sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — Resultatet ger att den totala utbyggnadskostnaden för yttäckning ligger på och att kostnadsökningen eskale- rar till viss del vid yttäckning, då av befolkningen har fått täckning. Dock har brytpunkten för satellittelefoni passe- rats vid detta läge – den inträffar redan vid yttäcknings- grad. Se avsnitt 7.2.3 för mer detaljer kring detta. Det blir i detta scenario tydligt att det i ett intervall mellan och yttäcknings¬grad är kostnadseffektivt rent ytmäs- sigt att bygga ut. Detta beror på att de berörda rutorna är av ter- rängtypen i och och har en stor ytmässig täckning per ny site. De berörda rutorna kräver dock generellt en stor utbyggnad, som de får en medelhög utbyggnads- kostnad per invånare då invånarantalet är lågt. Därför är det med vald utbyggnadsstrategi inte lämpligt att bygga ut dem förrän . Detta gör att grafen över yttäckningen ser ut att halta och inte vara optimerad, vilket den inte heller är (för yttäckning) eftersom befolkningstäckning prioriteras framför yttäckning. Detta uppstår i samtliga grafer där yttäckningen presenteras, men är mycket tydligt i UMTS900-scenarierna. Utbyggnad av UMTS900 Tal - befolkningstäckning UMTS900 Tal - utbyggnadskostnad Utbyggnad av UMTS900 Tal – yttäckning UMTS900 Tal - utbyggnadskostnad 7.2.2UMTS900 Data – grafer Graferna nedan visar i båda fallen utbyggnadskostnaden för UMTS900 i scenariot för tal- och datatjänst, med utbyggnadsstra- tegin att till så låg kostnad som möjligt täcka så stor del av befolk- ningen som möjligt. Resultatet ger att den totala utbyggnadskostnaden för yttäckning ligger på och att kostnadsökningen eska- lerar vid yttäckning, då av befolkningen har fått täckning. Vid detta läge har brytpunkten för satellittelefoni passe- rats – den inträffar redan vid yttäcknings- grad. Se avsnitt 7.2.3 för mer detaljer kring detta. Observera dock att satellittelefoni inte utgör ett fullgott komplement till , då det relevanta satellitnätet ej kan erbjuda jämförbar data- hastighet. Utbyggnad av – befolkningstäckning Utbyggnad av – yttäckning 7.2.3Alternativkostnad – UMTS900 och satellittelefoni Tabellen nedan visar resultatet av alternativkostnaden om satellit- telefoni subventioneras till invånare utan täckning av mobiltelefon- nät i de fall det är ekonomiskt fördelaktigt jämfört med att bygga ut UMTS900. Notera att maximalt antal satellittelefoner att subventionera, samt dess motsvarande kostnad, utgår från att alla berörda invånare får en satellittelefon, oavsett ålder eller behov. Observera även att för scenariot utgör ej satellittelefoni något fullgott komplement, då det relevanta satellitnätet ej kan erbjuda tillräcklig datahastighet. Det befintliga CDMA450-nätet har ingen täckning i de områ- den där satellittelefoni är ekonomiskt fördelaktigt jämfört med UMTS900 Tal eller Data, vilket ger att 16 669 respektive 46 485 invånare skulle subventioneras med satellittelefon. Bilaga 3 SOU 2008:72 Alternativkostnader för UMTS900 och satellittelefoni Befintlig yttäckning i övriga nät, utöver ovan utbyggda Maximal årlig kostnad för Utbyggnad av CDMA450 ger kostnader enligt tabellen nedan för respektive scenario. Kostnader för CDMA450 vid yttäckning Antal invånare inom ny täck- Antal nya siter som behövs 7.3.1CDMA450 Tal – grafer Graferna nedan visar i båda fallen utbyggnadskostnaden för CDMA450 i scenariot för enbart taltjänst, med utbyggnadsstrate- gin att till så låg kostnad som möjligt täcka så stor del av befolk- ningen som möjligt. Resultatet ger att den totala utbyggnadskostnaden för yttäckning ligger på och att kostnadsökningen eskale- rar vid yttäckning, då av befolkningen har fått täckning. Brytpunkten för satellittelefoni inträffar dock först vid yttäckningsgrad. Se avsnitt 7.3.3 för mer detaljer kring detta. Utbyggnad av CDMA450 Tal – befolkningstäckning CDMA450 Tal - utbyggnadskostnad Utbyggnad av CDMA450 Tal – yttäckning CDMA450 Tal - utbyggnadskostnad Graferna nedan visar i båda fallen utbyggnadskostnaden för CDMA450 i scenariot för tal- och datatjänst, med utbyggnads- strategin att till så låg kostnad som möjligt täcka så stor del av befolkningen som möjligt. Resultatet ger att den totala utbyggnadskostnaden för yttäckning ligger på och att kostnadsökningen eskale- rar vid yttäckning, då av befolkningen har fått täckning. Brytpunkten för satellittelefoni inträffar dock först vid yttäckningsgrad. Se avsnitt 7.3.3 för mer detaljer kring detta. Utbyggnad av - befolkningstäckning Utbyggnad av – yttäckning 7.3.3Alternativkostnad – CDMA450 och satellittelefoni Tabellen nedan visar resultatet av alternativkostnaden om satellit- telefoni subventioneras till invånare utan täckning av mobiltelefon- nät i de fall det är ekonomiskt fördelaktigt jämfört med att bygga ut CDMA450. Notera att maximalt antal satellittelefoner att subventionera, samt dess motsvarande kostnad, utgår från att alla berörda invånare får en satellittelefon, oavsett ålder eller behov. Observera även att för scenariot utgör ej satellittelefoni något full- gott komplement, då det relevanta satellitnätet ej kan erbjuda till- räcklig datahastighet. De befintliga GSM EDGE- och UMTS2100-näten har viss eller hel täckning i en del av de områden där satellittelefoni är ekono- miskt fördelaktigt jämfört med CDMA450 Tal eller Data. Detta gör att enbart en delmängd av de invånare som ej får täckning med CDMA450 är aktuella för att få subventionerad satellittelefon. För CDMA450 Tal är det 4 028 invånare som skulle subventioneras med satellittelefon, och för är motsvarande siffra 8 360 invånare. Alternativkostnader för CDMA450 och satellittelefoni Befintlig yttäckning i övriga nät, utöver ovan utbyggda Maximal årlig kostnad för Nedan jämförs de olika utbyggnadsalternativen i samma grafer, baserat på yttäckning respektive befolkningstäckning, med utbygg- nadsstrategin att till så låg kostnad som möjligt täcka så stor del av befolkningen som möjligt. Ser man till graf 13 är det tydligt att är den överlägset dyraste tekniken att bygga ut till , medan CDMA450 Tal är den billigaste. har störst del av befolkningen att täcka vid en utbyggnad – – och är vid en utbyggnad till av befolkningen fortfarande det scenario med den högsta utbyggnads- kostnaden. Vid befolkningstäckning har dock UMTS900 Data-scenariot högsta kostnaden, men även båda GSM EDGE- scenarierna har här en högre utbyggnadskostnad än . Jämförelse av utbyggnadskostnader för mobiltelefonitekniker – befolkningstäckning Total utbyggnadskostnad (MSEK) I fallande total kostnad: I grafen nedan presenteras intervallet 99–för befolknings- täckningen från graf 13 ovan. Detta för att tydliggöra skillnaderna i kostnad för denna sista procentenhet. Jämförelse av utbyggnadskostnader för mobiltelefonitekniker - befolkningstäckning, intervall Total utbyggnadskostnad (MSEK) I fallande total kostnad: Ser man till yttäckningsgraden (fortfarande med samma utbygg- nadsstrategi) är det tydligt att det är vid som kostnaden för samtliga scenarier eskalerar, om än i varierande grad. sker det något senare, men då är kostnaden för detta scenario redan långt högre än för de övriga. Generellt kan sägas att utbyggnad av de sista av landets yta står för av den totala utbyggnadskostnaden. Se graf 15 för detaljer. Noterbart är även att UMTS900 Tal är det näst billigaste scena- riot vid yttäckning. Detta trots att är det dyraste. SOU 2008:72 Bilaga 3 Jämförelse av utbyggnadskostnader för mobiltelefonitekniker - yttäckning Total utbyggnadskostnad (MSEK) I fallande total kostnad: I tabellen nedan redogörs kostnaderna för samtliga mobiltelefoni- tekniker vid yttäckning för en överskådlig jämförelse. Bilaga 3 SOU 2008:72 Jämförelse av mobiltelefonitekniker vid utbyggnad till Antal invånare inom ny Antal nya siter som 8.2Jämförelse av alternativ med satellittelefoni som komplettering I tabellen nedan presenteras jämförande alternativkostnader och annan fakta kring de fall där respektive scenario kompletteras med satellittelefoni där så är lönsamt. Notera att maximalt antal satel- littelefoner att subventionera, samt dess motsvarande kostnad, utgår från att alla berörda invånare får en satellittelefon, oavsett ålder eller behov. Den största yttäckningen vid brytpunkten mot satellittelefoni uppnås med CDMA450 Tal-scenariot, där av landets yta täcks. Lägsta täckningen av Tal-scenarierna får GSM EDGE Tal, yttäckning. Av Data-scenarierna, där satellittelefoni inte utgör ett fullgott komplement, uppnås brytpunkten redan vid 75,yttäckning för , medan når 89,yttäckning vid brytpunken mot satellittelefoni. Gemensamt för alla scenarier är att de uppnår en befolknings- täckning på före brytpunkter mot satellittelefoni. Jämförelse av alternativkostnader för mobiltelefonitekniker och satellittelefoni i övriga nät, utöver Värt att nämna är att i bägge CDMA450-scenarierna finns det kompletterande täckning av befintliga GSM EDGE/UMTS2100- nät vid brytpunkten för satellittelefoni. Invånare inom denna kom- pletterande täckning är inte aktuella för subventionerad satellitte- lefoni, vilket minskar totalkostnaden för dessa alternativ. Under arbetet med denna utredning har ett antal frågeställningar, synpunkter och tangerande ämnen uppkommit, och dessa förtjänar att beröras. De har, enligt uppdrag, inte påverkat själva utrednings- arbetet, men är relevanta för en analys av utredningens resultat. 9.1Framtidsutsikter för de olika nätteknikerna För CDMA450 är det en nackdel att det på den svenska kon- sumentmarknaden endast finns en terminal och att den inte är kompatibel med övriga nät. Det gör det svårare att få genomslag för användningen, även om det är det enda nätet med täckning i vissa områden. Nätet ersätter dock det gamla analoga NMT450- nätet som även det hade egna terminaler utan kompatibilitet. Då terminaler kompatibla med GSM finns på andra marknader är det nog bara en tidsfråga innan de finns även i . En stor del av kapaciteten kan komma att användas av skogsindustrin, som behö- ver mobil kommunikation till sina skogsmaskiner för att kunna effektivisera sitt arbete. Inomhustäckning är då inte nödvändig men täckningen ska vara så pass god att det fungerar att kommunicera i skogsterräng. Datahastigheten behöver inte heller vara särskilt hög. I övrigt är kostnadsfördelarna med CDMA450 tydliga i jämförelse med övriga tekniker och scenarier. är det i sär- klass billigaste scenariot för tal- och datatjänst och CDMA450 Tal är det billigaste utbyggnadsalternativet av alla. Så om terminaler kompatibla med övriga tekniker kommer på den svenska markna- den är CDMA450 klart konkurrenskraftigt. Endast UMTS900 Tal befinner sig i samma kostnadsnivå, och då i paritet med . GSM EDGE är i förhållande till de andra teknikerna i denna utredning en gammal teknik som är på utgående, även om den under en överskådlig framtid säkert kommer att finnas kvar. Sär- skilt med tanke på den stora mängd terminaler som är avsedda för eller kompatibla med GSM-näten. Frågan är dock om en så pass stor investering, som en utbyggnad till yttäckning innebär, bör genomföras med en utgående teknik. Den har inte heller några kostnadsfördelar, förutom i förhållande till . Ser man enbart till utredningens resultat är därför inte en utbyggnad av GSM EDGE att rekommendera. Dock är trumfkortet för GSM EDGE, tillgängligheten på terminaler, så pass starkt att tekniken inte helt kan avfärdas. UMTS900 är den teknik som har de största framtidsutsikterna, åtminstone om man får tro systemleverantörerna. Detta stärks av att de 47 medlemsländerna i CEPT (European Conference of Pos- tal and ) kommit överens om att tillåta utbyggnad av UMTS900. Att subventionera scenariot för tal- och datatjänst känns visserligen orimligt med tanke på den höga kostnaden, men att bygga ut UMTS900 för enbart taltjänst ser i sammanhanget ut som en rimlig strategi. Detta tack vare kom- binationen av ny teknik och en av de lägsta utbyggnadskostna- derna. I samband med att tekniken utvecklas och kostnaderna för utbyggnad för datatjänst sjunker skulle denna infrastruktur kunna uppgraderas, om så önskas. Det sistnämnda kräver dock en nog- grann analys och torde ligga framåt i tiden. Vad gäller satellittelefoni som ett komplement finns det stora kostnadsbesparingar att göra i förhållande till att bygga ut näten till . Dess stora nackdel är förstås att hög datahastighet inte är tillgängligt i kombination med taltjänst, men som ren taltjänst borde det kunna vara av intresse att subventionera. Dock är ju frå- gan om hela samtalskostnaden skall subventioneras, vilket antagits i denna utredning. 9.2Alternativa energikällor för högkostnadssiter I utredningens initialskede fanns en hypotes om att ersätta tradi- tionell elförsörjning med vindkraft eller dieselaggregat för de siter som klassificerades som högkostnadssiter. Vindkraft är vanligt förekommande i och enligt beräk- ningar så är driftkostnaden med lämpliga vindkraftaggregat så pass låg att det skulle kunna vara ett alternativ i också. Det visade sig dock inte görbart att få fram uppgifter på själva inve- steringskostnaden, vilket medförde att vindkraften inte kunde användas som ett alternativ i denna utredning. Även rörande dieselaggregat visade det sig vara svårt att få fram tillförlitliga uppgifter rörande den totala kostnadsbilden, vilket medförde att även denna alternativa energikälla uteslöts från utred- ningen. Det är dock relevant att utreda bägge dessa alternativ vidare, då det är sannolikt att det finns kostnadsbesparingar att göra inom detta område. Vid utbyggnad av UMTS900 kommer de operatörer som inte har sändningstillstånd i 900-bandet att missgynnas om de inte tilldelas extra frekvensutrymme. Sonera, Tele2 och har frekvensutrymme på 900-bandet även om det inte är säkert att det är tillräckligt för GSM900 och UMTS900 parallellt. Endast Nordisk Mobiltelefoni har tillstånd att använda fre- kvensbandet kring . Vid utbyggnad av CDMA450 har de en särskild styrkeposition i eventuella förhandlingar om samarbete med övriga operatörer om att tillhandahålla täckning även i gles- bygd. Två drivande aktörer för användandet av UMTS900 i är systemleverantörerna och som ser nya marknader värda . Detta kan positivt påverka deras vilja att stödja en subventionerad utbyggnad av UMTS900- nätet. [GFA] , , telefonkontakt, [GSE] Globalstar, Coverage, senast uppdaterad: , , [] Iridium, Products, , hämtad: [JBN] , , e-postkontakt, [KBM] , Utvärdering Satellitkommunikation, Kris- och beredskapsmyndigheten, , 0245/2007 [LLT] , Tele 2, telefonkontakt, [MRN] , Nordisk Mobiltelefoni, telefonkontakt, [NMT]Nordisk Mobiltelefoni, Täckning, , hämtad: [PTS1] Sändardata insamlad av PTS från de svenska mobiloperatö- rerna, daterad [STM] Svensk Telemarknad , , Mälar- stig & , Rapportnummer: PTS-ER-2007:27, , hämtad: [THU]Thuraya, Coverage Map, , hämtad: Bilaga A: Typsiter – kostnadsunderlag GSM EDGE / UMTS900 Typsite kostnad GSM/UMTS 900 KOSTNAD (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) Fundament (, Shelter) Access väg (10m) anslutning (1K Sek/M) Kyla (Air-con) - Mast resning inkl. Total: SA/CW KOSTNAD (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) 1 - Sector (Omni) Transmission (Fiber/Koppar) Transmission (Microwave) KOSTNAD (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) Installation (Fiber/Koppar) Installation (Microwave) Total: IMPL. TOTAL Site Build: KOSTNAD (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) O/M Kost () On Call + Remote support Total: O/M per År Kostnad (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) Fundament (, Shelter) Access väg (10m) anslutning (1K Sek/M) Kyla (Air-con) - Mast resning inkl. Total: SA/CW Kostnad (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) 1 - Sector (Omni) Transmission (Fiber/Koppar) Transmission (Microwave) Kostnad (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) Installation (Fiber/Koppar) Installation (Microwave) Total: IMPL. Kostnad (SEK) Typ 1 (GF-Skog-1-90) Typ 2 (GF-Berg-1-90) Typ 3 (GF-Semi-öppet-1-72) Typ 4 (GF-Öppet-1-55) O/M Kost () On Call + Remote support Total: O/M per År Bilaga B: Rutnät – numrering Följande karta visar det rutnät som använts som underlag för att identifiera befintlig täckning samt för att beräkna utbyggnads- och driftskostnader. Bilaga C: Rutnät – kommunindelning Följande karta visar den kommunindelning som gäller för rutnätet presenterat i Bilaga 2. Bilaga D: Rutnät – terrängtyper Följande karta visar de terrängtyper som gäller för rutnätet pre- senterat i Bilaga 2. Bilaga E: Rutnät – högkostnadsfaktorer Följande karta visar de högkostnadsfaktorer som använts som underlag för att beräkna den extrakostnad som uppkommer i sam- band med att nya elledningar måste dras till utbyggnadssiter. Bilaga F: Satellittelefonikostnad Beräkning av den årliga abonnentkostnaden för satellittelefoni. Beräkning av trafikminuter per person och år Antal trafikminuter 1 H 2007 7 500 000 000 Andel invånare med mobiltelefon Trafikminuter per person och år Kostnader för satellittelefoni med Iridium Minuttaxa till mobiltelefon (IDG) (1,/min, växelkurs = (35,/mån, växelkurs (Kostnade skrivs av ) Satellittelefonikostnad per person och år Svensk Telemarknad , , Mälar- stig & , Rapportnummer: PTS-ER-2007:27, ISSN , Preliminär befolkningsstatistik, Bilaga G: Exempel på beräkningsunderlag Scenario: GSM EDGE Voice Totalt antal invånare: Baseline-täckning (km2, %) Totalt antal invånare inom ny täckning Utökad täckning (km2, %) Total yttäckning i riket (km2, %) Total utbyggnadskostnad (Mkr) ########## Total Area (km2) Total driftskostnad (Mkr) Satellittelefoni: Variabler för kostnad och användare ruta (Mkr) år (Mkr) år (Mkr) (inv/km2) ruta (Mkr) år (Mkr) år (Mkr) (inv/km2) Dimensionering och kostnad för utbyggnad av UMTS av den svenska marknadenUT .................. 5TU .1.2UT ValTU av referensländerUT .................................................. för svensk jämförelseUT................................... för svensk jämförelseUT................................... för svensk jämförelseUT................................... för Svensk jämförelseUT.................................. för svensk jämförelseUT................................... skönhetstävling och auktioner 2000 resp. 2005UT........ av internationell jämförelseUT....................... för utbyggnad och driftUT....................................... av alternativa frekvenserUT............................................... enligt kommersiella krafterUT ............................... med kommersiellt styrt nätUT ..................... för utredningens nätUT........................................ I hölls en så kallad skönhetstävling där licenserna för att bygga ut UMTS-nät i tilldelades. Fyra licenser tilldelades till de operatörer som ansågs kunna genomföra en utbyggnad som uppfyller täckningskraven. Upprättandet av de svenska UMTS-näten försenades vid ett flertal tillfällen men kunde samtliga operatörer rapportera befolkningstäckning som uppfyllde täckningskraven. Post och har givit i uppdrag att utreda hur den svenska UMTS-marknaden skulle se ut i dags- läget med avseende på befolkningstäckning, kostnad och kapacitet om ett auktionsförfarande utan täckningskrav hade använts för att tilldela licenserna i . Detta hypotetiska scenario visar hur svenska UMTS-operatörer skulle ha valt att bygga ut sina UMTS- nät om de styrs av kommersiella intressen snarare än statliga täck- ningskrav. Utredningen av detta hypotetiska scenario bygger på en trian- guleringsmetod. En del av trianguleringen bygger på att opera- törerna intervjuas om kostnadsfrågor såväl som kvalitativa upp- skattningar av hur de hade handlat i det hypotetiska scenariot. I den andra delen granskas och intervjuas relevanta nordiska och europeiska referensländer via enkäter för att på så sätt få en bild av hur nationernas UMTS-utbyggnad ser ut med avseende på regula- toriska, geografiska och befolkningsmässiga förutsättningar samt en utredning av hur utbyggnaden ser ut . Den tredje delen av trianguleringen är att utföra en radioplaneringsanalys där parametrar insamlade från operatörer såväl som branschexperter används för att beräkna hur täckning och kapacitet skulle se ut i de hypotetiska näten, samt hur mycket de skulle kosta. Resultatet av den internationella jämförelsen visar att inget av de nordiska eller europeiska länderna har uppnått en täckningsgrad som uppnår eller överstiger den svenska befolkningstäckningen. Majoriteten av referensländerna har endast uppnått en befolknings- täckning på , även de länder vars förutsättningar är avsevärt mer gynnsamma för UMTS-utbyggnad än de svenska förutsättningarna. Resultatet av radioplaneringen visar att i det hypotetiska scenariot med auktionsförfarande utan täckningskrav maximalt skulle uppnå en befolkningstäckning på för en operatör med affärsmodellen bäst täckning, det vill säga 18 pro- cent sämre befolkningstäckning än dagens svenska UMTS-nät. Övriga operatörers nät skulle ha en befolkningstäckning på . Kostnaden för dagens svenska UMTS-nät har beräknats till . De hypotetiska UMTS-näten skulle till- sammans kosta . Denna rapport kan alltså konstatera att den svenska UMTS-utbyggnaden skulle följa samma mönster som går att identifiera hos utredningens referensländer och ha en avsevärt lägre täckningsgrad än dagens svenska UMTS- nät till en lägre kostnad för operatörerna. I detta kapitel beskrivs bakgrunden till rapporten, uppdraget och dess förutsättningar samt en beskrivning av utredningens tillväga- gångssätt och omfattning. antog och ministerrådet ett beslut som innebar att samtliga EU-länder skulle genomföra nödvändiga åtgärder för att tredje generationens mobila kommuni- kationstjänster skulle kunna tas i bruk . Det innebar startskottet för utbyggnaden av tredje generationens mobila nät, så kallade eller UMTS-nät. Som ansvarig myndighet öppnade PTS ansökningsprocessen för UMTS-licenser i . Ansökningsprocessen byggde på en så kallad skönhets- tävling vilket innebar att de ansökande operatörerna skulle presen- tera en utbyggnadsplan vad det gäller ekonomisk kapacitet och teknisk genomförbarhet samt att bevis på tillgång till sakkunskap och erfarenhet skulle uppvisas. Täckningskraven för UMTS-nät krävde att operatörerna skulle upprätta av nätet själva samt att 8 860 000 personer skulle få tillgång till UMTS-tjänster i de nya näten. Efter en inledande prövning bedömdes operatörernas uppskattningar för utbyggnad där de poängsattes efter hur snabbt utrullningen av deras planerade UMTS-nät skulle ske. bedömdes utifrån huvudkriterierna täckningsandel för befolk- ningen, geografisk täckning samt befolkningstäthet. Vid sista ansökningsdag hade tio ansök- ningar kommit in, av dessa tilldelades fyra licenser. Licenstagarna var Europolitan (), Hi3G, Tele 2 och . Samtliga operatörer lovade att täcka 8 860 000 personer av befolk- ning senast slutet av 2003. Tillstånden för UMTS-licenserna gäller till och med . (TeliaSonera) till- delades inte någon licens då deras förslag inte ansågs tekniskt genomförbart. valde då att samarbeta med Tele 2 för utbygg- nad av UMTS-nät utanför storstadsregionerna i det gemensamma bolaget . bad om att få sin licens hävd då de inte ansåg sig kunna bygga ett lönsamt UMTS-nät enligt tillstånds- villkoren. Det extra frekvensutrymme som blev ledigt efter avhopp delades ut jämnt mellan de tre återstående ope- ratörerna. Detta extra frekvensutrymme har bland annat använts för att lansera så kallat Turbo-3G (HSPA). Även Hi3G och Europolitan valde att samarbeta om utbyggnaden utanför stor- stadsregionerna i det gemensamma bolaget 3GiS.