sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Svensk export och internationalisering Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka den svenska exportens utveckling. Statsrå- det Tolgfors utsåg professor till särskild utredare. påbörjade anställning som sekreterare i utredningen. Som sakkunniga i utredningen förordnade statsrådet verkställande direktör , utredningschef , verkställande direktör , docent , chefsekonom , chefsekonom , prognoschef , verk- ställande direktör , informationsdirektör . , regionchef , chefsekonom och chefsekonom . Som experter att biträda utredningen förordnades kansliråd , departementssekreterare , kansliråd , processledare och ämnessakkunnig . entledigades och ämnes- sakkunnig förordnades som expert . Enligt de ursprungliga direktiven skulle uppdraget redovisas i sin helhet . Genom ett tilläggsdirektiv förlängdes tiden för redovisning av uppdraget till den 1 sep- tember 2008 och med ett tilläggsdirektiv förläng- des utredningsuppdraget till . Utredningen, som har antagit namnet (UD 2007:02), över- lämnar härmed betänkandet Svensk export och internationalisering (SOU 2008:90). Inledning och sammanfattning ............................................ Utvecklingen av exportmarknadsandelar .......... Bakgrund: ekonomi .............. andelar av världsexporten av varor ........................... Var tappar marknadsandelar? 1.3.7 Sammanfattning: Utvecklingen av exporten till Exportutvecklingen inom industrisektorer............................ Är anpassningen tillräcklig? Varför tappar exportmarknadsandelar?............... Tillväxten i internationell handel ............................................ Tjänsternas ökande betydelse.................................................. Direktinvesteringar och internationell handel ....................... Utlandsinvesteringar och export ................................. 2.3.2 Utlandsinvesteringar: effekter på sysselsättning Utlandsinvesteringar: effekter på Offshoring: utlandsproduktion utan ägande........................ Priser och bytesförhållandet.................................................. Råvarupriser och växelkurser ..................................... Bytesförhållandet i utrikeshandeln ............................ 2.5.3 Vad innebär nedgången i Sammanfattning och slutsatser.............................................. Svensk export på företagsnivå .................................... Exportens bestämningsfaktorer på företagsnivå .................. Exportens fördelning över svenska regioner ........................ Sammanfattning och slutsatser.............................................. Företagsklimatet och internationell konkurrenskraft...... 4.3Svenskt företagsklimat och konkurrenskraft i ett Attityder till entreprenörskap.................................... 4.4 Företagsklimatets kärnområden............................................ Infrastruktur och energi ............................................. 4.4.6 Utbildning, forskning och utveckling ....................... 4.4.7 Formerna för näringspolitiskt beslutsfattande ......... 4.5Sammanfattning: Styrkor och svagheter i svenskt Främjande av handel och investeringar: Motiv och Principiella motiv till främjande............................................ Asymmetrisk information och risk Näringspolitik i en liten öppen ekonomi Företagens .............................................behov av främjande Främjandets ..........................samhällsekonomiska effekter Sammanfattning: ...............Företagens behov av främjande Insatser för att främja näringslivets internationella Statliga ........anslag till handels- och investeringsfrämjande Kostnadsbeläggning ............................av främjandetjänster Organiseringen ........................av det offentliga främjandet Kommuner, regionförbund och landsting 6.3.10 ..........tekniska och vetenskapliga attachéer 6.3.13 i utlandet ................ 6.3.14 Nordiska investeringsbanken..................................... 6.4 Särskilda offentliga främjandesatsningar .............................. 6.5Främjandets samverkan med politiken för global Det multilaterala utvecklingssamarbetet ................... 6.6Främjandets samverkan med handelspolitiken och den 6.7 Icke-statliga aktörer ............................................................... Näringslivets Internationella Råd .............................. 6.8Erfarenheter från fältet: Främjare i och på 6.9Sammanfattning: Styrkor och svagheter i dagens Principer för främjandet ........................................................ Bilden av svenska företag och kunskapsområden på utländska marknader .............................................. 7.3 Ett effektivt framtida främjande ........................................... Främjandets strategi och resurser .............................. Ett offentligt åtagande gentemot företagen .............. Främjandet på hemmaplan ......................................... Företagsspecifikt främjande på utlandsmarknader ... 7.3.12 Kunskap i den offentliga sektorn .............................. Bilaga 3 Exportmarknadsandelar, varuexporten, och referensländerna, .........................................1995–2006 Bilaga 4 Andelar av världsexporten av tjänster och världsexporten av varor och tjänster, och referensländerna, .........................................1995–2006 har arbetat mellan och septem- ber 2008 med att undersöka utvecklingen av exportmark- nadsandelar och de offentliga insatserna för att främja svenska företags export och internationalisering. Utredningen ger följande rekommendationer gällande offentliga insatser för att stärka svenska företags internationella konkurrenskraft. Den viktigaste basen för framgångsrik tillväxt på internationella marknader är ett gott företagsklimat. Inget främjande kan kom- pensera för brister i företagsklimatet. Ett centralt inslag i när- ingspolitiken är att skapa goda förutsättningar för den forskning och utbildning som är ett nödvändigt villkor för framtida kon- kurrenskraft. Främjandet av svenska företags tillväxt på utländska marknader bör vara integrerat med näringspolitiken. Den svenska ekono- min är i stor utsträckning globaliserad, och främjandet bör ses som den inhemska näringspolitikens internationella dimension. Få långsiktiga näringspolitiska mål kan uppnås om ambitionerna för företagens tillväxt begränsas till den inhemska marknaden. Utredningen presenterar tydliga motiv till ett offentligt främ- jande. Det ska i huvudsak vara behovsstyrt och koncentrerat till växande små och medelstora företag med potential på utländska marknader. Utredningen ser anledning till riktade satsningar för att mark- nadsföra svenska kunskapsområden med konkurrenskraftiga företag på utländska marknader. Insatser skall baseras på geo- grafiska och sektorsmässiga prioriteringar inom ramen för en internationaliseringsstrategi. Prioriteringar ska baseras på eko- nomisk analys av företagens komparativa fördelar. Ett perma- nent Globaliseringsråd bör ges uppgift att skapa strategin över hur tar tillvara på möjligheterna i den internationella ekonomin och bäst möter framtida utmaningar. Strategin ska vägleda resursfördelning och samordning mellan statliga aktö- rer. En fullständig redogörelse av utredningens förslag återfinns i Kapitel 7. Nedan ges en kortfattad bakgrund till utredningens upp- drag och en sammanfattning av de huvudsakliga slutsatserna från analysen av exportutveckling och internationalisering. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utre- dare för att undersöka om tappat marknadsandelar i varu- exporten jämfört med våra konkurrentländer, orsakerna till eventu- ella förluster av exportmarknadsandelar, utvecklingen av bytesförhållande, effekterna av exportutvecklingen på svensk eko- nomi och samhällsutveckling, samt vilka åtgärder som är lämpliga för att möta denna utveckling. Det främsta motivet för utredningen är exportparadoxen, förhållandet att svensk export och tillväxt utvecklats starkt trots att den svenska andelen av världens samlade varuexport uppvisat en långsiktigt fal- lande trend. Exportparadoxen illustreras av kontrasten mellan de senaste årens positiva makroekonomiska statistik och utvecklingen av Sve- riges andel av världsmarknaden. har den svenska ekonomins tillväxt varit starkare än den genomsnittliga tillväxten i de flesta mogna industriländer. Den svenska tillväxten bygger på en hög sysselsättningsnivå – sysselsättningen har ökat från 1995 till i de senaste mätningarna – och på snabba ökningar i produktiviteten. I Kapitel 5 visar utred- ningen att uppnått en snabbare tillväxt i arbetsproduktivi- teten än jämförbara länder. En stark utveckling av exporten har bidragit till den goda eko- nomiska tillväxten . I löpande priser har den totala exporten av varor och tjänster ökat från 1995 till 2007. har exportens andel av BNP vuxit från till . Med andra ord har Sve- rige blivit en betydligt mer internationaliserad och exportberoende ekonomi. Importen har också vuxit, men inte i samma snabba takt. Det svårt att se att en snabbare exportutveckling hade varit möjlig, givet det höga resursutnyttjandet i ekonomin. Trots det har förlorat exportmarknadsandelar i en oro- ande takt. Som mest, , svarade svenska företag för av världens samlade export av varor. 1995 hade andelen fallit till , och till . En viss nedgång i den svenska andelen är oundviklig, givet att stora länder som , , och har anammat exportorienterade utvecklingsstrategier och erövrat betydande andelar av världens samlade export. De svenska förlusterna har emellertid varit större än för länder som och . Mot denna bakgrund gav regeringen utredningen i uppdrag analysera utvecklingen av exportmarknadsandelar. Utred- ningens direktiv omfattar även att beskriva den svenska bransch- strukturen, storleksfördelningen av företag och effekterna av den ökande utlandsproduktionen, samt förklara orsakerna till utveck- lingen av svensk export. Även tjänsteexportens utveckling, samt förändringarna i bytesförhållande med omvärlden ingår i uppdraget. Utredningen förväntas även lämna förslag till åtgärder, med förbehållet att dessa ska vara statsfinansiellt neutrala. För att genomföra arbetet har utredningen har valt att fokusera på två breda frågor, som också utgör strukturen för betänkandet. Den första frågan är Hur har de svenska exportandelarna utvecklats, och varför?. Den andra frågan är Vad gör det officiella för att främja det svenska näringslivets internationalisering, och vad skulle kunna göras bättre?. De första tre kapitlen i utredningen fokuserar på den första frågan, medan kapitel 4-7 berör den andra frågeställningen. Utredningen tillsattes med hänsyn till den svenska varuexpor- tens utveckling. Trots det är det viktigt att notera att perspektivet måste breddas. Exporten är ett av flera sätt att utnyttja den kun- skap som utvecklats i det svenska samhället. Samma kunskap kan i vissa fall kommersialiseras genom utländska företag eller användas för att etablera utlandsproduktion inom ramarna för multinatio- nella företag. Det finns också former av utlandsproduktion som inte kräver ägande, utan andra former av kontrakt – några termer som ofta används för att beskriva dessa produktionsrelationer är offshoring och outsourcing. Vidare står det klart att framgångsrik export kräver goda förutsättningar för import. Utredningen har därför valt att i sin analys fokusera på internationalisering snarare export: en av slutsatserna är också att utvecklingen av exportmark- nadsandelarna inte ger en rättvisande bild av hur företag kommersi- aliserar de kunskaper som finns i landet. Sakkunniggruppen har varit viktig för att styra utredningens inriktning och karaktär. De sakkunniga har i synnerhet påverkat utredningen på tre områden. I enlighet med förslag från de sak- kunniga har en stor del av utredningens arbetstid använts för att hämta in kunskap, uppfattningar och åsikter från företag och främjare. Utredningen har således intervjuat ett stort antal företag i olika delar av och på flera exportmarknader, liksom många utlandsmyndigheter och främjandeorganisationer. Utredningen har mött företrädare för både stora och små företag, liksom både sådana bolag som redan är internationaliserade och sådana som ännu inte etablerat framgångsrik export. För det andra har de sak- kunniga bidragit till att utredningen betonar företagsklimatets och näringspolitikens roll för export och internationalisering. För det tredje har diskussionerna med de sakkunniga på ett tydligt sätt markerat skillnaderna mellan stora och små företag. Stora företag som redan är internationaliserade ser på i ett jämförande perspektiv, här spelar företagsklimatet en viktig roll för beslut om hur mycket av produktion för utländska marknader som görs i Sve- rige. är också angelägna om ett gott svenskt före- tagsklimat för sin internationella konkurrenskraft, men för dessa företag är även insatser för att bygga upp den kunskap som krävs för att kunna nå framgångar på exportmarknader av stor betydelse. Behovet av fortsatta ansträngningar Utredningen har fokuserat på att presentera relevanta och realis- tiska förslag till åtgärder och reformer som ska kunna stärka svenska företags konkurrenskraft. Trots det finns det en akut med- vetenhet om att en utredning inte kan behandla alla de utmaningar som svenska företag möter i den internationella ekonomin. Dess- utom förändras den globala omgivningen ständigt, och vissa av de förhållanden som uppmärksammats i utredningen kommer snart inte vara aktuella. Mot denna bakgrund finns det anledning att fortsätta det arbete som inletts i och med utredningen. Det bör skapas utrymme för en bättre dialog mellan och svenska företag om för- utsättningarna för näringslivets internationalisering och konkur- renskraft. Flera av de företag och främjare som mött utredningen har uttryckt ett intresse för att fortsätta diskussionen om företags- klimat, reformer och främjande med utgångspunkt i utredningens slutsatser och andra aktuella analyser av svensk konkurrenskraft. Dialogen bör vara en del av skapandet av en svensk internationali- seringsstrategi. Svensk exportutveckling och internationalisering i sammandrag Utvecklingen av den svenska varuexporten och exportmarknadsan- delarna under det senaste årtiondet kan sammanfattas i följande punkter: Den svenska varuexporten har ökat kraftigt under det senaste dryga årtiondet, från 1995 till 1 096 miljar- der 2006. har varuexportens andel av BNP vuxit från till . Den minskning i exportmarknadsandelar som började har fortsatt även under det senaste årtiondet. Den svenska andelen av världens samlade export minskade från till . Den största delen av minskningen härrör från exporten till EU- länderna, och återfinns i produktgrupperna trävaror, pappers- massa och malm och bearbetade varor som papper, papperspro- dukter, järn och stål. har lyckats öka sina andelar i sektorer som läkemedel, livsmedel och drycker. Betydelsen av EU-15 som exportdestination har minskat , som övriga blivit viktigare. Även har en större andel av den svenska exporten, medan (och i synnerhet ) har tappat i betydelse. förluster av exportmarknadsandelar beror inte i första hand på att exporten varit koncentrerad till branscher och desti- nationer med svag tillväxt, utan snarare på att svenska företag tappat i relativ konkurrenskraft. Detta tapp har dock avmattats efter 2000. Detta tyder på att de främsta export- främjande åtgärderna återfinns inom näringspolitiken; företags- klimatet är av avgörande betydelse för företagens grundläggande konkurrensförmåga, även om riktade insatser kan vara viktiga för att dra nytta av möjligheterna på strategiskt viktiga markna- der. Förändringarna i exportens struktur tyder på en större diversifiering, både vad gäller branscher och destinationsmark- nader. Förändringarna har dock inte inneburit att exporten på ett entydigt sätt skiftat mot mer snabbväxande branscher eller destinationsmarknader. Den högteknologiska industrins andelar av den svenska expor- ten har minskat, främst på grund av nedgången i telekomindu- strin , medan skalintensiva och resursinten- siva produkter tagit större andelar . Skiftet mellan de olika branschgrupperna återspeglar dock inte de svenska konkurrensfördelarna på ett heltäckande sätt. Även inom skalintensiva och resursintensiva sektorer har svenska företag en stark betoning på mer kunskapsintensiva verksam- heter. Utredningen har identifierat ett antal förklaringar till den negativa trenden för exportmarknadsandelar. De främsta slutsat- serna är: Nya aktörer i världsekonomin påverkar exportmarknadsandelarna. Ekonomier som , och har lämnat inåtvända utvecklingsstrategier och gått mot marknadsekonomi och en exportorienterad till- växt. Dessa länder har erövrat allt större andelar av världsmark- naden. Detta innebär att mogna ekonomier som redan etablerat stabila positioner på världsmarknaden förlorar exportmarknads- andelar. Tillväxten i dessa nya marknadsekonomier skapar exportmöjligheter för andra länder, men potentialen är inte jämnt fördelad. Avståndet påverkar handelsströmmar på ett avgörande sätt: det är i första hand länderna i tillväxtgenerato- rernas grannskap som tenderar att dras med i tillväxten. Dessa faktorer kan förväntas leda till fortsatta minskningar i exportmarknadsandelar . Tjänsterna har en allt större betydelse för den svenska ekono- min, vilket även syns i handelsstatistiken. Medan har tappat marknadsandelar i varuexporten har tjänsterna erövrat nya kunder. har den svenska andelen av världens samlade tjänsteexport ökat med . Tjänster- nas andel av samlade export har ökat från till . Om tjänsternas utveckling tas med i analysen av exportmarknadsandelar har inte tappat andelar jämfört med EU-15 eller . Den officiella statistiken underskattar sannolikt den verkliga tjänsteexporten. I synnerhet finns det luckor i statistiken för den tjänsteexport som genomförs av företag inom tillverk- ningsindustrin. Ett exempel rör de tjänster som flödar från de multinationella företagens svenska delar till anläggningar i andra länder. De multinationella företagens verksamhet påverkar inte enbart tjänsteflöden, utan också varuflöden. Det svenska näringslivet är mera multinationaliserat än företagen i de flesta andra länder. Den långsiktiga trenden för de multinationella företagens export pekar på en minskning av svensk export av färdigvaror till utländska slutkunder, som balanseras av en ökning av exporten av insatsvaror till egna dotterbolag i utlandet. Effekterna på totala handelsflöden förefaller vara små, men ökningen av utländska anläggningar möjliggör specialisering i den svenska verksamheten. Denna specialisering har bidragit till utveckling av attraktiva arbetstillfällen i . Det finns dock inga garantier för att attraktiva arbetstillfällen automatiskt kommer att lokaliseras i . De multinationella företagen anpassar sin svenska verksamhet till de näringsförut- sättningar som finns i landet, och placerar inte attraktiva arbets- tillfällen i svenska anläggningar om företagsklimatet i är sämre än utomlands. De främsta insatserna för att främja export från svenska multinationella företag återfinns därmed inom näringspolitiken. Den svenska andelen av de svenska multinationella företagens samlade försäljning minskar gradvis. Detta beror i första hand på att tillväxten utanför har en starkare effekt på dotter- bolagens lokala försäljning och på dotterbolagens export till grannländerna än på exporten från . I länder med färre och mindre multinationella företag påverkas hemlandets export starkare av tillväxten på utländska marknader. Den lägre till- växttakt i svensk varuexport som följer av detta kompenseras genom exporten av kunskap och tjänster till dotterbolagen. En indikation på värdet av dessa flöden ges av avkastningen på svenska investeringar utomlands. motsvarade detta inflöde av intäkterna från svensk varuexport. Möjligheterna att flytta ut produktion utan att äga de utländska produktionsanläggningarna har ökat. Utflyttning – eller offsho- ring – berör oftast verksamheter som är mindre komplicerade och mindre strategiskt viktiga än de verksamheter som bedrivs i utländska dotterbolag. Effekterna på den svenska exporten kan förväntas vara positiva, av flera skäl. Den främsta anledningen är att det svenska företagets konkurrenskraft kan förväntas öka när det får tillgång till billigare utländska produktionsfaktorer. En ytterligare anledning är att de komponenter som producerats utomlands också ingår i den svenska exporten: ett företag som lägger ut omfattande verksamhet utomlands kan registrera högre exportvärden och höja sin exportmarknadsandel utan att öka den svenska sysselsättningen eller det svenska förädlings- värdet. Det svenska bytesförhållandet har försämrats långsiktigt . Det faktum att priserna för den svenska exporten ökat långsammare än priserna för andra länders (till exempel ) export innebär att det är svårare för att försvara sin exportmarknadsandel. Exportvolymen måste öka snabbare än exportvolymen i länder som möter en mera gynn- sam prisutveckling. Försämringen i bytesförhållandet innebär också att en märkbar del av den svenska produktivitetsutveck- lingen har kommit våra handelspartner till godo i form av lägre priser på svenska produkter. En viktig förklaring till nedgången i bytesförhållandet är att ekonomi är specialiserad inom högteknologiska bran- scher där den snabba teknikutvecklingen leder till kostnads- minskningar och prisfall för produkterna. Dessutom opererar många svenska företag i specialiserade marknadssegment där en ökning i utbudet från snabbt leder till minskade priser. Företagens svar på prisfallen är oftast att utveckla nya produkt- varianter som har bättre egenskaper och högre kvalitet, och som därför kan säljas till högre pris. Försämringen i bytesförhållandet är ett långsiktigt problem endast om produktivitetstillväxten och innovationskraften inte är tillräckligt hög för att kompensera prisfallen. Om företagen klarar av att öka sin produktionsvolym eller att introducera nya och mer avancerade produktvarianter i snabb takt kan realin- komsterna och välfärden öka trots att priserna går ner. Detta kräver dock ett gott innovationsklimat, där förutsättningarna för FoU och kommersialisering av nya produkter är minst lika bra som i omvärlden. Analysen av de svenska exportföretagen har resulterat i ett antal intressanta observationer om exportens bestämningsfaktorer. Omkring en tredjedel av de drygt 25 000 företagen i den svenska tillverkningsindustrin är exportörer. Exporten är dock koncen- trerad till ett litet antal stora företag: de 72 företag som hade mer än 1 000 anställda stod för av exporten 2004, medan de 7 300 exporterande småföretagen endast svarade för av exporten. Branscherna med differentierade och hög- teknologiska varor är mest exportinriktade. I dessa branscher är exporten viktig till och med för småföretagen. Över lag är exportföretagen mera produktiva och betalar högre löner än de icke-exporterande företagen i den egna branschen. De flesta exporterande småföretagen är mycket specialiserade och exporterar endast ett fåtal produktvarianter till ett litet antal utländska marknader. I de allra flesta fall återfinns dessa desti- nationsmarknader i grannskap – , och är de viktigaste marknaderna för små företag. Endast ett fåtal storföretag har hela världen som sin marknad.