sou · GVB331 · 2008-01-01 00:00:00 — Den utbildningsproduktion som ska finnas i den nya myndigheten organiseras i en särskild leverantörsdel. Den nya myndighetens organisation Utifrån dessa förutsättningar har utredningen kommit fram till följande förslag till övergripande organisation för den nya myndig- heten: Nedan följer en övergripande beskrivning av vad utredningen anser ska ingå i respektive avdelning. För en mer fullständig beskriv- ning av verksamheten hänvisas till kapitel 9. Olyckor och kriser: Här återfinns den kärnverksamhet som till stora delar är författningsstyrd det handlar om verksamhet inom krisberedskapsområdet, räddningsinsats samt kris- och olycksföre- byggande verksamhet. Vidare återfinns den brandfarliga och explo- siva verksamheten, arbete mot kärnteknisk olycka, farliga ämnen etc. inom denna avdelning. Arbete kring barn och ungdomars säkerhet återfinns också här. Den nya myndighetens organisation Analys: Såväl strategisk- som omvärldsanalys samt arbete med risk- och sårbarhetsanalyser och handlingsplaner hos kommunerna finns på den nya myndighetens analysenhet. Sektorsuppföljning, utvärdering och erfarenhetsåterföring är viktiga delar i den nya myndighetens verksamhet och bör hanteras på en analysenhet. Dessutom ska verksamheten vid det nuvarande Nationella centrat för erfarenhetsåterföring från olyckor inordnas här. Arbetet med kritisk infrastruktur, forskningssamordning och det nya anslaget 7:5 Krisberedskap ska hanteras här. Insatser: Internationella insatser oavsett karaktär (bistånd, rädda svenskar, kapacitetsuppbyggnad etc.), förstärkningsresurser och lägesbild är alla verksamheter som till viss del är operativ. Insat- serna är beroende av lägesbild och förstärkningsresurser finns för både nationella och internationella behov och därför bör verksam- heterna hållas samman i en avdelning. Kommunikation: Information och kommunikation är två viktiga verktyg för den nya myndigheten i alla skeden av dess arbete. Arbetet med kriskommunikation placeras här eftersom det torde kunna ge synergier med myndighetens övriga arbete. Dessutom lokaliseras det vilande rådet för stöd och samordning och kontak- terna med Trossamfunden till denna avdelning. Utbildning och övning: Utredningen anser att utbildnings- organisationen ska vara uppdelad i en beställar- respektive utförar- funktion och i denna avdelning ska beställarfunktionen finnas. Här planeras även övningar och indvidstödet hanteras. Metod och teknik: Den nya myndigheten kommer arbeta med en hel del metod- och teknikutveckling samt besluts- och lednings- stödssystem vilka utredningen anser ska organiseras tillsammans. Även de varningssystem som myndigheten kommer ansvara för ska finnas här samt och befolkningsskyddet. Tillsyn: För att tillgodose kraven på en fri och oberoende tillsyn placeras tillsynsavdelningen utanför linjeorganisationen. Utöver de ovan uppräknade avdelningarna ska det finnas två stödenheter varav den ena är utbildningsleverantören och den andra är det administrativa (human resourcesfunktion, ekonomifunktion, upphandling, internservice och IT) stödet. Den nya myndighetens organisation Utredningen föreslår att den nya myndighetens verksamhet lokaliseras till , , , , och . Den nya myndigheten uppskattas få i stor- leksordningen 600 – 620 årsarbetskrafter. I utredningens arbete med att överväga lokaliseringsorter har en utgångspunkt varit att det ur myndighetens perspektiv är lättare och mest rationellt att bedriva verksamhet på så få orter som möj- ligt. Ur ett strikt verksamhetsperspektiv skulle det vara mest ratio- nellt och förmodligen också effektivast att bedriva verksamhet endast i och . Utredningen har tagit betydande regionalpolitiska hänsyn och föreslår att den nya myndigheten ska lokaliseras till sex orter; , , , , och varav de två sista är orter där endast utbildning bedrivs. Enligt utredningens uppskattning får den nya myndigheten mellan 600 620 årsarbetskrafter. I och med att den nya myndigheten får ett bredare verksamhetsområde än vad som varit fallet behövs delvis annan kompetens än den som finns vid myndigheterna . I samma riktning talar utredningens förslag om fördjupad uppföljning, utvärdering och analys. Utredningen har i några delar inte lämnat förslag på var verk- samheten ska bedrivas, exempelvis vad avser beställarfunktionen för utbildning och övning samt rättsfunktionen. I andra delar har utredningen bara angivit var huvuddelen av verksamheten ska bedrivas, exempelvis för analysområdet. Dessa ställningstaganden baseras på att utredningen anser att det finns behov av viss flexi- bilitet när den nya myndigheten ska påbörja sin verksamhet. Utredningen anser att verksledningen, verksledningens stab samt huvuddelen av kommunikationsenheten bör placeras i . Dessutom bör huvuddelen av verksamheten inom analysavdel- ningen och delar av Rakelverksamheten placeras i . Vidare anser utredningen att myndighetens lägesbildsfunktion bör placeras i . Den nya myndighetens organisation Den helt övervägande delen inom avdelningen för olyckor och kri- ser bör enligt utredningens mening placeras i liksom den nya myndighetens internrevision och tillsynsverksamhet. Avdel- ningen för metod och teknik torde komma att fördelas på tre orter; , och . Utöver den faktiska verksam- heten anser utredningen att ett antal administrativa funktioner ska vara etablerade i , såsom personalfunktion (exklusive löne- hantering) och upphandling. Rationalisering av verksamhet som bedrivs i kommer främst att gälla den administrativa sidan. Det mest rationella vore enligt utredningens uppfattning att flytta den verksamhet som bedrivs i till eller sam- lokalisera den med utbildningsverksamheten i Revinge. Mot bak- grund av att verksamheten relativt av regionalpolitiska skäl etablerats i avstår utredningen dock från att föra fram ett sådant förslag. Utredningen föreslår att det skapas ett administrativt centrum i . Detta är möjligt tack vare elektronisk fakturahantering, lönesystem som kan registrera ledigheter och tidredovisning samt resesystem som kan hantera reseorder, reseräkningar och bok- ningar. Utredningen har bedömt att administrationen i den nya myndigheten i förhållande till de tre nuvarande kan minskas betyd- ligt. Det betyder att ekonomiadministration och lönehantering i sin helhet kan förläggas till . Förutom detta bör även växel och viss internservice samt resetjänst placeras i . IT-stödet kan enligt utredningen fördelas mellan och . För verk- samhetsstödet totalt beräknar utredningen ca 25 årsarbetskrafter till . Förutom den administrativa verksamheten anser utredningen att viss verksamhet kopplad till och annan teknisk support kan förläggas till . Utredningen bedömer att antalet årsarbetskrafter i kommer att hamna i närheten av dagens nivå. Den nya myndighetens organisation Utredningen har tidigare beskrivit den framtida organisationen för hur utbildning bör bedrivas. I och med att utredningen föreslår att den utbildning som myndigheten själv ska utföra bör minska i omfattning och istället köpas från andra utbildningsleverantörer så får detta självklart konsekvenser för antalet utbildningsplatser. Utredningen har också föreslagit att utbildningsplattformen ska vara placerad i Revinge. Den utbildning och antalet elever som medföljer innebär att plattformen till antalet måste växa ytterligare, vilket enligt det material som utredningen tagit del av inte ska utgöra något hinder. Utredningen beräknar ca 80 årsarbetskrafter för utbildningsproduktionen vid Revinge. Utredningen har tydligt tagit ställning till att den nya myndigheten inte bör bedriva inter- nat- och konferensverksamhet, vilket i sig innebär en viss perso- nalminskning vid Revinge. Förutom utbildningsplattformen i Revinge, har utredningen föreslagit att viss utbildning ska bedrivas i . Den skola som finns i ska i den framtida utbildningsorganisationen . Utredningen beräknar att maximalt 40 årsarbets- krafter för utbildningsproduktion ska finnas där. Utredningen har särskilt granskat de tre myndigheternas lokal- kostnader, administration, informationsverksamhet, användning av konsulter samt resekostnader. Utredningen kan konstatera att KBM vid utgången av 2006 betalade ett överpris på ca i lokalhyra jämfört med de normvärden som ESV rekommenderar för respektive . Likaså betalar SPF nästan 1,3 mnkr i överhyra. SRV ligger under normvärdet i och marginellt över i Kris- tinehamn och . Med beaktande av det förslag som utred- ningen lämnar avseende verksamheten vid den nya myndigheten anser utredningen att verksamheten ska vara lokaliserad till i huvudsak sex orter; , , , , och . Lokaliseringen i sker lämpligen till närförort, eftersom detta innebär en besparing på hyres- området. Den nya myndighetens organisation I det material som utredningen tagit del av framgår att det av dagens 955 årsarbetskrafter arbetar nästan 200 årsarbetskrafter inom administrationen. Detta motsvarar av det totala antalet årsarbetskrafter inom de tre myndigheterna. Det är främst inom funktionerna ekonomiadministration, internservice och IT-stöd som SRV har många anställda. KBM köper i större utsträckning administrativa tjänster, men i har KBM ett antal anställda som arbetar med administration. SPF har drygt 2 årsarbetskrafter som arbetar med administration. Utredningen anser att administrationen i den nya myndigheten kan minskas betydligt jämfört med vad som gäller för de tre myn- digheterna . Det är också naturligt att en sammanläggning av verksamheter ger sådana effekter. De tre myndigheterna har relativt stora informationsenheter och utredningen ser även framgent att information och kommu- nikation kommer att utgöra en central del av den nya myndig- hetens uppdrag. arbetar drygt 40 årsarbetskrafter med infor- mation. Utredningen förutsätter att antalet i en ny myndighet blir avsevärt lägre. Utredningen har kommit till slutsatsen att den nya myndigheten bör disponera ett flertal olika anslag vilka redovisas nedan. Utred- ningen har benämnt den nya myndighetens förvaltningsanslag 7:10. De medel som redovisas nedan är anslagsnivå. För ytter- ligare detaljer hänvisas till bilaga 3 6. 1TP PT Utredningen tar inte ställning till nivå på vare sig anslaget 7:2, 7:3 eller 8:1 utan anger 2007- års nivå. 2TP PT Anslaget ska enligt utredningen uppgå till men medel får inledningsvis användas från anslaget 7:5 Krisberedskap för att täcka de omställningskostnader som uppstår under det första omställningsåret till följd av bildandet av den nya myndigheten. Det är enligt utredningens uppfattning viktigt att dessa medel sedan återförs till anslaget 7:5 3TP PT Enligt prop. 2006/07:1 uo 6 finns inga medel anvisade på anslaget , enbart anslagssparande. 4TP PT Anslagsbeloppet är ej uppräknat till nivå. Konsekvenser av utredningens förslag 11Verksamhet som bör byta huvudmannaskap Utredningen föreslår att informationssäkerhetsuppgiften vid förs till . Informationstekniken har möjliggjort en enorm utveckling inom informationsförsörjningen. Med den nya tekniken följer emellertid inte bara ökade möjligheter utan också nya sårbarheter och bero- enden. Varje myndighet ansvarar för att hålla en god säkerhet i sina system. () ska enligt sin instruktion hålla samman arbetet med informationssäkerhet i . Vidare har KBM policyansvar på informationssäkerhetsområdet och tar fram en nationell handlingsplan för samhällets informations- säkerhet. Samverkan med övriga myndigheter, näringslivet samt kommuner och landsting sker bl.a. genom det informations- säkerhetsråd som myndigheten har upprättat. Det övergripande målet för myndighetens arbete är att höja informationssäkerheten i samhället genom att inrikta samhällets informationssäkerhets- arbete, stödja arbetet med att ta fram metodstöd, anordna utbild- ningar och svara för information. KBM svarar också för att leverera en helhetsbild inom informationssäkerhetsområdet genom omvärldsanalys, inhämtning och analys av öppna källor samt genom samverkan med andra aktörer. är KBM också signatär inom Common criteria recognition arrangement (CCRA). Detta arrangemang utgör en formaliserad samverkan Verksamhet som bör byta huvudmannaskap mellan ett tjugotal nationer där det övergripande målet är att höja den nationella säkerheten genom att använda gemensamma krite- rier som ett verktyg för kravställning och granskning. Förutom KBM har ett flertal myndigheter ett särskilt ansvar för informationssäkerhetsfrågorna. Försvarsmakten har bl.a. utvecklat kvalificerade IT-säkerhets- och kryptolösningar tillsammans med och . har i uppdrag att ha en hög teknisk kom- petens inom informationssäkerhetsområdet och på begäran stödja sådana statliga myndigheter och statligt ägda bolag som hanterar information som kan vara känslig ur sårbarhetssynpunkt. I upp- draget ingår att samverka med andra organisationer inom informa- tionssäkerhetsområdet såväl inom som utom landet. Radioanstalten har också i uppdrag att upprätthålla kompetensen för de nationella behoven av kryptologi. har både civila och militära uppdragsgivare. Det går att dela upp radio- anstaltens uppgifter inom informationssäkerhetsområdet på två delar, reaktiva tjänster och proaktiva tjänster. har uppdraget att bygga upp ett system för evaluering och certifiering av IT-säkerhetsprodukter inom ramen för CCRA. Inom informationssäkerhetsområdet sva- rar för att utveckla robustheten i de elek- troniska kommunikationsnäten samt för att förhindra att system slås ut vid störningar. Myndigheten fick 2002 uppdraget att bilda en rikscentral för IT-incidentrapportering, SITIC, som ska stödja samhället genom att informera om sårbarheter och varna för hot mot IT-säkerheten. SITIC lämnar råd och information om före- byggande åtgärder, och sammanställer statistik som underlag för förbättringar. Utredningens överväganden och förslag Signalunderrättelsetjänst är ett viktigt medel för att skydda sam- hällsviktiga system mot kvalificerade IT-relaterade attacker och hot. Genom signalunderrättelsetjänst kan information sökas i trafi- ken till , men genom den globala räckvidden kan informa- tion också sökas närmare den (utländske) angriparen. Kunskaperna om underrättelsetjänsters metodik och teknik är likaledes av bety- delse för att förstå hoten, som dessa kunskaper har avgö- rande betydelse för signalunderrättelsetjänstens förmåga. Verksamhet som bör byta huvudmannaskap Signalunderrättelsetjänst ger också kunskap om brister i olika informationssystem. De penetrationstester och informations- säkerhetsanalyser som bedrivs utnyttjar denna information och kan därmed höja säkerheten i svenska system. De kan också ge kunska- per för utveckling och certifiering av IT-program och produkter. har genom haft en framträdande plats i vad gäller kryptologisk kompetens och förmåga. Den för Försvarsmakten och gemensamma resursen för kryptologisk expertis, den s.k. krypto- logpoolen på , etablerades för att säkra att de kvalificerade forceringskunskaper som fanns också skulle gagna signalskyddet. Det är viktigt att denna kompetens kan bibehållas. Den är en av flera viktiga komponenter för att uppnå en bättre informationssäkerhet. Kryptologpoolen utgör ett exempel på hur underrättelsemetodik och teknik kan omsättas till högre säkerhet. Radioanstalten arbetar dock inte med de administrativa uppgif- terna kopplade till informationssäkerhetsfrågorna. Skulle det upp- drag som KBM har inom informationssäkerhetsområdet föras till FRA, måste alltså den funktionen byggas upp. En överflyttning av KBM:s uppgift inom området skulle emellertid innebär att det skapades en sammanhållande myndighet på den civila sidan för både informationssäkerhetsfrågor och signalskydd. Utredningen anser att informationssäkerhetsuppgiften i sin helhet skulle kunna hanteras av men ser att det till en början kan innebära vissa problem. Exempelvis måste Radioanstal- ten hantera de kontroverser som kan uppstå när en hemlig myn- dighet måste ut mer i det offentliga ljuset. Informationssäkerhets- frågorna kräver ett annat handlag än det som hitintills varit Radio- anstaltens uppgifter inom området. Utredningen anser dock inte att detta bör vara ett avgörande problem. Detta särskilt inte efter- som Radioanstalten blivit en allt öppnare myndig- het. En överföring av informationssäkerhetsuppgifterna torde för- stärka denna utveckling. bedriver också signalspaning vilket kan ge underrättelser avseende hot och aktörer som verkar mot svenska informationssystem. Signalspaningen är därför ett mycket viktigt verktyg för ett aktivt säkerhetsarbete. Kunskaperna om under- rättelsetjänsters metodik och teknik är av betydelse för att förstå hoten och erhålls kunskap om brister i olika informa- tionssystem, som kan utnyttjas när myndigheten stödjer sina upp- Verksamhet som bör byta huvudmannaskap Enligt utredningens bedömning finns sådana kunska- per och förmågor främst på . har inte lika många informations- uppgifter riktade utåt i samhället som KBM . Utredningen ser dock att verksamheten vid KBM är en relativt isolerad verksamhet och nödvändig kompetens bör kunna föras över till . Utredningen ser således inga starka skäl för att behålla en uppdelning av denna verksamhet på två myndigheter. Utredningen anser i motsats till infosäkutredningen inte att informationssäkerhetsfrågorna bör hanteras inom KBM och med utredningens förslag av den nya myndigheten, eftersom det finns en sektorsmyndighet bättre lämpad att utföra uppgiften. Utredningen föreslår således att KBM:s administrativa informa- tionssäkerhetsuppgifter förs över till . Det innebär att både den administrativa och den tekniska dimensionen av informationssäkerhetsfrågorna finns samlade på en myndighet, vilket bör leda till effektivitetsvinster. I och med att informations- säkerhetsfrågorna samlas på underlättar detta det internationella samarbetet eftersom får en tydli- gare kontaktpunkt utåt. har bl.a. upp- arbetade kontakter inom det tekniska informationssäkerhets- området. Likaså blir Försvarsmakten en sammanhållande myndig- het på den militära sidan. och Försvars- makten har ett bra och etablerat arbetssätt vilket bådar gott för fortsatt samarbete och merutnyttjande av samhällets resurser civilt och militärt. Mot bakgrund av ovan nämnda förslag anser utredningen att fortsättningsvis ska vara den myndighet som deltar i standardiseringsarbetet inom EU. Utredningen föreslår att signalskyddsuppgiften vid förs till . Verksamhet som bör byta huvudmannaskap Signalskydd är ett av de viktigaste medlen för att uppnå erforderlig informationssäkerhet vid kommunikation. Kryptografi är en viktig komponent i signalskydd, bl.a. för att erhålla sekretess. Det är vik- tigt att hela samhällets behov av stöd med signalskydd tillgodoses på ett effektivt sätt. Utifrån detta är det viktigt att ha en helhetssyn på hur samhällets signalskydd organiseras och regleras. Signal- skyddsverksamhet bedriv i huvudsak hos fyra myndigheter. KBM har enligt sin instruktion uppdraget att samordna signal- skyddsverksamheten inom sitt verksamhetsområde. Ansvaret omfattar bl.a. att inrikta, utveckla och samordna de civila myndig- heternas signalskyddsverksamhet. Verksamheten består av utveck- ling, underhåll, redovisning och förrådshantering av signalskydds- material och bedrivs till största del i , varifrån exempelvis distribuering av kryptonycklar genomförs. Dessa kryptonycklar utvecklas på Försvarsmakten med stöd av Försvarets radioanstalts kryptologer. Dessutom finns en s.k. helpdesk i dit använ- dare kan ringa vid problem. KBM köper utbildning av Försvars- makten för det behov som de civila myndigheterna har. Försvarsmakten leder och samordnar signalskyddstjänsten inom totalförsvaret. Myndigheten ansvarar för att utveckla och godkänna signalskyddssystem, produkter och distribution av signalskydds- nycklar samt kontroll och uppföljning av verksamheten. Vidare har Försvarsmakten ansvar för att bedriva signalskyddsutbildning inom totalförsvaret, den sker vid Totalförsvarets signalskyddsskola i . har ansvar för upphandling av krypto- system samt för att samordna försvarsindustrins behov av signal- skydd. har ansvar för att tillgodose signal- skyddsverksamhetens behov av kryptologisk kompetens och svarar för att bemanna de kryptologiska funktionerna vid den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST). Försva- rets radioanstalt har kompetens att forcera signalskydd, vilket är en väsentlig kompetens för att kunna utveckla effektiva skydd. har Radioanstalten även en särskild teknikkompetensfunktion till stöd för statliga myndigheter och bolag för att testa säkerheten i deras IT-system. Dessa uppgifter har tillförts Försvarets radio- kunna utnyttja den unika kryptologiska kompetens som myndigheten har. Verksamhet som bör byta huvudmannaskap Utredningens överväganden och förslag Utredningen anser inte att signalskyddsverksamheten hör hemma i den nya myndigheten utan är en sektorsverksamhet och inte över- gripande. Dessutom finns det en myndighet som är bättre lämpad att hantera dessa frågor, . Utredningen före- slår i likhet med att signalskyddsverksamheten hos KBM, både den samordnande verksamheten och den hante- rande, överförs till . Uppgiften att tillse vilka myndigheter som ska ha tillgång till kryptografiska funktioner anser utredningen emellertid ska finnas kvar på den nya myndig- heten i dess sektorsövergripande uppgift inom krisberedskaps- området. När denna förändring genomförs, är det viktigt att även fortsättningsvis ger hög prioritet åt centrala aktö- rer såsom exempelvis och Försvarsmakten. Utredningen föreslår att ansvaret för de regionala ledningsplatserna överförs från till respektive länsstyrelse. I propositionen Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133) aviserade regeringen att frågan om förvaltningen av länsstyrelsernas ledningscentraler ska överföras till respektive läns- styrelse bör ses över. Avsikten var att få till stånd en mer rationell hantering och förvaltning av ledningsplatserna samt att underlätta anpassningen till den regionala strukturen. Länsstyrelserna är geografiskt områdesansvariga på regional nivå och svarar vid en krissituation bl.a. för samordningen av statliga myndigheters åtgärder inom länet samt statliga myndigheters åtgärder i förhållande till berörda kommuner. ska också hålla sig underrättad om händelser och händelseutvecklingen så att nödvändig samverkan kan åstadkommas. KBM svarar för förvaltningen av länsstyrelsernas ledningsplatser, vilket är ett arv från 1990- talet då fick ta det fulla ansvaret för drift och förvaltning av dessa. Verksamhet som bör byta huvudmannaskap Utredningens överväganden och förslag Utredningen föreslår att ansvaret för länsstyrelsernas lednings- platser, i likhet med vad regeringen tidigare angivit, övergår till re- spektive länsstyrelse. Syftet är att möjliggöra en mer rationell han- tering och förvaltning av platserna samt att underlätta anpassningen till den regionala strukturen. Den nya myndigheten bör däremot ha ett ansvar för att de system som länsstyrelserna ska använda sig av, både i vardagen och vid krishantering, är utvecklade och anpassade för gemensamma ändamål. 11.2.1Transport av farligt gods Utredningen föreslår att ansvaret för frågor om transport av farligt gods på väg och järnväg flyttas från till den föreslagna Trafikinspektionen. Ansvaret för regleringen av farligt gods är fördelat på tre myndigheter; Luftfartsstyrelsen, och (). Det ansvar som SRV har omfattar transport av farligt gods på väg och järnväg, examination av säkerhetsråd- givare, kontroll och godkännande av ADR förare, tillsyn av säker- hetsrådgivare, transportskydd och tryckbärande anordningar samt viss utbildning för transport av farligt gods. SRV har också ansvaret för samordningen av säkerhetsregler och tillsynen enligt lagen om transport av farligt gods. har i betänkandet Trafikinspek- tionen en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet (SOU 2007:4) föreslagit att inspektionerna för sjö, luft, järnväg och väg förs samman till en gemensam inspektionsmyndighet.