sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Vi behöver uppdatera vår själv- bild genom att visa andra vilka vi verkligen är. EU har utropat som European Year of Intercultural Dialogue, ett firande som kan låta lite tråkigt och tomt. Dessutom har initiativet inte några resurser att tala om, på samma sätt som eget Mångkulturår 2006 var mer eller mindre pankt från början. Mångkulturåret hade endast till sitt förfogande att dela ut för olika program. Av de avsatta för EU:s satsning har närmare hälften öronmärkts för en reklamkampanj. Ett stort kontrakt har undertecknats med ett konsultföretag i . Resten av pengarna kommer att spridas till projekt i alla 27 medlemsländerna och ett 10-tal bredare paneuropeiska initiativ. Men sitter fortfarande i baksätet när det gäller att påverka och utforma en modern kulturpolitisk plattform. Vi har endast en suppleant i EU:s parlamentariska kulturkommitté. Vi vägrar föreslå ökningar i kulturbudgeten. Vi undviker ett aktivt deltagande i kulturpolitiska sammanhang. Vi blundar för möjlig- heterna som uppstår som EU-medlemsstat. Vi talar ekonomi. Vi talar medborgarskap. Vi glömmer kultur. Vi har ändå en fördel efter Mångkulturårets arbete . Vi har statistik, det har gjorts sammanställningar över olika sätt att jobba runt om i landet, vi har diskuterat och debatterat på ett stort antal konferenser och seminarier, vi har försökt övertala stora kulturinstitutioner att radikalt ändra sitt sätt att arbeta och att se. Men: hur ska dessa erfarenheter förmedlas vidare till andra europeiska länder? Eller ska uppfinna hjulet på nytt medan diskuterar vidare med sig själv? Slutsatserna från måste förmedlas aktivt till folk som arbetar med European Year of Intercultural Dialogue 2008. Kopplingen är självklar. har gjort ett försök att påverka nationella kulturinstitutioner, att mainstreama mångfald, utan morötter och utan piska. Har det fungerat? Om inte, varför? Det finns andra saker som kan göra . Kultur- departementet, , och andra myndig- heter måste axla ansvaret. För det första: Kulturkontakt måste utvecklas till ett dynamiskt instrument för partnerskapande och fortbildning. Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop Enheten betalas dels av EU, dels av . Grundidén är att varje medlemsland ska ha ett proaktivt kulturkontor som förmedlar EU:s kulturpolitiska tankar i samspel med det egna landets mål- sättningar. Det verkar som om aldrig har funderat på hur man ska hantera konceptet. Just nu finns en dryg heltidstjänst som administreras av två olika myndigheter, och . Den bevakar förändringar på Kommissionen i och erbjuder information om EU:s kulturprogram. Men under förutsättningarna klarar den inte av så mycket mer. Vissa EU-länder har lämnat uppdraget till externa och oberoende organisationer och därmed ökat engagemanget. I finns en enhet som kallas SICA (). De får sina pengar från både och . De har över 20 anställda och de har mandat att arbeta aktivt i gränslandet mellan utrikespolitiska mål och kulturpolitiska aktioner. De kan – som en fristående organisation – ta egna, konkreta initiativ för att hitta europeiska partners till holländska projekt. De kan länka nationella mål med EU-initiativ, som till exempel det interkulturella . Andra EU-länder har åtminstone ett större antal medarbetare för att förstärka Kulturkontakt-initiativet. Det krävs en strategi: vad vill man med EU och kulturpolitik? Ska vi delta? måste öka sitt deltagande i andra internationella sammanhang. Ett exempel: bildades EUNIC, en organisation som samlar 22 nationella kulturinstitut i , som , och CultureFrances. representerar vårt land. Under arbetet har det diskuterats olika sätt att samla kraft och samordna en del resurser transnationellt. Konferenser har hållits, gemen- samma samtal har förts med olika EU-institutioner, gemensamma projekt har kommit igång. Allt för att söka en multilateral kultur- strategi istället för att stanna kvar i det bilaterala tänkandet. har knappt varit närvarande och då endast passivt. Den senaste konferensen i som samlade 250 deltagare inklusive cheferna för både utrikes- och kulturpolitik från EU gjordes UutanU Svenska institutets medverkan. När det gäller : EU:s Kulturprogram kräver allt större resurser från deltagande organisationer. Det behövs respengar till partnerskapandet. Det behövs garantifonder för mindre, dynamiska organisationer, så att de kan våga delta i Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop Det behövs ett slags efterhandsstöd (som i film- branschen) för att uppmuntra dem som tar risker i internationella projekt. Inga av dessa konstruktioner finns i . Är vi medvetna om att andra länder i har uppfunnit kreativa instrument för att handskas med EU? I både och finns det speciella fonder som är avsatta för organisatio- ner som söker EU-stöd. I finns det flera olika bidrags- former för att forma europeiska partnerskap, innan det är dags att söka till EU:s Kulturprogram. har en garantifond för kulturoperatörer som vågar delta i internationella projekt och plattformar. Och allting handlar inte om EU. Det finns all anledning att höja blicken även utanför. Internationellt förvaltar en konstruktion av Kulturråd i ett fåtal länder. Dessa är felplacerade, nästan alla i västerländska länder: , , , , med flera städer. Systemet är tungt med stora och kostsamma infrastrukturer som hus, personal och administra- tion. Varför inte bilda en eller flera rörliga enheter, ett slags quick response team, som kan sätta in krafter och inleda ett kultu- rellt utbyte där det mest behövs? Man kan samla en mindre grupp av experter som rör sig från ett målområde till ett annat, utifrån en utrikespolitisk omvärldsanalys. Dessa rörliga kulturråd kan flera språk, har interkulturell kompetens, arbetar utifrån en flexibel administration och har ett välutvecklat kontaktnät. Invandrare helt enkelt. Vi måste rusta inför en alltmer globaliserad framtid. Vi behöver en spetsutbildning för internationell projektledning. Vi kan genom ett sådant initiativ ta vara på vår blandade befolkning och talangen som finns. med en sådan satsning skulle vi kunna bygga upp ett kompetenskapital. Och, slutligen, måste föra fram nya moderna uttryck som speglar vår blandkulturella berättelse, inte minst med hjälp av konst som använder sig av mötet mellan olika kulturer, som växer ur vår kosmopolitiska grogrund. Att visa upp sig internationellt med en etnisk svensk yta är pinsamt och kortsint. Det räcker inte med , och längre. består av så mycket mer. Jag är övertygad om att åtmin- stone håller med mig. Vi har möjligheterna precis framför näsan. En lätt justering i rätt riktning och mycket kan förändras. En medveten integrations- strategi som växer ur ett internationellt perspektiv erbjuder helt nya Det nationella mångfaldsarbetet och det internationella hänger ihop Och på samma sätt – en internationell kulturstrategi som växer ur våra erfarenheter med migration kan återskapa cirkeln, som min afro-europeiska vän uttrycker det. bör vara ledande och längst fram när det gäller både det internationella och det blandkulturella. De hänger väl ihop? är konstnärlig ledare för . har han bland annat varit med och utformat Shikasta, mång- kulturella ensemble och han var en av initiativtagarna till . Han är vice ordförande för , for Arts and Heritage, en organisation som arbetar för att påverka europeisk kulturpolitik. Förordning (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Förordning (1988:676) med instruktion för . Förordning (1995:679) med instruktion för och lands- Förordning (1998:1714) med instruktion för Statens museer för världskultur. Jämställdhetslag (1991:433) Lag (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning. Beslut vid regeringssammanträde . Tilläggsdirektiv till (Ju 2005:12). Beslut vid regeringssammanträde . 1997/98:16. , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. 1997/98:165. Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden . 1999/2000:79. Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 2001/02:1. 17, bilaga 22. 2002/03:122. Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. 2003/04:49. Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna. 2005/06:175. Redovisning av fördelning av medel från All- männa arvsfonden under . Forum för världskultur. Delbetänkande av Kom- mittén Forum för världskultur. Ja jag vill leva jag vill dö i . Slutbetänkande av för världskultur. Betänkande av Internationella kulturutredningen. Storstad i rörelse – kunskapsöversikt över utvärde- ringar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. Slutbetän- kande av Utredningen om utvärdering av lokala utvecklings- avtal. Det blågula – strukturell diskriminering i . Betänkande från utredningen om strukturell diskrimi- nering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Agenda för mångkultur – Programförklaring och kalendarium för . Delbetänkande av Kom- mittén för samordning av . En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Slut- betänkande av . Plats på scen. Betänkande av ställdhet inom scenkonstområdet. Integrations- och jämställdhetsdepartementet. Storstadsdelega- tionens årsrapport . Handläggning av vissa bidrag till före- ningslivet, Internt PM. Faktablad Storstadspolitiken, Ju 2006.21. Protokoll från mångkulturkonsulentmöte och presentation av Mångkultu- rellt centrums utvärdering av mångkulturkonsulentverksam- heten på . Protokoll 2006/0921, . Minnesan- teckningar från Statens konstråds portfoliovisning i och från utvärderingen 2006-12-06-2006-12-07. Protokoll från tre samrådsgruppsmöten med de fria aktörerna, genom- förda 22 och . Protokoll från sex samrådsgruppsmöten med uppdragsmyndigheter och institutioner genomförda , , , (två möten), samt . Minnes- anteckningar från deltagande i Det mångkulturella projektet . Minnes- anteckningar från visning på . Minnes- anteckningar från möte med , arrangerat av Intercult, . Uppdrag till statliga myndigheter att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland sina anställda. (Ku1999/2927/IM). Dagordning för kultur 2003–2006. Faktablad om 2007 års ekonomiska vårproposition (Ku07.005), . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende och Regleringsbrev för avseende Stiftelsen . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. Regeringsbeslut om Upp- drag och inbjudan till myndigheter och andra att medverka i . (U2005/4445/Kr, U2005/2828/Kr, 2005- 05-04). Arbetets museums slutredovisning slutredovisning Dramatiska institutets slutredovisning Forum för levande historias slutredovisning Snäv rekrytering till de konstnärliga hög- skolorna, Statistik och analys. Invandrade konstnärers situation. Livrustkammarens, slotts och Hallwylska museets slutredovisning , Program – , Dnr 850-6884-05. Sammanställning över demografisk bak- grund bland besökarna på museet under 2005-2006. Riksantik- varieämbetet 2004. Kulturarv är mångfald. Fördjupad omvärlds- analys för kulturmiljöområdet 2004. : Riksantikvarie- ämbetet. slutredovisning slutredovisning Riksutställningars slutredovisning Sida, 2005. Sidas roll och ansvar inom politiken för global utveck- ling. Facts & Figures 2005, Culture and Media. Policy för kultur och medier i svenskt utvecklingssam- arbete. slutredovisning slutredovisning Statens konstråds slutredovisning Skriftlig rapport från , inskickad till kommittén . Om kulturell mångfald. Bilaga till omvärldsanalys 2005. Statens kulturråds årsredovisning . Rapport av , Statens kultur- råd, daterad . Beslut om fördelning av bidragen, GD 2006:140 samt GD 2006:209. Statens kulturråds kommentarer på utvär- deringen Har du sett på mångkulturkonsulenten! – Utvärde- ring av verksamheten med regionala konsulenter för mångkul- tur. Stöd från till svenska projekt med kulturanknytning . Rapport nummer 10 perioden –. En rapport från , , och . Uppföljning av de integrationspolitiska målen (KUR 2006/8049). Access – Delutvärdering av sysselsättnings- åtgärder inom kulturområdet. Plan för arbete med interna- tionell verksamhet 2007-2010. Beslut , GD 2007:116, Dnr KUR 2006/8794. Budgetunderlag 2008 – 2010. Statens maritima museers slutredovisning Statens musiksamlingars slutredovisning befolkning, kommunala jämförelsetal, 31/12/2006. Bidrag till ideella organisationer (2004:17). i slutredovisning författarfonds slutredovisning Faktabroschyr om decibel, utgiven av , . Faktabroschyr från , decibel Evaluation: key findings, utgiven . Commission of Communities 2007. Communication on a European agenda for culture in a globalizing world. Faktablad om NESTA, Cultural leadership award. , citerad från Sidas policy för kultur och medier, 2006. Erfarenheter från arbetet med främjandet av kulturell mångfald på kommundels- och stads- delsnivå. Dnr KS/2007:273. 2006 och 2007. Inbjudan med program till . 2-3 mars och samt . , , 2002. Kultur i storstad - en kartläggning och analys av kulturens roll i stor- stadsarbetet. : Mångkulturellt centrum. En känsla av delaktighet – en studie av underifrånperspektivet i Storstadssatsningen. : Mångkulturellt centrum. Har du sett på mångkulturkonsulenten! Utvärdering av verksamheten med regionala konsulenter för mångkultur. : Mångkulturellt centrum. (Mångkultu- rellt centrum 2006:4) Framtidens kultur och mångfald i kulturlivet. : Mångkulturellt centrum. Film , Regionbibliotek & 2007. Hundra Historier – en mångfald av röster i , rapport från samarbetsprojekt i anslutning till Mångkulturåret, . Onödigt bra opera! – en dokumen- tation av barn- och ungdomsprojekt i – . Enkultur, flerkultur eller mångkultur? – en analys av . Likic- Brboric, 2006. Utvecklingspolitik och mångfald: invandrarkvinnors jämställdhet i Bortom etnicitet, red. Mångfald i Malmös kulturliv. : Museer och . Musik och DalFolk 2006. Musik & Mångkultur. Kultur förändrar – om konsten att gestalta mångfald. Pripp, (red.) Mångfald i kulturlivet. : Mång- kulturellt centrum. Pripp, , 2004. Tid för mångfald. : Mångkulturellt centrum. för Folkmusik och (RFoD). Fem reklamblad framställda och . , , pro- tokoll, . stadsteater AB:s årsredovisning . Det mångkulturella samhället och erkännan- dets politik. Projektbeskrivning Att ta tillvara invandrade artis- ters kompetens. Slutrapport för Kulturmöten i . Kulturpolitik för Västra Göta- Regional kulturvision antagen av regionfullmäktige . Intervjuer med , och Intervju med Dritëro Kasapi, Intervju med , Intervju med Behrang Bedjou, Intervju med , Visiting Arts, , Intervju med Venu Dhupa och , , Intervju med , , Intervju med , Intervju med och , Netwerk CS, , Intervju med , nederländska , , Intervju med , Intervju med , Intervju med , Hundra Historier kommun Inkonst MOI (Mångfald och inflytande) Mångkulturellt centrum Nederländska Nederländska Nya pjäser - nya världar – Verket för förvaltningsutveckling (VERVA) Visiting Arts En nationell samordnare för tillkallas. I uppdraget ingår att i samarbete med olika aktörer inom kultur- sektorn kulturarbetare, organisationer, institutioner och myndig- heter utarbeta ett program för Mångkulturåret och att vara ett stöd för berörda aktörer inför och under Mångkulturåret. Syftet med är att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kulturtraditioner. Syftet är också att skapa incitament för att offentligt finansierade kulturverksamheter på ett tydligt sätt speglar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . Samordnaren skall även lämna förslag på hur det fortsatta arbetet för att stärka den kulturella mångfalden skall bedrivas. Statliga myndigheter skall enligt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrations- politiken fortlöpande beakta samhällets etniska och kulturella mångfald både när de utformar sin verksamhet och när de bedriver den. Myndigheter och institutioner på kulturområdet har i uppdrag att rapportera till regeringen hur de arbetar såväl internt som externt med att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt och tolerans, och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft. Målet är också att bidra till minskad diskriminering, främlings- fientlighet och rasism. Myndigheter med ett kulturarvsuppdrag skall särskilt beakta kulturarvets betydelse för en demokratisk samhällsutveckling. Pågående kartläggningar och analyser av mångfaldsarbete Mångkulturellt centrum fick regeringens upp- drag att kartlägga och analysera myndigheternas och institutio- nernas resultat vad gäller detta mål. Uppdraget skall redovisas till regeringen . har haft i uppdrag att i en fördjupad omvärldsanalys visa hur kulturmiljösektorn kan bli en förebild och en aktiv kraft i arbetet med att främja ett mång- kulturellt samhälle och att ge en differentierad syn på historien. Uppdraget redovisades till regeringen . Även har haft i uppdrag att göra en fördjupad omvärldsanalys som särskilt skall avse invandrade konstnärers situation. Uppdraget skall redovisas . Regeringens insatser för att främja kulturell mångfald Regeringen har konsekvent verkat för att långsiktigt främja den kulturella mångfalden i . För att ytterligare stärka den etniska och kulturella mångfalden och för att lyfta fram betydelsen av ett ökat ansvar inom offentligt finansierad kultur- verksamhet gentemot större delar av befolkningen, har regeringen utlyst till ett särskilt mångkulturår. har de viktigaste insatserna för att främja kulturell mångfald varit följande. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1 utg.omr. 17) att medel skulle anvisas för särskilda regionala konsulenter för mångkultur. Sådana mångkulturkonsu- lenter har därefter utsetts och finns i sju regioner. Konsulenternas uppgift är att i samarbete med statliga, regionala och lokala krafter stimulera en utveckling som tar till vara det mångkulturella samhällets skiftande uttrycksformer och att främja mångfalden i kulturlivet. Regeringen initierade 2001 ett informationsprojekt om samer och samisk kultur och avsatte för detta ändamål . På regeringens uppdrag bygger Same- tinget upp ett nationellt informationscentrum, som skall överta regeringens arbete med att sprida information om och skapa intresse för samisk kultur. Statens museer för världskultur inrättades som en ny myndighet 1999. Myndigheten har bl.a. i uppgift att visa och levandegöra världens kulturer. Vidare skall myndigheten dokumentera och belysa olika kulturers yttringar och villkor samt kulturmöten histo- riskt och i dagens samhälle. I myndigheten ingår det nya Världs- kulturmuseet, som öppnar i slutet av detta år i . för världskultur verkade – 2000 och hade i uppdrag att bedriva en försöksverksamhet för att öka den konstnärliga och kulturella mångfalden i . Kommit- tén var ett samarbete mellan staten, och läns landsting och skulle ta initiativ till och samordna pre- sentationer av kulturyttringar från hela världen (dir. 1998:14, dir. 1999:55). I sin slutrapport (SOU 2000:118) redovisade Forum för världskultur vissa brister men också en positiv potential inom den offentligt finansierade kulturverksamheten vad gäller mångkultu- rella uttryck och ett bredare publikt engagemang. har i uppdrag att ta initiativ till insatser inom det mångkulturella området. Därtill skall rådet vara huvudman för de regionala konsulenterna för mångkultur. har en samlad politik för nationella minori- teter. De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, torne- dalingar, romer och judar. Att förutsättningarna för de nationella minoriteternas kultur och språk främjas är en angelägenhet för såväl dessa grupper som samhället i övrigt. fick 1999 regeringens uppdrag att utreda hur de nationella minori- teterna skulle få mer utrymme i svenskt kulturliv. Uppdraget redo- visades 2001. har i uppdrag att fördela särskilda medel i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Kultur inom ramen för storstadspolitiken Den statliga storstadspolitiken har som mål att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna samt att skapa goda förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt och bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl i storstadsregionerna som i övriga delar av landet (prop. 1997/98:165). I detta arbete har kulturen en väsentlig roll. Av en rapport som Mångkulturellt centrum skrivit 2002 på regeringens uppdrag framgår att av de särskilda medel som tilldelats 24 stadsdelar har nära en tredjedel använts för ändamål med kulturell inriktning. Ett grundläggande arbetssätt inom stor- stadspolitiken har varit det s.k. underifrånperspektivet, där bl.a. direkta dialoger med boende är en metod. Regeringen har gett Mångkulturellt centrum i uppdrag att utföra en studie om hur underifrånperspektivet har tillämpats i de aktuella stadsdelarna inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Studien skall redo- visas senast . har utvecklats till ett land som präglas av etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald. Det är av stor vikt att klargöra att varje offentligt finansierad kulturinstitution och kulturfrämjande organisation ansvarar för att dess verksamhet vänder sig till hela befolkningen. Utgångspunkten är att alla medborgares erfaren- heter, kunskaper och värderingar skall speglas och tas till vara för att berika och utveckla det offentligt stödda kulturlivet. Regeringen har mot denna bakgrund utlyst till ett särskilt mångkulturår. Verksamheten skall bidra till att uppfylla de av fastslagna kulturpolitiska målen (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Syftet med är att på ett bestående sätt öka alla invånares möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa ett samspel mellan olika kultur- traditioner. Syftet är också att skapa incitament för att offentligt finansierade kulturverksamheter på ett tydligt sätt speglar och införlivar den etniska och kulturella mångfald som finns i dagens . När nya aktörer involveras och får möjlighet att ta egna initiativ och samspelet mellan olika grupper och kulturer främjas, ökas utrymmet för och utvecklingen av konstnärliga och kulturella yttringar och en bredare publik kommer att kunna nås. Målet är att fler människor som känner sig distanserade från och sällan eller aldrig besöker offentligt finansierade kulturinstitutioner under detta år och därefter skall kunna finna anledning att besöka och bli delaktiga och berörda av verksamheten. Regeringen avser att ge statliga myndigheter och institutioner på kulturområdet ett särskilt uppdrag inför för att förtydliga målsättningar m.m. kommer en inbjudan att delta i Mångkulturåret att riktas till bl.a. regionala och lokala kulturinstitutioner och deras huvudmän samt till fria kultur- utövare. Samordnarens uppdrag är att på ett nationellt plan svara för samordningen av förberedelser och genomförande av Mång- . Med utgångspunkt i de uttalade målen för Mång- kulturåret skall samordnaren utarbeta ett program för året. Av pro- grammet skall framgå hur olika verksamheter kan samverka med varandra och hur Mångkulturårets olika manifestationer kan ge bestående effekter i det offentligfinansierade kulturlivet. Sam- ordnaren skall även fungera som ett stöd för myndigheter, institu- tioner och andra berörda aktörer inför och under Mångkulturåret. är en del av ett långsiktigt arbete för att permanent lyfta in kulturuttryck med ursprung från hela världen och att skapa och utveckla ett offentligt finansierat kulturliv i som kan engagera allt fler människor. Arbetet skall även omfatta de nationella minoriteterna. I linje med detta skall sam- ordnaren ta initiativ till och främja långsiktiga samarbeten mellan myndigheter, institutioner, organisationer och fria kulturutövare. Möten på jämlika villkor skall främjas och nya samarbetsformer bör därvid premieras.