sou · GWB354 · 2008-05-16 00:00:00 — Både bland de branscher i vilka de avgiftsskyldiga är överrepresenterade, t.ex. handeln, och i de branscher där de avgiftsskyldiga är underrepresenterade, t.ex. hälso- och sjukvården, är deltidsarbete enligt statistik från SCBTPF204FPT relativt vanligt före- kommande. 198TP PT I det analyserade materialet används en näringsgrensindelning (SNI 92) för att beskriva inom vilken bransch en persons arbete finns. 199TP PT Näringsgrenen definieras som Parti- och detaljhandel samt reparation av motorfordon, hushållsartiklar, och personliga artiklar. 200TP PT Definieras som Fastighets- och uthyrningsverksamhet samt företagstjänster. 201TP PT Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske. 202TP PT Offentlig förvaltning och försvar samt socialförsäkring (inkluderar inte utbildning och hälso- och sjukvård). 203TP PT Hälso- och sjukvård, sociala tjänster samt veterinärverksamhet. 204TP PT Statistik avseende förekomsten av deltidsarbete i olika branscher enligt arbetskraftsunder- sökningen (). En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet innebär att mer än en halv miljon personer i arbetskraften, oräknat dem som utträtt ur arbetslöshetskassorna, kommer att få del av en förstärkt försäkring i händelse av arbetslöshet. Förstärkningen innebär att dessa personer kommer att kunna få högre ersättning än om de drabbas av arbetslöshet. Dessa personer kommer att med arbetslöshetsförsäkringsavgift få bidra till finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Både de utökade förmånerna och finansieringen får ekonomiska fördelningseffekter. Som beskrivits i avsnittet 15X .3X kommer fler män än kvinnor att få betala arbetslöshetsförsäkringsavgift. I det avsnittet beskrivs också bl.a. hur både de yngsta och de äldsta personerna i arbets- kraften är överrepresenterade bland dem som kommer att få betala arbetslöshetsförsäkringsavgift. Finansieringen är således inte jämnt fördelad över befolkningen. De utökade förmåner som förslaget innebär är i ännu mindre utsträckning jämnt fördelade över befolkningen. Med utgångs- punkt i hur utbetalningen av de grundbelopp som enligt förslaget kommer att ersättas med inkomstrelaterad ersättning sett ut kan följande fördelningseffekter beskrivas. Det är något fler män än kvinnor som kommer att få förbättrade förmåner. av ersättningsdagarna för de grundbe- lopp som berörs av förslaget har betalats till män. Detta kan jämföras med att av de dagar som ersätts med inkomstrelaterad ersättning har betalats till män. Att männen får något mindre inkomstrelaterad ersättning hänger samman med att de i mindre utsträckning valt att bli medlem i en arbetslöshetskassa. Den nuvarande ordningen med frivillig anslutning har alltså lett till att fler män än kvinnor valt att avstå från ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. Det har fått som konsekvens att arbetslösa män i större utsträckning fått ersättning enligt bara grundförsäkringen. En del av denna skillnad mellan män och kvinnor utjämnas med mina förslag. En betydligt större fördelningseffekt kan uppmärksammas när det gäller skillnaden mellan olika åldrar. Betydligt fler yngre än äldre kommer att få utökade förmåner. I genomsnitt har av alla ersättningsdagar i arbetslöshetsförsäkringen betalats ut i form av den typ av grundbe- lopp som berörs av förslaget. För personer är andelen som får ersättning med grundbelopp mot endast bland personer . I åldrarna 35–står grundbeloppen för av alla ersättningsdagar. Betydligt fler unga än äldre får alltså ersättning enligt bara grundförsäkringen, vilken ersättning enligt förslaget omvandlas till inkomstrelaterad ersättning. Förslagen innebär således att nyin- trädda på arbetsmarknaden får förbättrade förmåner. 15.5Belysning av effekter i övrigt Enligt utredningsdirektiven ska jag belysa effekterna av förslagen för arbetsmarknaden, arbetslöshetskassorna, arbetsmarknadens parter, de förvärvsarbetande, både när det gäller hel- respektive deltidsarbetande, och andra berörda. I det föregående i detta avsnitt (avsnitt 15X )X har vissa konsekvenser i dessa avseenden redan beskrivits. I avsnitt 15X .3X finns det en beskrivning av den grupp som skulle komma att omfattas av den obligatoriska arbetslöshetsför- säkringen med rätt till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet och skyldighet att betala avgift till försäkringen. Den beskrivning- en, jämte redogörelsen för vad förslagen innebär i sak, innefattar en belysning av effekterna av förslagen för de förvärvsarbetade och övriga berörda personer. I detta avsnitt (avsnitt 15X .5)X belyses effekterna av förslagen för övriga som nämns i utredningsdirektiven, nämligen effekterna för arbetsmarknaden, arbetslöshetskassorna och arbetsmarknadens parter. Införandet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med in- komstrelaterad ersättning vid arbetslöshet innebär att alla som förvärvsarbetar i viss omfattning och med viss regelbundenhet kommer att ha rätt till samma förmåner vid arbetslöshet. krävs det bl.a. medlemskap i en arbetslöshetskassa för rätt till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Många kommer med den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen alltså att ha rätt till högre ersättning vid arbetslöshet än . Det finns både internationell och svensk forskning som visar på ett samband mellan ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och nivån på arbetslösheten på det sättet att en högre ersättning leder till högre arbetslöshet.TPF205FPT I korthet kan den teoretiska grunden för ett sådant samband beskrivas på följande sätt.TPF206FPT Om ersättningen vid arbetslöshet är hög, ökar sannolikheten att bli arbetslös på grund av att incitamenten att undvika arbetslöshet minskar. Om det kostar mindre att bli arbetslös, kommer ansträngningarna för att undvika det att bli mindre. Om skillnaden i inkomst är liten mellan lön och arbetslöshetsersättning, kommer fler också att våga ta större risker vid valet av arbete och yrke. Även fackliga organisationer och i viss mån också arbetsgivare kan påverkas av att inkomstsänkningen vid arbetslöshet är liten. Uppsägningar kan t.ex. framstå som ett mer attraktivt alternativ än andra, om det finns behov av besparingar. I teorin talar alltså detta för att en högre ersättning, som gör att inkomstsänkningen vid arbetslöshet blir mindre, leder till fler arbetslösa. Arbetslöshet kan emellertid i vissa fall vara positivt för arbets- marknadens funktion inom samhällsekonomin. Att rädslan för att bli arbetslös inte ska vara alltför stor är ett av de grundläggande motiven för en arbetslöshetsförsäkring. Om individer i alltför stor utsträckning gör val som bygger på att till varje pris undvika arbetslöshet, förlorar arbetsmarknaden den flexibilitet som krävs för en god utveckling av samhällsekonomin. En individ kan också antas vara benägen att vara arbetslös om ersättningen är hög. Färre arbetserbjudanden kommer att vara attraktiva, eftersom de inte ger tillräckliga ekonomiska fördelar jämfört med att fortsätta vara arbetslös. Emellertid kan i vissa fall också längre arbetslöshetstider gynna arbetsmarknadens funktionssätt. Att ge arbetslösa tillräcklig tid för att hitta ett arbete i vilket de på bästa sätt kan bidra till produktio- nen, snarare än att ta första bästa arbete, kan också vara en viktig funktion hos en arbetslöshetsförsäkring. Det kan vidare framhållas att det också finns ett teoretiskt stöd för att en högre ersättning vid arbetslöshet kan leda till en ökad benägenhet att börja arbeta. En högre arbetslöshetsersättning leder till att fler vill kvalificera sig för rätt till sådan ersättning. 205TP PT För en genomgång av forskningsresultat och förändringar i olika länders politik för ökad sysselsättning se t.ex. Employment Outlook och 2007. 206TP PT Beskrivningen bygger på en översiktlig sammanfattning av vad som framförs i en lång rad vetenskapliga artiklar, offentligt tryck, m.m. och gör inte anspråk på att vara en fullständig belysning av den teoretiska mmodellen i vetenskaplig eller annan mening. förutsätter att vissa villkor uppfylls, bl.a. ett arbetsvillkor som förutsätter arbete i viss omfattning och med viss varaktighet. Det finns en hel del empiriska belägg för att arbetslösheten blir högre när arbetslöshetsersättningen höjs och vice versa.TPF207FPT Forsk- ningsresultaten är emellertid inte samstämmiga när det gäller hur stor denna effekt är. Särskilt har också alltmer kritik framförts mot de anförda bevisen för detta samband.TPF208FPT Kritiken rör bristerna på samstämmighet mellan olika studiers resultat och de metoder som använts i de olika studierna. I många fall avser studierna jämförelser mellan olika länder. Det kan då finnas stora svårigheter att ta hänsyn till andra skillnader mellan länderna vid sidan av skillnader i ersättningssystemen vid arbetslöshet. I andra fall kan studierna avse utvecklingen över . Även i sådana studier kan det vara svårt att skilja effekter som beror på föränd- ringar i ersättningssystemen från effekter av andra institutionella förändringar eller utvecklingen i omvärlden. Det finns inte skäl att tro att sambandet mellan ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och arbetslöshetens omfattning är enkelt, t.ex. så att en högre ersättning alltid skulle leda till en högre arbetslöshet. Vid sidan av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäk- ringen finns det en rad andra faktorer som påverkar arbetslösheten. Ökade krav på ersättningsberättigade att aktivt söka arbete och kontroller av att dessa krav uppfylls kan förstås i både teori och praktik påverka genomslaget för de incitament som ersättningsni- vån kan ge upphov till. Reglerna på arbetsrättens område har också stor betydelse för risken att bli arbetslös och sannolikheten att få ett arbete. Nivån på inkomstskatter och skattesystemets utform- ning, penningpolitiken, aktiviteten i arbetsmarknadspolitiken, utbildningssystemets funktionssätt, förekomsten av subventione- rade anställningar m.m. har självfallet också betydelse för hur hög sysselsättningen och arbetslösheten är i ett land. Många av dessa variabler är svåra att mäta, vilket kan bidra till svårigheter att identifiera effekter av skillnaderna i arbetslöshetsförsäkringens ersättningsnivåer. 207TP PT En genomgång av forskningsläget har t.ex. gjorts av och och finns publicerad bl.a. som Working Paper 2003:5 Improving incentives in unemployment insurance: A review of recent research som finns tillgänglig på hemsidan för (wwwHT .ifau.seTH). 208TP PT Se t.ex. . Howell, , och , Are Protective Labor Market Institutions Really at the Root of Unemployment? A Critical Perspective on the Statistical Evidence, CEPR Reports and Issue Briefs 2006-14, . Konsekvenserna av förslagen SOU 2008:54 Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen säger dessutom ganska lite om vilken den faktiska kompensationsnivån är (mätt som disponibel inkomst vid arbetslöshet jämfört med före arbets- lösheten), särskilt om t.ex. skattesystemet gör skillnad på arbetsin- komster och andra inkomster. Införandet av jobbskatteavdraget i har till exempel enligt en rapport från SNS Konjunktur- rådTPF209FPT medfört en betydligt större förändring av skillnaden mellan inkomsten före och under arbetslösheten än den sänkning av ersättningsnivån inom arbetslöshetsförsäkringen som genomfördes . Arbetslöshetsförsäkringen kan inte heller ses isolerad från andra sociala trygghetssystem som t.ex. sjukförmåner.TPF210FPT Det finns åtminstone i viss utsträckning, beroende på utformningen av regel- och kontrollsystem, en utbytbarhet mellan olika förmåner. Ett annat förhållande som i hög grad kan ha betydelse för såväl effekterna av förändrade ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäk- ringen som möjligheten att påvisa sådana effekter i empiriska studier är förekomsten av kompletterande ersättningssystem vid arbetslöshet. Olika uppskattningar visar att mer än hälften av alla förvärvsarbetande har inkomster över den nivå () som vid arbetslöshet ger ersättning av tidigare inkomst. På den svenska arbetsmarknaden omfattas en betydande del av de förvärvsarbetande genom kollek- tivavtal av rätt till kompletterande ersättning vid arbetslöshet.TPF211FPT Villkoren skiljer sig dock markant mellan olika avtalsområden, både vad gäller hur många som omfattas och vilken ersättning som betalas ut och på vilka villkor. har därutöver fler och fler av de fackliga organisationerna, och även vissa organisationer för företagare, valt att teckna kompletterande inkomstförsäkringar för sina medlemmar som i många fall ingår i medlemskapet. En förutsättning för ersättning från inkomstförsäkringarna är med- lemskap i en arbetslöshetskassa. Villkoren för försäkringarnaTPF212FPT varierar i övrigt, men typiskt sett ger försäkringarna en ersättning som tillsammans med ersättningen från en arbetslöshetskassa ger medlemmen av den tidigare inkomsten 209TP PT Vägar till full sysselsättning. 210TP PT För en diskussion om ekonomiska incitament för övergång mellan sjuk- och arbetslös- hetsförsäkringarna se t.ex. Arbetslösa som blir sjuka och sjuka som inte blir arbetslösa, Samtal om socialförsäkring Nr 16 från (S 2004:08). 211TP PT Olika former av kollektivavtalade ersättningar vid arbetslöshet har funnits sedan 1960- talet. För en genomgång av olika avtals utformning och omfattning se t.ex. Inte bara socialförsäkringar – Kompletterande ersättningar vid inkomstbortfall, ESS 2005:2. 212TP PT Uppgifterna bygger på en genomgång av uppgifter som fanns publicerade på Internet . (antalet ersättningsdagar varierar mellan 100 och 200). Den försäkrade inkomsten har ett tak på mellan och . För cirka två tredjedelar av alla som är medlem i en fackförening ingår inkomstförsäkringen i medlemsav- giften, men ersättningsrätt förutsätter som nämnts också medlem- skap i en arbetslöshetskassa. I har det genomförts några vetenskapliga studier av vilken påverkan faktiska förändringar i ersättningsnivån i arbetslös- hetsförsäkringen haft på varaktigheten av enskilda individers arbetslöshetsperioder. Sådana studier har den fördelen, jämfört med de som enligt vad som sagts ovan gett upphov till en metodo- logisk debatt, att de under vissa förutsättningar kan utformas som s.k. naturliga experiment. Jämförelser kan göras mellan en grupp som vid en viss given tidpunkt får en förändrad ersättningsnivå och en annan grupp som inte får ändrad ersättning, men som i övrigt påverkas av samma omvärldsfaktorer.TPF213FPT I en studie från slutet av 1990-taletTPF214FPT undersöktes vilken effekt en sänkning av ersättningsnivån hade på sannolikheten att finna ett jobb. Resultatet från studien visade att sänkningen av ersättnings- nivån (från ) ökade sannolikheten för anställning . I en annan studie från 2006TPF215FPT undersöktes effekten av en höjning av ersättningsni- vån. Den studien visade inte på någon statistiskt säkerställd effekt. Författarna beskriver hur resultatet kan ha påverkats av att höjningarna av ersättningsnivån sammanföll i tiden med föränd- ringar avseende förskolan (först införandet av rätten till förskole- plats för arbetslösa föräldrar och sedan införandet av maxtaxa). Ett införande av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet kommer för dem som bara är berättigade till grundbelopp i många fall att innebära en påtagligt högre ersättning, om man blir arbetslös. De studier som gjorts på svenska förhållanden, och i de flesta fall även internationellt, har inte avsett så stora förändringar i ersättningsni- vån. Det är troligt att en så pass kraftigt höjd ersättning (det är t.ex. inte ovanligt att ersättningen dubbleras) kommer att ha en större effekt på utnyttjandet av försäkringen än de normalt betydligt 213TP PT Det bör dock påpekas att inte heller sådana studier helt undgår kritik från andra forskare. 214TP PT , och , Do Benefit Cuts Boost ? Swedish Evidence from the 1990s, som bl.a. kan hämtas från . 215TP PT , , och , Do Benefit Hikes Damage ? Evidence from Reforms som bl.a. kan hämtas från . mindre förändringar som har kunnat studeras. Det kan inte uteslutas att det tillkommer personer som inte alls har sökt ersättning. Detta skulle i så fall kunna bero på att det kan finnas personer som inte har kunskap om att de är berättigade till ersättning, trots att de har sådan rätt. Det är inte osannolikt att det finns personer som genom att aktivt välja att avstå från medlem- skap i en arbetslöshetskassa, och därmed från den nuvarande inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen, tror sig ha avstått från arbetslöshetsförsäkring helt. För rätt till ersättning krävs det en anmälan till Arbetsförmedlingen. Det får förutsättas att Arbetsförmedlingen lämnar relevant information om rätten till arbetslöshetsersättning till dem som gör en sådan anmälan.TPF216FPT Det är därför inte så sannolikt att särskilt många av dem som är anmälda till Arbetsförmedlingen skulle vara omedvetna om sin rätt.TPF217FPT Inte heller beträffande den relativt stora grupp som vänder sig till kommunernas socialtjänst med ansökningar om ekonomiskt bistånd torde det vara särskilt sannolikt att kunskap om rätten till arbetslöshetsersättning saknas.TPF218FPT Den grupp som eventuellt saknar kunskap om sin rätt till ersättning skulle således i praktiken bara kunna vara dem som avstår från att ha kontakt med Arbetsförmed- lingen och inte heller begär ekonomiskt bistånd från en kommun. I samband med införandet av en obligatorisk arbetslöshetsför- säkring med inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet kommer arbetslöshetsförsäkringen att få ökad uppmärksamhet. Bland annat kommer ett stort antal personer att få inbetalningsavier och information om arbetslöshetsförsäkringsavgiften i brevlådan. Sådan uppmärksamhet kan leda till att fler personer bli medvetna om att de har rätt till ersättning, om de blir arbetslösa. Någon uppskatt- ning av vilken effekt detta skulle kunna få för utnyttjandet av försäkringen kan dock inte göras. Såvitt jag har kunnat finna finns det inte några studier genomförda av om det förekommer ett underutnyttjande av försäkringen , och i så fall hur stort det skulle vara i den grupp som här berörs. Det är dock viktigt att 216TP PT Se 9 § administrativa föreskrifter (AMSFS 2005:4) om handläggning av arbetsförmedlingsärenden, varav framgår att Arbetsförmedlingen ska informera den arbetssökande om möjligheten att ansöka om arbetslöshetsersättning. 217TP PT Det görs kontinuerliga mätningar av hur många av de arbetslösa som är anmälda vid Arbetsförmedlingen som saknar rätt till ersättning. Antalet öppet arbetslösa utan rätt till ersättning har under större delen av legat relativt runt 35 000 personer (om man bortser från säsongvariationen). kan en viss uppgång skönjas. Det torde emellertid inte vara bland dessa personer som ett eventuellt underutnytt- jande förekommer. 218TP PT Rätten till sådant bistånd förutsätter att alla andra möjligheter till försörjning är uttömda. notera att även om detta eventuella underutnyttjande är av liten omfattning, dvs. det bara är en liten andel av dem som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa som inte begär den ersättning de har rätt till, så kan effekten av den ökade kunskapen blir relativt stor. Skälet till detta är att den grupp som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa är så stor att om t.ex. en procent av den skulle begära ersättning, så skulle arbetslösheten i gruppen mer än fördubblas. En eventuell sådan effekt kan emellertid inte betraktas som en följd av mina förslag. Förslagen innebär inte någon utvidgning av gruppen som har rätt till ersättning, bara vilken ersättning de har rätt till. Ett införande av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet kommer att få stora konsekvenser för arbetslöshetskassorna. En del av dessa beror på att arbetslöshetskassorna får vissa administrativa uppgifter avseen- de uppgiftslämnande om medlemmar. En större påverkan bedömer jag emellertid att de dynamiska effekterna av införandet av en arbetslöshetsförsäkringsavgift kommer att få. Mina förslag innebär att det skapas ekonomiska incitament att bli medlem i en arbetslöshetskassa för många som står utanför. Jag bedömer att antalet medlemmar i arbetslöshetskassor- na totalt sett kommer att öka påtagligt. På mycket kort sikt uppskattar jag att den minskning som skett av antalet medlemmar under det senaste dryga året kommer att återställas. Cirka 450 000 personer kommer därmed, enligt min bedömning, att ha ansökt om medlemskap.TPF219FPT Skälet till att jag bedömer att så gott som alla i denna grupp kommer att snabbt inträda i arbetslöshetskassa är att de genom sitt utträde har uppvisat en benägenhet att påverkas av ekonomiska incitament. Emellertid innebär den återställning av antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna totalt som jag förväntar mig inte att alla de enskilda individer som har lämnat kassorna kommer att återkom- ma. En del av dem som lämnat kommer att ha fyllt före 219TP PT I de beräkningar som redovisats tidigare (se avsnitt 15.2.3) har jag antagit att denna grupp i praktiken aldrig kommer att bli avgiftsskyldig, eftersom de aktuella personerna antas ha inträtt i arbetslöshetskassorna redan före ikraftträdandet. Konsekvenserna av förslagen SOU 2008:54 införandet av arbetslöshetsförsäkringsavgiften och kan därför inte återinträda, men det uppvägs enligt min bedömning av att nyin- trädda på arbetsmarknaden som avstått från medlemskap av samma skäl kan antas gå med i en arbetslöshetskassa. Det är vidare rimligt att tro att ansökan om medlemskap i många fall kommer att göras till den arbetslöshetskassa som personen utträtt ur. Det som nedan sägs om faktorer som kan påverka arbetslöshetskassornas relativa storlek, mätt i antalet medlemmar, kan emellertid bedömas ha viss giltighet också vad gäller de 450 000 personer som här avses och som i många fall som sagt redan uppvisat en benägenhet att påverkas av ekonomiska incitament. Enligt vad som beskrivits tidigare (avsnitt 15X .2.1)X uppskattar jag att 524 000 personer kommer att bli skyldiga att betala arbetslös- hetsförsäkringsavgift. Jag anser att det kan vara rimligt att anta att hälften av dessa kommer att ha valt att bli medlem i en arbetslöshetskassa.TPF220FPT Denna uppskattning är emeller- tid behäftad med en stor osäkerhet. I genomsnitt kommer mina förslag att innebära att det kostar mer att stå utanför en arbetslöshetskassa än att vara medlem.TPF221FPT Om förslaget om att ersätta den förhöjda finansieringsavgiften med en arbetslöshetsavgiftTPF222FPT genomförs, kommer skillnaden mellan en genomsnittlig medlemsavgift i en arbetslöshetskassa och arbetslös- hetsförsäkringsavgiften att bli större.TPF223FPT Det är inte orimligt att anta att den långsiktiga, eller mer, effekten av enbart ett genomfö- rande av mina förslag blir att den absoluta merparten av de som är etablerade på arbetsmarknaden kommer att vara medlem i en arbetslöshetskassa.TPF224FPT Tre delar av mitt förslag kan verka i motsatt riktning jämfört med det som har beskrivits. För det första kan ett avskaf- fande av medlemsvillkoret och, för det andra, även regeln om ett avgiftsfritt första år innebära att vissa personer framöver skjuter på PT Jag har i de ovan redovisdade beräkningarna (se avsnitt 15.2.3) antagit att dessa cirka 260 000 personer blir medlemmar . PT Om det antas att de personer som inte är medlem i en arbetslöshetskassa fördelar sig mellan de olika arbetslöshetskassornas verksamhetsområden ungefär som medlemmarna gjorde före nedgången i antalet medlemmar, skulle skillnaden mellan arbetslöshetsförsäk- ringsavgiften och medlemsavgiften (per ) vara i genomsnitt eller i median . 222TP PT Prop. 2007/08:118. 223TP PT Den genomsnittliga medlemsavgiften efter ett införande av arbetslöshetsavgift bedöms vara eller i median. Skillnaden mellan att vara medlem i en arbetslös- hetskassa och att inte vara det skulle då motsvara i genomsnitt eller i median. 224TP PT Denna långsiktiga effekt har inte påverkat de ekonomiska beräkningarna. inträdet i en arbetslöshetskassa till dess att de annars skulle få betala arbetslöshetsförsäkringsavgift.