sou · GWB330 · 2008-03-20 00:00:00 — När det gäller den interna organiseringen kring FoU-verksamheten vid och och till viss del även så har forskningssekretariaten och de vetenskapliga råd som de kopplat till sig en central roll. Det är genom dessa strukturer som problemställningar och initiativ kanaliseras ut i utlysningar och det är genom dessa organ som forskningsresultaten återkopplas till verksamheten och sektorn. När det gäller kunskapsspridning och feedback så arbetar myndigheterna med en rad olika kanaler och man försöker på flera sätt utveckla olika kanaler för olika mottagare. Huvudintrycket är dock att man i huvudsak arbetar relativt traditionella verktyg som populärvetenskapliga sammanfattningar, seminarier, kursverksam- het m.m. Inte minst har en relativt omfattande utbildningsverksamhet riktad mot kommunala tjänstemän inom livsmedels- och hälsoområdet. Det finns bland myndigheterna allt högre ambitioner när det gäller att säkra och utveckla den vetenskapliga kvaliteten på FoU- verksamheten. Detta tar sig lite olika uttryck, men det finns en generell trend mot att vetenskaplig kvalitet som urvalskriterium lyfts fram allt mer. I princip samtliga myndigheter arbetar med externa experter eller vetenskapliga råd som stöd i urvalsprocesser och projektutveckling. Det finns bland de forskningsutövande myndigheterna ökande ambitioner när det gäller internationell publicering och deltagande i det internationella vetenskapliga samfundet. är ett bra exempel i det här avseendet. Avslutningsvis kan ses en trend mot ökad samverkan. Detta kan ske nationellt mellan myndigheterna, universitet och högskolor och andra forskningsinstitut. Men det utvecklas också en samverkans- strukturer i relation till kommuner och landsting. De olika som etablerats inom område är här ett sådant exempel. Även den internationella verksamheten växer. delar i olika typer av gemensamma utlys- ningar (t.ex. ERA-net) med europeiska kollegor. agerar i nära samverkan med den europeiska livsmedelsmyndig- heten och har etablerat samverkansprocesser med branschorganisationer inom EU. Inter- nationalisering och inriktning mot att stärka den vetenskapliga kvaliteten på forskningsverksamheten är en tydlig trend bland de större FoU-aktörerna i den här studien. FUD-program för spårtrafikområdet perioden – 2011 (2001). Kontrovers och konsenus. Vetenskap och politik . : Nya Doxa. Forskningsprogrammet personresor (Information VI 2008:02) Framtidsplan för järnvägen 2004-2015 IMS (2006) Insatser mot hedersrelaterat våld – resultatutvärderingar i andra länder Instruktioner för samtliga undersökta myndigheter Nowotny, , , , . (2001) Re- Thinking Science. Knowledge and the Public in an of Uncertainty. , Bo (2001) Motsträviga myndigheter: Sektorsforskning och politisk styrning . : för utveckling av samarbetet mellan och för framtiden (prop. 2005/06:160) Regleringsbrev för samtliga undersökta myndigheter SCB, Forskning och utveckling inom statliga myndigheter Kollektivtrafik med människan i centrum SOU 2003:67 Årsredovisningar för samtliga undersökta myndigheter 2005–2007 (Forskning) . CIRCLE Era-Net nordic-call/ Föräkringskassan (Forskning) , Avdelningschef för avdelningen för forskning och utveckling, . , forskningsansvarig vid Utvärderingsavdelningen, Koncentration eller omfördelning: trender rörande fördelning av forskningsrådens medel Forskningsfinansieringens organisering, och då framför allt orga- niseringen av de konkurrensutsatta medlen är en forskningspolitisk nyckelfråga. Forskningsrådens funktionssätt möjliggör och be- gränsar universitetsforskarnas autonomi. De externa forsknings- finansiärerna har beskrivits som agenter vilkas agerande struktu- rerar forskningens innehåll och kvalitet och upprätthåller eller förändrar akademiska spelregler (2000). Framför allt utmärkte sig den nya myndighetsorganisationen genom ett ökat inslag av forskarstyrning. Forskare vid svenska universitet och högskolor har blivit mera beroende av externfinansiering (Hällsten & 2002). Detta betyder att den statliga myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering blivit viktigare för forskningens omfång, inriktning och mångfald. Men på vilket sätt har detta påverkat forskningen? En ökad konkurrens om forskningsmedlen behöver i och för sig inte vara någonting negativt. En hårdare konkurrens och ett ökat inslag av forskarstyrning över medlens fördelning kan ha en positiv påverkan på forskningens internationella slagkraftig- het. Men konkurrensen och forskarstyrningen kan även proble- matiseras. Man kan fråga sig vilka forskare det är som vinner konkurrensen i forskningsråden? Bidrar konkurrens och forskar- styrning till att cementera rådande maktstrukturer inom forskar- världen? Kommer resurserna i en ökande takt koncentreras till starka forskare och starka forskningsmiljöer? I denna undersökning behandlas tendenser till koncentration av forskningsmedlen som utbetalats av de fyra stora myndigheterna Myndigheterna är för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), (), Verket för innovationssystem (). I undersök- ningens första del presenteras resultat från analyser av forsknings- medlens fördelning över olika typer av organisationer. Detta avsnitt är uppdelat på tre olika analyser vilka belyser olika aspekter av hur forskningsmedel fördelas med avseende vilken typ av organisation den huvudsökande tillhör. I rapportens andra avsnitt presenteras resultaten från analyser vars syfte varit att besvara frågan om forskningsråden tenderar att finansiera samma forskare, dvs. hur vanligt är det att samma forskare vinner konkurrensen i olika forskningsråd? Underlaget till denna undersökning består av alla beviljade ansök- ningar från Fas, Formas, och . Beviljade ansökningar kan röra allt från publiceringsstöd till anställningar och projektmedel. Materialet som har levererats från myndigheter- na består i princip av innehållet i respektive myndighets projekt- databas. De huvudsökandes organisation har klassificerats i äldre universitet, nya universitet, högskolor och övriga organisationer. I kategorin äldre universitet ingår de lärosäten som fått examina- tionsrätten 1992 eller tidigare. Även och räknas till äldre universitet. Till kategorin nya universitet räknas , , , , . Högskolor är övriga lärosäten. Alla andra förvaltande organisationer räknas till kategorin övriga organisationer. Forskningsmedlens fördelning efter vilken typ av organisation som den huvudsökande tillhör Figur 1 Fördelning av beviljade medel med avseende på typ av organisation (2001–2007) Forskare från äldre universitet är mycket dominerande i forskningsråden FAS, Formas och . Framför allt får forskare från äldre universitet en mycket stor andel FAS och forskningsmedel. En av anledningarna till den högre graden av koncentration av medel kan vara att myndigheten i högre grad stödjer medicinsk forskning, som ju är koncentrerad till de äldre universiteten. För Formas är andelen som tillfaller de äldre universiteten något lägre medan andelen som går till övriga organisationer är något högre. Överlag har de tre forskningsråden emellertid en liknade fördelningsstruktur. står som förväntat i skarp kontrast mot de övriga myndigheterna. Det är inte heller uppdrag att enbart stödja vetenskaplig verksamhet vid universitet och högskolor. Av de bidrag som beviljat kategorin övriga organisationer, som i fallet får merparten av de beviljade medlen, tillfaller största delen olika företag. Relativ betydelse av medel från forskningsråden och för högskolor, nya universitet, äldre universitet och övriga organisationer Figur 2 Relativ fördelning av beviljade medel mellan de fyra myndig- heterna (2001–2007) och högskolor är den viktigaste myndigheten för forskningsfinansiering. Men stödjer forskning inom alla vetenskapsområden och den fram- skjutna positionen är därför förväntad. Det är intressantare att notera skillnaderna i lärosätenas finansieringsprofil. För äldre universitet utgör den klart viktigaste inkomst- källan. Därefter följer i fallande ordning Formas, och Fas. Fas relativa betydelse för samhällsvetenskaplig forskning är dock underskattad. betydelse för de tekniska högskolorna är även den sannolikt större än vad figur 2 indikerar. står för en mycket stor andel av de nya universiteten och högskolornas forskningsfinansiering. Är de äldre universitetens andel av forskningsmedlen ? Figur 3 De äldre universitetens andel av de utdelade forskningsmedlen (2001–2007) För FAS och kan vi dra slutsatsen att det inte skett någon omfördelning av medel. Forskare vid de äldre universiteten får en relativt när det gäller Formas ökar koncentrationen till de äldre universiteten . Från syns viss tendens till omfördelning, – de äldre univer- sitetens andel minskar från till . och högskolor ökar sin andel av Vinnovamedel, från 2007. En tolkning kan vara att den innovationsorienterad och tillämpande forskningen växer snabbare vid nya universitet och högskolor. Får de äldre universiteten en oskälig andel av Av de fyra myndigheterna är det som fördelar medel i störts utsträckning till forskare vid de äldre universiteten, Är denna andel oskälig? Ett sätt att bedöma detta är att se om lärosätenas andel av medel matchas av deras vetenskapliga storlek. Som indikator på vetenskaplig storlek används lärosätenas andel av den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar. Uppgifter om de olika lärosätenas produk- tion har hämtats från den bibliografiska databasen of Science. Figur 4 Relationen mellan lärosätenas tillgång till projektmedel och deras andel av den svenska artikelproduk- tionen y = 1,1221x + 0,0032 Även om den använda modellen beskriver artikelproduktionen som en funktion av forskningsmedlen, så lägger vi i detta sammanhang ingen större vikt vid den komplicerade frågan om fördelningarnas kausala relation, utan vi är primärt intresserade av se om för- delningarna är proportionerliga i relation till varandra. De två mest produktiva enheterna, vilka får mest medel från är och , tätt följt av och . Därefter följer , , , och . Dessa nio lärosäten utgör de som i ovanstående analyser klassificerats som äldre universitet. och högskolor återfinner vi närmast diagrammet origo. Ingen av dessa enheter har av den svenska artikel produktionen. De bägge fördelningarna inte är helt proportionerliga. De större universiteten är något mera produktiva än vad som kan förväntas En förklaring till detta kan vara att de olika universiteten har olika forskningsprofil och vi vet att olika ämnesområden producerar relativt sett olika volymer publikationer. Medicinsk forskning genererar t.ex. stora volymer publikationer. Det går emellertid att konstatera att mindre universitet och högskolors andel av Veten- skapsrådets projektmedel är relativt proportionerlig mot deras vetenskapliga storlek. Hur kombineras forskningsmedel från olika myndigheter? En av huvudfrågorna i denna undersökning gäller koncentrationen av forskningsmedel till specifika forskningsledare och den relate- rade fråga om det är samma forskare som vinner konkurrensen i de olika forskningsråden? Analysen avgränsas till de individer vars medel förvaltas av universitet och högskolor. I ett första steg ska vi se närmare på hur överlappningen mellan de olika råden ser ut. Frågan är relevant med tanke på att de olika myndigheterna ska vara funktionellt differen- tierade och stödja olika typer av forskning, samt stödja forskning i olika utvecklingsfaser. I ett andra steg kommer vi att se närmare på vilken typ av forskning det är som stöds av olika forskningsråd. Framförallt kommer vi i denna del att fokusera på de individer som har fått flera ansökningar beviljade av flera forskningsråd. Vi börjar analysen av hur forskningsråden indirekt samverkar för att lösa forskarnas finansieringspussel, genom att ställa frågan hur vanligt det är att enskilda forskare beviljas medel av flera olika myndigheter? Antalet forskare som beviljat medel enskilda eller flera olika myndigheter (2001–2007) y = 80270e-2,4367x Antal råd som beviljat forskare medel Det är relativt ovanligt att forskare har fått forskningsfinansiering från fler än en myndighet. av forskarna har fått stöd från fler än en myndighet. Innan vi går vidare till analyserna av olika myndigheter som finansierat samma forskare är det på sin plats att säga något kort om metoden. Eftersom antalet ansökningar som de olika myndig- heterna beviljar varierar, så behöver vi ett mått som norma- liserar graden av överlappande finansieringsbeteende från myndig- heternas sida. Ett väl använt mått när det gäller att normalisera snittet av olika stora mängder är mått för vektorlikhet. Fortsättningsvis kallar vi detta mått för Saltons index. Fördelen med Saltons index, i jämförelse med t.ex. produkt- momentkorrelationskoefficienten, är att Saltons index inte är lika känslig för förekomsten av nollor i matrisen. NiB PB ärP antalet individer som fått forskningsmedel från myndighet i. NjB ärB antalet individer som fått medel från myndighet j. Antalet individer som fått forskningsmedel från både i och j betecknas NijB .B Saltons index är då NijB B/(NiB *B NjB )B 1/2P .P Om mängderna är lika stora så kommer talet att variera mellan 0 och 1. I ett andra steg har vi även beräknat Saltons index i relation till dess maximala storlek. Beräkningen av detta värde är SI/SImaxB B = NijB /Min(NB iB ,NB jB )B . Vilket kan tolkas som andelen individer som fått pengar från den mindre av de två myndigheterna i och j, som även fått forsk- ningsmedel från båda myndigheterna. Vilket även betyder att värdet, oavsett hur olika stora mängderna är, varierar mellan 0 och 1. Tabell 1 Överlappning mellan myndigheterna 2001–2007 (alla individer) Not: Enbart forskare vid universitet eller högskolor ingår i analysen. I tabell 1 kan vi se i vilken utsträckning som forskare beviljats medel från olika myndigheter och vilka myndigheter det i så fall är som finansierat samma forskare. Om det faktum att två myndig- heter finansierat samman forskare även betyder att de finansierar samma typ av forskning är inte givet från ovanstående analys. Tabell 1 består av tre matriser. I den första matrisen har Saltons index beräknats för att påvisa graden av överlappning mellan myndigheterna. I den andra matrisen är Saltons index relativt till sitt maximala värde. I den tredje matrisen återfinns information om hur många individer som fått finansiering från olika råd. Exem- pelvis så ser vi att 36 forskare fått medel från både Fas och Formas. Det bör noteras att om individer fått finansiering från fler än två myndigheter kommer de att återfinnas i på flera ställen i matrisen. Längst ner i matrisen återfinns information om det totala antalet forskare som fått forskningsmedel från de olika myndigheterna. Diagonalen i de två översta matriserna är lika med 1 eftersom myndigheterna helt överlappar med sig själva. Den slutsats vi kan dra är att ingen specifik kombination av finansiering är betydligt vanligare än någon annan. Ser vi till det antal individer som fått stöd från olika myndigheter, så är den vanligaste kombinationen av finansieringskällor och Formas. Men eftersom och Formas även är de myndigheter som beviljat flest forskare forskningsmedel, så är just detta resultat föga förvånande. Jämförelserna baserade på beräk- ningar av Saltons index visar att de vanligaste kombinationerna av finansieringskällor är olika kombinationer med . Men resultaten från beräkningarna visar att det inte är någon större variation mellan hur olika myndigheter kombineras med Veten- skapsrådet. Förklaringen till att kombinationer med Vetenskaps- rådet är vanligast, även när vi beräknar det normaliserade värdet, är att har ett mera generellt uppdrag än de övriga myndigheterna. I övrigt kan inga tydliga mönster skönjas när det gäller frågan om vissa kombinationer av finansieringskällor är vanligare än andra. Ser vi till beräkningen av värdet på Saltons index relativt till dess maximala värde, så sker en del mindre förändringar av bilden. Framförallt kan vi se mindre förändringar i hur vanliga olika kom- binationer med är. Vi kan se att av de forskare som beviljats forskningsmedel av Fas även fått forsknings- medel av . Men skillnaden mellan de bägge analyserna är relativt små och de övergripande slutsatserna kvarstår. Nästa analys avgränsas till en mindre grupp av individer som beviljats forskningsmedel av samma myndighet. Frågan vi nu ställer oss är om det är samma individer som fått medel av flera myndigheter? Om det är så att myndigheterna spär på resurs- koncentrationen genom att belöna samma individer, så kommer vi att observera en större överlappning mellan myndig- heterna för gruppen som upprepade gånger belönats av samma myndighet. Tabell 2 Hur forskare kombinerar finansiering från olika myndigheter (individer med minst två beviljade ansökningar från någon myndighet) För att se om myndigheternas tendens att finansiera samma forskare är starkare bland de fåtal individer som av någon myndighet fått två eller fler ansökningar beviljade så upprepades analysen för denna grupp. För att besvara frågan jämför vi de analyser som presenteras i tabell 2 med de analyser som presenteras i tabell 1. Jämförelsen visar att överlappning mellan råden är betydligt ovanligare i denna grupp. Vi kan därför dra slutsatsen att den grupp som belönats upprepade gånger av ett forskningsråd inte är samma grupp forskare somT belönas upprepade gånger av olika forskningsrådT . En granskning av de forskare som beviljats projektmedel av tre eller fyra av myndigheterna gjordes också för att se om det finns något mönster. I tabell 3 återfinns de forskare som fått medel från alla fyra myndigheterna och i tabell 4 återfinns de forskare som beviljats medel av tre myndigheter. När det gäller de forskare som beviljats medel av tre olika myndigheter har denna grupp avgränsats till de forskare som sammantaget beviljats projektmedel minst åtta gånger. Tabellerna återger information om forskarnas organisation, samt information om hur de fått projekt beviljade av respektive myndighet. I tabell 3 återfinns alla forskare som fått projektmedel av samtliga myndigheter och i tabell 4 återfinns ett urval av de forskare som fått projektmedel av tre olika myndigheter. Antalet individer i tabellerna är givetvis för små för någon systematisk analys. Förutom att de alla är mycket framgångsrika när det gäller att dra in forskningsmedel, samt att alla utom en är professorer, så är det svårt att tillskriva gruppen några särdrag. Gruppen uppvisar stor variation både när det gäller de ämnen de representerar och när det gäller de organisationer som de är verksamma vid. Tabell 3 Forskare som beviljats projektmedel av alla fyra myndigheter Forskare som beviljats projektmedel av tre myndigheter, samt har beviljat projekt medel minst åtta gånger biokemi och mikrobiologi, Inst för bioteknik, KTH/, SOU 2008:30 Bilaga 4 Inst för tema, Teknik och och lärande IBL, Kognition, (CDD), Inst för medicin, folkhälsa – Arbets- och och samhälle, Lunds Syftet med denna undersökning har varit att belysa den svenska myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering och dess roll för de svenska forskarnas finansieringssituation. Framförallt låg undersökningens fokus på forskare vid svenska universitet och högskolor, vilket innebär att en stor andel av uppdrag ligger utanför ramen för denna undersökning. Av särskilt intresse när det gäller forskarnas organisatoriska tillhörighet är hur forskare vid nya universitet och högskolor klarar konkurrensen om de externa forskningsmedlen. Resultaten visar att de utdelade medlen är stark koncentrerade till de äldre universiteten. av de medel som utdelats av Fas och går till forskare vid äldre universitet, medan av medlen från Formas gör det. delar ut av medlen till sökande utanför högskole- sektorn. Om vi enbart ser till de medel som fördelar inom högskolesektorn finner vi att resurserna är mindre koncentrerade till de äldre universiteten. Över tid sker ingen förändring av resurskoncentrationen för och Fas medan de äldre universitetens andel av Formas medel ökar och andelen av medel minskar något. För alla universitet och högskolor är den viktigaste finansiären av de fyra myndigheterna. Störst relativ betydelse har för de äldre universiteten. I övrigt skiljer sig finansieringssituationen mellan de olika typerna av universitet och högskolor på så sätt att spelar en betydligt större roll för högskolorna än för de äldre universiteten. Den sista frågeställningen som behandlades i denna under- sökning gällde i vilken utsträckning samma individer fått projekt- medel. från olika myndigheter. Resultaten visar att av forskarna vid universitet och högskolor har fått projektmedel från flera myndigheter. Därefter studerades förekomsten av kombina- tioner av finansieringskällor. Analysen visade att olika kombina- tioner med är vanligast förekommande. Ett förväntat resultat med tanke på generella upp- drag. Övriga kombinationer av finansieringskällor var betydligt ovanligare. Nästa fråga gällde om de forskare som fått pengar från flera myndigheter var samma forskare som fått stöd av en myndighet. Analysen visade att så inte var fallet. Finansiering från flera myndigheter var betydligt ovanligare bland de forskare som fått projektmedel av en enskild myndighet. , (2000) Institutionalizing the triple helix: research founding and norms in the academic system, Research Policy, Vol. 29, s. 291–301. , (2002) Kontrovers och consensus: vetenskap och politik , : Nya Doxa. Hällsten, (2002) Högskoleforskningens nya miljarder, i: (red.) Det nya forsknings- landskapet: Perspektiv på vetenskap och politik, : Nya Doxa. 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans.