sou · GVB360d3 · 2008-01-01 00:00:00 — Såvitt utredningen kan bedöma är PBL- kommittens förslag i SOU 2005:77 inte tillräckligt. PBL-kommittens betänkande hanteras nu i . Det är knappast därför lämpligt att Klimat- och sårbarhetsutred- ningen lämnar nya förslag. Utredningen har inte heller den särskilda kompetens som krävs för detta. Vi föreslår därför att utreder denna fråga ytterligare i sam- band med de tilläggsutredningar som planeras. Beräkningar för kostnadsscenarierna i avsnitt 4.8.3 I denna bilaga redovisas beräkningarna för de kostnadsscenarier som presenteras i avsnitt 4.8.3. De beräkningar av skador och intäkter som gjorts i sektors- analyserna har i många fall gjorts för hur klimatet beräknas bli 2100 eller för . I kostnadsscenarierna har vi gjort antagandet att skadorna/intäkterna utvecklas linjärt från noll till sin fulla nivå och därefter ligger . Beräkningar som exemplifierar hur kostnaderna och intäkterna skulle påverkas om utvecklingen inte är linjär redovisas också i avsnitt 4.8.3. De klimatindex som påverkar de olika sektorerna förändras i många fall cirka dubbelt så mycket i RCA3-EA2-scenariot som i RCAO-HB2-scenariot. I de fall bättre underlag saknats har därför kostnader och intäkter antagits vara hälften så stora i Lågscenariot som i Högscenariot. För statliga vägar används beräkningar av årliga skadekostnader, lägsta och högsta värden i angivet intervall. På kort sikt beräknas skadekostnaderna uppgå till ca . På ökar skadorna. I Högscenariot tillkommer skadekostnader om i slutet av seklet och i Lågscenariet ca . Dessa skador antas öka linjärt. Därtill antar vi att ett antal stora skred inträffar; ett i Lågscenariot och fem i Högscenariot. Bilaga A 6 SOU 2007:60 Skador på grund av ras, skred, erosion och miljoner kr/år Skador på lång sikt miljoner kr/år Summa 2010 2100 inkl. ett stort skred För kommunala och enskilda vägar har vi inga kostnadsuppskatt- ningar. För att få någon uppfattning om möjliga skadekostnader har vi gjort en överslagsberäkning baserat på förhållandet mellan antal km väg och skadekostnader för statliga vägar. För de statliga vägarna, som är sammanlagt 9 , är detta förhållande per mil och år. Det finns 3 kommunala vägar och enskilda vägar. De kommunala vägarna antar vi drabbas av skador i samma omfattning som de statliga vägarna, de enskilda av storleksordningen . Sammanlagt ger detta en skadekostnad på i slutet av seklet. Om risken liksom för de statliga vägarna antas öka successivt blir den totala kostnaden i Lågscenariot och i Högscenariot. beräknas påverkas av den ökade stormfrekvensen i Högscenariot. Skadekostnader motsvarande två och två stormar med hälften så stor påverkan antas drabba järnvägen. Därutöver antas också den ökade skredfrekvensen ge upphov till ökade kostnader med per årtionde , dvs. dubbelt så mycket som händelserna i Ånn, och . SOU 2007:60 Bilaga A 6 Stormar, 2 st Skred, /årtionde mot Beräkningarna för sjöfarten är baserat på uppgifter från Sjöfarts- verket (Bilaga B 3). miljoner kr/år El- och telenäten påverkas främst av stormar, ras och skred. För ras och skred har vi inga beräkningar. Beräkningarna nedan gäller Högscenariot. Stormen orsakade kostnader på för återställande av det fasta nätet. Livslängden på telenäten är ca 10 . Vi räknar med att 2 Per-stormar och en Gudrun- storm inträffar 2030 i Högscenariot, och att de nuvarande systemen finns kvar fram till dess. Vidare antar vi att kostnaderna vid en storm av storlek orsakar hälften så stora kostnader som . Det innebär att de sammanlagda kost- naderna blir ca i Högscenariot. antar vi att nya, mindre klimatkänsliga system byggts upp (t.ex. mobila system). För elnäten har vi också begränsat oss till konsekvenserna av stormar. Efter stormen har ett omfattande arbete inletts för att säkra elnäten mot stormskador. ska en stor del av de kritiska ledningsavsnitten ha åtgärdats i . Till 2025 2030 ska merparten av de lokala näten i ha markförlagts. I landets norra delar har ledningarna i lokalnäten bytts till isolerade (se avsnitt 4.2.1). Under seklet har vi antagit att stormfrekvensen ökar motsvarande 5 extra stormar av storlek, två stormar av storlek och två stormar som är större än i Högscenariot. Elbolagens kostnader för stormen var ca , varav var avbrottsersättningar. Efter skärptes ersättningskraven vid elavbrott. För stormen var kostnaderna ca , varav ungefär hälften var avbrottsersättningar. Avbrotts- ersättningarna kan ses som en grov uppskattning av de drabbades kostnader. Baserat på de beslut som finns om åtgärder på elnäten har vi gjort antaganden om hur stora kostnader framtida stormar kan tänkas ge, se tabell D nedan. Beloppen innefattar både skade- kostnader och avbrottsersättningar. Tabell 4 Skador på elnäten. Antaganden om antal stormar samt kostnader per storm. Mindre storm (Per) Stor storm () (1,5xGudrun) Sammantaget blir kostnaden i Högscenariot. För Lågscenariot beräknas stormfrekvensen inte öka. Stormfällningen i skogen kan öka trots detta på grund av minskad tjäle och snabbare växande träd, vilket kan ge skador på el- och teleledningar. Vi antar att endast en del av den ökade storm- fällningen i Lågscenariet drabbar el- och telenäten. Skadekost- naderna antas därför bli av kostnaderna i Hög- scenariet. I (et al, 2007) beräknas vattenkraftpotentialen ligga mellan 7 högre 2100 jämfört med 1990 för B2-scenarierna och 10 högre i A2- scenarierna. För Högscenariot räknar vi med medelvärdet av den ökade potentialen i A2-scenariot, dvs. Lågscenariot medelvärdet av B2-scenariot, dvs. Värden räknas upp i från medelvärdet för vattenkraftproduktionen över , 65 GWh (Tillförsel och användning av el 1994 2005, SCB:s statistikdatabas). Antaget pris är , inga prisförändringar antas. Linjär ökning av potentialen . För att utnyttja de ökade potentialen krävs vissa investeringar i bl.a. kraftverken. Kostnaderna för detta har inte tagits fram och ingår därför inte beräkningarna. Intäkter av ökade flöden miljoner kr/år Beräkningar av ökad potential från (et al, 2007). För högscenariet antas högre potential än i slutet av seklet. I lågscenariet antas ingen ökning uppstå, eftersom RCAO- HB2 inte visar på någon ökning av vinden. är kraft- produktionen ca . Ambitionen är att bygga ut till . Denna utbyggnad antas ske, men ingen ytterligare. 10 procents ökning motsvarar , givet ett elpris på . Vindkraftpotentialen beräknas öka linjärt över seklet fram till denna nivå, vilket ger en ökad intäkt totalt på ca fram . Uppskattningarna är baserade på underlag från IVL (Bilaga B 11 samt PM Kompletteringar till klimat- och sårbarhetsutred- ningen). Vi har använt oss av beräkningar med oförändrade priser och befintlig bebyggelse, för att renodla effekterna från klimat- förändringen. Beräkningarna baseras på ökningen i antalet grad- dagar (se Bilaga B 11) för scenario A2 och B2. Dessutom görs följande antaganden: 1.En uppskattning av komfortkyla i lokaler . Beräk- ningarna baseras på dagens lokalyta utan hänsyn tagen till Försök till en grov uppskattning av komfortkyla för bostäder (småhus och flerbostadshus) genom att titta på kylbehov i , , och (successivt ökande behov under seklet). 2.Kostnadsberäkningarna görs med /kWh på el (samma pris som används i övriga delar av utredningen). Fjärrvärme- priset baseras på ett medelvärde , för att få en bra jämförelse med elpriset. IVL:s beräkningar för årliga förändringar i behoven av värme- och kyla under tre tidsperioder redovisas i tabellen nedan under Högscenariot. Beräkningarna avser RCA3-EA2. För B2 beräknar IVL att förändringarna i antal graddagar är lägre. Detta används i Lågscenariot. miljoner kr/år miljoner kr/år miljoner kr/år miljoner kr/år miljoner kr/år miljoner kr/år Skadekostnader för enskilda händelser baseras på bilaga B 13, av- snitt 4.2.5. Totala kostnaden baserad på antaganden om antal händelser över seklet för RCA3-EA2 och RCAO-HB2 enligt följande: För Lågscenariot antas ersättning av mindre vattentäkter samt mindre reparationer av vattenledning på grund av ras behöva göras varje årtionde . Två större vattentäkter antas behöva ersättas under seklet och två stora ras med åtföljande reparationer på vattenledningar inträffa. För Högscenariot antas en ersättning av mindre vattentäkter samt två mindre reparationer av vattenledning på grund av ras behöva göras varje årtionde . Tre större vattentäkter antas behöva ersättas under seklet och tre stora ras med åtföljande reparationer på vattenledningar inträffa. Kostnaden för ersättning av vattentäkt kan variera mellan och . Kostnaderna för reparation av vattenledningar beräknas ligga . Kostnaden för dricksvatten kommer att öka på grund av försämrad råvattenkvalitet. Med en försiktig uppskattning kan dricksvatten- priset öka med per kubikmeter . Detta ger en total kostnad för detta århundrade på . För Lågscenariet antar vi att kostnaden ökar med hälften så mycket. I tabellen nedan redovisas beräkningar för RCA3-EA2- scenariot (bilaga B 17, s. 30). Dessa summor är diskonterade med 4 procents kalkylränta. Odiskonterat blir förändringen . För Lågscenariot antas kon- sekvenserna bli hälften så stora. Bilaga A 6 SOU 2007:60 De kostnader per kvadratmeter som används är beräknade kostnader vid översvämningarna 2000/2001. Tabell 9 Schablonvärden för återställandekostnader per kvadratmeter för översvämning Kostnader kr/mP Vattendrag: Antagandena om procent av hotad yta som drabbas av översvämning samt frekvensen (tabell I.1) är baserad på klimat- index för hundraårsflöden, extrem nederbörd och kraftig nederbörd. Antal översvämningshotade fastigheter är baserad på GIS-beräkningar i Bilaga B 14. Värderingen är gjord med åter- ställandekostnader enligt tabellen ovan. De totala kostnaderna redovisas länsvis i tabell I.2. kommer hundra- årsnivåerna i vissa områden vara högre än . Kring beräknas den nya hundraårsnivån vara en knapp meter högre än , och kostnaderna bedöms bli dubbelt så stora. I sydvästra , där flödena beräknas öka kraftigt, har vi därför lagt till en översvämning med dubbelt så stora kostnader som . SOU 2007:60 Bilaga A 6 Antaganden om översvämningsfrekvens samt andel av hotad yta Beräkningar länsvis för översvämning av vattendrag. Bilaga A 6 SOU 2007:60 Kust: För Högscenariot har antal fastigheter som ligger över havet enligt GIS-beräkningar i Bilaga B14 skalats ner enligt schablon från kommunanalyser för och . I Lågscenariet antas hälften av byggnaderna drabbas. Kostnader per kvadratmeter enligt tabell 9. Översvämning beräknas ske en gång per hotad fastighet . I beräkningarna ingår inte att vissa fastigheter kan behöva överges permanent om översvämningarna blir för frekventa. Tabell 12 Beräkningar länsvis för översvämning av kustnära bebyggelse. Kostnader för återställande. Översvämning av , och Vid antas fem extra högvattennivåer inträffa motsvarande dagens hundraårsflöde, vilket kommer att motsvara ett tjugoårsflöde. Dessutom antas ett flöde motsvarande ett hundraårsflöde i slutet av seklet inträffa. Vid och väntas inte återkomsttiderna ändras. Vi räknar med att ett extra hundraårsflöde inträffar vid dessa sjöar på grund av klimatförändringarna. Skadekostnaderna för dessa nivåer har beräknats i utredningens delbetänkande,(SOU 2006:94), avsnitt 3.2.10 och 4.2.10. De inne- fattar skador på byggnader, vägar, järnvägar, sjöfart, vattenverk, elverk, jordbruk, skogsbruk och fiske. Ökning av hotad yta i enlighet med Bilaga B 14. Antagandena i Högscenariot om hur stor andel av hotad yta som kommer drabbas av ras och skred (se tabell i avsnitt 4.8.3) motsvarar en fördubbling av frekvensen . För Lågscenariot antas en ökning . Fastigheterna har värderats med genomsnittligt pris för respek- tive fastighetsslag i varje kommun 2005 (SCB, Statistikdatabasen). Den kommunala anslutningsavgiften för el och VA för nya bygg- nader har använts som approximation, vilket motsvarar 90 000 per småhus (80 000 VA, 10 000 el) och per lägenhet i flerbostadshus (uppskattning baserad på Byggindustrier, 2004). För att värdera har det genomsnittliga priset på jord- bruksmark per hektar använts. Priserna är och beräknade per NUTSII-område (, med öarna, , , , Mellersta , ) (SCB, Statistikdatabasen). Skogsmarken är värde- rad utifrån taxeringsvärden per hektar på länsnivå (SCB:s Statistikdatabas, 2005) Taxeringsvärdet har multiplicerats med 1.33 för att motsvara marknadsvärdet och sedan reduceras till eftersom mark utmed vattendrag sällan är fullt produktiv. Tabell 13 Beräkningar länsvis för ras och skred. Värden för hotade fastig- heter, med anslutande el och VA, samt värdet av hotad skogs- och . Hotad yta baserad på beräkningar i Bilaga B 14. Hur stor procent av hotad yta som kan drabbas är svårt att uppskatta, och beräkningarna här är endast räkneexempel. Erosion inträffar enligt uppgifter från kommunerna på av de områden som har risk för erosion (källa: SGI). Vi har antagit att av hotad yta drabbas av skred i Lågscenariot och i Högscenariot. De priser som använts är samma som för ras och skred. Tabell 14 Beräkningar länsvis för kusterosion. Värden för hotade fastig- heter med anslutande el och VA samt värdet av hotad . Antaganden för skog är baserade på beräkningar och resonemang ur Bilaga B 18 22. Se också avsnitt 4. Bilaga A 6 SOU 2007:60 miljoner kr/år miljoner kr/år Kostnader, årliga skador miljoner kr/år miljoner kr/år miljoner kr/år Kostnad, skador vid enstaka händelser Tillväxten beräknas öka med 20 40 miljoner m3P P fub . Det pris som använts för att värdera tillväxten är rotnettot , /m3P P fub. Denna siffra är ett volymvägt värde för samtliga trädslag och sortiment. Diverse skador baserar sig på uppskattningar från SLU, bilaga B 19. Snöförhållanden < i fördyrande omständig- heter Sjukdomar på lövträd < Skadeinsekter Svampar och patogener Viltskador Vattensjuk mark 1 100 miljoner Markvegetation 1 100 miljoner Summa: 143 1 610 miljoner Kostnader vid drivning: Kombinerade åtgärder borde kosta ca /m3P fub,P se också Bilaga B 20 och avsnitt 4.4.1. Utifrån att årlig avverkning beräknas öka från dagens ca 100 miljoner m3P fubP till 120 miljoner m3P fubP kan det röra sig om en kostnadsökning på cirka 600 1 200 miljoner . Skadegörare: riskerade 60 miljoner m3P skP att skadas av gran- barkborre enligt Skosgsstyrelsens bedömningar . Om hälften av en sådan volym skulle blivit massaved istället för timmer förlorar skogsägarna 30 miljoner*() = cirka 6 mil- jarder kronor. Antag att sådan utbrott sker i ett förändrat klimat så motsvarar det 30 miljarder . Därutöver tillkommer skador från andra skadegörare, vilka inte räknats med här. Vi räknar med hälften så stora kostnader i lågscenariot. Storm: Kostnader för stormfällningar kan variera från miljoner till miljarder per stormtillfälle. Skadekostnaderna för var , och för stormen ca (beräknat på relationen i mängd fälld skog). Vi antar att återkomsttiden halveras till för storm av dignitet och för storm av dignitet. Ökningen är således hälften av detta, dvs. fem extra Per-stormar (5*2 mdr), två extra (2*11mdr). Dessutom antar vi att två kraftigare stormar som ger 50 procents större skador än inträffar (2*17mdr). Sammanlagt blir detta ca . Även i Lågscenariet antas stormfällningen öka trots att antalet stormar inte ökar, på grund av att skogen blir stormkänsligare. Kostnadsökningen antas bli av skadekostnaden i Hög- scenariet. Torka och brand: Skogsbränder antas kosta 0,1 200 miljoner kronor per brandtillfälle (snitt 100 miljoner) och torka per extremt torrår (snitt 250 miljoner) enligt en bedömning i Bilaga B 19. Vi antar att extrem torka inträffar (4*250 milj.) Vi antar också att och en större skogsbrand inträffar i genomsnitt (9*100 miljoner) Vi antar att kostnaderna för brand och torka blir ungefär hälften i Lågscenariot. Ökad avkastning: Ökning av normskördar (källa: Normskördar av spannmål 2007, SCB, statistikdatabasen) i Norr- land, i , i . Förändrad arealanvändning avseende odlade grödor: Arealanvänd- ningen i antas bli likadan som i , och arealanvändningen i antas bli likadan som i . Förändringen antas ske successivt och därefter vara . Generellt ökar höstvetet på havrens och bekostnad, vilket ökar intäkterna. (Källor: Åkerarealens användning efter län och gröda 2005, SCB:s statistikdatabas. Avräkningspriser för vegetabilieprodukter, officiella statistik, .) Kostnaderna för de investeringar som krävs för att realisera dessa fördelar har inte kunnat beräknas. Ökad bekämpningsmedelanvändning: Fördubbling av dagens be- kämpningsmedelanvändning i Hög-scenariet, ökning med 50 pro- cent i Lågscenariot. Ökad bevattning: Uppskattningen är endast en exemplifiering med mycket försiktiga antaganden för att illustrera vilka kostnader som kan uppstå. För Hög-scenariet antas nederbördsunderskottet vara . Arealen som behöver vattnas antas vara knappt 40 pro- cent av arealen, eller 1 miljon hektar. Om den extra bevattningen som behövs är per m2P P så motsvarar det vatten. Med en kostnad på per kubikmeter blir kostnaden . Till detta kommer kostnader för investeringar i bevattningsanläggningar. Förändringen antas ske successivt . I Lågscenariot antas bevattningsbehovet bli hälften så stort. Stormar: Jordbrukets skadekostnader beräknades uppgå till vid stormen . Framtida skador beräknas på den antagna ökningen av stormfrekvensen (se skogsbruket) och dessa kostnader. I högscenariot antas torsken utplånas i . Ökade vindstyrkor försvårar för havsfisket. Insjöfisket får däremot något förbättrade förutsättningar. Sammanlagt orsakar klimatföränd- ringarna intäktsförluster på i slutet av seklet. Med en linjär ökning av skadorna blir den totala förlusten ca . I Lågscenariot antas torsken finnas kvar men minska, och det uppstår inga problem med ökade vindstyrkor. Ökningen i insjöfisket blir något lägre. Sammantaget beräknas förlusterna bli ca i Låg- scenariot, vilket med en linjär ökning ger ca 3 miljarder konorr . Värmerelaterade dödsfall: Kostnaderna har uppskattats baserat på beräkningar för . Framtida direkta effekter av värme enligt temperaturökningar i har beräknats från scenario A2 och B2 med hjälp av en prediktionsmodell baserad på ett datamaterial från perioden 2003 (PM till utredningen, Beräknad förändring av antal dödsfall i om sommar- temperaturen stiger, 2007). För Låg- och Hög- scenariot har en enkel uppskalning till hela landet gjorts. I tabell 16 visas först uppskattningen av ökat antal dödsfall , därefter sammanräknas detta till ökningen . Slutligen värderas detta med värdet för ett statistiskt liv (VSL), som brukar användas i kostnadsnyttoanalys för tex. VSL har satts till . Bilaga A 6 SOU 2007:60 Värdering med VSL = 20 miljoner Smittspridning: Det genomsnittliga antal människor som smittas via livsmedel och dricksvatten antas öka i Högscenariet, och kostnaden per insjuknad antas vara . uppskattas cirka 400 000 personer matförgiftas och minst 2 500 smittas via dricksvatten. Ökningen beräknas ske successivt fram . I Lågscenariet antas hälften så många drabbas. Naturskador i form av översvämningar orsakar ett stort antal skadeanmälningar och försäkringsutbetalningar, i storleks- ordningen per naturskada (se bilaga B 16). Ökad frekvens av dag- och spillvattensystem på grund av skyfall antas i Högscenariot orsaka kostnader för ca i slutet över seklet. Detta motsvarar fem stora skyfall orsakande kostnader i samma storleksordning som i (dvs. I Lågscenariot antas frekvensen vara hälften så stor. För Högscenariot antas svårare snöförhållanden göra att det krävs ökad stödutfodring för ungefär motsvarande dagens renstam (ca 250 000 renar) . För Lågscenariet antas stödutfodring krävas . Kostnaden per dag och ren är . Den sammanlagda kostnaden räknat på en linjär kostnadsökning blir ca i Högscenariot och i Lågscenariot. Vid stormar och översvämningar får kommunerna kostnader för akuta insatser och kostnader för återställande av gator, VA och annan infrastruktur. De kommuner som drabbades av stormen beräknades ha kostnader för sammanlagt (, se avsnitt 4.8.2). Kostnaderna för den ökade frekvensen stormar i Högscenariot baseras på detta. En storm av storlek antas ge upphov till kostnader på ca en femtedel, dvs. För fem extra Per, två extra , och två stormar som är kraftigare än blir kostnaden . Även översvämningar kommer att orsaka kostnader för kommunerna. De direkta skade- kostnaderna för översvämningen av år 200 uppgick till . För att få med något av de kostnader som översvämningar kan antas medföra för kommunerna om inga åtgärder vidtas räknar vi med 10 gånger den kostnaden under seklet för Högscenariot och hälften så mycket för Lågscenariot. Beräkningar till avsnitt 6.4, Förbrukning, skattesatser, pris och priselasticiteter för bränslen CO2B -B utsläpp skatt, kr/mP Flyg-/övriga bränslen Källor: SPI(2005), SPI(2007), SCB(2007), (2007). Skatteintäkter minus dynamiska effekter på lång sikt vid en höjning av CO2B -B skatten , motsvarande per liter -0,8 -0,2 -0,5 Skatteintäkter minus dynamiska effekter på lång sikt vid en höjning av CO2B -B skatten med per liter, motsvarande höjning CO2B -B skatte- -0,8 -0,2 -0,5 Källor: (2006), (2004).