sou · GVB395 · 2008-01-01 00:00:00 — Den lägre reskostnaden gör också att man efterfrågar mer service, vilket också ökar underlaget för servicen. I går det bara hälften så många invånare per vårdcentral som i . Efterfrågetätheten skiljer sig starkt mellan områdena. I tätorterna i gjordes nära 3 000 vårdcentralsbesök per km2P P och år och på landsbygd dryga 65. Det ska jämföras med (tätorter och landsbygd) där det genomsnittliga antalet var knappt 4. Det resulterar inte bara i färre och något större serviceställen i utan också i att invånarna där besöker vårdcentralen bara hälften så ofta som invånarna i Med stigande inkomster stiger också efterfrågan. Den ökade efterfrågetätheten ger då underlag för flera serviceställen och minskar därmed behovet att resa så långt. Om det tidigare inte fanns något konstmuseum i fick den konstintresserade åka till . är konstintresset så mycket större att det finns underlag för inte bara ett utan flera konstmuseer i utöver de som finns i . Då minskar behovet att resa. Från allra första början fanns bara ett universitet i , det i . Sedan tillkom i , , och många andra. Högt specialiserad sjukvård kan numera erbjudas i , lika väl som i och i . Behovet att resa utomlands för att studera eller få vård har därmed minskat avsevärt. Något som bara kan uppvägas av specialisering och produktdifferentiering mellan universiteten respektive sjukhusen eller på grund av att efterfråge- ökningen överstiger den lokala kapacitetsutbyggnaden. 83TP PT Egna beräkningar, inspirerade av Wall, R. [2001]. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Stigande efterfrågetäthet p.g.a. urbanisering och stigande inkomster minskar således resandet och handeln med tjänster över gränser. 7.1.5Summering – faktorer som påverkar handeln med välfärdstjänster Kontaktintensiva verksamheter dominerar bland välfärdstjänsterna. De ekonomiska förutsättningarna för att producera och tillhanda- hålla dessa genom att konsumenten reser till producenten betingas av ett antal faktorer som behandlats ovan. Resekostnaderna har minskat kraftigt. Det har lett till viss handel med tjänster över nationsgränser, men i första hand i de regionala närområdena. Reskostnadernas framtida utveckling är osäker med tanke på klimat- och andra miljöproblem. Skalfördelarna i produktionen av tjänster återfinns i första hand i diverse stödfunktioner. Det gör att när marknaderna vidgas faller priserna, varvid efterfrågan ökar och underlag för fler serviceställen skapas. Omfattande handel med back-office-tjänster uppstår, som serviceställena blir fler och mindre och resandet och den internationella handeln minskar. Inkomstutveckling och urbanisering har stark inverkan på efterfrågetätheten. När efterfrågetätheten ökar minskar marknadsområdena och den internationella handeln med tjänster avtar. Inkomstutvecklingen har en tendens att leda till att tjänster värderas allt högre. Högre värden på tjänster motiverar längre resor och leder dessutom till ökad produktdifferentiering som också motiverar längre inköpsresor. Om den sammanlagda effekten av dessa faktorer betyder en ökad eller minskad handel med tjänster, som bygger på att konsumenterna reser till producenterna, är omöjligt att uttala sig om. Någon stor och omvälvande expansion av denna sorts handel Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster är dock inte trolig. Störst sannolikhet att expandera har tjänster med högt värde och låga reskostnader, exempelvis högre utbildning. Minst sannolikhet att expandera är tjänster som förbrukas ofta, exempelvis barnomsorg. 7.2Handel med tjänster och komparativa fördelar Kontaktintensiva välfärdstjänster – vård, utbildning och omsorg – dominerar den offentliga sektorns tjänsteutbud. Med några undantag är det inte troligt att potentialen för internationell handel är så stor. Vidgas perspektivet att omfatta även rena informations- tjänster – forskning och utveckling, meteorologiska data – och kommunikationstjänster – post, tele, radio, TV, transporter – ökar potentialen i den internationella handeln. Läggs därtill de möjligheter som the great unbundling av produktionens många delmoment ger också inom vård, utbildning och omsorg att outsourca producenttjänster växer potentialen ytterligare. Därför förtjänar frågan att ställas huruvida kommer att och bör utvecklas som ett export- eller importland. 7.2.1Utvecklingen av handel med tjänster Av diagram 7.3 framgår att tjänstehandeln vuxit från 16–av såväl import som export till . Såväl import som export av tjänster har vuxit snabbare än import och export av varor. Det är anmärkningsvärt att utvecklingen av import och export av tjänster är så likartad. Med undantag för två distinkta perioder (1982-1985 och 2001-2005) ökar och minskar andelarna parallellt. Parallelliteten tyder på att likartade krafter ligger bakom utvecklingen av såväl tjänsteimporten som tjänsteexporten. Men avvikelserna signalerar att andra orsaker också kan spela in som påverkar import och export helt olika. Handelsnettot för varor utvecklas från att vara negativt till att vara positivt . Men det är som det verkligen växer – med stöd av att den svenska kronan deprecieras med . Handelsnettot för varor uppgick till . Handelsnettot för tjänster är negativt ända fram . sker en remarkabel förändring. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 tjänster ökar mycket kraftigt och Devalveringen 1982 påverkade handelsnettot för varor mycket positivt . Handelsnettot för tjänster utvecklades däremot negativt dessa år och tjänsternas andel i den samlade exporten minskade. Samma sak ägde rum igen 1992. Deprecieringen av kronan ökade varuhandelsnettot kraftigt medan tjänsternas andel i utrikeshandeln trängdes tillbaka. Den pågående strukturomvandlingen i riktning mot ökad tjänstehandel bromsades upp när kronans värde sänktes och exporten av varor kraftigt stimulerades. Diagram 7.3 Import och export av tjänster jämfört med varor 1980–2005 Varuhandelsnetto (vänster axel) Tjänstehandelsnetto (vänster axel) Import av tjänster, andel av total import (höger axel) Export av tjänster, andel av total export (höger axel) Källa: SCB, Nationalräkenskaperna, tillbakaskrivning enligt ENS95. I vilka slag av tjänster har komparativa fördelar i produktionen? Ett första, enkelt sätt att bedöma komparativa fördelar på är att se på handelsnettot. Om ett land exporterar mer Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster av en vara eller tjänst än det importerar tyder det på att landet har en komparativ fördel i produktionen av just den kategorin varor eller tjänster. Nettoexport av tjänster i -32,0 -36,4 -27,4 -25,3 -23,7 -29,1 -25,2 -17,9 -1,7 -1,2 -1,3 -1,2 -1,0 -1,1 -0,3 -13,7 -5,8 -9,1 -13,6 -5,1 Anm.: Nettoexport är export minus import. Källa: [2007]. Nettot i utrikeshandeln med tjänster har således utvecklats starkt positivt , från ett minus på 5 miljarder till ett plus på . Anmärkningsvärt är att den positiva utvecklingen gäller nästan samtliga tjänstekategorier. De enda undantagen är kommunika- tionstjänster – där bl.a. teletjänster ingår – och byggtjänster. har det uppstått ett överskott i handeln med post- och budtjänster medan handeln med telekommunikationstjänster åter uppvisar ett underskott efter att ha uppvisat ett överskott . Det redan tidigare positiva nettot för transporter har utvecklats starkt. Störst är överskotten i landtransporter. När det gäller sjö- och lufttransporter är överskotten mindre. Det negativa nettot för resor har blivit något mindre negativt. Personbefordran har ett överskott medan rese- valuta visar ett underskott. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Från små värden utvecklas också nettot för finansiella tjänster och data- och informationstjänster starkt. Licenser och royaltyn har också en kraftigt positiv utveckling. När det gäller försäkringar sker den större delen av handeln i återförsäkring, som ger ett överskott. Byggtjänster utgör en förvånansvärt ringa andel av tjänste- handeln. Det beror på att stora projekt vanligen genomförs i regi av dotterbolag. Då redovisas inte omsättningen som försäljning av tjänst, vilken den annars ska. I stället redovisas vinsten som faktorinkomst i bruttonationalinkomsten (BNI). Nettot för övriga affärstjänster är dock det som har ökat mest. stod dessa tjänster för nästan hälften av det sammanlagda nettot av handeln med tjänster. Övriga affärstjänster innefattar ett flertal undergrupper. Flera av dessa är direkt relaterade till varuhandel. Det stora överskottet genereras av något som kallas merchanting. Merchanting förekommer i betalningsbalans- statistiken endast som export. Merchanting uppstår när ett bolag i fakturerar bolag i ett annat land för en vara som produceras och skickas från ett tredje land. De belopp som registreras under merchanting är skillnaden mellan vad bolaget i köper och säljer varan för. Merchanting ger utslag i bruttonationalprodukten (BNP). Om i stället det producerande dotterbolaget självt fakturerade bolaget i det andra landet skulle dotterbolagets vinst redovisas som faktorinkomst i BNI. Om merchanting räknas bort skulle övriga affärstjänster ha haft ett negativt saldo på . Det ger en helt annan bild av komparativa fördelar i fråga om övriga affärs- tjänster. Här ingår olika tekniska, juridiska, ekonomiska och andra tjänster, marknadsföring, opinionsundersökningar, arkitekttjänster m.m. I den kategori, som kan förefalla ligga nära denna rapports fokus, offentliga tjänster (ej registrerade någon annan stans) redovisas inga offentliga tjänster utan i stället utländska beskickningars och utstationeringars köp av varor och tjänster i värdlandet. Denna kategori av tjänster utgör en mycket liten del av handeln med tjänster, men dess netto har vuxit påtagligt . Framför allt är det militära omkostnader som skapar överskottet. Det är svenska statens utgifter för fredsbefrämjande insatser i andra länder. får inte betalt för dessa insatser. Insatserna är en gåva. Men det räknas ändå som export. För att få betalnings- balansen korrekt bokförs en transferering från till det land där insatsen sker. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Samma förfarande görs beträffande s.k. förvaltningsbistånd. SIDA betalar svenska myndigheter och andra för att utföra visst arbete i utvecklingsländer. Det arbetet bokförs som export – till stor del under övriga affärstjänster – som ett lika stort belopp bokförs som en transferering till utlandet. De fundamentala produktionsförutsättningarna i ett land förändras inte radikalt . Det går därför inte att förklara omsvängningen från underskott till överskott i handeln med tjänster med att komparativa fördelar eller skalfördelar förändrats snabbt och genomgripande på så . En möjlig förklaring skulle ha kunnat vara en omfattande liberalisering av den internationella handeln med tjänster. Men någon sådan liberalisering har inte ägt rum om därmed avses borttagande av tullar och kvantitativa importrestriktioner. Däremot har flera tjänstemarknader avreglerats, i och i andra länder, vilket öppnat för internationell handel. Ett exempel på att avregleringar öppnat för internationell handel är utvecklingen av handeln med finansiella tjänster och försäkringar. Avregleringarna ägde rum . Effekten har kommit med stor tidseftersläpning. Avregleringarna av post- och telekommunikation har ännu inte avsatt några större spår i handelsstatistiken. Flygtransporter, särskilt lågprisflyg, har också över gått ned i pris kraftigt, tack vare avregleringar . Det har bidragit till att resor ökat och det på ett sätt som reducerat det negativa handelsnettot, vilket antyder en förbättrad konkurrenssituation för som turist- och affärsland. Här spelar valutakursförändringar en viktig roll. Tjänster som inresande i köper blev avsevärt billigare genom deprecieringen av den svenska kronan 1992 som det blev dyrare att resa utomlands. Inflationen i har inte överstigit den i andra europeiska länder. En annan plausibel förklaring till ökad handel är drastiskt reducerade transportkostnader. IT-utvecklingen har inneburit att transportkostnaden för tjänster som kan kommuniceras digitalt minskat kraftigt och att kommunikation som inte varit möjlig blivit det. Dolda, svenska komparativa fördelar och skal- fördelar har då kommit på områden som finansiella tjänster, data- och informationstjänster. Men även omvärldens dolda komparativa fördelar och skalfördelar kommer då också självfallet . Så förefaller det vara i fråga om övriga affärstjänster när merchanting räknas bort. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Den övergripande förklaringen till den ökade handeln står troligen att finna i den fortgående strukturomvandlingen, Struktur- omvandlingen framgår tydligt av tjänstehandelns gradvist ökande andel i utrikeshandeln (diagram 7.3). har den bromsats upp, för att så ta fart igen. Successivt har svensk ekonomis komparativa fördelar på vissa tjänsteområden kommit . Liksom komparativa nackdelar på andra områden. 7.2.2Sveriges komparativa fördelar och specialisering Eftersom varuhandeln också ger ett överskott är ett överskott i tjänstehandeln inte något entydigt belägg för komparativa fördelar i denna. Därför görs i tabell 7.2 ett försök att jämföra den svenska ekonomins komparativa fördelar i fråga om varor och tjänster. Som mått används exportöverskottet i förhållande till inhemska produktionen.TPF84FPT Förutom exportöverskottet i förhållande till produktionen redovisas i tabellen summan av export och import i förhållande till produktionen. Det görs för att belysa inombranschhandeln. I tabell 7.2 framgår några traditionella exportnäringarnas klara komparativa fördelar. Särskilt dominerande är massa och papper. Av hela produktionen exporteras netto och konsumeras eller används inom landet i annan tillverkning. Men ett antal tjänstenäringar får också en förhållande- vis framträdande placering. Främst bland tjänsterna kommer sjötransporter med ett lika stort exportöverskott i förhållande till produktionen som massa och papper. Jämförs dessa två branscher finner vi att inombranschhandeln är relativt större beträffande sjötransporter. Branschen bygger således sin handel dels på en komparativ fördel, dels på en specialisering som också förekommer i andra länder och då ger upphov till svensk import. Så är också fallet inom papper och massa, men inte i samma omfattning. 84TP PT SOU 2003:45 använder sig av ett annat mått: inhemsk produktion/inhemsk förbrukning. Detta mått ger ungefär samma bild men ger ändå en överdriven föreställning om de komparativa fördelarna på områden där handeln är mycket begränsad eller inte förekommer alls. Handelsöverskott anger i första hand förekomsten av komparativa fördelar i s.k. mellanbranschhandel. Inombranschhandeln mäts som summan av export och import i förhållande till produktionen. Skalfördelar, produktdifferentiering och specialisering förklarar inombranschhandel. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster komparativa fördelar och inombransch- (Export-import)/ (Export+import)/ Handel, rep. bilar o hush.mask. Andra elmaskiner och teleprodukter Offentlig förvaltning, försvar El, gas, värme Uthyrning av mask. Rekreation, kultur, sport Livsmedel, dryck, tobak Textil, beklädnad, läder Anm.: Merchanting ingår ej i denna statistik. Källa: SCB, Nationalräkenskaper. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 synes också ha en klar komparativ fördel beträffande handel, dvs. i första hand grossisthandel och agenturer (merchanting ingår ej). Inombranschhandeln är liten i förhållande till mellanbranschhandeln vilket tyder på att handeln huvudsakligen bygger på komparativa fördelar. Tjänster som vi är särskilt intresserade av i denna rapport, såsom utbildning och sjukvård, redovisar noll procents handelsöverskott i förhållande till produktionen. Det placerar dem före en lång rad andra branscher. Skälet är naturligtvis att det inte förekommer någon handel med dessa tjänster och det av andra skäl än att skulle vara konkurrenskraftigt i denna produktion. Helhetsbilden är att ett antal varuproducerande branscher har mycket klara komparativa fördelar, men att det också finns några tjänstebranscher som har det. Det är tjänstebranscher där internationell handel förekommit – sjötransporter och handel. Andra tjänstebranscher uppvisar inte några påtagliga komparativa fördelar eller nackdelar. Däremot är inombransch- handeln omfattande. Det gäller försäkringar, lufttransporter, stöd- tjänster till transport (resebyråer), databehandling, finansiella tjänster, andra företagstjänster samt forskning och utveckling. Tabell 7.2 säger ingenting direkt om de välfärdstjänster som bedrivs i offentlig regi och som man därför inte handlar med. En typ av tjänster som liknar välfärdstjänsterna genom att vara kontaktintensiva är de tjänster som ingår i annan service- verksamhet. Här återfinns vissa hushållstjänster som alla bedrivs i privat regi: tvättinrättningar, hår- och skönhetsvård, begravnings- byråer, kroppsvård m.m. Här förekommer ingen handel alls. Man kan av tabellen dra slutsatsen att det inte är utsiktslöst att bli nettoexportör av tjänster. Ingen tjänstebransch uppvisar heller en klar komparativ nackdel. På lång sikt bör bytesbalansen ligga närmare noll. Man kan då räkna med att de tjänstebranscher som har ett mycket ringa över- eller underskott i handeln då kommer att ha ett mera påtagligt underskott och således indikera en komparativ nackdel. Det gäller en hel rad tjänster: finansiella stödtjänster, uthyrning av maskiner och fordon, stödtjänster till transporter, rekreation, kultur och sport, post- och tele- kommunikation, hotell och restaurang, andra företagstjänster samt forskning och utveckling. Av tabell 7.2 kan också den slutsatsen dras att man inte måste vara nettoexportör för att kunna exportera. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster är betydande även om handelsnettot är negativt, t.ex. beträffande forskning och utveckling och andra företagstjänster. Vi ska fördjupa bilden av som tjänsteexportör genom att jämföra med andra länder. Av diagram 7.4 framgår att en rad andra länder har en betydligt mer omfattande handel med tjänster och betydligt större överskott i denna handel än . Stora överskott anger betydande komparativa fördelar. Anm.: Data för vissa länder är än 2005: (2003), (2004) och (2004). Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Länder med stora överskott i handeln med tjänster är turistländerna , och , vidare och , som också är stora turistländer. Utan att vara ett stort turistland har ett stort netto i sin tjänstehandel i förhållande till sin totala export. Vad som är förvånande är att samtliga baltiska stater har relativt stora överskott i tjänstehandeln i förhållande till sin totala export. Det kan till stor del förklaras av att dessa länder sköter en betydande del av ut- och inskeppningen av varor från och till . Även hör till de länder som har ett betydligt större överskott än de flesta andra länder. , och kommer dock inte så långt efter Som noterades redan inledningsvis är de utvecklade länderna som helhet stora nettoexportörer av tjänster. Men det finns några betydande undantag. , och har förhållandevis stora negativa netton i handeln med tjänster. i jämförelse med EU 25 Personliga, kulturella och rekreationstjänster Övriga tjänster, ej fördelade Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Många länder har en större andel tjänster i såväl sin export som i sin import än . Turistländerna har av förklarliga skäl en hög andel tjänster i sin export. Men även andra länder har högre andelar, t.ex. , och . tjänsteandel i exporten är mot . Men många länder på samma utvecklingsnivå som har lägre andelar, t.ex. , , , och . och har väsentligt lägre andelar. Importens tjänsteandel är i en del länder ungefär densamma som exportens, liksom i . Det gäller och , bland länder med hög andel tjänsteexport. Bland länder med låg andel gäller det , , och . Bland länder med hög andel tjänster i exporten har den högsta andelen tjänster i sin import, . Både och har väsentligt lägre andelar i importen än i exporten. Bland länder med låg andel tjänster i exporten har och väsentligt högre andelar i sin import. Svensk tjänstehandelsexport liknar i hög grad genomsnittet för de 25 EU-länderna, dvs. att transporter, resor och andra affärstjänster står för av exporten, medan kommunikationer, byggnadsverksamhet, försäkringar, finansiella tjänster m.m. vardera står för ganska små andelar. Många andra länder har i stort sett samma sammansättning. är ett sådant land som ligger mycket nära i exportsammansättning. Det som särskiljer från andra länder är den högre andelen andra affärstjänster (– varav dock en tredjedel består av merchanting). har också en förhållandevis hög andel försäljning av royaltyn och licenser (). Några andra länder skiljer sig starkt från genomsnittet. I utgörs av tjänsteexporten av transport- tjänster. containrar syns över hela världen. Men också , och har mycket höga andelar transporter i sin tjänstehandelsexport – från 40 till . har som turistland en stor andel resor – – men även och har andelar på resor i sin tjänsteexport. , som har en hög andel tjänster i sin totala export, har osedvanligt höga andelar för försäkringar, finansiella tjänster, data och information (tillsammans av tjänsteexporten). skiljer ut sig genom en förhållandevis hög andel finansiella tjänster (). Men är fullständigt enastående när det gäller finansiella tjänster, vilka svarar för av tjänsteexporten, som i sin tur Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 utgör av den totala exporten. Störst andel royaltyn och licenser i sin tjänsteexport har . Svenska företag har vunnit marknadsandelar på tjänsteområdet mellan perioderna 1996–2000 och 2001–2005 som marknadsandelarna för varuexporten fallit tillbaka.TPF85FPT Den svenska markandsandelen för tjänster ökade från av världs- marknaden till , en 20-procentig ökning. Varuexporten förlorade däremot av sina marknadsandelar. har också ökande marknadsandelar beträffande tjänster och minskande när det gäller varor, medan länder som , och ökar marknadsandelarna för såväl tjänster som varor. Den svenska markandsandelen i fråga om tjänster (2,) är större än den för varor (2,). Merchanting har vuxit kraftigt och utgjorde av tjänsteexporten. Om denna post i sin helhet tillkommit har övrig tjänsteexport inte vunnit några marknadsandelar alls. I de studier som Statskontoret gjorde hade högst styckkostnader för offentliga tjänster bland länderna i Norden.TPF86FPT Produktivitetsutvecklingen för välfärdstjänster har därefter varit negativ inom den offentliga sektorn.TPF87FPT Med den utgångspunkten är det svårt att hysa hopp om att kostnadsläget i ska vara gynnsamt för export av välfärdstjänster. Däremot kan det kanske löna sig att importera dylika tjänster. Prisskillnader driver handel. Framtida prisskillnader på välfärdstjänster mellan länder drivs av två faktorer, produktivitets- och löneutveckling. Produktivitets- utvecklingen för välfärdstjänster kan visserligen ha varit negativ i . Men avgörande är om den varit mer eller mindre negativ än i andra länder. Till produktivitetsutvecklingen för välfärdstjänster ska läggas den allmänna löneutvecklingen, som i sin tur drivs på av den allmänna – främst näringslivets – produktivitetsutveckling. Om produktivitetsutvecklingen i näringslivet är snabb hjälper inte ens en viss positiv produktivitetsutveckling i produktionen av välfärds- tjänster. Välfärdstjänsterna kommer att bli relativt sett allt dyrare. 85TP PT [2006]. 86TP PT Statskontoret [ 1983, 1985, 1987, 1991]. 87TP PT , R. [1994]. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster