sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — Olika intressenter – universitet, högskolor och finansiärer – har olika syn på vilka externa medel som kan anses vara de viktigaste. 2 har i bilaga 10, tabell 4 beskrivit ett antal olika scenarion för hur medlen skulle kunna fördelas till universiteten med olika antal finansiärer som beräkningsunderlag. Utgångsläget i tabellen är hur skulle fördelas, om fördelningen gjordes utifrån respektive universitets nuvarande anslag. Därefter ges fem olika scenarion med olika grupper av finansiärer som indikator för att omfördela samma medel utifrån erhållna externa medel under den 83TP PT Jordansson 1999, s. 48. 84TP PT Jordansson 1999, kap. 7. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell Man kan av denna tabellsammanställning utläsa hur dessa olika grupper av finansieringsprofiler ger olika utfall. Dessa olika utfall beror givetvis på att lärosätena har olika forskningsprofiler, som gynnas av olika finansiärer.TPF85FPT Externa medel erhållna efter kvalificerad vetenskaplig sakkun- niggranskning är ett mått på forskningsstandarden vid ett univer- sitet och därför en viktig indikator för att generera anslag. Det har i debatten framförts att endast bidrag från borde utgöra grund för fördelning av anslagsmedel till universiteten. Ett argument för detta skulle vara att VR finansierar grundforskning inom alla fält och att beviljningarna därifrån därför skulle väl lämpa sig som indikator på de direkta forskningsanslagen. I Budget- propositionen för har man delvis gått på denna linje; dock är beräkningsgrunderna inte helt genomskinliga.TPF86FPT Problemet med ett sådant resonemang är bland annat att det missgynnar de vetenskapsgrenar som också har stora delar forskning som är av mer tillämpat slag. Ett sådant vägval skulle dock framför allt medföra att erhållandet av just dessa forskningsmedel blir extremt betydelsefullt. Det innebär även att de beslut som berednings- gruppsledamöterna i fattar inte endast får betydelse för de projekt som beviljas medel, utan att dessa medel också får en avgörande betydelse för tilldelningen av de direkta forsknings- anslagen till de universitet där forskarna befinner sig. Maktkon- centrationen till VR och dess beredningsorgan blir då mycket stor. Dessa medel skulle då lika gärna kunna fördelas till universiteten direkt av VR i form av Linnéstöd eller motsvarande satsningar. I diskussionen om gränssnittet mellan grundforskning och till- lämpad forskning har man mer och mer kommit att tala om tre varianter av forskning: nyfikenhetsmotiverad (grund)forskning, behovsmotiverad (grund)forskning och till- lämpad forskning (i gränslandet till utvecklings- och utrednings- arbete). För staten torde det vara av stort intresse att stimulera samtliga dessa tre former av forskning. påpekar i sitt svar på 2:s enkät att den behovsmotiverade grundforskningen spelar en stor roll för både näringslivets och akademins inter- nationella konkurrenskraft. Även om man kommer fram till 85TP PT Jfr även 2007, som särskilt fokuserar på relationen mellan universitet och högskolor. 86TP PT Se prop. 2007/08:1, Utgiftsområde 16, s. 205. Här talar man om ytterligare resurser för forskning och forskarutbildning för , som ska fördelas väsentligen i enlighet med kvalitetskriterier baserade på fördelning av forskningsmedel. Hur detta väsentligen ska läsas och beräknas framgår ej av den övriga texten. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell slutsatsen att det är enklast att alla FoU-medel ges samma vikt, påpekar man att stora delar av bidragen från näringslivet sker i form av så kallade in kind contributions (egna arbetsinsatser) och att det därför vore rimligt att låta anslag från och mot- svarande myndigheter, som kräver medfinansiering från närings- livet, få en dubbel vikt. Ett ytterligare skäl som skulle tala för detta vore att dessa medel återspeglar lärosätenas samverkan. 2 föreslår mot bakgrund av dessa resonemang att indika- torn externa medel ska innefatta intäkter från alla externa finan- siärer, alltså från alla råd, myndigheter och stiftelser och även medel från industri, kommuner och från övriga organisationer. Det finns huvudsakligen tre skäl till detta. För det första speglar mångfalden av finansiärer högskolans mångfasetterade uppdrag och behov av en vittförgrenad samverkan med det omgivande samhället. För det andra blir denna indikator ett mått på den samverkan som universiteten har med det omgivande samhället. Tilläggas kan att forskningsmedel från exempelvis industrin också oftast är konkurrensutsatta och väl bedömda vad avser den vetenskapliga kvaliteten. För det tredje kan konstateras att, om man tänker sig att välja ut enbart en eller ett par finansiärer, blir gränsdragningarna svåra att göra mellan konkurrensutsatta respektive icke konkur- rensutsatta medel mellan vetenskapligt bedömda respektive icke vetenskapligt bedömda medel, om man inte endast använder sig av VR-medel, vilket av ovan angivna skäl inte är lämpligt. De medel som genom stiftelser är specialdestinerade till ett lärosäte räknas inte in i externfinansieringen. Utredningen anser att EU-medel och forskningsanslag erhållna från andra utomsvenska finansiärer bör ges en särskild tyngd vid fördelning av medel utifrån kriteriet externa medel. Dessa medel, som är erhållna i en hårdare konkurrens än nationella och regionala forskningsresurser, har ökat snabbt i betydelse. är det statistiska underlaget dock bristfälligt, varför 2 inte har kunnat ge dessa medel denna särskilda tyngd i beräkningarna. Utredningen har dock inhämtat att från med kommer att kunna presentera sådan statistik. När resurserna ska beräknas för den första fyraårsperioden kan således en sådan viktning göras. Det är betydelsefullt att intermediären initierar en vidareutveckling av arbetet med denna indikator. Att fortsatt analysera möjligheter att finna ett system för att vikta alla medel som vinns i konkurrens med peer review är angeläget. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell 2:s förslag: Fältnormaliserade citeringar av internationell vetenskaplig produktion ska utgöra en av indikatorerna som omfördelar av de konkurrensutsatta forsknings- medlen. Mätning av antal akademiska publiceringar och citerande av dessa publikationer är en konst som i sig är föremål för både intensivt utvecklingsarbete och forskning. Mycket arbete bedrivs på olika håll i världen med detta. Även i finns forskning inom detta område. och de olika universitetsbiblioteken med deras nätverk ägnar mycket energi åt denna verksamhet. På nationell nivå har under innevarande år en grupp konstituerats på initiativ av SUHF för att vidareutveckla arbetet med att skapa en gemensam databas för all svensk vetenskaplig publicering. 2 har haft kontakt med denna grupp och även diskuterat med Kungl. /BIBSAM samt konsulterat analys- avdelning. Som ett resultat av dessa diskussioner har utredningen i samarbete med tagit fram ett underlag beträffande möjligheterna att använda citeringar som indikator för anslagstilldelning. Docent vid univer- sitet har i samarbete med vid Kungl. Tekniska högskolan presenterat en Modell för beräkning av direktanslag till svenska lärosäten baserad på forskningsproduktion och citerings- grad som biläggs utredningen i bilaga 8.TPF87FPT Denna modell presen- teras längre fram i detta avsnitt. Forskarna och deras resultat bedöms på många sätt inom akade- min. Det sker, som ovan konstaterats, vid tjänstetillsättningar, befordringar, vid antagning av publikationer hos vetenskapliga tidskrifter och serier och förlag och vid ansökan om patent. Vi kan konstatera att mätningen av publikationer sker å ena sidan rent kvantitativt genom förtecknande av vetenskapliga arbeten i olika sorters bibliografier och databaser. Antalet publikationer kan också vägas samman på så sätt att monografier får högre värde än artiklar, artiklar publicerade i en internationell tidskrift med peer review får 87TP PT Denna rapport har sakkunniggranskats av professor vid Biblioteksskole och därefter bearbetats av författarna. Vissa diskussionspunkter kvarstår fortfarande. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell högre värde än den regionala tidskriften sker endast efter bedömning av en redaktör. Resursberedningen lyfte i sitt delbetänkande Kvalitet och dynamik fram publiceringsindikatorn som ett mycket relevant kriterium, men gjorde den bedömningen att den brister i enkel- het. Avslutningsvis konstaterade man: Värdet av att utnyttja de synnerligen omfattande kvalitetsbedömningssystem som tidskrifts- publikationer utgör, gör dock att den fortsatta metodutvecklingen inom området bör följas.TPF88FPT Tiden har enligt 2:s uppfattning blivit mogen för att införa ett system där den vetenskapliga produktionen mäts. Utred- ningen har därför med särskilt intresse specialstuderat det system som man infört i för att fördela en del av forsk- ningsresurserna utifrån kvantitativ publicering beräknat på läro- sätesnivå. Det norska Utbildnings- och forskningsdepartementet gav Universitets- och høgskolerådet (UHR) i uppdrag att koordinera arbetet med att utveckla ett sådant system. Vekt på forskning. Nytt system for dokumentasjon av vitenskapelig publisering presenterades ett sådant system som sedan sjösattes . Målet var att skapa ett enhetligt system för att dokumentera lärosätenas vetenskapliga publiceringar i den nationella Database for statistikk om høgre utdanning och därtill skapa en modell för att fördela resurserna till lärosätena med utgångspunkt i detta material. Avsikten med denna modell var att få en mer resultat- orienterert premiering av forskning, og å stimulere til økt forsk- ningsomfang. Den norska modellen bygger på en indelning av publikations- formerna i två nivåer och en viktning av dessa nivåer. Exempelvis får en monografi 5 poäng på nivå 1 (den nationella publicerings- nivån), men 8 poäng på nivå 2 (den internationella publicerings- nivån). En tidskriftsartikel får 1 poäng på nivå 1 och 3 poäng på nivå 2, en antologiartikel får 0,7 poäng på nivå 1 och 1 poäng på nivå 2. Detta system bygger på att forskarsamhället har deltagit i bedömningen av vilka tidskrifter som ska finnas med och vilken vikt de ska ha.TPF89FPT 2 har noggrant övervägt möjligheten att tillämpa den norska modellen för resurstilldelning. Arbetet med att skapa en gemensam databas eller en söktjänst som kopplar ihop redan befintliga databaser görs redan. Projektet vid Kungl. 88TP PT SOU 1993:102, s. 48. 89TP PT Jfr Vekt på forskning 2004. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell har utlyst medel för ett sådant projekt som beräknas komma igång . Målsättningen är att en söktjänst ska skapas som ska bli en samlad ingång till all vetenskaplig publicering i Sverige.TPF90FPT räknar man även med att integrera detta system med ett motsvarande system för elektronisk publicering. För att kunna använda en sådan bibliografidatabas vid resurstilldelning är det av största vikt att den kvalitetssäkras. Det räcker inte med en sammanfogning av redan befintliga system, om inte en mycket noggrann standardisering utförs. Det är svårt att se hur en sådan kvalitetssäkring skulle kunna ske, om inte ett enhetligt nationellt system skapas och underhålls av en central instans. Ett sådan databas skulle emellertid kunna användas för att skapa en svensk variant av den norska modellen, men också nyttjas för andra ändamål nationellt och lokalt. En preliminär bedömning är att det skulle vara möjligt att införa en adapterad norsk modell i , men att den medför stora kostnader. Den norske forskaren , som är en av upphovs- männen till det norska systemet, gör en pilotstudie åt för att inom fältet utbildningsvetenskap i få en översikt över publiceringsmönster och -omfång.TPF91FPT Detta kan ses som ett första diskussionsinlägg på svensk mark om dessa frågor. Den norska modellen är inte oomstridd. Invändningar är exem- pelvis att olika vetenskapliga discipliner har olika publicerings- strategier, att forskare frestas att dela publikationer, att den kvalitativt sett bästa produktionen inte blir rättvist mätt, att avhandlingar publicerade som monografier får större betydelse än sammanläggningsavhandlingar. Frågan är om alla dessa invänd- ningar träffar en modell som arbetar med den högsta aggregerade nivån, lärosätet. Om man skulle använda en sådan modell för att fördela resurser mellan ämnen skulle det vara svårare att uppnå målet – att fördela efter kvalitet. Frågan är också i vad mån forskarna kommer att bekymra sig om dessa strategier på läro- sätesnivå. De är förmodligen – med rätta – mer intresserade av att publicera i enlighet med sin egen och sin disciplins strategi än i relation till en övergripande lärosätesstrategi. En komplikation är dock att alla universitet inte har alla ämnen. som näst intill uteslutande har ämnesinriktningar vilka av traditionen 90TP AnderssonPT 2007, s. 2. 91TP PT Jfr Sivertsen 2007. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell har en allmän strategi att publicera kort och mycket skulle gynnas kraftigt i ett sådant system.TPF92FPT Vid har en första utvärdering av den norska modellen gjorts i en kritisk studie av och (se bilaga 7). De visar att modellens sätt att värdera doktorsavhandlingar är otillräckligt. Med den norska modellen tillämpad på svenska humanistiska och medicinska avhandlingar skulle med den ovanstående betygssättningen en humanistisk avhandling i genomsnitt vara värd cirka 5 poäng och genererar en summa motsvarande ; en medicinsk avhand- ling skulle i genomsnitt vara värd mellan 1,4 och 1,9 poäng och således endast generera 67 000–. Är det rimligt att kvalitetsskillnaden kan vara så stor? Det troliga är att modellen har en barnsjukdom som behöver arbetas bort och frågan är om det finns flera. Hur mycket citeras svenska publikationer? frågas det i en analys utförd inom . I denna bibliometriska översikt över vetenskapliga publice- ring kommer författarna fram till slutsatsen att det svenska forskarsamhället har legat på en relativt nivå något över världsgenomsnittet beträffande rankning av citerade publikationer med utgångspunkt i /ISI:s databas of Science. I rankningen ligger på sjätte plats både vid periodens början och slut. Jämför man utveckling i relation till så kan man dock konstatera en vikande trend. Detta beror enligt författarna inte på att den svenska forskningen har minskat i kvalitet men på att flera europeiska länder har förbättrat sina resultat betydligt. Med hjälp av dessa mätningar kan man se hur olika vetenskapsområdens och discipliners genomslags- kraft förändras , liksom hur olika lärosäten står sig i den internationella konkurrensen. Ett stort problem med dessa mätningar är emellertid att de humanistiska vetenskaperna, och till dels även samhällsvetenskaperna, till stor del är osynliga beroende på andra publiceringsstrategier (andra språk än engelska, monografier av olika slag).TPF93FPT Om vi relaterar dessa mätningar av produktion av vetenskapliga resultat till utredningens intresse av att finna indikatorer för kvalitetsbedömning av svensk forskning, kan vi konstatera att dessa mätningar inte täcker alla vetenskapliga fält, har en stark 92TP JfrPT exv. Elvebakk & Enebakk, s. 34–44. 93TP KarlssonPT 2006, s. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell anglosaxisk och särskilt amerikansk bias samt inte tar hänsyn till vissa delar av den vetenskapliga produktionen såsom monografier och läromedel. Trots dessa vanliga invändningar anser 2 att det finns goda möjligheter att använda citeringar för tilldelning av resurser på lärosätesnivå. Att mäta hur den vetenskapliga produktionen används torde vara en god indikator på värdet av densamma. Att bli citerad – av kolleger inkluderande vedersakare – i de sammanhang där den mest väsentliga forskningen publiceras är ett tecken på verksamhet med kvalitet. Det är i de internationella tidskrifter på vår tids lingua , engelskan, granskade med så kallat peer review-förfarande som de vetenskapliga resultaten i frontlinjen tar plats. Oberoende av hur vi bedömer värdet av den vetenskapliga produktion som bedrivs på övriga världsspråk och mindre språk, får man konstatera att det gemensamma akademiska språkrummet är den vetenskapliga engelskan. Att publicera sig i de sammanhang där denna används är ett tydligt mått på ambitionen att bidra till den gemensamma världsvida diskussionen. Den är ett mått på forskningens interna- tionalisering. Om citering av forskning i olika discipliner ska jämföras behövs ett system som utjämnar skillnader av olika slag (antalet tidskrifter och deras periodicitet, antalet referenser per artikel, tidskrifternas så kallade impact m.m.). Genom en rad olika beräkningar (fält- normaliserade jämförelser) kan en skala tas fram med hjälp av vilken exempelvis de sammantagna prestationerna hos ett univer- sitet kan relateras till ett världsgenomsnitt. Antalet publikationer har inte betydelse utan endast kvaliteten mätt i citeringsgrad. Hög produktivitet är därmed inte en nödvändig fördel. Forskning visar att kvinnor som grupp kan gynnas av dessa mått, eftersom de har en lägre produktion men högre citeringsgrad.TPF94FPT I bilaga 7 ges en detaljerad beskrivning av modellen för beräk- ning baserad på forskningsproduktion och citeringsgrad. och rapport bygger på en matema- tisk-statistisk modell som togs fram för att uppskatta antalet forskare per nation.TPF95FPT I detta sammanhang används metoden med några tillägg. Syftet är nu att ta fram rättvisande referens- värden för publiceringsaktiviteten inom olika forskningsområden. Detta görs med den s.k. Waringmodellen. Poängen är att modellen tar hänsyn till hur publiceringsmönstret ser ut för olika områden. 94TP SePT 2004, s. 77–91. Jfr vidare exv. 95TP SePT 2007. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell Vetenskapens värld är uppdelad i många sfärer med olika publi- ceringstraditioner och marknader för vetenskaplig publicering. Modellen kan beskrivas som ett raffinerat poängsystem som ger olika poäng per publikation beroende på områdets karakteristika. Teknikvetenskap och medicin kan tas som exempel. Teknik- vetenskaperna publicerar en del artiklar i vetenskapliga tidskrifter men merparten rapporteras i egna serier. De medicinska forskarnas beteende är ett annat: de publicerar nästan uteslutande i internationella tidskrifter. Ställer vi dessa båda områden bredvid varandra är medicinarna vida överlägsna i antalet artiklar, men en sådan jämförelse säger oss inget om universiteten och deras forskningskvalitet. Om vi i stället jämför teknikvetenskaperna med deras kolleger i och om vi jämför den kliniska medicinen med deras nordiska kolleger kan resultatet bli mer rättvisande. Waringmodellens fördel är just detta: att jämföra likar med likar. För att göra detta delas forskningen in i funktionella områden: miljöforskning, ingenjörsforskning, ekonomisk forskning, biolo- gisk forskning etc. baserat på forskarnas publiceringsbeteende. De områden som inte bara skriver artiklar i tidskrifter utan också publicerar böcker och antologier får högre poäng för sina artiklar jämfört med dem som endast publicerar vetenskapliga artiklar i tidskrifter. Detta är inte minst av stor betydelse för de huma- nistiska disciplinerna. Vill vi veta hur produktiva forskarna vid ett universitet är, måste vi således ha adekvata referenssvärden för jämförelserna. För KTH är alla nordiska tekniska högskolor den rimliga basen för benchmarking och för ekonomisk forskning är alla ekonomer vid universitet och handelshögskolor i det vi bör jämföra med. Metoden utgår från att antalet publiceringar i ISI-databasen (under en tillräckligt ) ger all den information som behövs för att göra beräkningar som inkluderar alla forskare vid universi- tetet. Resultatet blir ett värde som motsvarar produk- tionsnivå och kvaliteten på den produktionen. Det kan således läggas till grund för fördelningen av direktanslag till universiteten. Genom att multiplicera produktionstalet med den fältnormali- serade citeringsgraden ges ett tal som inkluderar såväl fältjusterad produktionsmängd som relativ kvalitetsnivå. Ett system för konkurrensutsatta anslag kan inte fungera tillfredsställande om det inte tar hänsyn till hur forskningsresultaten uppmärksammas och används av andra forskare. Modellen är arbetsekonomiskt till- En ny anslags- och resurstilldelningsmodell Varken forskarna eller universiteten behöver avsätta tid eller resurser för att förse systemet med uppgifter. Ett lärosäte som redan har en väl utvecklad användning av bibliometri är . KI har ett eget arbete med dessa frågor som kvalitetssäkras av LIME (, informatik, management och etik). En bibliometriavdel- ning vid lärosätesbiblioteket tillhandahåller en kundtjänstorga- nisation som levererar analyser på uppdragsbasis. Syftet med dessa bibliometriska analyser är bland annat att ge underlag för planering och verksamhetsutveckling.TPF96FPT I den tidigare apostro- ferade utvärderingen vid , Kvalitet och förnyelse, har ett stort delprojekt varit en bibliometrisk analys av universitets vetenskapliga produktion gjord av nederländska forskare.TPF97FPT Dessa metoder är heller inte oomstridda. Det finns teknisk kritik mot dem. Denna kritik riktar sig dock oftast mot möjlig- heterna att fånga kvalitet på forskar- och forskargruppsnivå.TPF98FPT Indikatorn vetenskaplig produktion har goda möjligheter att driva lärosätena till att särskilt stödja de forskare och forskargrupper som har goda prognoser att hävda sig vid den internationella forskningsfronten och att framför allt med strategisk planering bereda rum för ny forskning att hävda sig i dessa sammanhang. 2 föreslår mot bakgrund av ovanstående en indikator för vetenskaplig publicering som använder sig av fältnormaliserad citeringsgrad som metod för omfördelningen av av de konkurrensutsatta forskningsmedlen. Det är emellertid i högsta grad önskvärt att frågan om mätning av den vetenskapliga produktionen i olika former vidare utreds av den intermediära organisation som utredningen föreslår ska inrättas eller läggs ut på entreprenad till ett annat professionellt organ som exempelvis . Det intensiva arbetet med denna fråga på europeisk nivå bör i detta sammanhang också beaktas. Exempelvis pågår inom Kommissionens ERA-NET- projekt in Research Area () i samarbete med ett stort arbete med ett European Index for the Humanities (ERIH).TPF99FPT 96TP PT Jfr (Bibliometri vid ). 97TP 2007, s. 98TP PT Jfr exv. 99TP PT Se . Jfr den tveksamma hållningen till metrics i of research metrics in the arts and humanities (2006). Inför 2008 kommer förmodligen metrics inte användas i någon större omfattning beträffande den humanistiska respektive den konstnärliga forskningen. En ny anslags- och resurstilldelningsmodell 3.2.7Indikatorer som övervägts men inte föreslås 2 föreslår tre indikatorer (personal, externa medel, veten- skaplig produktion) och kvalitetsutvärderingar för att omfördela forskningsmedlen till universiteten. Det finns givetvis fler indika- torer att överväga än dessa. I den tidigare omnämnda enkäten till lärosätena ombads dessa att beskriva sitt lärosätes interna model- ler för kvalitetsrelaterad resursfördelning och hur de används. Som tidigare framhållits i avsnittet 3.2.1 visade enkätsvaren från läro- sätena att man använder en rad olika indikatorer för resursför- delning på lokal nivå. 2 har med intresse tagit del av detta material och analyserat möjligheten att använda flera av dessa indikatorer, men kommit fram till att de föreslagna indikatorerna och forskningsutvärderingen är de som bäst kan mäta kvaliteten inom alla forskningsområden och på nationell nivå. De två indikatorer som utredningen övervägt noggrant, men inte föreslår, är samverkan och internationalisering. Beträffande båda dessa indikatorer finns de integrerade som en del av de indikatorer och utvärderingar som utredningen föreslår. I det följande vill 2 närmare beskriva sina resonemang och överlämna dem för vidare diskussion till den av utredningen före- slagna intermediären.