläggning av områden med risk för översvämning. Detta sker med hjälp av datorbaserade informationssystem, GIS**. Vattenstånd utmed hela vattendraget beräknas fram och med hjälp av en höjddatabas räknas de områden som riskerar att översvämmas fram. * , () och tillsatte 1985 den så kallade med uppgift att bland annat utarbeta förslag till riktlinjer för bestämning av dimensionerande flöden vid kraftverk- och regleringsdammar. ** Geografiska informationssystem, GIS, är ett datorbaserat informationssystem med funktioner för inmatning, bearbetning, lagring, analys och presentation av geografiska data. Geografiska informationssystem används för att göra analyser, beräkningar och simuleringar. Karteringen presenteras dels i en rapport med tryckta kartor där zoner som riskerar att översvämmas är markerade, dels som kartskikt på en cd-romskiva i ARC/INFO-, ArcView- och MapInfoformat för vidare bearbetning av användare vid kom SOU 2007:60 Bilaga B 15 77 muner, länsstyrelser med flera. Tanken är att skikten ska kopplas till lämplig karta, till exempel i skala 1:50 000, som visar var översvämningar kan ske och ge problem vid vägar, järnvägar, broar och bebyggelse. Kartskikten kan även kopplas till olika koordinatsatta register såsom riskområden för skred, fastighetsregister med antal boende, brunnar, avloppsreningsverk, industrier, miljöfarlig verksamhet, upplag med mera. Faktaruta (källa NE): Flöde – vattentransporten i ett vattendrag genom ett avrinningsområde, men också vattenföringen per tvärsnittsarea I vattendrag betecknar flöde även det högvattenflöde som orsakats av häftigt regn eller intensiv snösmältning. Vattenstånd – vattenytas höjd i förhållande till en fast punkt på strand el. föremål Vattenföring – den volym vatten som, per tidsenhet, rinner fram genom ett tvärsnitt av t.ex. ett vattendrag, en rörledning eller ett grundvattenförande jordlager Vattenföringen anges vanligen i m3/s. Användning Översiktskartorna är avsedda för övergripande planering. Om kommunen eller någon annan avser att detaljplanera ett område som ligger inom översvämningszonerna, eller behöver underlag för byggnation i eller nära vattendrag, krävs bättre och mer detaljerade beräkningar av vattenstånd och en mer noggrann beskrivning av topografin i området., t ex nivåer på vägbanor och . Upphovsrätt har upphovsrätt till översvämningskarteringarna som skyddas av upphovsrättslagen (1960:729). Att mångfaldiga innehållet i rapporter och CD-skivor helt eller delvis, utan medgivande av , är inte tillåtet. Bilaga B 15 SOU 2007:60 78 Kontaktperson , , telefon .