sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — Omsorgspersonalen utför dem ofta på delegering eller efter instruktion av legitimerad hälso- och sjuk- vårdspersonal. Det är också endast i dessa fall som omsorgs- personalen är att betrakta som hälso- och sjukvårdspersonal i lagens mening. Specifik omvårdnad är huvudkompetensen i sjuk- sköterskans yrkesprofession. Allmän omvårdnad ingår som en del i den kompetens som omsorgspersonalen ska ha. Det ingår allmän omvårdnad både i det vi definierar som omsorg och i det vi definierar som vård. Vi menar att omsorg är ett vidare begrepp än omvårdnad och vi använder därför omsorg för att sam- manfattande beskriva de uppgifter som omsorgspersonalen inom omsorg och vård för äldre huvudsakligen arbetar med. Vård: Med vård menar vi insatser som kräver sjukvårdskun- skaper, exempelvis sårvård, administrering av läkemedel samt utförande av sjukvårdande och rehabiliterande behandling efter instruktion eller på delegation av sjuksköterska, sjukgymnast eller arbetsterapeut. Vård definieras ofta i samband med begreppet omsorg. T.ex. anger att vård och omsorg innebär åtgärder och insatser till enskilda personer gällande socialtjänst, stöd och service till personer med funktionsnedsättning samt hälso- och sjukvård enligt gällande lagar.8 Vård och omvårdnad används vid beskriv- ningar av det arbete som utförs inom hälso- och sjukvården. Vård är ett mer medicinskt begrepp än omsorg och innebär insatser som har till syfte att återställa individen till sitt ursprungliga tillstånd.9 Vård ingår också i begreppet hälso- och sjukvård som enligt hälso- och sjukvårdslagen (HSL) 1 § definieras Åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Vi har valt att använda begreppet vård för sjukvårdande insatser, eftersom vi definierat alla övriga insatser under service och omsorg. Omsorg och vård för äldre är vårt sätt att beskriva det som vanligen benämns som äldreomsorg eller vård och omsorg om äldre, dvs. kommunalt finansierade socialtjänstinsatser och hälso- och sjuk- vårdsinsatser för äldre. Vi har valt att placera ordet omsorg först för att därmed betona att insatserna för äldre i huvudsak består av omsorg och till en mindre, dock inte oviktig, del av vård. 9Törnquist A., Vad ska man kunna och hur ska man vara. : , 2004. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre att föra in ordet för framför äldre betonar vi att det är den äldre som ska vara i centrum för insatserna. När vi relaterar till andras texter använder vi deras begrepp. 2Framtidens omsorg och vård för äldre 2.1Faktorer som påverkar framtidens omsorg och vård för äldre Kontinuerligt påverkas och i vissa fall förändras förutsättningarna för omsorg och vård för äldre av den demografiska utvecklingen, samhällsekonomin samt den medicinska och tekniska utvecklingen m.m. Detta kan leda till att omsorg och vård för äldre kan få ett delvis annat uppdrag och/eller innehåll. Vi har därför funnit att vi först behöver beskriva hur vi bedömer att framtiden kommer att se ut. Vi måste dra slutsatser utifrån nuvarande trender och tendenser, även om de inte är entydiga, för att kunna lämna förslag som också håller för den omsorg och vård för äldre som kommer att ha . Det gäller särskilt våra förslag om den framtida yrkeskompetensen. Vilka behov kommer äldre människor att ha och vad kommer de att efterfråga? Var och hur kommer äldre människor att bo? Vilka är de som ska/kan utföra omsorgs- och vårduppgifter? Äldreberedningen Senior 2005 har i sitt slutbetänkande Äldre- politik för framtiden1 utifrån forskning, hearingar m.m. identifierat några av de faktorer (drivkrafter) som påverkar förutsättningarna för framtidens omsorg och vård för äldre. De faktorer som de bedömde som mest relevanta är: utveckling av behandlingsmetoder inom hälso- och sjukvården, 1 Äldrepolitik för framtiden. Framtidens omsorg och vård för äldre skillnader mellan olika äldre avseende tillgång till resurser som t.ex. hälsa, (privat)ekonomi, familj och socialt nätverk samt ut- bildning och ny teknik, mainstreaming av äldrefrågor inom andra politikområden, som t.ex. förebyggande och hälsofrämjande arbete, samhällsplanering och boende, regionala och lokala skillnader i förutsättningar att ge vård och omsorg, individualisering av önskemål om vård och service, familjemönster och förutsättningar för anhörigvård/närstående vård samt människors egen planering inför åldrandet, t.ex. sparande och ordnande av boende. Det är också vår bedömning att dessa faktorer eller drivkrafter är de mest betydelsefulla för hur omsorg och vård för äldre kommer att se ut . Vissa är mer påverkbara än andra vilket betyder att politiska beslut i högsta grad kan påverka utvecklingen. Utöver de faktorer som nämnts ovan anser vi att också människors förändrade attityder och värderingar kommer att påverka vad som efterfrågas. Framförallt kommande äldres respektive kommande yrkesverksamma generationers attityder och värderingar är av betydelse. Även den tekniska utvecklingen påverkar förutsätt- ningarna. 2.2Framtidens omsorg och vård för äldre – slutsatser Fler äldre med större behov av omsorg och vård i ordinärt boende På lång sikt, tio till , kommer andelen att öka avsevärt dels pga. att de många som är födda då blir , dels pga. den ökande livslängden. Enligt () prognoser kommer antalet att öka med 2020 till 2030.2 beräknas antalet att ha fördubblats jämfört med (453 2000 och 903 2050). 2 framtida befolkning 2006–2050. Demografiska rapporter 2006:2. Framtidens omsorg och vård för äldre till 2050 beräknas medellivslängden för män att öka från till . För kvinnor förväntas medellivslängden öka något mindre, från till . Kvinnornas andel bland dem eller äldre förväntas minska från till 2050.3 Det finns ingen entydig bild inom forskningen om vad den ökande livslängden betyder för de äldres hälsa.4 De flesta studierna redovisar en positiv utveckling bland de äldsta när det gäller rörlig- het samt förmåga att klara dagliga aktiviteter. visar flera studier att andelen äldre med besvär av olika sjukdomar ökat. När det gäller de förbättringar avseende självskattad ADL (hur väl man klarar basala funktioner som att ta sig ur sängen, toalettbesök etc.) och IADL-förmåga (om man klarar praktiska uppgifter som att handla och städa) som rapporteras kan de avspegla förbättringar i hälsa men kan också bero på ökad tillgänglighet, bättre teknik i hemmet, bättre hjälpmedel m.m.5 Vår bedömning är att den medicinska utvecklingen med bättre behandlingsmetoder, nya medicinska preparat m.m. gör att allt fler överlever med olika sjukdomar. Fler äldre än kommer därmed ha större behov av omsorg och vård och dessa behov kommer att finnas . kommer trenden att låta den äldre bo kvar hemma i sin ordinarie bostad så länge som hon eller han kan och så önskar med all sannolikhet att fortsätta. har antalet personer som fick hemtjänst ökat med medan antalet personer i sär- skilt boende minskat med . Antalet personer som både har hemtjänst och hemsjukvård har successivt ökat under de senaste sju åren.6 Möjligheten att bo kvar i sitt ordinarie boende trots sjukdom och/eller funktionsnedsättning kommer ytterligare att förbättras genom framförallt den medicinsktekniska utvecklingen, nya läkemedel och den tekniska 3SCB Statistiska meddelanden BE 18 . 4Tre teorier brukar tas upp om den framtida utvecklingen som förenklat kan beskrivas enligt följande (Folkhälsorapport . , 2005): Komprimerad sjuklighet: Den del i livet då äldre människor är sjuka pressas ihop till ett smalare åldersintervall . Den tid då man är sjuk och behöver vård blir därmed kortare. Uppskjuten sjuklighet: När livslängden ökar skjuts människors sjuklighet upp i högre åldrar. Behovet av omsorg och vård är således lika lång som tidigare men inträffar . Expanderad sjuklighet: När livslängden ökar blir den period som människor är sjuka också längre. Den ökande livslängden innebär att åren med sjukdom och behov av omsorg och vård ökar. Se också: Hur mår egentligen de äldre? Motstridiga forskningsresultat tyder på både förbättrad och försämrad hälsa. 432005 Vol 102. 6Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . Framtidens omsorg och vård för äldre utvecklingen i form av förbättrade hjälpmedel, förbättrade möjlig- heter att utöva tillsyn av individen på distans genom larm, bättre bostäder m.m. En ökad ambition att låta människor som så önskar få dö hemma innebär också ökat behov av omsorg och vård i livets slut i det ordinarie boendet. Behovet av service kommer parallellt att kvarstå. I kontakter med anges att anpassningen av ordinarie bostäder troligen inte kommer att ha hunnit komma så långt att alla bostäder har hiss eller t.ex. handikappanpassade huvudingångar eller badrum inom de närmaste decennierna. Det gör att äldre med funktionsnedsättning som gör att de har svårt att ta sig ut fortsatt kommer att vara beroende av stöd för att utföra vardagliga sysslor. Att utföra enklare ärenden i närmiljön kommer troligen också att bli svårare om mindre centrum fortsatt ersätts med stora – ofta i utkanten av samhällena. För äldre med mindre omfattande behov betyder det att möjligheterna att genom vardagliga göromål/ärenden hålla sig fysiskt aktiv och rörlig respektive träffa andra människor kommer att minska. bedömer vi att kunskapen om vikten av fysisk aktivitet och av sociala kontakter för människors hälsa troligen kommer att göra att detta blir ett viktigare inslag i om- sorgen. Mer individuell efterfrågan på omsorg och vård Framtidens äldre i behov av omsorg och vård, och kanske framför- allt deras närstående, kommer att vara betydligt mer välinforme- rade och ifrågasättande än i takt med bl.a. stigande utbild- ningsnivå samt bättre och mer lättillgänglig information. De kommer att ställa ökade krav på individuellt anpassad omsorg och vård med hög kvalitet och efterfråga fler valmöjligheter och större inflytande. Framtidens äldre kommer att i högre grad vilja ha inflytande över omsorgens och vårdens utformning och utförande. Utöver stöd att sköta vardagliga sysslor gör vi bedömningen att fler äldre (och deras närstående) kommer att efterfråga och ställa krav på insatser som gör att de kan fortsätta att leva det liv de varit vana vid och att få bo kvar hemma. En ökad insikt om vilka beteenden som främjar god hälsa och välbefinnande kommer att leda till att fler efterfrågar möjligheter att få stöd att leva ett hälsosamt liv. En ökad kunskap om vilka sjukdomar som går att behandla kommer också att öka efterfrågan Framtidens omsorg och vård för äldre och kraven på olika typer av behandling. Vidare kommer en ökad medvetenhet om individens rättigheter bidra till att fler efterfrågar att omsorg och vård utformas så att den respekterar och tar hänsyn till exempelvis etniska minoriteters rättigheter, människors religiösa övertygelse eller sexuella läggning. När antalet äldre med utländsk bakgrund i behov av omsorg och vård ökar kommer det att leda till en efterfrågan på särskilda boenden där olika språk talas. kommer vissa grupper av äldre med mer begränsade socioekonomiska resurser att vara sämre på att göra sig gällande med sina behov. Ensamma äldre personer med stort omsorgs- och vårdbehov kommer fortsatt att ha en svag ställning med mindre möjligheter att vara starka i sin efterfrågan.7 Minskande efterfrågan på offentligfinansierad service är biståndsbedömda serviceuppgifter som städning, tvättning m.m. på tillbakagång om den äldre inte också är i behov av viss omsorg och vård. Vår bedömning är att enbart service som en del av det offentliga åtagandet inte kommer att öka på samma sätt som omsorg och vård. Genom införandet av avdrag för hushållsnära tjänster har kommande generationers äldre fått ökade möjligheter att själva köpa den service de vill ha. Många äldre, men inte alla, kommer framöver att ha en bättre eko- nomi än tidigare generationer. Till viss del kommer dessa äldre att använda en del av sina resurser till att köpa enklare hjälpmedel och liknande, i takt med att dessa kommer ut på marknaden. av alla hjälpmedel som förskrivs är till personer över 65 år.8 Utvecklingen av hjälpmedel och modern informationsteknik kommer att innebära att många serviceuppgifter kommer att kunna skötas på ett enklare sätt och att tillgång till datorer och Internet gör det lättare att ha kontakt med t.ex. myndigheter. Den förbätt- rade jämställdheten kommer att innebära att fler äldre män har vana av och klarar enklare hushållssysslor. Förändrade levnadsmönster, ökad geografisk rörlighet och erfarenheter av att resa, bo, studera eller arbeta utomlands tidigare i livet kommer troligen leda till att 7Slutsatserna byggs på . , 2005.; Baskompetens inom vård- och omsorgssektorn. Kommuner och Landsting, 2007.; Rekordgenerationen – födda –54. Framtidens äldreomsorg – Utvecklingsdokument inom projektet . Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . 8Teknik för äldre () Framtidens omsorg och vård för äldre fler väljer att bo i andra länder under de friskare åren, vilket gör att behovet av enklare service och omsorg minskar i . Ökad konkurrens om arbetskraften och nya förväntningar på arbetets innehåll De stora pensionsavgångarna innebär ett stort behov av nyrekrytering inte enbart inom omsorg och vård för äldre. Inom denna sektor ökar dock behovet av nyrekrytering ytterligare framförallt därför att personer och över väntas bli fler och därmed också behöver mer stöd och hjälp. minskar gymnasiekullarna kraftigt.9 Sammantaget kommer detta att leda till kraftigt ökad konkurrens om arbetskraft. Det kommer att troligen tvinga fram delvis nya sätt att organisera omsorg och vård för äldre. finns exempelvis en tendens bland kommunerna att dela på serviceuppgifter och omsorgsuppgifter.10 Detta tror vi kommer att öka . I delar av landet där de unga flyttar ut kommer konkurrensen om arbetskraften att vara särskilt kännbar. I vissa utflyttnings- kommuner kommer behovet av arbetskraft inom omsorg och vård relativt den arbetsföra befolkningen att vara mycket stor. Enligt en prognos från Kommuner och Landsting skulle av de förvärvsaktiva kvinnorna i en norrländsk inlands- kommun behöva arbeta i den kommunala verksamheten 2030 om den nuvarande könsstrukturen består.11 Det betyder att fler män måste förmås att söka sig till arbete inom omsorg och vård. Brist på arbetskraft leder troligen också till efterfrågan på arbetskraftsin- vandring. I takt med det ökade omsorgs- och vårdbehovet kommer efter- frågan att öka på den kunskap som framförallt sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter besitter. Efterfrågan kommer också att öka på fritidspedagoger, kulturarbetare och dietister och deras kompetens. En majoritet av de unga anger att de vill läsa vidare på högskolenivå12. Politiska ställningstaganden blir avgörande för om många utbildas till högskoleyrken och om de 9Sveriges framtida befolkning 2006–2050. Demografiska rapporter 2006:2, , 2006. 10LOV att välja. Lag Om Valfrihetssystem. Om små kommuners problem och utmaningar. Kommuner och Landsting och , 2006. 12Unga med attityd. attityd- och värderingsstudie . Framtidens omsorg och vård för äldre anställs inom omsorg och vård för äldre. Vi tror att möjligheterna att rekrytera högutbildad utländsk arbetskraft kommer att vara begränsade, dels pga. av språksvårigheter och att flertalet andra europeiska länder kommer att ha liknande behov,13 dels av etiska/moraliska skäl. Här kan vara värt att notera att tar aktivt avstånd från arbetskraftsinvandring från fattigare länder av bl.a. moraliska skäl medan andra gör tvärtom. Vissa svenska lands- ting har exempelvis satt i system att rekrytera utländsk arbetskraft för att kunna täcka sina behov. Skulle utvecklingen gå mot en stor arbetskraftsinvandring när det gäller omsorgspersonal kommer det att ställa mycket stora krav på språkutbildning och annan kompe- tensutveckling för att tillförsäkra de äldre en värdig omsorg och vård av hög kvalitet. Förutom ökad konkurrens om arbetskraft kommer framtidens omsorgspersonal att ställa delvis andra och tuffare krav på arbets- platsen än dagens anställda. har omsorgsyrket dominerats av kvinnor som växte upp och . Dagens och morgondagens kvinnor har större förväntningar på yrkeslivet både i form av lön, inflytande och egen utveckling. Dessutom ökar rörlig- heten på arbetsmarknaden, delvis som ett resultat av att färre ser det som en självklarhet att endast vara på en arbetsplats hela livet. Det betyder att fler män behövs i yrket liksom att stora krav kommer ställas på attraktiva arbetsplatser med stimulerande arbets- uppgifter, karriärmöjligheter, löneutveckling och möjligheter till heltidsarbete.14 Förväntningarna på yrkeslivet i kombination med att det kommer att vara betydligt mindre ungdomskullar innebär enligt vår bedömning ökade krav på gymnasieprogrammen. Enligt vissa beräkningar förväntas antalet gymnasieungdomar minska med över 100 000, eller nästan en fjärdedel, inom tio år.15 Troligtvis innebär det att, om inget radikalt görs, färre än kommer att välja dagens omvårdnadsprogram. Det innebär att betydelsen av vuxenutbildning kommer att bli ännu större än för att kunna rekrytera utbildad personal. 13Från folkökning till folkminskning Befolkningsutvecklingen i världen till 2050. Demografiska rapporter 2005:4. 14Nya generationers förväntningar på yrkeslivet är bl.a. hämtade från rapporterna Unga med attityd. attityd- och värderingsstudie . 2007:11; , Generation Y. : Liber, 2008. & , E., Det går väl an ett tag. Om unga människors syn på arbete inom äldreomsorgen. Forskningsråd DFR-Rapport 2005:1. 15Statistiska centralbyråns befolkningsstatistik (). Framtidens omsorg och vård för äldre Fler olika utförare av service, omsorg och vård Trenden med allt fler alternativ att välja på som utförare av service, omsorg och vård kommer att fortsätta. Intresset för att införa val- frihetssystem i enlighet med Lagen om valfrihet har varit mycket stort.16 De nya bestämmelserna kommer att förenkla upphandling av tjänster och förutom att leda till ökade valmöjligheter för de äldre även öka antalet utförare av omsorg och vård för äldre. Fler privata såväl som ideella aktörer, stora som små, kommer att finnas. Det kommer att bidra till en viss specialisering. ser vi, som tidigare nämnts, att flera kommuner exempelvis har delat på service- och omsorgsuppgifter. Med en tydligare individuell efter- frågan från äldre och deras närstående kommer också boenden eller hemtjänst som erbjuder omsorg och vård med viss inriktning att öka. Förändrade attityder till frivilligarbete och ett stort antal friska pensionärer är en potential för ökade frivilliga insatser. Det kommer att ställa ökade krav på samarbete mellan omsorgs- och vårdgivare och de frivilliga. En möjlig utveckling är t.ex. att ideella krafter i högre utsträckning kommer stå för fritids- och kultur- verksamheter av olika slag. Anhöriga och närstående gör mycket stora insatser för att stödja de äldre. Det är svårt att se att detta kan öka i omfatt- ning framförallt när det gäller de äldre som är i behov av vård. För- ändrade familjemönster, ökad geografisk rörlighet och ökad jäm- ställdhet bidrar till att anhöriga oförändrat eller i lägre grad kommer att kunna eller vilja bidra till eller sköta omsorg och vård. Möjligheterna att få stöd från sina anhöriga eller närstående kommer att minska, framförallt för de äldre som bor i glesbygden. Däremot kommer närstående troligen att få en ökande betydelse när det gäller att lotsa mellan olika valmöjligheter, att hålla i allt tätare kontakter med omsorgs- och vårdgivarna och de kommer även framöver att vara oundgängliga när det gäller att ge de äldre ett socialt sammanhang. Framtidens omsorg och vård för äldre Ekonomiska begränsningar men dagens politiska prioriteringar kvarstår Den demografiska utvecklingen i sig innebär att utgifterna för om- sorg och vård för äldre kommer att öka. Framtagandet av nya avancerade behandlingar och läkemedel liksom teknikutvecklingen innebär ytterligare ekonomiska påfrestningar. Det kommer därför att bli ännu viktigare än att effektivisera verksamheterna och att prioritera. bedömer vi att de politiska prioriteringarna kommer att kvarstå, dvs. att ge alla äldre, oavsett ekonomiska eller andra resurser, en jämlik omsorg och vård med målet att den äldre ska ges goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet. De begränsade ekonomiska resurserna kommer emellertid att ställa ännu högre krav än på att de insatser som görs bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. 2.3Vad innebär utvecklingen för omsorgspersonalen? Framtidens omsorg och vård för äldre kommer att se annorlunda ut än vad den gör . Individen kommer att på ett helt annat sätt vara i centrum och det är dennes behov och önskningar som kommer att styra i högre grad. På samma sätt som inom andra delar av omsorg och vård kommer det att ställas tydligare krav på att arbetet sker evidensbaserat och med kvalitetsuppföljning. Den ökade konkurrensen mellan omsorgs- och vårdgivare kommer att ställa högre krav även på de anställda både i relation till kunderna (de äldre med behov och deras närstående) och till arbetsgivarna. Antalet arbetsgivare kommer att öka kraftigt. Vi har identifierat att omsorgspersonalen arbetar inom tre arbetsområden – service, omsorg och vård enligt våra definitioner. De som arbetar inom omsorg och vård för äldre kommer att få stödja allt fler personer med olika och ibland flera sjukdomar och/eller funktionsnedsättningar. Äldre människors behov av och önskemål om att få leva ett aktivt liv kommer även att öka. Det betyder att omsorgspersonalen förväntas utföra en större andel arbetsuppgifter än inom omsorg och vård. Därmed sker relativt sett en förskjutning av omsorgspersonalens arbetsuppgifter från arbetsområdena service och omsorg mot arbetsområdena om- sorg och vård. Framtidens omsorg och vård för äldre Uppgifter som kommer att öka för omsorgspersonalen tror vi t.ex. är att stödja och motivera den äldre till fysisk aktivitet, att stödja social och emotionell stimulans samt att utveckla måltiden. Därutöver tror vi att omsorg och vård i livets slut och vissa vård- uppgifter kommer att öka. I och med förskjutningen kommer fokus än mer på omsorg. Vi bedömer därför att omsorg blir det nya yrkets huvudsakliga arbetsområde. Det kommer att bli än viktigare att arbeta i team kring den äldre där flera personalkategorier samarbetar för att tillsammans kunna ge den bästa omsorgen och vården. Omsorgspersonalens arbete kommer dock även i fortsättningen i hög grad att vara ett ensam- arbete i mötet med den äldre vilket gör det nödvändigt med god kompetens inom flera olika områden. Den förskjutning i arbetsuppgifter som vi ser framför oss för omsorgspersonalen från arbetsområdena service och omsorg till arbetsområdena omsorg och vård kan illustreras med följande bild (Figur 1). Figur 1 En förskjutning av arbetsuppgifter för omsorgspersonalen 3 Att definiera yrket 3.1Nationella yrkeskrav för arbete med omsorg och vård Vårt förslag: Nationella yrkeskrav införs för arbete med omsorg och vård. Nationella yrkeskrav införs inte för arbete med service. Enligt direktiven ska utredaren lämna förslag på enhetliga kriterier för yrkeskompetens för omsorgspersonal som arbetar inom kom- munalt finansierad omsorg och vård för äldre. Med enhetliga avses, enligt vår tolkning, att det på nationell nivå ska anges en lägsta kompetensnivå för personalen. Kriterier för yrkeskompetens har vi valt att benämna yrkeskrav. finns krav på personalens kompetens. Enligt SoL ska insatserna vara av god kvalitet och det ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet (3 kap. 3 §). I HSL finns krav på god vård samt att det ska finnas den personal som behövs för att god vård ska kunna ges (2 e §). Ytterligare förtydliganden saknas. I våra överväganden om vilken yrkeskompetens som ska föreslås och därmed förtydliga vad som avses i SoL och HSL är den äldres säkerhet och trygghet en central utgångspunkt.