sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — 3G-teknikerna finns tillgängligt för fastigheter som befinner sig i rutor som till täcks av HSPA eller CDMA2000 med hjälp av en fast monterad riktantenn. Det bör understrykas att det finns väsentliga skillnader i hur förut- sättningar definieras i kartläggningen för returaktiverade kabel-tv- nät och fiber-LAN å ena sidan, och för övriga accesstekniker å den andra. När det gäller xDSL samt 3G-teknikerna innebär en förutsättning för tillgång i de flesta fall att befolkningen och företagen kan beställa ett bredbands- abonnemang från någon av operatörerna i näten till en marginell anslutningskostnad. Tidspunkten kan också vara , för områden med planerad täckning. När det gäller förutsätt- 3 Med nattbefolkning avses den mantalsskrivna befolkningen i fastigheter belägna i respektive ruta per . Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur ningar för tillgång till bredband via fiber-LAN och returaktiverade kabel-tv-nät kan de som saknar en anslutningspunkt till sådana nät ändå anses ha en förutsättning för tillgång till bredband via fiber- och kabel-tv-nät. Detta bygger på att fastigheten finns i när- heten av en sådan anslutningspunkt. Steget från att ha en förutsätt- ning till att faktiskt ha ett fungerande bredbandsabonnemang, kan alltså vara längre för dem som i den geografiska kartläggningen anses ha förutsättningar för fiber-LAN och returaktiverade kabel- tv-nät än för övriga accesstekniker. I bilaga 5 görs en mer detaljerad beskrivning av metoden för PTS kartläggning. I avsnitten 6.2 och 6.3 analyserar vi PTS kart- läggning vidare så att vi får ett underlag som visar förutsättningarna för bl.a. symmetriska anslutningar. PTS kartläggning visar att förutsättningarna för tillgång till xDSL är överlag goda och de regionala och lokala skillnaderna är små, jämfört med andra accesstekniker. Ca 8,91 miljoner eller 98 pro- cent av befolkning och av landets alla arbets- ställen befinner sig i ett teleområde där det finns förutsättningar för bredband via xDSL. Sämst förutsättningar har där av den totala befolkningen har förutsätt- ningar för tillgång till bredband via xDSL. Bäst är förutsättningarna för , och län där av den totala befolkningen bor där det finns förutsättningar för bred- band via xDSL. Förutsättningarna för tillgång till xDSL är beskriven som andelar av befolkningen i geografiska områden såsom län, tätort och småort. Detta visar dels att förutsättningarna är mindre bra i befolkningsmässigt små kommuner i inland och i områ- den utanför tätort och småort. av dem som saknar förutsättningar för bredband via xDSL bor i större tätorter, bor i mindre tätorter, bor i småorter och bor utanför tätort och småort. Förutsättningarna för tillgång till xDSL för arbetsställen följer i stort den för nattbefolk- ningen på alla nivåer, men ligger som regel någon procentenhet lägre. Omkring 31 000 personer och 9 400 arbetsställen befinner sig längre bort än fågelvägen från den telestation de är anslutna Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur Det innebär att de i den geografiska översikten inte anses ha förutsättningar för tillgång till xDSL.4 Detsamma gäller omkring 20 000 personer och 6 000 arbetsställen som tillhör en telestation som inte är ansluten via fiber eller kraftfull radiolänk och därför bara kan få xDSL med en överföringskapacitet på maximalt /s (så kallad best effort).5 Förutsättningar för tillgång till xDSL Andel (%) Andel (%) Har förutsättning för xDSL Saknar förutsättning för xDSL – varav s.k. best effort – varav långa ledningar 6.1.3Tillgång till returaktiverad kabel-tv PTS kartläggning visar att returaktiverade kabel-tv-nät till skillnad från xDSL främst förekommer i större tätorter, och att utbred- ningen varierar mellan regioner och kommuner. Ungefär 4,9 miljoner eller av befolkning har förutsättningar för att få tillgång till bredband via kabel-tv-nät. Av dessa bor i större tätorter, bor i mindre tätorter och resterande andel bor utanför tätort. Tillgången till returaktiverat kabel-tv-nät varierar mer mellan befolkning och arbetsställen än när det gäller andra accesstekniker. I den geografiska kartläggningen har av landets arbetsställen förutsättningar för tillgång till bredband via kabel-tv. I praktiken är det dock ytterst ovanligt. Det är helt klart så att områ- den med förutsättningar för tillgång till kabel-tv i regel överlappar områden med förutsättningar för tillgång till xDSL. Detaljnivån är låg i de geografiska uppgifterna som Com Hem har lämnat in. Därför är det svårt att inom ramen för den geogra- fiska kartläggningen fastställa om returaktiverade kabel-tv-nät till- 4Abonnentledningar är i genomsnitt ca 1,8 gånger längre än den geografiska fågelvägen. Tekniska begränsningar med xDSL-tekniken gör att det inte går att leverera bredband över längre ledningar än . Det motsvarar ett avstånd fågelvägen mellan telestation och användare. 5Med best effort menas att accessnätet utifrån rådande förutsättningar levererar en anslutning så gott det går. Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur för täckning, och i sådana fall hur många personer det gäller . PTS bedömer dock att antalet är nära noll. Förutsättningar för tillgång till returaktiverade kabel-tv-nät Andel (%) Andel (%) Har förutsättning för kabel-tv Saknar förutsättning för kabel-tv PTS kartläggning visar att ungefär 2,6 miljoner eller av befolkningen och av landets alla arbetsställen befinner sig i en ruta om med en anslutningspunkt till fiber- nät. av befolkningen i större tätorter, av befolkningen i mindre tätorter, av småorts- befolkningen och av befolkningen utanför tätort och småort bor så att de har förutsättningar för tillgång till fiber-LAN. Om gränsen flyttas till en kilometer från en anslutningspunkt till fibernät blir motsvarande andelar av den totala befolkningen, av befolkningen i större tätorter, av befolkningen i mindre tätorter, av småortsbefolkningen och av befolkningen utanför tätort och småort. Jämfört med nattbefolkningen är förutsättningarna för tillgång till fiber-LAN för arbetsställen högre i större tätorter, ungefär en procent högre i småorter och i mindre tätorter samt på samma nivå utanför tätorter och småorter. Den andel av befolkningen i olika områden i landet som har för- utsättningar för tillgång till bredband via fiber-LAN varierar i betydligt högre utsträckning än i fråga om till exempel xDSL. Till skillnad från kopparaccessnätet är det inte ovanligt att fibernät med anslutningspunkter i fastighet ägs av kommunalt ägda bolag eller av andra lokala aktörer. De observerade skillnaderna mellan förutsätt- ningarna för tillgång till fiber i olika kommuner kan nog delvis för- av att vissa kommuner har valt att använda de offentliga bredbandsstöden till att fiberansluta fastigheter. Andra har valt att prioritera mer xDSL-inriktade lösningar såsom att fiberansluta tele- stationer. Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur SOU 2008:40 Förutsättningar för tillgång till fiber-LAN Andel (%) Andel (%) Har förutsättning för fiber-LAN Saknar förutsättning för fiber-LAN 6.1.5Tillgång till 3G-tekniken HSPA PTS kartläggning visar att uppgraderingen av 3G-näten med HSPA har inneburit att både förutsättningarna för tillgång till bredband och förutsättningarna att välja mellan accesstekniker med hög överföringskapacitet har blivit bättre både i och utanför tätort . Baserat på det material som PTS har samlat in från operatörerna förväntas ca 7,3 miljoner eller av befolkning och 660 av landets arbets- ställen ha förutsättningar för tillgång till 3G-tekniken HSPA . HSPA-täckningen är relativt sett bättre i de södra delarna av än i de norra. Den är även bättre i tätbefolkade områden än i mer glesbefolkade sådana. Även turistområden som Åre, och har jämförelsevis goda förut- sättningar för tillgång till bredband via HSPA. I större tätorter har av befolkningen förutsättningar för bredband via HSPA medan av dem som bor i områden utanför tätort och småort har motsvarande förutsättningar. Förutsättningarna för tillgång till HSPA när det gäller arbets- ställen följer i stort den för nattbefolkningen i samtliga områden, men ligger som regel någon procentenhet lägre. Så är det med fler- talet accesstekniker. Förutsättningar för tillgång till 3G-tekniken HSPA Andel (%) Andel (%) Har förutsättningar för HSPA Saknar förutsättningar för HSPA Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur 6.1.6Tillgång till 3G-tekniken CDMA2000 3G-tekniken CDMA2000 är den accessteknik som i särklass flest personer och arbetsställen har förutsättningar att få tillgång till. PTS kartläggning visar att ungefär 24 000 personer och drygt 4 000 arbetsställen saknar förutsättningar att få tillgång till CDMA2000. Många av dessa har dock förutsättningar för tillgång till bredband via någon annan accessteknik. Befolkningen som saknar förutsättningar för tillgång till 3G- tekniken CDMA2000 bor i lika hög utsträckning i större tätorter som utanför tätort och småort. De arbetsställen som saknar förut- sättningar är däremot överrepresenterade utanför tätort och små- ort. Som vi nämnde tidigare är det svårt att göra en detaljerad kart- läggning av radiotäckningen. Här gör vi den därför teoretiskt. Det kan finnas osäkerheter som en följd av felmarginaler vid beräk- ningen av täckningen (ytsannolikhet) och lokala geografiska för- hållanden. Det innebär att områden som i den geografiska översikten anses som täckta, i praktiken kanske inte helt är det, eller ens delvis (så kallade gråzoner). Detta är särskilt viktigt att ha i åtanke när det gäller förutsättningar för tillgång till bredband via CDMA2000 eftersom den teoretiska analysen visar att en stor andel av nattbefolkningen och arbetsställena har sådana förutsätt- ningar. Detta utifrån de underlag som PTS begärt in. Förutsättningar för tillgång till 3G-tekniken CDMA2000 Andel (%) Andel (%) Har förutsättning för CDMA2000 Saknar förutsättning för CDMA2000 Har förutsättningar för bredband PTS kartläggning visar att förutsättningar för tillgång till bredband är förhållandevis goda. Figur 6.1 visar att 3G-tekniken CDMA2000 är den accessteknik som ger förutsättningar för tillgång till bred- band till störst andel av befolkningen. Därefter följer xDSL, 3G- tekniken HSPA, returaktiverade kabel-tv-nät och fiber-LAN. Figur 6.1 visar också att utbredningen av de olika accessteknikerna Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur varierar mellan tätbefolkade respektive mindre tätbefolkade områ- den. Figur 6.1 Andel av befolkningen med förutsättning för tillgång till olika accesstekniker Förutsättningarna för tillgång till 3G-tekniken CDMA2000 och xDSL påverkas i relativt liten utsträckning av befolkningsdensitet. Returaktiverade kabel-tv-nät är däremot koncentrerade till större tätorter i mycket hög utsträckning. Det visar sig också att 39 pro- cent av befolkningen utanför tätort och småort har förutsättningar för tillgång till 3G-tekniken HSPA. Även förutsättningarna för fiber-LAN minskar kraftigt när befolkningstätheten avtar, liksom när det gäller returaktiverade kabel-tv-nät. I de större tätorterna har av befolkningen tillgång till returaktiverade kabel- tv-nät och har tillgång till fiber-LAN. Motsvarande siff- ror för små orter är respektive . För områ- den utanför tätorter och små orter är siffrorna respek- tive . Sammanfattningsvis kan det konstateras att xDSL är den trådbundna accessteknik som det finns mest av i små orter samt i områden utanför tätorter och små orter. Den kompletteras i viss omfattning med trådlösa accesstekniker och då i första hand med 3G-tekniken CDMA2000. Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur Saknar förutsättningar för bredband PTS kartläggning visar att ca 166 000 personer och ungefär 51 000 av arbetsställen saknar förutsättningar för tillgång till såväl returaktiverade kabel-tv-nät som xDSL och fiber-LAN. Med andra ord kan de inte få tillgång till trådbunden bredbandsaccess. De har dock i viss utsträckning tillgång till trådlösa alternativ. Kartläggningen visar dessutom att ca 12 000 personer och ungefär 2 800 av arbetsställen saknar förutsättningar för tillgång till 3G-teknikerna . eller motsvarande 9 600 personer och eller motsvarande 1 900 arbetsställen som inte har förutsättningar för tillgång till 3G-teknikerna har förutsätt- ningar för tillgång till bredband via någon trådbunden accessteknik. Totalt är det 2 400 personer och 900 arbetsställen som helt saknar förutsättningar för någon form av infrastruktur enligt kartlägg- ningen. Tabell 6.6 Förutsättningar för tillgång till trådbundna och trådlösa alternativ Saknar förutsättning för tillgång till tråd- Saknar förutsättning för tillgång till tråd- Saknar förutsättningar för tillgång till någon form av infrastruktur Har endast tillgång till CDMA2000 Det visar sig att drygt 122 000 personer och 38 000 arbetsställen endast har förutsättningar för tillgång till bredband via 3G- tekniken CDMA2000 och därmed aktören Nordisk Mobiltelefon. Detta med utgångspunkt i det insamlade materialet från PTS. Många är alltså beroende av en aktör och en accessteknik för att anses ha förutsättningar för bredband. Vid en närmare analys av den del av befolkningen som endast kan förlita sig på CDMA2000 visar det sig att de allra flesta bor eller är verksamma i områden utanför tätort. Detta gäller , eller 119 500 Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur personer och 38 100 arbetsställen. De län som har det största antalet personer som endast har tillgång till CDMA2000 är , , och . De ovanstående uppgifterna är dock osäkra då det finns grå- zoner i materialet. Det gör att de verkliga siffrorna sannolikt är underskattade. Det kommer vi att redovisa i följande avsnitt. 6.2Vår analys av gråzoner I nedanstående avsnitt lyfter vi fram de huvudsakliga gråzonerna och analyserar dem närmare per accessteknik. När det gäller xDSL finns det problem som hör ihop med så kallad bärfrekvensutrustning. Denna innebär att två abonnenter delar på en kopparledning. För dessa abonnenter är det inte möjligt att få bredbandsaccess via xDSL utan att nätet byggs ut. Det betyder att så många som 40 000 abonnenter6 (80 000 personer) över huvud taget inte kan få bredbandsaccess via det kopparbaserade telenätet. Enligt TeliaSonera finns problemet i hela landet. Bedömningen är att finns i större tätorter, finns i områden utanför tätorter och små orter och resterande andel är fördelad på mindre orter. De antas därför ha tillgång till övriga trådbundna och trådlösa tekniker i lika hög utsträckning som befolkningen i övrigt i dessa områden. När det gäller förutsättning för tillgång till fiber-LAN har PTS definierat det som att användaren ska ha maximalt till en fiberansluten fastighet. Avståndet 353 är diagonalen i de 250 x 250 meters rutor som har analyserats. De flesta av dem som befinner sig inom en sådan ruta har kortare än till den eller de anslutna fastigheterna. Det material som har kommit in är baserat 6 PTS ärende diarienummer 07-10 685, TeliaSonera uppger att de har ca 40 000 bärfrekvensutrustningar i sitt nät. Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur på adress eller fastighetsbeteckning. Det finns fastigheter som är stora, det finns adresser som är tvetydiga och alla svarade inte på PTS begäran vilket har lett till ett visst mått av osäkerhet i siffrorna (se mer i bilaga 5). PTS bedömer därför att det troligen finns fler fiberanslutna fastigheter än vad grundmaterialet visar. Det gäller särskilt arbetsställen. Å andra sidan bör det påpekas att även om en fastighet i närheten är ansluten till fiber-nät krävs det insatser som t.ex. att gräva eller att installera utrusning för att ansluta en fastig- het som saknar en anslutningspunkt till fibernät. När det gäller kabel-tv har PTS ansett att alla inom ett post- nummerområde där Com Hem har en ansluten fastighet har en förutsättning för bredband via kabel-tv-näten. Detta är en över- skattning. Postnummerområdena de finns i är förhållandevis små och de tillför ingen täckning till de områden som saknar förutsätt- ningar för tillgång till bredband. I verkligheten kan kunder i princip bara få bredband via kabel-tv om det finns ett (befintligt) fastig- hetsnät via koaxialkabel. Det antal som har förutsättningar för till- gång till bredband borde därför vara mindre än vad PTS anger i materialet. Det beror på att uppgifterna har lämnats på en icke- detaljerad nivå. Gråzoner avseende trådlösa alternativ I kartläggningen har PTS slagit ihop alla nät som har förutsätt- ningar att få 3G-tekniken HSPA till en fast punkt i fastigheten, vanligtvis med riktantenn. Om den blivande kunden vill ha mobilitet så har varje enskilt nät lägre täckning än den som redo- visas i avsnitten 6.1.5 och 6.1.6. Det beror på att den mottagning och den kvalitet som användaren kan få i praktiken är beroende av individuella förhållanden. Det kan t.ex. röra sig om radiomiljö, avstånd från basstationen, antal användare per cell, transmission med mera. En fast monterad riktantenn förbättrar mottagnings- förhållandena avsevärt, men grundkravet är att det finns en radio- signal för att användaren ska kunna ta emot den. De begränsningar som förknippas med 3G-tekniken CDMA2000 inkluderar även marknadsmässiga osäkerheter och osäkerheter i Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur samband med en rättsprocess rörande frekvenstilldelning. Detta utöver de begränsningar som allmänt gäller för trådlösa nät. I en kontrolluppgift till PTS har Nordisk Mobiltelefon bekräftat att CDMA2000-nätet täcker samtliga områden där befolkningen och arbetsställena inte har tillgång till annan infrastruktur än CDMA2000. Det förutsätter en fast monterad riktantenn hos slutanvändaren. Uppgiften gäller inte bara den geografiska översikten, utan även i praktiken. Det kommer dock att behövas ytterligare investeringar på ca 1 till för att förtäta och basstationer så att tjänsten kan upprätthållas, beroende på tillströmningen av nya användare och hur tjänsten används. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att de siffror som redo- visas i PTS kartläggning förmodligen är underskattade, i fråga om antal som saknar förutsättningar för tillgång till bredband. Det gör att personer och arbetsställen som i kartläggningen anses ha förut- sättningar för tillgång till bredband, inte har möjlighet att teckna ett bredbandsabonnemang i praktiken. 6.3Vår känslighetsanalys för områden utanför tätort Vi har låtit göra en känslighetsanalys som är baserad på PTS kart- läggning. Avsikten är att bedöma hur de eftersatta områdena ser ut , och hur de kan komma att utvecklas fram till och med . Analysens utgångspunkt är områden utanför tätort inklusive småorter då detta är fokus för oss i vårt arbete. Känslighetsanalysen omfattar alltså två av de geografiska områden som PTS kartlagt: småorter (med mellan 50 och 199 invånare) och områden som ligger utanför tätorter och småorter. Analysen utgår från antagandet att den tillgängliga infrastrukturen ska kunna klara av en överföringshastighet om minst /s symmetriskt. Det är den överföringshastighet som vi anser är rimlig att kräva i dags- läget. Detta skiljer sig från PTS kartläggning som utgår från en överföringshastighet på /s nedströms. För att kunna göra analysen har vi tagit fram uppgifter om till- gänglig infrastruktur över , i fråga om boende och arbets- ställen i små orter och områden utanför tätorter och småorter. Från detta räknar vi bort följande: Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur befolkning och arbetsställen som finns inom en radie av (ger en ledningslängd på ca 3,6 km7) från en fiber- anslutningspunkt, befolkning och arbetsställen som finns inom från en telestation med fiber, befolkning och arbetsställen som har täckning av 3G-tekniken HSPA. Den befolkning och de arbetsställen som inte omfattas av kriterierna ovan definieras som eftersatta områden. Resultatet av analysen finns i tabellen nedan. Känslighetsanalys av tillgång till bredband Andel (%) Andel (%) Har förutsättningar för tillgång till /s Saknar förutsättning för tillgång till 2 Mbit/s symmetriskt Boende och verksamma i småort och områ- den utanför tätort och småort Det visar sig att ca 315 000 personer och ca 92 000 arbetsställen, motsvarande av de boende i dessa områden, teoretiskt saknar förutsättningar för att få tillgång till en över- föringshastighet som är /s symmetriskt. Om den tillåtna radien från en fiberanslutningspunkt ökas (dvs. ledningslängder) medför detta inte en symmetrisk överföring. Däremot är det möjligt att få högre överförings- hastigheter än /s nedströms. En sådan beräkning ger att ca 158 000 personer och 45 000 arbetsställen kan klassificeras som eftersatta områden. Om den tillåtna radien i sället minskas så avståndet från en fibernod maximalt är en km (dvs. knappt ledningslängder) ökar antalet eftersatta områden till ca 525 000 personer och 149 000 arbetsställen. Detta ger då förutsätt- ningar för ännu högre överföringshastigheter än vad som är möjligt med den befintliga infrastrukturen. 7 Baserat på uppgiften i PTS kartläggning att en abonnentledning i genomsnitt är 1,8 gånger längre än den geografiska fågelvägen. Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur Nedan gör vi en sammanställning av fördelning per län över dem som teoretiskt saknar förutsättningar för tillgång till /s symmetriskt. Tabell 6.8 Saknar förutsättningar för tillgång till /s symmetriskt Tabellen visar att det finns flest eftersatta områden i och i . Det gäller både befolkning och arbetsställen. För övriga län och regioner är fördelningen av efter- satta områden relativt jämn. Undantagen är och som har mycket låga andelar. Kartläggning av tillgång till IT-infrastruktur PTS kartläggning visar att förutsättningarna för tillgång till bred- band allmänt sett är goda i . Det finns dock områden som saknar förutsättningar för tillgång till bredband. Ca 166 000 perso- ner och 51 000 arbetsställen saknar enligt kartläggningen förutsätt- ningar för trådbundet bredband via xDSL, kabel-tv eller fiber- . Från denna siffra kan man räkna bort personer och arbets- ställen som har förutsättningar för tillgång till ett trådlöst alternativ via 3G-tekniken HSPA. Då motsvaras de eftersatta områdena av ca 124 000 personer och 39 000 arbetsställen. Till detta kan man lägga ca 80 000 personer som har bärfrekvens och som inte har möjlighet att teckna ett xDSL-abonnemang. En majoritet av dem ska enligt kartläggningen ha förutsättningar för tillgång till bredband via 3G-tekniken CDMA2000, men det är oklart om det i praktiken förhåller sig så. Hur det ser ut beror på bl.a. radiomiljö, avstånd från basstationen, antal användare per cell, transmission samt tillgång till frekvensutrymme.8 Med utgångspunkt i detta underlag bedömer vi att de eftersatta områdena, som omfattar små orter och områden utanför tätort och småort, uppgår till 145 000 personer och 39 000 arbetsställen. Det motsvarar då av befolkningen och av arbetsställena i dessa områden. Om de eftersatta områdena även ska spegla de uppgraderingar i tillgången till infrastruktur som kan behövas , bedömer vi att dessa uppgår till åtminstone 315 000 personer och 92 000 arbetsställen. Som mest kan det bli 525 000 personer och 149 000 arbetsställen. Det motsvarar då 23– av befolkningen respektive 28–av arbets- ställena i dessa områden. 8 Se bilaga 8. 7Utveckling och trender på bredbandsområdet I detta avsnitt beskriver vi de trender och drivkrafter som påverkar människor i allmänhet och då även användarna av bredbands- tjänster. Detta har betydelse för vilka bredbandstjänster som kommer att utvecklas på marknaden. Tjänsterna påverkar i sin tur användarnas beteende, och det är detta ständigt pågående växelspel, tillsammans med den tekniska utvecklingen, som driver hela bred- bandsutvecklingen framåt. Vi ska försöka besvara följande frågor: Vilka tjänster kommer att utvecklas? Vilka överföringshastigheter kommer att vara nödvändiga och vilka överföringshastigheter kommer att efterfrågas? Hur kommer trafikvolymerna att utveck- las? Vilka infrastrukturer och tekniker kan möta den framtida efterfrågan?