sou · GVB331 · 2008-01-01 00:00:00 — Utveckling och stöd till frivilliga försvarsorganisationer regleras i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet och skyl- digheten att fullgöra totalförsvarsplikt regleras i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. KBM har även ett sammanhållande ansvar för samhällets informationssäkerhet genom uppdraget att sammanställa en hel- hetsbild av informationssäkerheten. Vidare svarar KBM för sam- ordningen av signalskyddsverksamheten inom det civila området. KBM har därutöver uppdraget att införa, utveckla och förvalta radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet (RAKEL- systemet). Inom området farliga ämnen (CBRNTPF2FPT) ansvarar myndigheten för samordningen av beredskapen. Inom ramen för sitt verksamhetsområde ska KBM också följa den internationella utvecklingen samt bedriva omvärldsbevakning och genomföra omvärldsanalyser, initiera forskning respektive förmedla resultat. I lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap samt tillhörande förordning finns som redovisats i kapitel 2 bestämmel- ser som syftar till att kommuner och landsting ska minska sårbar- heten i sin verksamhet och ha en god förmåga att hantera kris- situationer i fred. För höjd beredskap finns dessutom ytterligare föreskrifter i lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd bered- skap. I nämnda förordning anges att det för att främja en helhets- syn i planeringen för krisberedskap och höjd beredskap ska finnas sex olika samverkansområden för planeringen. Ett antal myndig- heter pekas ut i en bilaga till förordningen.TPF3FPT KBM vidare svarar i 2TP PT Kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen 3TP PT De myndigheter som pekas ut i bilagan är , , , , , Statens energi- myndighet, Styrelsen för psykologiskt försvar, , , , , , , , , , , , Statens strål- skyddsinstitut, , , , Försäk- ringskassan, , samt Länsstyrelserna. samverkan med de myndigheter som ingår i samverkansområdena för att utveckla formerna för arbetet inom respektive område. I enlighet med vad som beskrivits i kapitel 2 anges i förord- ningen om krisberedskap och höjd beredskap att varje myndighet i syfte att stärka sin egen och samhällets krisberedskap ska analysera sårbarheter respektive hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som allvarligt kan försämra myndighetens förmåga att lösa sina uppgifter. Av förordningen framgår även vilka myn- digheter som har ett särskilt ansvar vid höjd beredskap. 3.2.1Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet () syftar till att bidra till alla medborgares trygghet och säkerhet och att samhället bättre ska kunna hantera olyckor, krissituationer och andra påfrestningar. Avsikten är att ett gemensamt system, jämfört med dagens c:a 200 olika system, ska öka förmågan till samverkan i vardagen men också vid större olyckor eller kriser. Systemets funktionalitet och tjänster bör även underlätta och effektivisera arbetet inom och mellan de olika organisationerna. Systemet är mer robust och innehåller fler tjänster än de system som tidigare använts och ger dessutom användarna tillgång till säkrare kommu- nikation. Det nya systemet ska uppfylla krav på integritet, tillför- litlighet och säkerhet. Systemet är avsett för organisationer i sam- hället som arbetar med allmän ordning, säkerhet eller hälsa. Syste- mets tjänster bygger i stort sett på de tjänster som ingår i den så kallade TETRA-standarden, som är en europeisk kommunikations- standard. De organisationer som från början hade rätt att ansluta sig till RAKEL-systemet var polis, akut- och ambulanssjukvård, rädd- ningstjänst, , , Försvarsmakten, Krimi- nalvården, , , Luftfarts- styrelsen, länsstyrelserna samt krisledningsorganisationerna för kommuner och landsting. trädde en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation i kraft som gör det möjligt att använda frekvensutrymme utan att genomföra ett inbjudningsförfarande för sådan radioanvändning som behövs för verksamhet som bedrivs i syfte att tillgodose allmän ordning, sä- kerhet och hälsa. Ändringen innebär att användarkretsen i RAKEL- systemet kan utökas. Nya användargrupper som kan tänkas ansluta sig är myndigheter såsom exempelvis och , kommunala förvaltningar samt privata aktörer som elnätsföretag och elleverantörer. Samtliga statliga myndigheter i den ursprungliga användar- kretsen har uppgett att de kommer att vara anslutna när systemet är fullt utbyggt . är endast polisen och anslutna, Kriminalvården och två kommuner arbetar med sin anslutning. Antalet anslutna abonnemang är c:a 400. Systemet byggs på uppdrag av KBM av ett konsortium bestående av , och . Utbyggnaden sker i sju etap- per med start i storstadsregionerna och kärnkraftslänen. Den första utbyggnadsetappen, som omfattade , är avslutad. Myndighetens uppdrag och verksamhet KBM ska enligt sin instruktion införa, förvalta och utveckla syste- met. Verksamheten ska bedrivas i nära samverkan med företrädare för användarna av systemet. KBM ska också ta in avgifter från användarna. Systemet byggs ut genom att KBM upprättar regionala etappkontor tillsammans med berörda länsstyrelser för samordning av användaranslutningen i aktuell region. I uppdraget ingår vidare att verka för en så stor anslutning till systemet som möjligt. Ett stort kunskapsunderlag krävs för att ett beslut om anslutning till systemet ska vara möjligt. KBM arbetar därför med vägledning för de organisationer som är tänkta att ansluta sig till systemet, bl.a. genom informationsmöten, utbild- ning, mässor samt andra typer av stöd och information till använ- dare och användarorganisationer. KBM är också ansvarig för att fastställa utbildningsplaner och fördela elevplatser till riksinstruk- törsutbildningen i RAKEL-systemet. Användarorganisationerna ansvarar själva för metodutbildning samt hur systemet ska används inom den egna organisationen. Under utbyggnaden av systemet ansvarar KBM för att i sam- arbete med leverantören designa och planera systemets utbyggnad. Därigenom avropar den utrustning som krävs för att kunna etablera systemet, däribland radioplanering, anskaffning av instal- lationsplatser, bygg/installation, systemdesign, applikationsutveck- ling, test, validering, mobilstationshantering och hantering av användarbehörigheter. Därutöver har KBM påbörjat en verksamhet i som omfattar mobilstationsprogrammering, terminal- validering, test, behörighetshantering och fakturahantering. Drif- ten av systemet utförs av konsortiet på uppdrag av KBM och i enlighet med de krav som myndigheten ställer. arbetade totalt 26 årsarbetskrafter med RAKEL-frå- gor. Myndigheten har verksamhet både i (23 årsarbets- krafter) och (3 årsarbetskrafter). När systemet är fullt utbyggt ska hela verksamheten finansieras via användarnas avgifter. Staten har valt att subventioner systemet med drygt . Medlen har tillförts anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet som disponeras av KBM. Den totala kostna- den för utbyggnaden av systemet beräknas till . 3.3Svåra påfrestningar och det civila försvaret KBM har uppdraget att driva och underlätta samverkan mellan olika för krisberedskapsarbetet centrala aktörer. De myndigheter som anses särskilt viktiga ingår i de s.k. samverkansområdena, där frågor av gemensamt intresse behandlas. I samverkan med de myn- digheter som ingår i samverkansområdena ska KBM utveckla for- merna för arbetet inom samverkansområdena. Dessa utgör fora för samverkan mellan statliga myndigheter, kommuner, landsting och näringsidkare. Samverkansområdena används också för att bereda frågor rörande bl.a. fördelning av medel från anslaget 7:5 Kris- beredskap, koordinering av frågor inom ramen för EU-samarbetet samt för att identifiera forsknings- och utvecklingsinsatser. KBM kan besluta att ytterligare myndigheter utöver de som pekats ut i bilagan till förordningen om krisberedskap och höjd- beredskap ska ingå i eller stödja olika samverkansområden. Målet för samverkansområde Geografiskt områdesansvar är att samhällets grundläggande behov av verksamhetsledning, samord- ning, samverkan och information säkerställs för krishantering vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Myndighetens arbete inom området avser bl.a. samordning, planering, utveckling, uppföljning samt stöd till andra aktörer i syfte att utveckla deras krishanter- ingsförmåga. Den absoluta huvuddelen av myndighetens verksam- het genomförs inom ramen för detta samverkansområde. Verk- samhet beskrivs närmare i avsnitt 3.3.2 nedan. I samverkansområ- det ingår även signalskyddsverksamheten, vilken redovisas under avsnitt 3.3.8. Vad avser det civila försvaret är målet för verksamheten inom området att en betryggande försvarsförmåga ska säkerställas i verk- samhetsledning, samordning, samverkan och information på lokal, regional och nationell nivå vid ett eventuellt framtida väpnat angrepp. Verksamheten anpassas utifrån den gällande inriktningen för det militära försvaret. Det civila och det militära försvarets planering ska ske samord- nat och KBM har i uppdrag att svara för samordningen av det civila försvaret. För denna uppgift samverkar KBM med Försvarsmakten på regelbunden basis. Myndigheten deltar därför i Försvarsmaktens perspektivplanering och agerar även företrädare för de civila myn- digheterna i denna planering. KBM ska också företräda det civila försvaret på central nivå i frågor som har betydelse för avvägningen mellan civila och militära behov av samhällets resurser. Myndighetens arbete inom det civila försvaret omfattar tre olika områden: frivilliga förstärkningsresurser, civilpliktsfrågor och sam- ordning och planering. KBM samordnar beredskapsförberedelserna för att stärka förmågan att hantera kriser. Detta görs bl.a. genom att myndigheten utarbe- tar inriktningsdokument för samhällets krisberedskap, en s.k. pla- neringsinriktning, och genom att myndigheten i samverkans- områdena driver olika utvecklingsfrågor. Inriktningsdokumentet utgör KBM:s styrdokument avseende vilka beredskaps- förberedelser som bör vidtas av statliga myndigheter och används också av vissa kommuner, landsting, som vägledning i deras bered- skapsarbete. Myndigheten svarar också för samordning av krisberedskaps- stödet till kommuner, landsting, länsstyrelser och centrala myndig- heter så att krisberedskapsåtgärder vidtas enligt de krav som anges i lagen om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extra- ordinära händelser i fredstid och höjd beredskap samt där till hörande förordningar Arbetet sker bl.a. genom vägledning för arbetet med att ta fram risk- och sårbarhetsanalyser samt konti- nuitetsplanering. De tidigare nämnda samverkansområdena är ett viktigt forum för KBM:s samordningsarbete. Ytterligare en uppgift för KBM är att svara för sammanställning och analysera de statliga myndigheternas risk- och sårbarhets- analyser samt att redovisa denna analys till regeringen. Risk- och sårbarhetsanalyserna syftar till att öka kunskapen om samhällets förmåga att hantera olika hot- och risker samt för att identifiera behov av framtida satsningar för att öka samhällets förmåga att motstå och att hantera allvarliga kriser. har KBM i samarbete med Försvarsdepartementet också genomfört en utbild- ningsserie inom för att öka departementens kun- skaper om myndigheternas arbete med risk- och sårbarhets- analyserna Vidare deltar KBM i det civila beredskapsarbetet (Civil Emer- gency Planning) inom ramen för () samt genom Partnerskap för fred-samarbete (PFP). beredskapsplanering () är det forum på EAPR- nivå där civilberedskapsplanering diskuteras. KBM deltar även ak- tivt i tillfälliga arbetsgrupper under vad gäller kriskommunikationsfrågor och skydd av samhällsviktig verk- samhet/kritisk infrastruktur. KBM har genom Försvarsdepartementet lämnat bidrag till ut- vecklingen av EU:s framtida krishanteringsförmåga (Crisis Coor- dination Arrangements CCA). Inom ramen för European Pro- gramme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP) har KBM en stödjande roll till vad gäller EPCIP och är en av tre nationella kontaktpunkter för Kommissionen vad gäller pro- grammet. När det gäller Critical Infrastructure (), som är en del av EPCIP, är KBM kontakt- punkt för denna fråga i . I arbetet med att stärka krisberedskapen i samhället ansvarar KBM för att åtgärder vidtas med en helhetssyn på ett välavvägt och sam- lat sätt över myndighets- och sektorsgränser. KBM har för detta ändamål inte någon föreskrifts- eller tillsynsrätt för hanteringen av fredstida händelser. Ett viktigt instrument för myndigheten är istället anslag 7:5 Krisberedskap. Anslaget är avsett för att stärka förmågan att hantera kriser och till viss del för att minska sam- hällets sårbarhet. Fördelningen av dessa medel är ett sätt att styra arbetet med att bygga samhällets förmåga. Medlen på denna anslagspost ska endast användas till åtgärder för att stärka samhäl- lets förmåga att hantera svåra påfrestningar i fred. Åtgärder som syftar till att hantera händelser som inte leder till svåra påfrest- ningar ska bekostas genom myndigheternas normala anslag. KBM har också uppdraget att utarbeta ett underlag till reger- ingen avseende fördelningen av medel från anslaget 7:5 Krisbered- skap, ett s.k. planeringsunderlag. Utbetalning sker av KBM i enlig- het med regeringens beslut. KBM svarar även för övrig ekonomisk administration runt anslaget. I planeringsunderlaget lämnar myn- digheten förslag på vilka åtgärder de myndigheter pekas ut i bilagan till förordningen om krisberedskap och höjd beredskap ska vidta för att förstärka förmågan och som bör finansieras över anslag 7:5 Krisberedskap. Förslagen diskuteras inom samverkansområdena och med KBM i syfte att de föreslagna åtgärderna ska vägas mot var- andra för att sammantaget inte överskrida den ekonomiska ramen. Slutligen överlämnar KBM ett samlat förslag till regeringen för hur medlen ska fördelas. Myndigheten har på regeringens uppdrag bedrivit ett utveck- lingsarbete i syfte att förenkla planeringsprocessen. I den refor- merade planeringsprocessen flyttas fokus från planering till inrikt- ning och uppföljning. I den årliga uppföljningen ingår främst att se hur de medel som myndigheten betalat ut har använts i förhållande till den inriktning som utarbetats samt vilken effekt genomförda åtgärder har fått på förmågan. Vissa myndigheter granskas också djupare utifrån hur de medel som beviljats från anslaget 7:5 Krisberedskap använts. Utöver utvärderingen av den förmåga som erhållits genom åtgärder finan- sierade från anslaget 7:5 Krisberedskap svarar KBM för att följa upp och utvärdera den totala svenska krisberedskapen. Denna del av utvärderingsarbetet kallas förmågebedömning. fördjupade utvärderingar som syftar till att skapa ny kunskap för att stärka samhällets krisberedskap och har ett bredare sektors- eller myndighetsövergripande perspektiv. En central del av KBM:s verksamhet är att vara expertmyndighet i olika aspekter av krisberedskap och fungera som ett stöd till övriga aktörer. Det gäller exempelvis stöd till aktörerna att förstå hur samhällets krisberedskap är uppbyggd, hur varje aktörs verksamhet passar in i ett större sammanhang. Men det gäller även vissa speci- alområden som är specifika för kriser men relevanta för alla sekto- rer såsom privat-offentlig samverkan och kriskommunikation. I bedrivs speciellt arbetet med utveckling av WIS- systemet (skyddat webbaserat informationssystem), se vidare avsnitt 3.3.3, teknik för framtida lösningar att dela information mellan myndigheter, tekniskt stöd i forskningsfrågor, kommu- nikationssäkerhet, stöd i standardiseringsarbetet, GIS-samordning samt stöd till att utveckla den kommunala tekniska ledningsförmå- gan arbetade totalt 22,5 årsarbetskrafter med planering och samordning på KBM. Kostnaderna, exklusive löner, för denna verksamhet uppgick till ca 3,5 mnkr och finansierades med anslag 7:5 Krisberedskap. finansieras denna verksamhet huvudsakligen från anslag 7:7 Krisberedskaps- myndigheten KBM har enligt sin instruktion till uppgift att utveckla metoder för kriskommunikation. Myndigheten har också regeringens uppdrag att främja användningen av Internet som informationskanal i kris- hanteringsarbetet. Arbetet bedrivs av myndigheten som en del av ett större arbetsområde som kallas Stöd för samverkan och kris- information (SSKI) vilket avser åtgärder för att förbättra sam- verkan och krisinformation för alla aktörer i krishanteringssyste- met. Myndigheten har även uppdraget att utreda former för rap- portering och samordning av information vid en kris. En del i detta arbete är utvecklingen av systemet WIS. KBM har även påbörjat arbetet med att utveckla en Nationell portal för krisinformation på Internet.TPF4FPT Övriga delar i SSKI är de regerings- uppdrag som KBM har avseende former för rapportering samt råd och rekommendationer för webbsidor med krisinformation.TPF5FPT I samband med fågelinfluensan och planeringen inför en even- tuell pandemi lämnade KBM stöd till de ansvariga myndigheterna i det långsiktiga arbetet med mediestrategier och kriskommunika- tionsplanering samt i frågor kring gemensam information till all- mänheten. Vid fågelinfluensautbrottet svarade KBM för uppbygg- naden av ett callcenter dit allmänheten kunde ringa för att få frågor besvarade. KBM har också medverkat i arbetet med att ta fram samordnad information om fågelinfluensa, vilket utöver 020-num- ret omfattar myndighetsgemensam information och en webb- lösning som stödjer myndighetsgemensam information (). De gemensamma informations- tjänsterna innebar en stor avlastning för de ansvariga myndig- heterna. Den nationella portalen utgör en webbplats för information till allmänhet och medier om samhällets krishanteringssystem. Före en kris syftar portalen till att ge information om hur svensk krisbered- skap är uppbyggd och vilka myndigheter som ansvarar för olika typer av händelser. Under en kris ska portalen ge en översiktlig bild av händelseförloppet och hänvisning till ansvariga aktörer. Efter krisen är avsikten att portalen ska kunna användas för att doku- mentera händelseförloppet, såväl som för att ta tillvara erfaren- heter. Portalen är fortfarande under utveckling och den första ver- sionen ska finnas färdig till samverkansövningen, SAMÖ 2007 . Den ska därefter vara möjlig att publicera för allmänheten. Den nationella portalen drivs av KBM med webbfunktionalitet, redaktion etc. Avsikten är att arbetet till stor del kommer att präg- las av samverkan och samordning samt att länsstyrelserna ska kunna använda portalen för regional krisinformation. 4TP PT Fö2003/247/ 5TP PT Fö2003/247/ Myndigheten stödjer utvecklingen av ledningsförmågan på lokal, regional och central nivå, vilket omfattar bl.a. rådgivning och rekommendationer avseende tekniskt ledningsstöd. Vidare arbetar myndigheten med att utveckla teknik för kris- hanteringssystemet. Arbetet omfattar både utveckling och tester samt utvärdering av etablerad och ny teknik för förbättrad kom- munikation och interoperabilitet. KBM arbetar därmed bl.a. med utvecklingen av tekniskt ledningsstöd för krishanteringssystemets aktörer samt studier av olika tekniska system internationellt som skulle kunna ge synergier och medföra en bättre krishantering nationellt. Arbetet omfattar bl.a. informationsdelningssystemet WIS (skyddat webbaserat informationssystem) för säker spridning av information om krisers utveckling och hantering mellan kris- hanteringssystemets aktörer. WIS är ett skyddat webbaserat infor- mationssystem som syftar till att underlätta informationsdelning mellan aktörerna i det svenska krishanteringssystemet före, under och efter en kris. Därigenom skapas bättre beslutsunderlag och förutsättningar för en samlad lägesuppfattning. WIS bygger på att aktörerna delar krisinformation i dagboksform med varandra. KBM äger och ansvarar för drift och förvaltning av WIS samt ansvarar även för bemanning av en 24-timmars supportorganisation. Sup- porten svarar för såväl teknik- som metodfrågor. finns strax över 170 organisationer anslutna till systemet. Av dessa utgörs ca 20 av centrala myndigheter, 20 av länsstyrelser, ca 90 kommuner, ett tiotal landsting och polismyndigheter samt 5 pri- vata företag. Antalet användare (individer) är drygt 1 000. KBM arbetar också med frågor som rör GIS-utveckling som ett led i att utveckla informationsdelning under kriser. KBM arbetar vidare med kommunikationssäkerhetsanalyser i syfte att påvisa styrkor, svagheter och brister i möjligheten att kommunicera, tillgänglighet och säkerhet. En del arbetet med att tillförsäkra kommunikationslösningar är anslutningen av viktiga aktörer till Försvarets telenät (FTN) i syfte att öka förmågan till kommunikation under en kris, då andra system kan upphöra att fungera. Myndigheten ansvarar också för förvaltningen av länsstyrel- sernas ledningsplatser, vilket innefattar bl.a. utbyte av utrustning, funktionsprov och underhållsbesök samt åtgärdande av brister i funktionen. Under en kris ska KBM ha förmåga att bidra till en ökad samord- ning och en gemensam lägesuppfattning under en kris. Myndig- heten ska också kunna förse med sektorsöver- gripande lägesredovisningar. Myndigheten har även uppdraget att utveckla förmågan att skapa en gemensam lägesuppfattning för krishanteringssystemets behov. har kostnaderna för utvecklingen av portalen varit ca 2,7 mnkr. uppgår budgeten för drift och förvaltning samt redaktionellt arbete till ca 5,5 mnkr, varav ca i löpande kostnader och ca 3,5 mnkr avser investeringar. Kostnaderna har finansierats från anslaget 7:5 Krisberedskap. Utvecklingskostnaderna för WIS-systemet har hitintills (perio- den 2006) uppgått till totalt ca 14,2 mnkr. upp- gick kostnaderna till ca , varav utbildnings- och informa- tionsinsatser utgjorde ca 1,5 mnkr och driftskostnader ca 1,5 mnkr. Budgeten uppgår till 7,8 mnkr, fördelat på 1,6 mnkr för drift/utbildning för existerande system (WIS 1.6) samt 6,2 mnkr för utveckling av den nya versionen (WIS 2.0). Kostnaderna finan- sieras från anslaget 7:5 Krisberedskap. arbetade totalt 36,6 årsarbetskrafter med Kris- kommunikation, WIS, Nationella portalen, ledningsplatser och telesäkerhetsanalyser. Den totala kostnaden för verksamheten, exklusive löner, uppgick till ca 87,5 mnkr och finansieras från anslaget 7:5 Krisberedskap. KBM arbetar med att utveckla och genomföra sektorsövergripande övningar i syfte att öka kompetensen och testa förmågan hos olika aktörer i krishanteringssystemet, främst genom gemensamma övningar och generell metodutveckling. I detta sammanhang genomförs de så kallade samverkansövningarna (SAMÖ). Dessa övningar sker i tur och ordning för olika delar av landet med scenarier som omfattar olika typer av allvarliga kriser. För när- varande planeras för SAMÖ 2007, SAMÖ 2008 och SAMÖ 2009, som kommer att handla om en storskalig terrorattack liknande de som inträffat i och mot , en IT- attack som lamslår finansiella sektor och betalningssystem respektive en pandemi. KBM utvärderar övningarna utifrån hur verksamheten kan tänkas fungera vid liknande händelser. Även viss annan nationell övningsverksamhet samordnas av KBM. Inom sitt verksamhetsområde svarar KBM för att samordna civil verksamhet i samband med internationella övningar inom ramen för främst EU och Partnerskap för fred. Efter regeringens beslut ska KBM också kunna ansvara för sådana övningar. I enlighet med sin instruktion ska KBM sprida kunskap om och stärka samhällets krishanteringsförmåga, bl.a. genom utbildning. Inom utbildnings- och övningsområdet har KBM också uppdraget att utarbeta en inriktning för verksamheten inom krisberedskaps- området. KBM arbetar med både konceptkunskap, dvs. kunskap om kris- hanteringssystemet, och funktionsutbildningar, dvs. utbildning av funktioner som t.ex. vakthavande beslutsfattare. Även utbildnings- och informationsmaterial, tas fram av KBM, för personer som arbetar med krisberedskapsfrågor och för utbildningsverksamhet på universitet och högskolor.