sou · GVB311 · 2008-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition (1988/89:119) om godkännande av den europeiska konventionen om självstyrelse. Regeringens proposition (1991/92:150) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. Regeringens proposition (1993/94:150) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. Regeringens proposition (1994/95:89) Förslag till alkohollag. Regeringens proposition (1995/96: 228) Åldersgräns vid tobaksköp. Regeringens proposition (1996/97:63) Samverkan, socialförsäkring- ens ersättningsnivåer och administration m.m. Regeringens proposition (1997/98:6) Förskoleklass och andra skol- lagsfrågor. Regeringens proposition (1997/98:45) Miljöbalk. Regeringens proposition (1997/98:165) Utveckling och rättvisa – en politik för storstaden . Regeringens proposition (2001/02:64) Vissa tobaksfrågor. Regeringens proposition (2002/03:132) Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Regeringens proposition (2004/05:1) Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2004/05:3) Vissa ändringar på spel- och lotteriområdet. Regeringens proposition (2004/05:5) Vårt framtida försvar. Regeringens proposition (2004/05:72) Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. Regeringens proposition (2004/05:118) Tobakskontroll - genomfö- rande av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll m.m. Regeringens proposition (2004/05:150) Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag. Regeringens proposition (2005/06:1) Budgetpropositionen . Regeringens proposition (2005/06:100) ekonomiska vår- proposition. Regeringens proposition (2005/06:105) Trygga konsumenter som handlar hållbart – Konsumentpolitikens mål och inriktning. Regeringens proposition (2005/06:128) Anpassningar till nya EG- bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växt- skydd m.m. Regeringens proposition (2005/06:183) Finansieringen av kärnav- fallets slutförvaring. Regeringens proposition (2006/07:1) Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse (2005/06:101) Årsredovisning för staten 2005. Regeringens skrivelse (2004/05:102) Utvecklingen inom den kom- munala sektorn. Regeringens skrivelse (2005/06:102) Utvecklingen inom den kom- munala sektorn. Regeringens skrivelse (2005/06:103) Kommittéberättelse 2006. betänkande 1994/95:SoU9 Förslag till alkohollag. betänkande 2005/06:SoU26 Nationell utvecklings- plan för vård och omsorg om äldre. Ds 2000:67 Att granska sig själv – en om den kommu- nala miljötillsynen. Ds 2003:2 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. (2005) Sammanställning av länsstyrelsernas årsredovisningar 2004. Integrations- och jämställdhetsdepartementet (pressmeddelande med anledning av regeringsbeslut om uppdrag till , länsstyrelserna m.fl. myndigheter) Länssty- relserna blir regional motor i flyktingsmottagandet. (2006) Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2005. (pm ) Den nya myndigheten för arbetsmarknadsfrågor – Arbetsförmedlingen. (2003) Ett effektivare regeringskansli – förslag till åtgärder. (2005) 2004. (2006) 2005. Dir. 1999:109 – uppföljning och reformbehov. Dir. 2002:197 Översyn av plan- och bygglagstiftningen. Dir. 2003:10 Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. Dir. 2004:93 Tilläggsdirektiv till . Dir. 2004:178 En stärkt och tydligare tillsyn inom område. Dir. 2005:10 Underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer som är beroende av försörjningsstöd. Dir. 2006:30 Utvärdering av resultatstyrningen. Dir. 2006:47 Frågor om den kommunala kompetensen och samverkan. Dir. 2006:80 Översyn av , Krisberedskapsmyn- digheten och Styrelsen för psykologiskt försvar för att skapa en myndighet för frågor om samhällets beredskap och säkerhet. Dir. 2006:123 Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation. Dir. 2007:20 Översyn av stabsmyndigheter SOU 1945:38 Betänkande med förslag till riktlinjer för en revision av rikets indelning i borgerliga primärkommuner. SOU 1961:9 Principer för ny kommunindelning. SOU 1974:84 Stat och kommun i samverkan. SOU 1990:44 Demokrati och makt i . SOU 1991:98 ekonomi i samhällsekonomisk balans – statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya arbetsformer. SOU 1993:19 Kommunerna och miljöarbetet. SOU 1996:13 Offentlig djurskyddstillsyn. SOU 1996:129 Den kommunala självstyrelsen och grundlagen. SOU 1997:7 Byråkratin i backspegeln – av förändring på sex förvaltningsområden. SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst. En samlad förvaltningspolitik för staten. SOU 1998:105 Minska regleringen av kommuner och landsting. SOU 2000:1 En uthållig demokrati. SOU 2000:7 /2000. SOU 2000:108 Ett förbättrat djurskydd. SOU 2000:114 Samverkan – Om gemensamma nämnder på vård- och omsorgsområdet. SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. SOU 2002:10 Reformerad räddningstjänstlagstiftning. SOU 2002:14 Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag. SOU 2002:115, Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn. SOU 2003:92 Unga utanför. SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd. SOU 2004:14 Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länssty- relserna. SOU 2004:23 Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2004:68 Sammanhållen hemvård. SOU 2004:100 Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. SOU 2004:118 Beviljats men inte fått. SOU 2005:25 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i en ny tid. SOU 2005:4 Liberalisering, regler och marknader. SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställd- hetspolitiken mot nya mål. SOU 2005:77 Får jag lov? Om planering och byggande. SOU 2005:82 Personer med tungt missbruk. SOU 2005:110 Jämförelser, styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting. SOU 2006:16 Ny reglering av brandfarliga och explosiva varor. SOU 2006:22 En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. SOU 2006:57 En bättre tillsyn av missbruksvården. SOU 2006:63 – Ny myndighet för kriminaltek- nik, rättsmedicin och rättspsykiatri. SOU 2006:75 Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställd- het och genus i förskolans pedagogiska arbete. SOU 2006:100 Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. SOU 2006:111 Ny pension – Ny administration. SOU 2007:4 Trafikinspektionen – en myndighet för säkerhet och skydd. SOU 2007:08 Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:12 Hälso- och sjukvården (Sekretariatsrapport nr 2 till SOU 2007:13 Regional utveckling och regional samhällsorganisation (Sekretariatsrapport nr 3 till ). Alkoholinspektionen (1998) Kommunaliseringen av serveringsären- den – en utvärdering. , U. och Hjern, B. (2001) 4S framtid – Inlärning för sammansatta behov och befolkningsansvar. m.fl. (2005) Rapport 2005 – Ett sektorsövergripande system för löpande uppföljning av resultaten av samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsom- rådet. (2001) Lokalt folkstyre. Kulturarv som utmanar. , L. och . (ITPS rapport ) Kartläggning av aktörer i det svenska innovationssystemet. (2006) Fritid för barn och unga med funktions- hinder. (2007) för revision. Bjørnå, H. (2005) Demokrativerdien i det lokale selvstyret i ekonomi och politik volym 9 nr 4. , och , E. (skriftserie 2006) Statens nya geografi. Brorström, B. (1987) Decentralisering i kommuner. Om lokal frihet och central styrning. CEFOS, , (1995) Självständighet eller stats- bundenhet. CEFOS, , (2000) Att skapa politik över sek- torgränser i det lokala välfärdssystemet. CEFOS, , (2003) Finansiell och politisk sam- ordning i den lokala välfärden. , 2005:4 Kommunala samverkansmönster. En kartläggning av interkommunal samverkan i östgötaregionen. , 2006:7 Samverkan som överlevnadsstrategi. forskningsråd 2000:2 Det dolda – framväxten av nya FoU-miljöer utanför universitet och högskolor. (2004) Kammare, kommuner och kabinett. (2006) Lokal och regional djurskyddstillsyn . (2002) Var sak på sin plats? – en studie av ansvarsfördel- ningen mellan stat, landsting och kommuner. (1990) Ramlagar: en översikt ur ett kommunalt per- spektiv i Statsvetenskaplig tidskrift, årgång 93. Expertgruppen för studier i samhällsekonomi (ESS 2005:3) Hur vet staten vad kommunerna gör? 2003:30 Att styra med generella krav i sta- ten. , L. och , P. (Rapport 2004:09) Miljöregler – hinder för utveckling och god miljö? , L. och , P. (skriftserie 2006) Styrning av markanvändning och miljö. Fammi (2006) Tillgänglighet i primärvården. Mekanismer och förut- sättningar för att uppnå och bibehålla god tillgänglighet. Fimreite, A. (2001) Lovfestede retter og lokalt folkstyre. Fimreite, A. m.fl. (2004) Tillit mellom forvaltningsnivåene. Sentrale aktørers oppfatningar av og holdinger til kommunene. , E. m.fl. (skriftserie 2006) Medbor- garna och den offentliga välfärdens organisering , M. m.fl. (2004) Demokratiutveckling i svenska kommuner. (2003) Kommunen som nätverksaktör. En kommunre- form för 2000-talet? (2004) En kommunreform för 2000-talet i Kommu- nal politik och ekonomi, volym 8, nr 1. Hjern, B. m.fl. (2001) Riv ner – bygg nytt. Häggroth, S. (skriftserie 2005) Staten och kommunerna. (2006) Ändrat huvudmannaskap för personer med tungt missbruk? , B. m.fl. (red.) (2001) Europaveje. EU i de nordiske cen- tralforvaltningar. (2003) Kommunstyrelseordförande, kommunledare med politisk förankring. (2005) – ja, men hur? Svenska myndig- heters uppfattning om EU:s inre marknad. (2006) Det samlade kommu- nala uppdraget, regional utveckling och den regionala organisationen ur ett Stockholmsperspektiv – preliminära syn- punkter inför fortsatta arbete. och (2003) Demokratins geografiska gränser – en antologi om storlek, demokrati och effektivitet. (1996) Moderna myndigheter? Utvecklingstrender på för- valtningsarenan. 9/2000 Effektivare livsmedelstillsyn - för- slag till arbetssätt, organisation och finansiering. 11/2006 Rapportering av livsmedelstill- synen 2005. Länsstyrelserna – vad vi gör och för vem. Tillgänglig på , senast besökt . Länsstyrelserna (2005) Samordning för hållbar regional utveckling. Svar till regeringen angående uppdrag om länsstyrelsernas insatser i det regionala utvecklingsarbetet. Länsstyrelserna (2006) Att dra åt samma håll – en studie av samord- ning och koncentration inom länsstyrelsevärlden. , P. m.fl. (2002) Vem styr? Relationen mellan regerings- kansliet och myndigheterna. (2000) Kommunernas organisation för tillsyn över miljöfarlig verksamhet. (2003) Kommundelning och demokrati. Nordregio och EuroFutures (skriftserie 2006) regionala indelning – om tillväxtperspektivet får råda samt EuroFutures Ansvarsfördelning på regional nivå: hur kan den se ut i praktiken? Offentlige Utredninger NOU 2005:6 Samspill og tillit. Om staten och lokaldemokratiet. (2003) Normer eller nytta? Om de politiska drivkraf- terna bakom departementsindelning. Premfors, R. (1999) Det historiska arvet – ur Lagreid, P. och , O.K. (red.) Fra opbygning til ombygning i staten. Organisationsforandringer i tre nordiske lande. Premfors, R. m.fl. (2003) Demokrati & byråkrati. , och (2004) Det nya seklets förtroendevalda – om politiker- antal och representativitet i kommuner och landsting. (2006) Synpunkter på uppdrag och arbete. (2006) Skrivelse om den regionala självstyrelsen sett ur perspektiv. revisorer (1993/94:5) Tillsyn av djurskydd. 2003:1 Hur effektiv är djurskyddstillsynen? 2005:12 Uppsikt och tillsyn i samhällsplaneringen – intention och praktik. 2006:4 Mer kemikalier och bristande kontroll – tillsy- nen av tillverkare och importörer av kemiska produkter. 2006:18 årliga rapport. 1996:23 Statens tillsyn över hälso- och sjukvår- den. 2000:17 Jämställdhet – hur styr regeringen? 2002:6 Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar. 2002:28 Vård och omsorg för äldre – analys av problem och förslag till statliga åtgärder. Rådet för främjande av kommunala analyser (2006) Storleken som kommunalekonomiskt problem. Samband mellan kommunstorlek och kostnadsläge i primärkommuner. (2005) Kommunernas tillståndsprövning och till- synsverksamhet enligt lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor 2004. (2006) Lag om skydd mot olyckor i kommunen 2005 – en uppföljning. , T. och Ulmestig, R. (2004) Nedersta trappsteget – En studie om aktiveringspolitik. (2004) Varaktiga effekter. (2005) 2005 – med trender och tendenser –2005. SNS demokratiråd (2005) De politiska partiernas medlemsutveckling. (2002) Individ- och familjeomsorg. (2003) Individ- och familjeomsorg. (2004) Handikappomsorg. (2004) Individ- och familjeomsorg. (2005) Ej verkställda beslut och domar enligt LSS och SoL 2004. (2006) Social tillsyn 2005 – resultat av länsstyrelser- nas tillsyn. och Kommuner och Landsting (2005) Kostnad per brukare i vård och omsorg. 2004:28 Länsrapport - Länsstyrelser- nas och kommunernas tillsyn enligt alkohol- respektive tobakslagen samt kommunernas alkohol- och drogförebyggande arbete. 2005:46 Länsrapport – Att stärka skyddet för ungdomar. 2006:11 Länsrapport – Länsstyrelser- nas och kommunernas tillsyn enligt alkohol- respektive tobakslagen samt kommunernas övriga alkohol- och drogförebyggande arbete. Statskontoret 1998:19 – gårdagens eller morgondagens förvaltning. Statskontoret () Angående EU:s påverkan på svensk för- valtning. Statskontoret 2004:16 Det nya . Statskontoret (2004/361-5) EU:s påverkan på svensk tillsyn. Statskontoret m.fl. (2005) VISAM. Mot en modern och sammanhål- len förvaltning. Statskontoret 2005:1 En effektivare jämställdhetspolitik. Statskontoret 2005:2 Modeller för styrning – Förslag om hur staten kan styra kommuner och landsting. Statskontoret 2005:3 Sektorisering inom offentlig förvaltning. Statskontoret 2005:10 Den med Finsam. Statskontoret 2005:12 EU:s påverkan på kommuner och landsting. Statskontoret 2005:12A Ett EU-perspektiv på statlig styrning av kommunala verksamheter. Statskontoret 2005:18 Fristående eller integrerade myndigheter på . Utvärdering av länsarbetsnämndens och Skogsvårdssty- relsens inordnande i . Statskontoret 2005:24 Asymmetrisk uppgiftsfördelning. En principiell studie av möjligheter och hinder att fördela uppgifter till kommu- ner och landsting med hänsyn till lokala förhållanden. Statskontoret 2005:28 Reglering och andra styrmedel – en studie av hur staten styr kommuner och landsting. Statskontoret 2005:29 Statliga myndigheters reglering av verksamhet. Statskontoret 2005:32 utveckling –2005. Statskontoret 2006:3 Effektiv styrning? Om resultatstyrning och sektoriseringsproblem. Statskontoret 2006:9 Samordnad tillsyn över socialtjänst och hälso- och sjukvård? Statskontoret 2006:12 Flexibel uppgiftsfördelning mellan stat och kommuner. (2002) Regional utvecklingsplan för (RUFS 2001). (2004) Aktualitetsprövning av RUFS 2001. (1998) Debatten om den kommunala självstyrelsen 1962–1994. , B. och , L. (skriftserie 2006) Färre kommuner? Om små kommuners problem och utma- ningar. (2003) Stat på villovägar. Resultatstyrningens fram- växt i ett historisk-institutionellt perspektiv. , G. SCORE 2005:6 Målstyrningen drar åt skogen. Om government och governance i svensk skogspolitik. (2002) Kommunala framtider – en långtidsutredning om behov och resurser . (2003) Kommunernas ekonomiska läge. och (2004) Med- borgare eller målsägare – sociala rättigheter och välfärdspolitiska dilemman. (2005) Statens detaljstyrning ur ett kommunalt perspektiv. Kommuner och Landsting (2002) Interkommunal samver- kan – en undersökning av samverkan mellan kommuner och landsting i . Kommuner och Landsting (2003) Kommun- och lands- tingssamarbete. En studie om demokrati och effektivitet. Kommuner och Landsting (2004) Det nya seklets förtroen- devalda. Kommuner och Landsting (2005) personal 2004. Kommuner och Landsting (2005) Samverkan pågår. Möj- ligheter och begränsningar. Kommuner och Landsting (2005) Skrivelse om Europarå- dets rekommendationer om den lokala och regionala demokratin i . Kommuner och Landsting och (2005) Kommunalekonomisk utjämning. En informationsskrift om 2005 års utjämningssystem för kommuner och landsting. (red.) (2005) Självstyrelse på lokal och regional nivå. Perspektiv på det lokala och regionala ansvaret för framtidsfrågorna. Tarschys, D. (2004) Sektorisering och konsolidering. Två utveck- lingstendenser i svensk samhällsförvaltning i Statskontoret 2005:3 Sektorisering inom offentlig förvaltning. Tarschys, D. (2006) Mål utan mening? Om ordstyrning i landet där allt är prioriterat i Statskontorets småskrifter Nr 1 Förvalt- ningens byggstenar – rapport från ett seminarium. Verva (2006) Organisations- och strukturförändringar i staten. , E. m.fl. (2004) Att leva med befolkningsförändringar. (2004) Den kommunala självstyrelsen. Wockelberg, H. (2003) Den svenska förvaltningsmodellen. Parla- mentarisk debatt om förvaltningens roll i styrelseskicket. Verksamhetsformer och organisering inom staten I denna bilaga redovisas en kort översikt över statliga bolag och stiftelser. Vidare redovisas organiseringen av de myndigheter som 2006 hörde till . 1.Statliga företag, affärsverk och stiftelser lämnar regeringen en redogörelse för de statliga bolagen till . I denna ingår en verksamhetsberättelse som behand- lar bolag med statligt ägande där aktierna förvaltas av . I verksamhetsberättelsen görs en åtskillnad mellan företag som verkar under marknadsmässiga krav, företag med särskilda samhällsintressen. I verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande 2005 redo- visades följande bolagF1F: 1 Dessutom redovisades två bolag som var under omstrukturering: och . Bilaga 1 SOU 2007:11 Företag som verkar under V&S Vin & Sprit Bredvid den statliga bolagssektor som redovisas i ovannämnda verksamhetsberättelse finns vidare affärsverken , , och , vilka till formen är myndigheter, de två statliga stiftelsehög- skolorna och 2 från 2006-01-01. där de ingående verksamheterna bedrivs i aktiebolagsform samt holdingbolag som finns knutna till några av universiteten. I nationalräkenskaperna räknas de statliga bolagen och affärs- verken till den privata sektorn. Tre statliga bolag var 2006 anslutna till som s.k. frivilliga medlemmar – , och . I tabellen nedan redovisas stiftelser som 2006 antingen var frivilliga medlemmar i eller hade serviceavtal med detta. Statliga myndigheter är obligatoriska medlemmar i verket. Stiftelsen svenskt fjäll- och Syftet med de tabeller som redovisas nedan att visa skillnaden mellan å ena sidan antal myndigheter enligt en strikt myndig- hetsdefinition och å den andra sidan det antal som framkommer när man beaktar att statlig myndighetsverksamhet också grupperas i olika administrativa hänseenden. Antal myndigheter enligt den strikta myndighetsdefinitionen Med en strikt myndighetsdefinition avses ett statligt organ vars uppdrag formaliserats genom att regeringen har beslutat om en förordning med instruktion eller om en lag med instruktion för myndigheten. Enligt denna definition fanns det inom område 142 myndigheter med egen personal. Antalet årsarbetskrafter hos myndigheterna vari- erade från 22 500 inom polisväsendet till två hos . Därtill kom åtta myndigheter med egen instruktion men utan egen personal: (kansli hos Kammarkollegiet) handhar ärenden enligt lagen om avveckling av fideikommiss och enligt permutationslagen. (kansli hos ) beslutar om villkorlig frigivning och vistelse utanför som dömts till fängelse i lägst , m.m. samt besvärsinstans för övervakningsnämnders beslut. Lagrådet (kansli hos ) yttrar sig över lagförslag på begäran av regeringen eller av riksdagsutskott. (kansli hos ) prövar besvär över beslut rörande notarietjänstgöring enligt notarieförordningen och beslutar föreskrifter för sådan tjänstgöring. (kansli hos för- valtningsavdelning) beslutar i ärenden om vitesförelägganden och överklaganden enligt olika lagar rörande diskriminering samt ger DO råd i principiellt viktiga frågor i lagtillämpningen. (kansli hos ) prövar frågor om utlämnande av uppgifter från vissa register i samband med registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen samt granskar Säkerhetspolisens registrering av uppgifter enligt polislagen. (kansli hos Hovrätten för nedre ) prövar överklaganden av beslut enligt rättshjälpslagen. (kansli hos Dom- stolsverket) avger förslag till regeringen i fråga om tillsättning av vissa domartjänster vid domstolar och hyresnämnder. Den sammantagna volymen kansliresurser för dessa nämnder/råd har uppskattats till cirka 6 årsarbetskrafter.F3F Sammantaget fanns det som framgår av nedanstående tabell 150 myndigheter med egen instruktion under 2006. 21 polismyndigheter i länen, , 6 hovrätter, 62 tingsrätter, Regeringsrätten, 3 kammarrätter, 23 länsrätter, 8 hyresnämnder/arrendenämnder, 3Källa: Statskontoret 2005:32. 4Källa: Statskontoret 2005:32. Bilaga 1 SOU 2007:11 diskriminering på grund av Antal myndigheter i ett administrativt perspektiv Eget anslag i statsbudgeten I budgetpropositionen redovisades följande 15 anslag för myndigheter under : m.m.F5F Ekobrottsmyndigheten Gentekniknämnden Justitiekanslern Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning är en avgiftsfinansierad uppdragsmyndighet och tilldelas därför inte medel över statsbudgeten. De regleringsbrev som regeringen beslutar för myndig- heterna samlas i den s.k. statsliggaren, vilken finns tillgänglig hos . fanns det 16 regleringsbrev som avsåg myndigheter under . 5 Här ingick . Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Krav att lämna årsredovisning svarar för ett s.k. myndighetsregister för de myndigheter som skall lämna årsredovisning. 16 myndigheter under ingick 2006 i detta myndighetsregister. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning var myndigheter under 15 medlem- mar i . Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning De olika administrativa aspekterna bildar i viss mån ett syste- matiskt mönster. Detta indikerar att i administrativt hänseende kunde man urskilja 16 myndigheter/myndighetsgrupper under : 22 505 (inkl. ) (redovisas inom RPS) Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning I denna bilaga redovisas myndigheter som tillkom respektive avvecklades /06. Uppgifter om antal årsarbets- krafter har hämtats från Statskontorets rapport 2005:32 utveckling –2005. Sammanlagt minskade antalet myndigheter netto med 57. Denna nettoförändring kan ställas mot Statskontorets antal med 552 myndigheter i maj 2005.F1F Tre nya myndigheter tillkom – Handisam, Sadev och Verva. genomfördes två s.k. en-myndighetsreformer genom att Kriminalvården och den nya bildades. Sju av de myndigheter som avvecklades var småmyndigheter (högst 50 årsarbetskrafter). En var myndighet utan egen personal. I sin rapport konstaterade en tendens att antalet småmyn- digheter minskar, något som också gällde /06. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) En ny myndighet för handikappolitisk samordning startade som utbild- ningsstöd Sisus (18 årsarbetskrafter ) lades ner. Merparten av Sisus verksamhet fördes över till ett s.k. självständigt beslutsorgan inom . Den inrättades en ny myndighet för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete, internationellt utvecklingsarbete Sadev. 1 I detta antal ingår s.k. myndigheter utan egen personal. utvärdera såväl bilateralt som multilateralt utvecklingssamarbete och kompletterar den utvärderingsverksamhet som bedrivs av Sida. Avveckling av KKR och som Verva bildas KKR (11 årsarbetskrafter) avvecklades som den nya myndigheten för förvaltningsutveckling Verva bildades. Till Verva fördes även vissa uppgifter från Statskontoret. avvecklades den s.k. som tidigare fanns som fristående myndighet utan egen personal. Den verksamhet som bedrivits i kommittéform av 24-timmarsdelegationen inordnades också i Verva. Från Statskon- toret till fördes frågor om statlig inköps- samordning och lokalförsörjningsfrågor. bildades den nya myndigheten som de 35 lokala kriminalvårdsmyndigheterna, Tran- sporttjänsten och avvecklades (sammanlagt 8 137 årsarbetskrafter ).