sou · GVB375 · 2008-01-01 00:00:00 — En kvantifiering av myndighetens viktigare prestationer bör göras i avseende på volym och kvalitet på ett sätt som möjliggör jämförbarhet . Kostnader för de viktigaste pres- tationerna bör anges. Andra stycket utgår. Ändringen behandlas i avsnitt 6.3.1, 6.3.2 och 6.3.3. Genom ändringen i paragrafens första stycke ersätts budget- underlaget med ett beräkningsunderlag. Ordet beräkningsunderlag motsvarar bättre vad underlaget bör innehålla för uppgifter, näm- ligen de förslag som skall rymmas inom ramen för regeringens beslut om verksamheten. Bland annat för att tydliggöra att budget- underlaget inte är tänkt att påverka mera verksamhetsstrategiska bedömningar, senareläggs tidpunkten för att lämna in budget- underlaget med en månad. Den nya tidpunkten blir därmed . Ändringarna behandlas i avsnitt 6.3.5. 8.3Förslaget till förordning om ändring i totalförsvarets budgetförordning (1989:924) 16, 28 och 33 §§ Ändringen i respektive paragraf är föranledd av att den gällande formen av regleringsbrev avskaffas och ersätts med den information som regeringen ger i myndighetens instruktion. Detta behandlas i avsnitt 6.3.1, 6.3.2 och 6.3.3. 8.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området 5 och 10 §§ Ändringen i respektive paragraf är föranledd av att den gällande formen av regleringsbrev avskaffas och ersätts med den information som regeringen ger i myndighetens instruktion. Detta behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 8.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2000:216) om statsbidrag till organisationer som främjar integration 7, 10 och 15 §§ Ändringen i respektive paragraf är föranledd av att den gällande formen av regleringsbrev avskaffas och ersätts med den information som regeringen ger i myndighetens instruktion. Detta behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 1985/86: AU6, om den statliga personalpolitiken (prop. – delvis). 1986/87: KU29, om ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99 och 100 [delvis]jämte motioner). 1993/94:TK1, Reformera riksdagsarbetet 1. Skrivelse från talmans- konferensen med överlämnande av prin- cipbetänkande och förslag om författningsändringar. 1993/94:TK2, Reformera riksdagsarbetet 2. Skrivelse från talmans- konferensen med överlämnande av för- slag om författningsändringar och riktlinjer för den statliga budgetprocessen. 1993/94:KU18, Reformera riksdagsarbetet. 1993/94:KU42, Förvaltningsmyndigheternas ledning. 1994/95:KU2, Reformera riksdagsarbetet (vilande grundlags- beslut m.m.). 1995/96:KU1, Förvaltningsmyndigheternas ledning. 1996/97:KU3, Lag om statsbudgeten. 1997/98: KU31, Statlig förvaltningspolitik. 2000/01:KU23, inför 2000-talet. 1976/77:130 med förslag till riktlinjer för modernisering av det statliga budgetsystemet. 1981/1982:100 med förslag till statsbudget för /83. 1984/85:219 om den statliga personalpolitiken. 1986/87:99 om ledning av den statliga förvaltningen. 1987/88:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /89, m.m. (kompletteringsproposition). 1991/92:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition). 1993/94:150, Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition). 1993/94:185, Förvaltningsmyndigheternas ledning. 1994/95:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /96, m.m.(kompletteringsproposition). 1995/96:220, Lag om statsbudget. 1997/98:136, Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 1998/99:1, Budgetpropositionen . 1999/2000:1, Budgetpropositionen . 2000/01:1, Budgetpropositionen . 2001/02:1, Budgetpropositionen . 2002/03:1, Budgetpropositionen . 2003/04:1, Budgetpropositionen . 2004/05:1, Budgetpropositionen . 2006/07:43, Frihet att välja ett ökat inflytande för universitet och högskolor när styrelseledamöter utses. SOU 1943:19, Den psykologiska forskningens nuvarande ståndpunkt i fråga om den psykiska utvecklingen hos barn och ungdom m.m. Utlåtanden angivna till skolutredning av Professorerna . , D. och J. . SOU 1950:8, Betänkande angående rationaliseringsverksamheten inom den offentliga förvaltningen. Avgivet av Rationaliserings- utredning. SOU 1963:74, Rätt till studiemedel. SOU 1967:11 13, Programbudgetering. SOU 1973:43, Budgetreform. SOU 1979:61, Förnyelse genom omprövning. SOU 1983:39, Politisk styrning administrativ självständighet. SOU 1985:40, Regeringen, myndigheterna och myndigheternas led- SOU 1990:64, Årlig revision i statsförvaltningen. SOU 1993:58, Effektivare ledning i statliga myndigheter. SOU 1996:14, Budgetlag regeringens befogenheter på finansmaktens område. SOU 1997:15, Det svåra samspelet. Resultatstyrningens framväxt och problematik. SOU 1997:57, I medborgarnas tjänst. En samlad förvaltningspolitik för staten. SOU 2005:104, och granskning och förslag. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Ds 1995:6, för att stärka resultatstyrningen. eringskansliet, Rapport från en interdepartemental arbetsgrupp. Ds 2000:63, Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens. Ds 2003:44, en myndighet – en analys av effekter och konsekvenser. Ds 2003:49, Nya principer för utformningen av statsbudgeten. Kon- sekvenser för budgetlagen. , Finansdepartemen- tet. Dir. 1992:10, Förvaltningsmyndigheternas ledningsformer m.m. Dir. 1995:42, Fastare regelverk för statens budgetprocess. Dir. 1995:93, Kommission om den statliga förvaltningens uppgifter och organisation. Dir. 2007:20, Översyn av stabsmyndigheter. (red.). Tracing Theo- rirists´ Views and Influences, . Planhushållning i den offentliga sektorn? Budget- dialogen mellan regering och förvaltning , Tudelad trots allt – dualismens överlevnad i den svenska staten 1718 1987, . Elite Political Culture in , . Kan myndigheter utvärdera sig själva?, Ds 1996:36, Rapport till . EU och stats- förvaltningen i (red.) i EU, andra upplagen, . Rethinking democratic accountability, Brookings institution press. Facilitating Organiza- tional Learning: Evaluation, i . Leeuw, . Rist & . Sonnichsen, Can Governments Learn? Vem leder mot framtiden? – om för- utsättningarna för strategiskt politiskt beslutsfattande, . What´s measured is what matters: targets and gaming in the english public health care system, Public administration, vol. 84, nr 3. The Impact of in i , , Networks of Ame- ricanization. Aspects of the American Influence in , . kontroll och styrning av statlig verksamhet. , Fi 2002.020. De Bruijin, Hans. Managing Performance in the Public Sector, andra upplagan, Routledge. Genesis and Structure of Evaluation Efforts in Comparative Perspective i . Rist (red.) Pro- gram Evaluation and the Management of Government. Patterns and across Eight Nations, Transaction Publishers. Samspelet mellan regeringen och statsförvaltningen i SOU 1997:15, Det svåra samspelet. Resultat- styrningens framväxt och problematik. Om trettio års för- sök att förändra , , Stats- vetenskapliga institutionen. Esping, Hans. Förvaltning – förändring – framtid, Sekretaria- tet för framtidsstudier. ESV 1999:19, Informella kontakter i samband med regleringsbrev och årsredovisningar. ESV 1999:20, Myndigheternas syn på resultatstyrningen. ESV 2001:19, Resultatkontrakt? ESV 2002:14, Effektiv resultatredovisning. Varför vissa myndigheter är bättre än andra på att redovisa resultat i årsredovisningarna. ESV 2003:4, En kartläggning av användningen av myndigheternas årsredovisningar i . ESV 2003:30, Att styra med generella krav i staten. Ett regerings- uppdrag. ESV , Läge och utvecklingstendenser inom verksamhets- området Resultatstyrning och finansiell styrning. ESV 2004:14, om ekonomisk styrning i staten. ESV 2004:22, Vidareutvecklad årsredovisning. Förslag till nytt tredje kapitel om resultatredovisning i förordning (2000:605) om års- redovisning och budgetunderlag. ESV 2004:25, Konsten att styra – en analys av dokument i den stat- liga budgetprocessen. ESV 2006:3, Frysningen 2005 – begränsningar av myndigheternas anslagssparande och anslagskredit. ESV 2006:8, Effektutvärdering. Att välja upplägg. ESV 2007:5, Ekonomiadministrativa värden (EA-värden) avseende 2006. ESV 2007:23, Resultat och styrning i statsförvaltningen. , bilaga XVIII, Uttalanden af svenska vetenskapsmän, Kungl. , En gemensam verksamhetsstruktur för styrning i staten – ett första steg, Cirkulär nr Fi 2000:3, . , Cirkulär om mål- och resultatdialoger , nr Fi 2007:2. , Förslag till nya arbetssätt för att utveckla förmåga att förverkliga regeringens politik, Fi2006/2687. , Regleringsbrev och andra styrdokument för . Philosophy and Principles of Auditing. An intro- duction, Macmillian education. Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu – och . Ds 2000:27, , Förvaltningsavdelningen. Forss, och . Kvalitet i utredningsväsen- det – utveckling och tillämpning av en modell för att bedöma kvaliteten på kommittéarbeten. , Förvaltnings- avdelningen. Fyra essäer om inlärning och utveckling för professionalitet, , psykologi. The Social Sciences in Royal Commission Studies in , i Scandinavian Political Studies. A Yearbook Published by the Political Science Associations in , , and , vol 4/69. Att värdera utbildning. En introduktion till pedagogisk utvärdering, Learning from Evaluations: The Swedish Experience, i Leeuw & Rist & Sonnichsen, Can Governments Learn?, Transaction Publishers. Furubo, , . Rist & (red). International , Trancaction Publishers. Gjørup, , m.fl. 2007. Tillgiv os – vi vidste ikke, hvad vi gjorde i Politiken, . Politikerna, byråkraterna och de nya styr- formerna: En genomgång av administrativa styr- och besluts- metoder och deras användning i politik och förvaltning, . Kommittéerna och bofinken. Kan en kommitté se ut hur som helst? Ds 1998:57, Rapport till . Svensk statsförvaltning i arbete, SNS. A for all Sea- sons?, i , vol. , , , , . Regulation inside Government. Waste- Watchers, Quality , . Yrke: POLIS. Yrkeskunskap, motivation IT-system och andra förutsättningar för polisarbete, . Values in evaluation and social research, . , Rapport 2006:57 R, Nytt kvalitetssäkringssystem för perioden 2012. Det statliga kommittéväsendet. Kunskap, kon- troll, konsensus, . , (red.). i EU, andra upplagen, . Hur styrs förvaltningen? – myt och verklig- het kring departementens styrning av ämbetsverken, Student- litteratur. , m.fl. Styrningens procedurer – några studier av processer i i revisorers rapport /02:4, . En myndighet, tio departement eller hundra enheter? Från hemvävd till invävd. Europeiseringen av svensk förvaltning och politik, Liber. Handling och uppsåt. En undersökning rörande doluslärans underlag, P. A. förlag. Pedagogisk utvärdering som styrning – En historia från präster till , Myndigheten för skolutveckling. KKR, , Processbaserad verksamhetsstyrning i staten – från ärende till medborgare. Ten Steps to a Results-Based Monitoring and , . Regeringen och dess kansli. och byråkrati i maktens centrum, . Evaluation in Europé in 2000: Challenges to a i Evaluation, Special Issue: , vol. 8, nr 1, januari. Why Choice in Politics Is Both Possible and Necessary, . organisering och legitimitet och , . Utbildningsforskning och utbildnings- reformer i Pedagogisk forskning i , årg 7, nr 3. Etik i offentlig verksamhet, Studentlitte- ratur. Den statliga budgetprocessen – rationell resurs- fördelning eller meningslös ritual, andra upplagan, . Kommittépolitik och kommittéarbete. Det statliga kommittéväsendets utvecklingslinjer 1954 samt nuvarande funktion och arbetsformer, G . Att analysera text. Stilanalys med exempel, tredje upplagan, . Current trends and future of public management: a guide, i , . , . Current trends and future , Current trends and future , Den statliga myndighetssektorn som orga- nisatoriskt fält i (red.) Effektivitet och styrning i statliga myndigheter, . Effektivitet och styrning i statliga myndigheter, . , Per & . Relationen mellan och myndigheterna, . Finanspolitikens ekonomiska verkningar, bilaga till arbetslöshetsutredningen 1934:1. Att identifiera mål i offentlig politik i Statsvetenskaplig tidskrift, s. 321 330. Ord för ord. The way forward, . Towards a New View of Accountability, 11 October, Presentation till annual conference, , . The Future of Governing, andra upplagan, University Press of . En undersökning av regerings- kansliets kontakter. Rapport till maktutredningen, . Trajectories and Scenarios, Palgrave macmillian. The Essential Public Manager, . A Comparative Analyses, första utgåvan, Uni- versity Press. A Comparative Analyses, andra utgåvan, Uni- versity Press. Rituals of Verifications, Premfors, , , . Demokrati & Byråkrati, . Den vertikala dimensionen av sammanhållen förvaltning – en rapportering om horisontell styrning, , . Taking Stock of Policy Net- works: Do they Matter? i , , . (red.) Handbook of Public Policy Analysis. Theory, Politics, and Methods, CRC Press. The Government Performance and Results Act (GPRA): Hydra-Heads Monster of ? i , juli/, vol. Radin, . Testimony to the senate homeland security and government affairs subcommittee on federal financial manage- ment, government information, and international security. 14, 2005 . En förvaltning i demokratins tjänst ett handlingsprogram. , Statsrådsberedningen, Samrådsformer i , PM 1997:4, reviderad . Reinventing i J.M. Kickert (red.) Reform in Western Europe. revisorer, 1996/97:11, Analys och användning av resultat i . revisorer, 1997/98:RR7, revisorers förslag angående resultatinformation som underlag för styrning av statlig verksamhet. revisorer, 1997/98:RR3, Kommittéväsendet, Förslag till . revisorer, 2001/02:4, . En myndighet, tio departement eller hundra enheter? revisorer, 2002/03:15, Myndigheternas årsredo- visningar – en anakronism. , RiR 2004:2, Förändringar inom kommittéväsendet. , RiR 2005:13, årliga rapport . , RiR 2006:18, årliga rapport . RRV, 1975, Utvärdering av försöksverksamheten med program- En sammanfattande slutrapport. RRV, 1976, Mål & program i verksamhetsplanering. RRV, 1988. Erfarenheter av försöksverksamheten med treåriga budget- RRV, 1989, Resultatorienterad styrning och budgetdialog. Över- gripande vägledning – syfte och motiv för bättre budgetunderlag. RRV, 1989, Resultatorienterad styrning och budgetdialog. Trean – En vägledning för resultatstyrningen. RRV , Resultatredovisningar i årsredovisningar. En upp- följning av årsredovisningar för myndigheter i budgetcykel 1. RRV 1995:40, Effektivare styrning. En skrift om målens och resultat- informationens betydelse för att stärka regeringens styrning av myndigheterna. RRV 1996:13, Resultatstyrning i myndigheten. En situationsanpassad ansats. RRV 1996:18, Beslut och informationsanvändning. Åberopanden av myndigheters och andra aktörers information i underlag till riks- dagens beslut. RRV 1996:36, Med resultat i fokus. En lägesrapport om resultat- styrning i staten baserad på RRVs erfarenheter. RRV 1996:50, Förvaltningspolitik i förändring. En kartläggning och analys av regeringens styrning av statsförvaltningen. RRV 1997:11, Produktivitet och kvalitet i resultatstyrningen av myn- digheterna, även utgiven av Statskontoret 1997:6. RRV 1998:46, Resultatinformation i budgetpropositionen. Före och efter budgetlagen. RRV 1998:57, Kartläggning av resultatinformation från regering till riksdag i sju länder. Rustow, Dankwart A. The Politics of Compromise. A studie of Parties and Cabinet Government in , Greenwood Press. Förtjänst och skicklighet – om utnämningar och ansvarsutkrävande av generaldirektörer, Ds 2003:7, Rapport till . Resultatanalys, RRV. och , Nya Doxa. En analys av de statliga styrmedlens effekter på energihushåll- ningen. Resumé av Tillståndet för resultat- styrningen – på basis av observationerna vid statens revisions- verks revisioner 2002 2006, D.nr. 311/54/07, . Statskontoret 1996:7, EU-medlemskapets effekter på svensk stats- förvaltning. Samordning, organisation och arbetsformer i statsför- valtningens EU-arbete. Statskontoret 2000:9, Utvärdering. Styrelser med fullt ansvar. Statskontoret 2000:17, Utvärdering och politik – en kartläggning av utvärderingarna i budgetpropositionen. Statskontoret, 2000:19, Resultatredovisning och resultatbedömning 2000. Statskontoret 2002:20, Utvärderingar – Av vem och till vad? En kartläggning av utvärderingsresurser. Statskontoret 2002:21, Utvärderingar och politik II – Hur använder regeringen utvärderingar? Statskontoret 2003:11, Reglering av ansvar och ansvarsutkrävande. Statskontoret 2004:9, Myndigheternas ledning och organisation. Kartläggning och analys av Myndighetssverige. Statskontoret 2005:3, Sektorisering inom offentlig förvaltning. Statskontoret 2006:3, Effektiv styrning? Om resultatstyrning och sektoriseringsproblem. Statskontoret 2006:13, På tvären – styrning av tvärsektoriella frågor. Statsliggaren 1964/65, huvudtitel VIII, , G1-G3. Intellectual context i . , The of Evaluation, . Processorientering i staten – en studie av hur statliga myndigheter arbetar med process- orientering av verksamheten, Statens kvalitets- och kompetens- råd. , , Läraryrket – en profession? – En överblick och några funderingar i anslutning till aktuell professionsforskning, 1994:2, , . Stat på villovägar. Resultatstyrningens framväxt i ett historisk-institutionellt perspektiv, uni- versitet, statsvetenskapliga institutionen. Tarschys, , Huru skall statsvercket granskas – som arena för genomlysning och kontroll, Ds 2002:58. Tarschys, , Sektorisering och konsolidering – Två utveck- lingstendenser i svensk samhällsförvaltning i Statskontoret 2005:3, Sektorisering inom offentlig förvaltning. Mål utan mening? Om orderstyrning i landet där allt är prioriterat i Förvaltningens byggstenar – rapport från ett seminarium, Statskontorets småskrifter nr 1, (red). Tarschys, och . Hur svenska myndigheter argumenterar för högre anslag, Publica. , , 1999, Tillhör en professionell alltid en profession? Om ord och begrepp som används för att beteckna yrkesutövare, Tema-T Working paper, , institutet teknik och social förändring. Utvärderingsböljans former och drivkrafter. PM vid svenska utvärderingsföreningens konferens. Utvärdering i politik och förvaltning, första upplagan, . Vedung, , . Utvärdering i det svenska politiska systemet. Åtta iakttagelser, Uni- versitet, . Verva 2007:12, Styrning för ökad effektivitet. Enklaver i staten. Internationalisering, demokrati och den svenska statsförvaltningen, , statsvetenskapliga institutionen. Measuring the Use of Evaluation, i Ciarlo, (red.) Utilizing evaluation – Concepts and Measurement, Techiques, . Making : The Context of Research, Theory, and Knowledge Development in i . . (red.) Reflections on Theory and Practise. Wildavsky, Aaron. Speaking Truth to , . Measuring Government in the i , novem- ber/december, vol. 63, nr 6. The Study of Administration Political Science Qarterly, vol. 2, nr. Den svenska förvaltningsmodellen. Parlamentarisk debatt om förvaltningens roll i styrelseskicket. 2003, , . Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare får i uppdrag att utvärdera styrformen resultat- styrning. Utredaren skall lämna förslag till hur resultatstyrningen bör förändras och utvecklas i syfte att förbättra styrningen av myndigheterna samt ange vilka förutsättningar detta kräver och vilka begränsningar som finns. Utredaren skall i ett första steg genomföra en bred analys av möjligheter och begränsningar för styrformen mot bakgrund av gjorda erfarenheter av resultatstyrningens tillämpning under snart två decennier. Vidare skall utredaren redogöra för internationella erfarenheter inom området. Utredaren skall i ett andra steg bedöma i vilka avseenden styr- formen fungerat väl. Parallellt skall utredaren beskriva och analyse- ra vilka åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med problem i anslutning till styrformens användning. Om åtgärder vidtagits och problem trots detta kvarstår, skall utredaren analysera orsakerna till det. Utredaren skall med ledning av sina analyser och överväganden lämna förslag till hur resultatstyrningen i praktiken bör förändras och utvecklas i syfte att förbättra styrningen av verksamheten genom myndigheterna, men också ange vilka förutsättningar detta kräver och vilka begränsningar som finns. Utredaren skall därtill bedöma vilka konsekvenser lämnade förslag har på regeringens för- utsättningar att lämna en resultatredovisning till i enlig- het med budgetlagens krav. Uppdraget skall redovisas . I 1 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten föreskrivs att i statens verksamhet skall hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas. Enligt 2 § samma lag skall regeringen för redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. Den ekonomiska styrningen av statlig verk- samhet syftar till att skapa förutsättningar för att uppfylla budget- lagens krav. I staten har begreppet ekonomistyrning anpassats till den statliga verksamheten och en indelning har gjorts i begreppen resultat- styrning respektive finansiell styrning. Med resultatstyrning avses ett styrsystem som innebär att mål anges för en verksamhet, att resultatinformation tas fram systematiskt och att resultatet ana- lyseras och bedöms mot uppställda mål. Med finansiell styrning sätts de ekonomiska ramarna för verksamhetens resursförbrukning. Dessa utgörs bl.a. av anslagstilldelning, villkor för avgiftsbelagd verksamhet, investeringsramar och låneramar, beställningsbemyn- diganden samt tillgång till räntekonto med kredit. Vid uppföljning och utvärdering av statlig verksamhet bedöms resultatet med ledning av såväl måluppfyllelsen som verksamhetens resursförbrukning. Resultatstyrningen och den finansiella styr- ningen inte bara kompletterar varandra utan är tillsammans nöd- vändiga för att få en väl fungerande och effektiv statlig verksamhet. En ekonomisk redovisning av hög kvalitet, där resursförbruk- ningen för olika verksamheter kan mätas i ekonomiska termer, är en förutsättning för en väl fungerande styrning. Den ekonomiska styrningen har en viktig roll i budgetprocessen. Resultatstyrningen och den finansiella styrningen skall medverka till att förse , regeringen och förvaltningen med relevant beslutsunderlag. I kompletteringsproposition för /89 konstaterade regeringen att försök till mer genomgripande och samordnade förändringar av styrningen av den statliga verksamheten pågått (prop. 1987/88:150). Regeringen framhöll att förutsättningar måste skapas för att i budgetprocessen och i andra sammanhang fortlöpande kunna omfördela resurser från redan existerande verksamheter som inte längre bedöms vara lika viktiga till andra, mera prioriterade. Därtill kom att den offentliga sektorns effektivitet och produktivitet fortlöpande måste förbättras för att med samma resursinsats producera fler eller mer ändamålsenliga tjänster. I nämnda proposition anförde regeringen vidare att eko- nomisk ramstyrning samt ökade befogenheter och ansvar för myndigheterna måste kopplas till krav på förbättrad uppföljning. Statsmakterna bör i betydligt större utsträckning än ge uttryck för vilka resultat som förväntas. Formerna för att styra de olika verksamheternas inriktning och innehåll måste därför utveck- las. Dessa bör anpassas till förutsättningarna inom respektive verk- samhetsområde. Utvecklingsarbetet måste därför i stor utsträck- ning komma att utgöra ett naturligt inslag i det reguljära arbetet i , på myndigheterna och i samspelet mellan och myndigheterna. Modellen med resultatstyrning i kombination med ökade befogenheter och ökat ansvar för myndigheterna innebär enligt vad regeringen anförde i propositionen med förslag till statsbudget för /91 krav på en förbättrad och intensifierad mål- och resultatdialog mellan och myndigheterna (prop. 1990/91:100). Regeringen framhöll vidare att den finansiella styrningen måste vara grundad på en bedömning av resultatet av verksamheten inför beslut om tilldelning av resurser. En resultat- analys av offentlig verksamhet kan inte begränsas till att enbart avse myndighetsområden eller ens departementsområden.