sou · GVB383 · 2008-01-01 00:00:00 — Några av dessa komponenter har nämnts genom sina kopplingar till inno- vation och teknisk utveckling. Men det finns också andra kompo- nenter som har stor betydelse genom att de påverkar marknaders effektivitet och motverkar marknadsmisslyckanden. I de uppmärksammade studier som nämns ovan och i många andra rapporteras om standarder att de är helt centrala för industri- aliseringen av samhället och princip för specialisering. Standarder möjliggör fördelning av arbete vilket är grunden för all produktivitet, motverkar effektivitetsförluster och möjliggör mekanisering och exploatering av skalfördelar. Standarder möjlig- gör variation och konkurrensutsatta marknader med multikompo- nenta produkter och system, läs interoperabilitet. Standarder minskar produktions- och transaktionskostnader vilket möjliggör för marknader och delmarknader att uppstå och organiseras. Stan- darder kan ofta användas för att minska effekterna av olika mark- nadsfel (informationsasymmetri och frånvaro av miljö- hälso- och säkerhetskrav, negativa externaliteter, handelshinder, ineffektivitet och friktioner). Standarder ökar spridning av kunskap och bidrar till att skapa trovärdighet, fokus och kritisk massa, sammankopplar forskning och införande på marknaden och uppmuntrar till inno- vation för att möta och överträffa prestationsbaserade specifikatio- ner. I princip kan alla effekter av standarder lika gärna ha negativa resultat som positiva, använda på ett felaktigt eller olämpligt sätt. Men standarder kan också ha negativa effekter av helt egna skäl. Litteratur rapporterar exempelvis att mångfalden av standarder gör det svårt för företag att sätta sig in i dem och att de kan uppfattas som krävande, besvärliga och kostsamma att ta del av och leva upp till. Det gäller särskilt mindre företag eller företag i utvecklings- länder och det kan påverka deras förmåga till innovation eller export. Tillväxt genom teknisk utveckling 3.3.1Kategorisering av standarder efter effekter och kategoriserar typer av standarder efter olika ekonomiska problem de löser: 3,4 Interoperabilitetsstandarder har i tidigare sammanställningar refe- rerats till som standarder för kompatibilitet och gränssnitt. talar man hellre om interoperabilitet och inkluderar i det mycket av 3Tolkat och återgivet från (2000) ursprungligen från (1987). 4Se omstående sida för förklaringar. Tillväxt genom teknisk utveckling de betydelser som tidigare låg i kompatibilitet, interkonnektivitet och gränssnitt. Särskilt inom media, IT och telekommunikation är interoperabilitetsstandarder av avgörande betydelse men också för andra områden för systemiska tekniker har de betydelse. Den stora poängen är att dessa standarder möjliggör utnyttjandet av vad som ibland kallas positiva externaliteter men oftare nätverkseffekter. Innan man fattar beslut om vilket system man skall använda när det finns flera konkurrerande system, eller vilken grupp av standarder man skall ansluta sig till, möter man risken för switching costs som uppstår i det fall man måste byta system och standardfamilj. I de fall kostnaden att byta blir för hög föreligger en inlåsningseffekt som kan leda till monopolsituationer. Vi övergår nu till vad som kan kallas prestandastandarder. sammanställningar har kallat denna kategori av standarder för minimikvalitet eller säkerhetsstandarder. Vi vill mena att det i dessa fall, liksom i de exempel som anges i litteraturen, avser prestanda som specificerar krav kring kvalitet och säkerhet, men också områ- den som hälsa och miljö. Den bredare innebörden motiverar därför att tala om prestanda. Kostnaden att producera till högre prestanda överstiger i regel kostnaden att producera till lägre prestanda men det är inte alltid möjligt att bedöma prestandanivån före köpet. I sådana fall kan det vara svårt att få ett premium för den högre kvaliteten och överleva på marknaden. Sådant marknadsmisslyckande, när det dåliga driver ut det goda (adverse selection), är väl beskrivet i litteraturen om informationsasymmetri (fr.a. i Akerlof ), och kallas ibland lag. En standard som stipulerar tröskeln för minsta acceptabla kvalitet, vilken prestanda som krävs eller kan accepteras, gör det möjligt att certifiera en produkt och kunden kan därmed överkomma informationsasymetri gentemot säljaren och motverka lag. Denna egenskap hos standarder, att skapa grund för jämförbar- het, kan ligga till grund för en allmänt stigande kvalitetsnivå. Temple menar exempelvis att en del av den allmänna prisökningen kan tillskrivas ökad kvalitet snarare än generellt stigande priser. Prestandastandarder har också egenskapen att minska transak- tionskostnader och sökkostnader. Genom att med standarder skapa Tillväxt genom teknisk utveckling beskrivningar blir det möjligt att jämföra och utvärdera produkter före ett köp. En risk som förknippas med prestandastandarder är regulatory capture, vilket uppstår när en regleringsmyndighet blir beroende av en närstående entitet, exempelvis ett statligt ägt bolag. Bolaget kan utveckla standarder som underminerar regleringsmyndighetens möj- lighet att göra sig gällande. Variantbegränsande standarder gör det möjligt att utnyttja skalför- delar av massproduktion, det bidrar till konkurrens, minskar leve- rantörens risk och kan skapa fokusering på framväxande markna- der. Skalfördelarna bidrar till att skapa marknader och internatio- nell handel. En paradoxal effekt av styrkan hos skalfördelar kan vara fall där innovation hämmas: Förloppet är att en standard leder till stora produktvolymer. Över några utvecklingscykler blir produktionen mer komplex och kapitalintensiv vilket gör att innovativa företag får svårt att göra entré på marknaden (Blind 2004). Enligt är standarders främsta egenskap att bidra till foku- sering i pågående teknisk utveckling genom att det skapas en tek- nikens trajektoria på framväxande marknader. Han talar inte om det i termer av innovation men den uppenbara poängen är att det är i samband med en innovations införande på marknaden som den variantbegränsande standarden slås fast. Därmed utesluts alterna- tiva lösningar, tekniken når closure, uppfinningen blir en innova- tion som blir en produkt. Standardens funktion, enligt , blir något av en punkt att samlas under, ett standar. Det finns gott om fallstudier av hur variantbegränsande stan- darder positivt påverkar en marknad ekonomiskt. Litteraturen är full av listor på fallstudier som gjorts på så olika områden som kon- struktionsstål, konsumentelektronik, datorer, kläder, informations- system, kemikalier, mjukvara och många fler (Lecraw 1984; 2000). En nackdel med variantbegränsande standarder kan vara minskad produktdifferentiering som ökar avståndet mellan det erbjudna och det för ett givet problem optimala (Blind 2004). Idiosynkratiska storlekar på kavajer föredras av alla som inte finner någon i passande standardiserad storlek. Tillväxt genom teknisk utveckling Informationsstandard/ mått- och produktstandard Informationsstandarder och mått-, produktstandarder, kan ses som hybrider av de föregående tre standardtyperna. För att illustrera det tar författarna oktantalet på bensin, vilken som standard bidrar med kompatibilitet, kvalitet och skalfördelar. Kunden kan, enligt , handla med förtroende för att varan är vad den utger sig för att vara. Den i standarden nedtecknade specifikationen är också ett kun- skapsinnehåll som har betydelse i producentledet och för FoU. Formaliseringen och spridningen av kunskapen minskar risk för marknadsmisslyckande pga. informationsasymmetri i spridnings- processen (Temple 2005). Produktstandarder har också betydelse för tillgången till teknisk och vetenskaplig information i publika- tioner och databaser (2000). Standarder för mätning och provning har också stor betydelse inom allehanda områden genom att minska transaktionskostnader mellan säljare och köpare (Blind 2005). På olika sätt antas alla dessa standardklasser bidra till tillväxt. Utfallen av de olika effekterna är dock tvetydiga och motverkar ibland varandra. En del fall har bara svaga empiriska belägg för en i övrigt teoretisk hypotes. Blind (2004) menar att denna vaghet har betydelse också för empiriska analyser. Effekterna lever s.a.s. sitt eget liv i forskningslitteraturen. Nät- verkseffekter, för att ta ett exempel, är ett välkänt fenomen i eko- nomisk forskning och en hel del litteratur om nätverkseffekter bryr sig inte särskilt mycket om standarder men ger ändå den standard- intresserade betydelsefulla insikter. Här återges en översikt av några fenomen som återkommer i forskningen om standarder, men som inte nödvändigtvis har sitt ursprung där. Tillväxt genom teknisk utveckling Det finns direkta och indirekta nätverkseffekter. Den positiva effekten av att många individer har tillgång till telefon, fax eller e-post är en direkt nätverkseffekt. Men det är inte bara inom nätverksindustrier som nätverkseffekter uppstår. Economides (1996) pekar på att förutsättningarna vid vertikal integration och komplementära relationer på marknader delar många av de ekono- miska förutsättningarna som annars är tydligast i nätverksindu- strier. Exempel på en indirekt nätverkseffekt är fördelarna av att äga en bil av ett märke som har ett stort servicenätverk och reserv- delsmarknad. Ett annat slags indirekt nätverkseffekt är relationen hårdvara-mjukvara, där hårdvaran alltid är en apparat men mjukva- ran kan vara datorprogram likväl som videospel eller skivor som bär musik eller film (1985). Gandal (2002) kallar det senare exemplet för en virtuell nätverkseffekt och nämner som ytterligare exempel kreditkort, där kortet är hårdvaran och antalet serviceställen som accepterar kortet är mjukvaran. Informationsteknik och konsumentelektronik är tveklöst områ- den där nätverkseffekter förekommer både i direkt och indirekt form (Gandal 2002). finner i en översiktsartikel av forskning om standarder inom området management of information systems (MIS) att standarder har oerhört stor betydelse för företag som vill lyckas på marknaden för informationssystem (West 2003). och (2003) går så långt som att säga att standarder är viktigare än innovation för företag som vill göra insteg på internetrelaterade marknader. (2003) menar att det behövs mer empiriska bevis för vilka effekter nätverkseffekter har för teknikspridning och fram- växten av konkurrerande de facto-standarder. Å ena sidan, menar han, pekar ett grundantagande om indirekta nätverkseffekter på att en ledande teknisk hårdvara blir än mer dominant genom att dra till sig komplementär mjukvara. Konsumenter drar sig för att investera i nätverk där en de facto eller formell standard ännu inte installerats på grund av risken att fastna i en övergiven teknik (orphan technology) där nätverks- effekterna uteblir. Gemensamma standarder för gränssnitt och interoperabilitet är nödvändiga för att skapa marknader med fri konkurrens på områden med indirekta nätverkseffekter. Fördelarna av gemensamma standarder där det finns direkta nätverkseffekter Tillväxt genom teknisk utveckling är också tydliga. Ett ofta upprepat exempel är framgången för GSM. Det finns olika strategier att hantera marknader med nätverks- effekter som växer fram. Ett företag kan satsa strategiskt på att vinna tillräckligt stor andel av marknaden för att etableras som de facto standard. För att lyckas med det räcker det inte med att ha en bra teknisk lösning, man måste också utnyttja nätverkseffekterna genom att mobilisera stödfunktioner där goda exempel på före- kommande beteende är introduktionen av formaten CD och DVD (Puffert 2004). talades i om predatory innovation vilket avsåg syftet att skapa teknisk inlåsning och marknadsdominans (Sidak 1983). Lagligheten av sådant strategiskt beteende hos företag prövades i domstolar och man fann ingen klandervärd konkurrensbegränsning. Man kan föreställa sig fall där ett företag är så framgångsrika i att mobilisera stödfunktioner och bygga nätverk att det faktum att deras tekniska lösning inte är den mest konkurrenskraftiga inte är avgörande. Resultatet kan bli en dominerande teknik som låser in marknaden genom att det uppstår kostnader för att byta teknik eller metod (switching costs) som inte kan motiveras. Inlåsningseffekter kan ses som ett särfall av path-dependecy i teknisk utveckling (1985). Puffert (2004) beskriver förut- sättningar där förekomsten av nätverkseffekter och switching costs som nämnts här, samt tekniskt beroende hos systemkomponenter skapar goda grunder för path-dependency där den tekniska utveck- lingen tar en viss riktning. Standarder bidrar i vissa fall till att låsa denna riktning och det förekommer att tekniska standarder bidrar till teknisk inlåsning. I andra fall leder standarderna till att grupper eller familjer av standarder konvergerar mot en optimal teknik (Puffert 2004). Utvecklingen stannar dock inte vid en bästa lösning. Över till- räckligt uppstår alternativa lösningar med nya attribut och en succession av tekniska standarder (Carillo-Hermosilla & Unruh 2006) Path-dependency behöver inte leda till teknisk inlåsning, men när så sker anses inlåsningen ibland vara exempel på marknadsmiss- lyckanden. Tillväxt genom teknisk utveckling Liebowitz och menar att de exempel på sådan teknolo- gisk inlåsning som brukar anges inte är giltiga exempel på mark- nadsmisslyckanden. I några uppmärksammade artiklar under 1990- talet (1990; 1994; 1999) gav de goda argument för att, exempelvis, VHS inte var en sämre lösning än Betamax, och att det inte finns belägg för att QWERTY-tangentbordet skulle vara mindre effek- tivt än andra. Oavsett om inlåsning kan beskrivas som marknadsmisslyckande eller inte, så är det inte en ovanlig effekt. För en bra översikt av path dependency och kritiken mot den se (Puffert 2003). Langlois (1999) ger i ett papper om konkurrenslagstiftning flera exempel på fall där tekniska standarder bedömts vara en essential facility som hindrar konkurrenter att göra insteg på marknaden genom de inlåsningar de skapar. Fokusering/ dominant design Temple påpekar att varje variantbegränsande standard skapar begränsningar för vidare innovation (Temple 2005). Det är en viktig poäng som pekar på komplementaritet mellan standard och innovation där det förra står för ordning och avgränsning och det senare för variation och kreativitet. Det kan vara ett rimligt påstå- ende att varje utveckling av en teknik, tjänst eller process tenderar i riktning från oordning mot ordning och varje avgränsning utesluter tänkbara alternativ och för processen mot ett avslut. Standardise- ringsarbetet manifesterar denna process och det är helt riktigt att standarder i det avseendet begränsar innovation. Men att påstå att det är standardens förskyllan att ingen ytterligare innovation sker, är att spänna vagnen framför hästen. gör jämförelsen med infrastruktur som begränsar användarens alternativ som den öppnar för möjligheter (2000). (1995) beskriver stan- darder som fluktuation mellan frihet och ordning och Hanseth (1996) talar om en spänning mellan standardisering och flexibilitet. Raffaelli (2005) beskriver en evolutionär och dialektisk process och relationen som en never-ending run, in which innovation leads and standardization follows, chasing the former out of the field it originally opened up and pushing it to till new ground. Möjligen kan framväxten av en dominant design ses som en variant av fokusering genom att marknaden genom sitt urvalsförfa- rande påverkar vilka innovationer som slår an. Tillväxt genom teknisk utveckling design avses lösningen för en viss produktkategori som blir ledande för hela branschen. Ett exempel på ledande design är DVD för videospelare, medan det ännu inte finns någon dominant design för minnesbäraren i videokameror. Srinivasan (Srinivasan m.fl. 2006) skiljer dock på dominant design och stan- darder i det att standarder för en produkt är funktionell men obe- roende av marknadens acceptans, medan just acceptansen är avgö- rande för dominant design. I en empirisk studie av 63 olika IT-pro- dukter finner Srinivasan och kollegor att en dominant design är sannolik att visa sig tidigare när där finns en de facto- snarare än en formell standardiseringsprocess. Som förklaring föreslår de att den formella processen har fler motstridiga att ta hänsyn till, att konsensusskapandet tar mer tid och att standarderna därför dröjer längre. De finner också att det inte alltid inträder en dominant design och att den sannolikheten är mindre när det finns nätverks- effekter. Förbättrad effektivitet i internationell handel tillskrivs oerhörda värden vilket bland annat kommer till uttryck i de summor som antogs kunna realiseras vid en framgångsrik Doha-runda i WTO. Internationella standarder representerar en delmängd av dessa vär- den.5 Bland de mer betydelsefulla och omdiskuterade effekterna av standarder är frågan hur de påverkar internationell handel. Forsk- ningen på området är omfattande och källorna förefaller eniga i sammanfattningen att internationella standarder möjliggör inter- nationell handel och globalisering medan idiosynkratiska nationella standarder skapar handelshinder (2000). Området regleras av WTO-medlemmarnas överenskommelse om Technical barriers to trade, det s.k. , och på området för agrikulturella produkter avtalet om Sanitary och Phytosanitary standard, . Dispyter om handel relaterar till standarder i mindre än hälften av de fall om handelshinder som tas upp i WTO och gäller oftast agrikulturella produkter under , t.ex. frågan 5 i menar i en rapport att de anser att standarder påverkar av världens varuhandel (men siffrans ursprung är oklar), och beskriver att flera industrier i menar att standarder är det främsta icke-tariffära handelshindret (DOC 2004). Tillväxt genom teknisk utveckling SOU 2007:83 om hormonbehandlat kött (men TBT-fallen ökar medan andra handelshinder minskar (Popper m.fl. 2004)). Standarders påverkan kan alltså vara som hinder mot handel i form av icke-tariffära handelshinder eller fördyrande krav som inte harmonierar mellan länder. Sådana hinder kan uppstå antingen genom en medveten protektionistisk politik eller som en effekt av nationell autonomi att sätta krav och gränsvärden för att säkerställa inhemska mål för säkerhet, hälsa, miljö och annan social välfärd. Standarder påverkar också genom att möjliggöra internationell han- del, som vi sett ovan, genom de positiva effekter som standarder i övrigt för med sig i form av interoperabilitet, användbarhet, väl- definierade produktegenskaper och som medel mot marknadsfel. SPS- och TBT-avtalen syftar till att ersätta protektionism och godtycke mot gemensamma överenskommelser och vetenskapliga metoder. Effekten är dock inte kostnadsneutral.6 Inom handelsforskningen finns ett behov att ta reda på hur vanligt förekommande hinder och fördyrande krav är; vilka kostnader som är förknippade med dessa i form av särkrav på produktion eller design, bedömning av överensstämmelse och skiljaktiga krav på olika marknader; samt om avtal om ömsesidigt erkännande kan minska dessa kostnader (Maskus m.fl. 2001). Forskare knutna till ett omfattande forskningsprojekt på Världsbanken7 menar att man vet ganska mycket om hur internatio- nell handel påverkas av tullar och andra tariffer men alltför lite om tekniska handelshinders påverkan. Denna brist på kunskap tar sig också uttryck i att ekonomisk analys inte vanligtvis utgör underlag för beslut vid handelstvister. Man antar vidare att man kan öka handelsutbyte och bättra på den ekonomiska effektiviteten genom att minska antalet dubbla och diskriminerande standarder, harmonisera och anpassa krav på test och certifiering (m.fl. 2004; Maskus m.fl. 2001). gjorde 2004 på uppdrag av , , en översyn av olika sätt att mäta de ekonomiska effekterna av tekniska handelshinder (TBT- 6Det finns också en debatt om avtalens snedvridande effekter där teknologi och standarder utvecklade i den rika västvärlden påstås ge orimliga fördelar till de rika delarna av världen (2007; McDonald 2005; 2003). 7Information om forskningsprojektet kan nås på: go.worldbank.org/1XUICJFRX0 Tillväxt genom teknisk utveckling De bidrar med en översikt av makroekonomiska studier av standarder och gör samma uppdelning av vilka olika metoder som förekommer, som projektet i också gjort; enkät- studier, ekonometriska metoder som nämnts tidigare, och två metoder att studera ekonomiska makroeffekter:8 partial equilib- rium, PE, som mäter mikroekonomisk representation av tillgång och efterfrågan, samt; computable general equilibrium, CGE, som liknar PE men inkluderar flera sektorer och färre detaljer inom respektive sektor (Popper m.fl. 2004). Resultat som båda dessa rapporter återkommer till visar bland annat att dubbla och diskriminerande krav, samt långsamma proce- durer för testning, godkännande, etikettering och certifiering för godkännande upplevs som hinder och fördyring. Problemen blir särskilt tydliga för produkter med korta livscykler, som mobiltele- foner. Beräkningar för sådana kostnader på IT-området uppgick till ,3 miljarder för företag i (USITC 1998 refererad av Maskus m.fl. 2001). Samma studie menade att man genom avtal om ömsesidiga erkännanden, motsvarande de på EU:s inre marknad förekommande Mutual Recognition Agreements, MRA, på områ- det mellan och skulle spara dessa ,3 miljarder och mer än så. Samma räkneövning indikerade möjligheten för att öka handeln med APEC-länder med miljarder om man hade lämpiga MRA på plats. Andra forskare refererade av beräknar att handelsvolym skulle öka med miljarder om antalet gemensamma standarder ökade en procent [Moenius 1999], och att en total harmonisering av EU:s standarder skulle minska handels- kostnader på den inre marknaden [Gasiorek 1992], vilket andra räknade om till en välfärdsvinst på lång sikt som kunde bli så stor som av BNP [m.fl. 1996](Maskus m.fl. 2001). En annan amerikansk forskare beräknar att förlo- rar mellan och miljarder på grund av icke harmoniserade standarder (Büthe 2004). Om det skall förstås som icke-realiserade värden, eller som vinster som istället hamnar utanför , framgår inte. 8 Dessa två modeller används för endogena tillväxtmodeller. Tillväxt genom teknisk utveckling Bland senare studier av handelsvillkoren för ett antal utvecklingsländer finns flera viktiga resultat publicerade: –Standarder i utvecklade länder påverkar förekomsten av export i utvecklingsländer. Procedurer för provning och inspektion av importörer minskar sannolikheten för export . Skiljaktiga standarder mellan länder skapar misshus- hållning av möjliga skalfördelar och påverkar beslut att gå in i exportmarknader. Utmaningen att anpassa sig till multipla standarder påverkar också företag som utlokaliserar kompo- nenter. Standarder påverkar sannolikheten att exportera nega- tivt . –Fasta kostnader för compliance uppgår till av det adderade värdet, och en ökad investering i compliance till det utvecklade landets krav på en procent, ökar den rörliga pro- duktionskostnaden med mellan . Resul- taten föranleder forskarna att föreslå stödprogram eller sub- ventioneringar för att kompensera utvecklingsländernas kost- nadsnackdelar som uppstår av icke-harmoniserade tekniska krav hos utvecklade länder. (Maskus 2005) –Regionala överenskommelser om gemensamma standarder är teoretiskt och empiriskt positivt för handeln mellan de länder som deltar i överenskommelsen men inte nödvändigtvis gentemot resten av världen. Utvecklade länders export till regionen ökar medan utvecklingsländers export minskar, möjli- gen som en effekt av den regionala överenskommelsens mer stringenta krav. Med MRA utan restriktioner för ursprungsland minskar den negativa effekten för utvecklingsländer som står utanför överenskommelsen. har liksom ett program för att studera icke- tariffära handelshinder.9 I en studie rapporterar de om en uppföljande studie till den rapport som källorna av Maskus och Popper ovan bygger mycket av sina resultat på (Ferrantino 2006).