sou · GVB387 · 2008-01-01 00:00:00 — Specialskolans målgrupp avgränsades till döva eller hörselskadade barn genom ändring i skollagen (1985:1100) som trädde i kraft . Av övergångsbestäm- melserna till lagändringen framgår emellertid att utbildningen även fortsättningsvis ska anordnas för synskadade elever som tagits emot i specialskolan före till dess eleverna avslutat den. Det- samma gäller enligt övergångsbestämmelserna för talskadade elever som tagits emot före . Lagändringen innebar att de fasta skoldelarna vid och började att av- vecklas successivt. Jag har i delbetänkandet Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) föreslagit bl.a. att specialskolans målgrupp även ska om- fatta elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning. Enligt förslaget ska och Hälls- boskolan återetableras som statliga specialskolor. Vidare har jag före- slagit att det i specialskoleförordningen (1995:401) införs bestäm- melser om att specialskolan aktivt ska samverka med elevernas hem- kommuner så att dessa involveras i elevens utveckling i specialskolan. Syftet med detta förslag är att skapa en flexibel specialskola där de goda erfarenheter som visstidsutbildning vid särskilda resurscenterTPF17FPT har inneburit kan tas tillvara. Denna möjlighet till visstidsutbildning ska enligt förslaget upphöra. 15TP PT 7 kap. 4 § skollagen (1985:1100) 16TP PT 7 kap. 7 § skollagen (1985:1100) 17TP PT Se 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) och förordning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter Alla barn och ungdomar ska, oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till ut- bildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom.TPF18FPT Med det offentliga skolväsendet för barn och ungdom avses förskole- klassen, , gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. I utbildningen ska hänsyn tas till elever i behov av sär- skilt stöd. Barn som är bosatta i landet har skolplikt.TPF19FPT Denna motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Barn ska fullgöra skolplikten i , särskolan eller specialskolan. Skolplikten får också fullgöras i sameskolan, fri- stående skola eller särskilda utbildningsformer enligt 10 kap. skol- lagen (1985:1100). Barn i allmänhet ska tas emot i grundskolan.TPF20FPT Kommunerna är huvudmän för . Barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda ska tas emot i särskolan. Barn som inte kan gå i eller sär- skolan därför att de är döva eller hörselskadade ska tas emot i special- skolan. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller sju år.TPF21FPT Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen på begäran av ett barns vårdnadshavare besluta att barnet ska börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . På begäran av ett barns vårdnadshavare ska barnet redan höstterminen det kalenderår det fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller 16 år.F22F Skolplikten kan under vissa förutsättningar även upphöra tidigare. Om en elev i inte tillfredställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha för- måga att fullfölja utbildningen, ska eleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde.TPF23FPT För var och en som har rätt att gå i ska hemkom- munen sörja för att sådan utbildning kommer till stånd.TPF24FPT Elever i 18TP PT 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) 19TP PT 3 kap. 1 § skollagen (1985:1100) 20TP PT 3 kap. 3 § skollagen (1985:1100) 21TP PT 3 kap. 7 § skollagen (1985:1100) 22TP PT 3 kap. 10 § skollagen (1985:1100) 23TP PT 4 kap. 10 § skollagen (1985:1100) 24TP PT 4 kap. 5 § skollagen (1985:1100) som har svårigheter i skolarbetet ska ges särskilt stöd.TPF25FPT Sådant stöd till elever med behov av specialpedagogiska insatser ska i första hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör.TPF26FPT Om det finns särskilda skäl får stödet i stället ges i en särskild undervisningsgrupp. Undervisning för hörselskadade elever i anordnas på olika sätt. Vissa elever undervisas i vanliga klasser. Andra undervisas i särskilda hörselklasser. Sådana klasser finns t.ex. på Nya Stenkula- skolan i . Skolan tar emot elever från och i mån av plats elever utifrån. Verksamheten bygger på bl.a. små grupper, god teknik, god akustik i klassrummen, teckenspråksundervisning och pedagogiskt utbildad personal med inriktning mot hörsel. Vidare finns det kommunala hörselklasser vars verksamhet har regional karaktär. Sådana klasser finns t.ex. på Alviksskolan i , Kannebäcksskolan i , Parkskolan i , Silviaskolan i , Solanderskolan i och i . Dessa skolor presenteras i korthet nedan under . Som nämnts ovan i avsnitt 2.1.1 finns inte teckenspråk i timplanen för , vilket det däremot gör i timplanen för specialskolan. I kursplanerTPF27FPT finns emellertid ämnet teckenspråk för hörande. Ämnet kan läsas som språkval, elevens val eller skolans val. Utbildningen i ska vara avgiftsfri för eleverna.TPF28FPT I verksamheten får det dock förekomma enstaka inslag som kan för- anleda en obetydlig kostnad för eleverna. Hemkommunen är skyldig att sörja för att det för eleverna i grund- skolan anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet.TPF29FPT Om en elev till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet ska hemkommunen även svara för att eleven utan extra kostnad får tillfredsställande förhållanden. Hemkommunens skyldighet omfattar emellertid inte sådana elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle ha placerat dem i om något önskemål om en viss skola inte framställts. Skyldigheten omfattar inte heller sådana elever som avses i 4 kap. 8 och 8 a §§ skollagen (1985:1100). 25TP PT 4 kap. 1 § skollagen (1985:1100) 26TP PT 5 kap. 5 § grundskoleförordningen (1994:1194) 27TP PT Förordning om kursplaner för (SKOLFS 2000:135) 28TP PT 4 kap. 4 § skollagen (1985:1100) 29TP PT 4 kap. 7 § skollagen (1985:1100) Enligt 4 kap. 8 § första stycket skollagen (1985:1100) ska en kommun i sin grundskola även ta emot en elev för vars grundskole- utbildning kommunen inte är skyldig att sörja, om eleven med hän- syn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Med särskilda skäl avses bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer.TPF30FPT För elever som avses i 4 kap. 8 § första stycket skollagen (1985:1100) ska den mottagande kommunen under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen sörja för kost- nadsfri skolskjuts inom den kommunen.TPF31FPT Skyldigheten gäller endast inom den mottagande kommunen. Regleringen utgår således från att eleven vistas i denna.F32F Den mottagande kommunen har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Kostnaden för skolskjuts ingår i dessa utbildningskostnader. Enligt 4 kap. 8 a § skollagen (1985:1100) har en kommun efter önskemål av vårdnadshavare rätt att i andra fall än som avses i 4 kap. 5 § tredje stycket och 8 § skollagen (1985:1100) i sin grundskola ta emot en elev från en annan kommun. I sådana fall har kommunen rätt till ersättning för elevens utbildning från elevens hemkommun. Om inte de berörda kommunerna kommer överens om annat, ska ersättningen bestämmas med hänsyn till kommunens åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är hemkommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande or- ganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Omfattande behov av särskilt stöd kan t.ex. avse att skollokalerna måste förändras eller att det behövs extra personal för eleven.TPF33FPT För elever som avses i 4 kap. 8 a § skollagen (1985:1100) har varken hemkommunen eller den anordnande kommunen någon skyldighet att anordna skolskjuts eller, om eleven inte kan bo hemma, svara för boendet på den ort där skolan är belägen.TPF34FPT 30TP PT Se prop. 1992/93:230 s. 60 31TP PT 4 kap. 7 § skollagen (1985:1100) 32TP PT Jfr. 1990/91:115 s. 74 33TP PT Se prop. 1995/96:200 s. 69 och 72 34TP PT Se prop. 1992/93:230 s. 74 I en del kommuner anordnas det hörselklasser vars verksamhet är av regional art. Kommuner som vidtar insatser av regional art för elever med funktionshinder eller med andra särskilda behov i och gymnasieskolan kan få statsbidrag till merkostnader för under- visningen och till elevvårdskostnader, om dessa är särskilt stora.TPF35FPT Med insatser av regional art avses samordnade utbildningsinsatser för elever med funktionshinder eller med andra särskilda behov, som i stor utsträckning kommer även sådana elever till del vilka kommer från en annan kommun än den där skolan är belägen. Det är som beslutar om fördelning av bidraget. För beviljades 12 kommuner bidrag för regionala undervisningsinsatser för elever i med hörsel- skada. Några av de skolor där regionala hörselklasser finns presenteras i korthet nedan.TPF36FPT Alviksskolan är en skola med flera olika verksamheter. Skolan har fritidshem, förskoleklasser och grundskola. På skolan går ca 900 elever, varav ca 140 stycken i hörselklasser. Hörselklasserna finns i två skolbyggnader, som båda är specialbyggda utifrån hörselskadade elevers behov. Skolan har gemensam skolgård, matsal, elevvård och klassrum för de praktiskt estetiska ämnena. Flera av lärarna arbetar i såväl hörselklasserna som skolans övriga klasser. I varje hörselklass går det oftast inte fler än åtta elever. Några av eleverna har cochleaimplantat (CI) och övriga använder hörapparat. Undervisningen sker på talad svenska. I en del grupper används tecken som stöd. Eleverna har teckenspråk som skolans val. Alviksskolan samarbetar med Manillaskolan, som är en statlig specialskola. Skolornas samverkan syftar till att lära känna varandras verksamheter. Skolornas klasser besöker varandra och gör gemen- samma saker samt har gemensamma idrottsdagar. Vidare har lärarna och skolledningarna samt föräldraråden på respektive skola träffats. Dessutom pågår ett projekt om en gemensam skola för döva och hörselskadade elever, , se nedan avsnitt 2.1.3. 35TP PT Se förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet 36TP PT Uppgifterna som presenteras nedan är hämtade från bl.a. skolornas hemsidor. På Kannebäcksskolan finns grundskola och särskola för döva eller hörselskadade barn. Där finns även grundskola för barn med tal- och språkstörning. Dessutom finns det ett fritidshem med två teckenspråkiga avdelningar och en avdelning för svenska med tecken som stöd. På skolområdet finns det också en vanlig grundskola, en friskola och en förskola för döva eller hörselskadade barn samt för barn med tal- och språkstörning. Varje verksamhet har såväl egna som gemensamma delar av området. Kannebäcksskolan har ca 130 elever. På hela skolområdet finns ca 750 barn. Kannebäcksskolans elever kan välja mellan teckenklass och hörsel- klass. I teckenklasserna sker undervisningen på teckenspråk medan svenska lärs in som andraspråk med tonvikt på läsning och skriv- ning. I hörselklasserna sker undervisningen på svenska med tekniskt stöd och teckenstöd. För både hörselskadade och döva elever ingår talundervisning i svenska. Samtliga barn i såväl förskola som skola lär sig teckenspråk. Kannebäcksskolan har samma mål, riktlinjer och kursplaner som i den övriga . För undervisning i teckenspråkig miljö används emellertid specialskolans kursplaner i svenska, engelska samt teckenspråk och drama. är nioårig men för döva finns det möjlighet att läsa extra i enlighet med specialskolan. Parkskolan tar emot elever med hörselskada, elever som har CI och elever i behov av tecken som stöd. Skolans elever tillhör en hem- skola, som betalar för skolplatsen och ansvarar för bl.a. elevens skol- hälsovård. flyttade skolan till lokaler i Heidenstam- skolan. Det är en grundskola med ca 320 elever i skolåren 6–9. Park- skolans lokaler är anpassade för hörsel- och synskadade samt rörelse- hindrade. Till skolan hör ett fritidshem. /2006 gick det 16 elever på skolan. Eleverna går i olika grupper med högst åtta elever per grupp. Undervisningen sker på talad svenska med tekniskt stöd och teckenstöd. Teckenspråk erbjuds eleverna som tillval. Silviaskolan är specialanpassad för elever med hörselskada och hörsel- skadade elever med synnedsättning. Skolan ligger intill Västerskolan, som är en skola för barn från förskoleklass till och med skolår 9. Skolorna har gemensam skolgård, gymnastiksal, slöjdsal och matsal. I samma kvarter som Silviaskolan finns Syrsans förskola och fritidshem som tar emot hörselskadade barn. I kvarteret finns även Kottens för- skola, som är för barn med grav språkstörning. Silviaskolan erbjuder plats för ca 60 elever från 30 olika kom- muner. Skolans klasser har mellan 6–12 elever. Största delen av undervisningen sker på talad svenska med tekniskt stöd. Eleverna har teckenspråk som skolans val. De kan därutöver förstärka sina kunskaper ytterligare genom att även läsa teckenspråk som språkval. Solanderskolans hörselverksamhet är inrymd i såväl Björklundaskolans som . Björklundaskolan är en skola för barn från förskoleklass till och med skolår 3. Solanderskolan är en grund- skola för skolåren 4–9. Skolorna har gemensam skolgård. Eleverna i hörselklasserna har tillgång till egna klassrum. De har dock olika sam- arbetsformer med elever i de hörande klasserna. På Solanderskolan finns akustiksanerade lokaler med tillgång till hörselteknisk utrustning. Eleverna går i fyra åldersblandade grupper på mellan 2–7 elever. Undervisningen sker på talad svenska. får eleverna undervisning i teckenspråk inom ramen för elevens val. Därefter har eleverna teckenspråk som tillval. är en skola med flera olika verksamheter. Skolan har hörselskola, hörselförskola, förskola och grundskola med ca 500 elever. I skolbyggnaden finns även ett fritidshem. På hörselskolan går barn med hörselskador. Där går också barn som är födda döva och barn med CI. Skolans lokaler har god akustik och har hörselteknisk utrustning. Skolan har en samsyn från förskola till slut. Baskunskaper i svenska, teckenspråk, engelska och matematik har hög prioritet. har det pågått diskussioner om ett närmande mellan Alviksskolans hörselklasser och Manillaskolan. Frågan har lyfts av såväl föräldragrupper, intresseorganisationer som professionella som mött föräldrar i samtal om val av skola. Avsikten med är att skapa förutsättningar för en gemensam skola för döva och hörselskadade elever från förskoleklass till och med skolår 9/10 i . En gemensam skola anses underlätta skolvalet och eleverna skulle få lättare att byta mellan kommunikationsspråken teckenspråk och talad svenska utifrån sina behov. Detta skulle leda till att färre elever behöver byta skolform under sin grundskoletid. Skolornas personal har tillsammans ut- arbetat en gemensam vision som kallas för – en gemensam skola. I korthet kan visionen beskrivas enligt följande.TPF37FPT Malvaskolan, en vision Malvaskolan ska vara en skola med två kommunikationsspråk. Det ska där erbjudas såväl en talspråkig miljö som en teckenspråkig miljö. Båda språken ska ha samma dignitet och betraktas med samma respekt. Skolan ska sträva efter att alla elever blir tvåspråkiga så att de kan byta mellan språken utifrån situation och samtalspartner. Många hörselskadade elever måste ha mycket god förstärkning och god akustik samt möjlighet att avläsa på läppar för att kunna följa en talad konversation. , teknik och gruppstorlekar ska därför vara anpassade så att de hörselskadade elev- erna har möjlighet att delta i kommunikationen. Vidare är skolan för de flesta eleverna den viktigaste teckenspråksmiljön de vistas i under sin skoltid. Malvaskolan ska vara en plats där de har chans att möta teckenspråk och där de får språkliga före- bilder av olika åldrar och kön. Det är därför nödvändigt att det finns döva barn, ungdomar och vuxna på skolan. Malvaskolan ska även vara öppen för döva eller hörselskadade barn som dessutom har ytterligare funktionshinder, med undantag för träningsskolans elever. Undervisningen i Malvaskolan ska vara strukturerad i tre parallella spår utifrån kommunikationsspråk. I spår T ska kommunikationen ske på teckenspråk. Spår F avser flexibelt kommunikationsspråk, dvs. 37TP PT Se broschyren Malvaskolan En gemensam skola för döva och hörselskadade elever vissa lektioner ska ske på teckenspråk och vissa på svenska. Det tredje spåret är spår S. I detta spår ska kommunikationen ske på talad svenska, med eller utan stöd av tecken för nyckelord. Eleverna ska ha möjlighet att byta spår om elevens behov efterhand förändras. Skolarbetet ska ske i arbetslag. I varje arbetslag ska det ingå en elevgrupp från vardera spår och personalen ska ha kompetens utifrån gruppens inriktning. Arbetslaget planerar tillsammans och arbetar som ett team. Även om eleverna oftast arbetar i sitt eget spår ska man träffas regelbundet till gemensamma aktiviteter. Utredning avseende samlokalisering av Alviksskolan och har det genomförts en utredning i vilken fyra olika alternativ har studerats. De alternativ som har studerats är följande. 1.Samlokalisering med om- och tillbyggnad inom Alviksskolans fastighet. 2.Samlokalisering med om- och tillbyggnad inom Manillaskolans fastighet. 3.Samlokalisering med om- och tillbyggnad av befintlig X-skola i . 4.Samlokalisering i nybyggd skola i . Av utredningsrapporten framgår vilka olika fördelar och nackdelar alternativen innebär. Det framgår också att kostnaderna för de olika alternativen skiljer sig åt. 38TP PT Se FFNS Arkitekter AB:s rapport – Utredningsuppdrag avseende eventuell samlokalisering för Alvikskolan och Manillaskolan i , 2007 2.2Riksgymnasierna för döva och hörselskadade elever (/RGH) och för svårt rörelsehindrade elever () kommun får enligt 9 kap. 1 § gymnasieförordningen (1992:394) anordna utbildning för döva eller hörselskadade elever från hela landet. För utbildningen finns ett avtal mellan staten och kommun som reglerar parternas åtagande. Gällande avtal tecknades 2001. Enligt avtalet åtar sig kommun att dimensionera utbildningen för upp till 450 elever, inklusive elever folkbokförda i kommun. /07 gick ca 420 elever i RGD/RGH i . För att tillhöra målgruppen för RGD/RGH krävs enligt gymnasie- förordningen (1992:394) att eleverna är döva eller hörselskadade och är beroende av teckenspråkig miljö eller är hörselskadade och trots användningen av tekniska hjälpmedel och andra stödinsatser inte kan fullfölja reguljär undervisning i gymnasieskolan. Även elever som har en språkstörning och behöver insatser av samma slag som döva och elever som är dövblinda är behöriga. Om det finns fler sökande än antal platser ska vid urvalet, utan hänsyn till tidigare betyg, den som har störst behov av utbildningen ges företräde. kommun sköter intagningen av eleverna. De bestämmelser som gäller för gymnasieskolan enligt 5 kap. skollagen (1985:1100) och gymnasieförordningen (1992:394) gäller i huvudsak utbildning även för denna grupp elever. I den mån det är möjligt ska utbildningen vid RGD/RGH integreras med motsvarande utbildning i kommunens gymnasieskola. Utbildningen bedrivs vid fyra av kommuns gymnasieskolor, där det också finns hörande elever. Teckenspråk som kärnämne ska förekomma på alla nationella och specialutformade program som anordnas för döva elever och får även anordnas för hörselskadade elever. För de elever som behöver det bör utbildningstiden förlängas med . Styrelsen för utbild- ningen i kommun beslutar om en sådan förlängning. Enligt avtalet mellan staten och kommun lämnas statligt verksamhetsstöd till RGD/RGH. Statsbidraget omfattar bl.a. ett elevbaserat bidrag och ett särskilt bidrag för en basorganisation för verksamheten för dövblinda ungdomar. Enligt 9 kap. 12 § gymnasieförordningen (1992:394) har kommun rätt till interkommunal ersättning från elevernas hemkom- muner. Regeringen får enligt 5 kap. 25 § skollagen (1985:1100) före- skriva att en extra ersättning ska lämnas för elever vid RGD/RGH utöver sådan interkommunal ersättning. Resor och boende för elever hemmahörande i annan kommun än finansieras dels genom bidrag till inackordering från elevens hemkommun enligt bestämmelserna i 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100), dels enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktions- hindrade elever i gymnasieskolan, det s.k. Rg-bidraget. Det utgår dock endast för den del av kostnaderna som överstiger den ersätt- ning som eleven får i form av sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Rg-bidrag lämnas bl.a. för skäliga kostnader för resor mellan bostadsorten och utbildnings- orten och resor inom utbildningsorten för att eleven ska komma till och från skolan samt för kost och logi. Bestämmelser om gymnasieutbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar (rh-anpassad utbildning) finns i 5 kap. 7 och 27–32 §§ skollagen (1985:1100) och i 10 kap. gymnasieförord- ningen (1992:394). Verksamheten bedrivs med stöd av 5 kap. 7 § skollagen (1985:1100). Av detta lagrum framgår att för svårt rörelsehindrade ungdomar får de kommuner som regeringen bestämmer anordna speciellt anpassad utbildning i sin gymnasieskola, s.k. Rh-anpassad utbildning. Rh-an- passad utbildning anordnas av , , och kommuner enligt åtaganden från dessa kommuner. Vid en Rh-anpassad utbildning ska det tas emot sökande från hela landet. Med svårt rörelsehindrad avses den vars rörelsehinder ensamt eller i kombination med annat funktionshinder medför att han eller hon för att kunna följa ett program i gymnasieskolan behöver till- gång till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och har behov av habilitering och i vissa fall har behov av boende i elevhem och omvårdnad i boendet. Rh-anpassad utbildning får påbörjas fram till det kalenderår han eller hon fyller , till skillnad från övriga gymnasieskolan där åldersgränsen är . Läs- /2007 hade riksgymnasierna för svårt rörelsehindrade totalt ca 170 elever. Ansvaret för elevhemsboende och omvårdnad i boendet samt habi- litering regleras genom avtal mellan staten och respektive huvudman. I den mån det är möjligt ska Rh-anpassad utbildning integreras med motsvarande reguljär utbildning i kommunens gymnasieskola, 10 kap. 3 § gymnasieförordningen (1992:394). Det finns emellertid möjligheter att anordna särskild utbildning för svårt rörelsehindrade elever, om antalet elever är lägst fyra. Det finns dessutom möjligheter att göra avvikelser i utbildningen för att medge en långsammare studietakt och att läsa enligt specialinriktade kursplaner. Intagningen till den Rh-anpassade gymnasieutbildningen sköts centralt genom , . Enligt förordning (1990:1110) med instruktion för passad utbildning utses ledamöterna av (). får sitt kanslistöd av för särskilt utbildningsstöd (SiSUS). Nämndens beslut i fråga om intagning eller i övrigt om rätt till utbildning får enligt 5 kap. 30 § skollagen (1985:1100) överklagas hos Skolväsendets överklagande- nämnd. För den Rh-anpassade gymnasieutbildningen finns rättighetslagstift- ning som säger att ungdomar med svåra rörelsehinder har rätt att få utbildning vid en sådan gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning om de uppfyller vissa behörighetsvillkor. Reglerna om rätt till Rh-anpassad utbildning infördes 1991 (prop. 1989/90:92, bet. 1989/90:UbU20, rskr. 1989/90:271). Av lagens förarbeten framgår att utbildningen ska rikta sig till elever med komplicerade rörelsehinder för vilka det vardagliga livet och olika former av behandling och habilitering tar mycket tid och kraft i anspråk. De anordnande kommunerna har rätt till ersättning för sina kost- nader för elevens utbildning från elevens hemkommun.