sou · GVB39 · 2008-01-01 00:00:00 — Varje ökning av kostnaderna för stöd till svenskundervisning borde principiellt sett finansieras inom ramen för resurserna för det allmänna Sverigefrämjandet. Som SI påtalat under en följd av år är emellertid institutets totala resurser för detta ändamål mycket begränsade. En finansiering av trygghetsreformerna inom ramen för det nuvarande stödet till svenskundervisning skulle framtvinga en omfattande nedskärning av denna del av verksamheten. Samti- digt ser vi inte någon mer påtaglig omprioritering till svensk- undervisningens förmån inom ramen för institutets samlade resur- ser som realistisk. budget har resurserna för handels- och investe- ringsfrämjande minskats avsevärt, som anslaget Informa- tion om i utlandet har ökats. Vi beklagar att detta inte inne- burit att SI tillförts medel för Sverigefrämjande insatser. Långsik- tiga främjandeinsatser som stödet till svenskundervisning är mycket betydelsefulla för samarbete med och relationer till andra länder och en nödvändig bas för de mer spektakulära insatser som dominerar både det allmänna och det ekonomiskt inriktade främjandet. I detta perspektiv ser vi starka skäl för att området svenskundervisning prioriteras vid den fortsatta utveck- lingen av Sverigefrämjandet. Efter statsmakternas ställningstaganden till våra förslag kan nya mål och riktlinjer för stödet till svenskundervisning läggas fast i SI:s regleringsbrev . Instruktionen för utrikesrepresen- tationen bör kompletteras . Formerna för ersätt- ning till av SI förmedlade lektorer bör förändras så snart regel- systemet anpassats och reformen kan finansieras. Frågan om en lagreglering av lektorernas rätt till svenska sociala förmåner bör tas upp i direktiven för kommande översyn av socialförsäkrings- systemet. Svenskundervisning i utlandet m.m. En särskild utredare skall formulera mål för stödet till svenskundervisning vid utländska lärosäten, undersöka hur den efterfrågestyrda verksamheten kan kombineras med mera aktiva insatser, överväga hur stödet till svenskundervisning i utlandet bör fördelas mellan länder och regioner, överväga hur verksamheten ytterligare kan stödja översättning och spridning av svensk litteratur i utlandet, överväga hur verksamheten kan ges stöd genom närmare kon- takter med verksamma inom undervisning och forskning i svenska i den svenska högskolan, föreslå villkor och former för stödet samt överväga eventuella behov av förändringar i ansvarsfördelning, organisation och finansiering, samt lämna förslag till eventuella författningsändringar. Undervisning i svenska har länge förekommit vid utländska läro- säten. Närmare 40 000 studenter i 42 länder läser svenska på hög- skolenivå och ca 200 universitet bedriver undervisning i svenska. Störst utbredning har svenskundervisningen i , , och . Universiteten själva har genomgående stått för besluten att erbjuda studier i svenska. Den akademiska undervisningen omfattar både språk och litteratur och bidrar också till att sprida kännedom om det svenska samhället och svensk kultur. Svenskan ingår ofta som en del av en examen i germanska språk, skandinavistik eller motsvarande, men också studenter inom andra områden än det språkvetenskapliga kan komplettera sin examen med studier i svenska. Vid flera institutio- ner bedrivs även forskning. SI har ett övergripande ansvar för det samlade stödet till svensk- undervisning utomlands för icke-svenska medborgare. När det gäller stöd till svenskundervisning på icke-akademisk nivå samver- kar SI med . () fungerar som kontakt- och serviceorgan för svensklärare och deras studenter i utlandet och stöder finan- siellt svenskundervisningen vid utländska universitet och högsko- lor. SI:s insatser syftar till att genom rådgivning och informations- verksamhet vara ett stöd för lärarna i deras undervisning och att bidra till att den har en koppling till av . Verksamheten omfattar stöd till svensklektorat och andra lärarbefattningar, sommarkurser i svenska språket och kulturen, stipendier för studier i svenska på svensk folkhögskola samt stöd till institutio- nerna i form av medel för läromedel, skön- och facklitteratur, prenumerationer på tidningar och tidskrifter samt regionala konfe- renser och fortbildningstillfällen för svensklärare. I betänkandet Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) föreslås att stöd till svenskundervisning i utlandet även fortsätt- ningsvis ska utgöra en av SI:s huvuduppgifter. Regeringen bedömer att verksamheten stärker kunskapen om och intresset för , och att den därför har en tydlig och stark Sverigefrämjande karaktär. Svenskundervisningen bidrar också till att det svenska språket stärks genom en ökad synlighet i utlandet. Något mål för stödet till svenskundervisning har emellertid inte i modern tid lagts fast på politisk nivå. Svenskundervisningen har också stor betydelse för översätt- ningen av svensk litteratur till utländska språk. Översättarna rekry- teras i stor utsträckning bland tidigare svenskstuderande. Lekto- rerna i svenska skulle kunna spela en större roll i presentationen av svensk litteratur. I regeringens skrivelse Kulturlivets internationalisering (skr. 2005/06:188) aviseras att regeringen avser ge Statens kultur- råd och i uppdrag att föreslå en för myndig- heterna samordnad och långsiktig strategi för att stärka svensk litteratur och det internationella litteraturutbytet. Lektorerna och andra lärare i svenska vid utländska universitets- institutioner är ofta ensamma företrädare för sitt ämne och saknar naturliga samtalsparter i olika frågor de möter i sin yrkesroll. En förstärkt kontakt med utbildningen och forskningen i svenska språket inom den svenska högskolan och den metodutveckling i ämnet svenska som andra språk som äger rum där skulle vara av stort värde för verksamheten. Stödet till akademisk svenskundervisning har varit beroende av initiativ eller önskemål från enskilda utländska univer- sitet. har emellertid situationen för svenskunder- visningen förändrats i flera länder, främst genom nedskärningar och hårdare prioriteringar på berörda universitet och högskolor. Detta har uppmärksammats från flera håll. I sitt budgetunderlag har SI föreslagit en sådan översyn. I regeringens proposition Bästa språket En samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2) redovisas bl.a. hur svenskundervis- ningen i utlandet bedrivs. Propositionen pekar också på behovet att se över mål och prioriteringar i denna verksamhet och att rege- ringen avser att tillsätta en utredning för dessa frågor. Mot bakgrund av ovanstående bör en översyn nu göras av mål och medel för stödet till svenskundervisning utomlands för icke- svenska medborgare. I en inom upprättad promemoria presenteras en förstudie rörande frågan om svenska språkets ställning i . Förstudien utmynnar i en rad förslag till åtgärder, bl.a. att SI får ett samlat ansvar för åtgärder som riktas mot undervisningen i svenska språket i . Med utgångspunkt i förstudien har denna fråga utretts ytter- ligare. I enlighet med en inom upprättad promemoria har bl.a. de i förstudien före- slagna åtgärderna prövats. Förslag om genomförande, finansiering m.m. skall presenteras . Utredaren skall med utgångspunkt i ett brett främjandeperspektiv se över det statliga stödet till svenskundervisning i utlandet på högskolenivå. formulera mål för stödet till svenskundervisning vid utländska lärosäten, undersöka hur den efterfrågestyrda verksamheten kan kombineras med mera aktiva satsningar, analysera hur stödet till svenskundervisning har förde- lats mellan länder och regioner och överväga vilka förändringar som är motiverade, överväga hur verksamheten ytterligare kan stödja översättning och spridning av svensk litteratur i utlandet, överväga hur verksamheten kan ges stöd genom närmare kontakter med verksamma inom undervisning och forskning i svenska i den svenska högskolan, föreslå villkor och former för stödet samt överväga eventuella behov av förändringar i ansvarsfördelning, organisation och finansiering, samt lämna förslag till eventuella författningsändringar. Utredaren ska vidare med beaktande av resultatet av beredningen av de förslag rörande svenska språket i , som lämnas , föreslå de ytterligare åtgärder i detta avseende som kan vara påkallade. I genomförandet av uppdraget skall andra jämförbara länders kriterier och former för motsvarande stöd studeras. I arbetet skall utredaren samråda med , berörda myndigheter, berörda utlandsmyndigheter, och . Vidare bör utredaren inhämta erfarenheter och synpunkter från berörda universitet och högsko- lor, i utlandet och Svenska språk- nämnden. Om utredaren lämnar förslag som medför ökade kostnader, skall förslag till finansiering redovisas. Utredaren skall redovisa uppdraget . 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Svenskan i världen. Från socialbidrag till arbete. Den nya inskrivningsmyndigheten. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet.