sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — (Mkr per sysselsatt) Andel sysselsatta med högskoleutbildning Absolutförändring i sysselsättning 1993-2003 Andel sysselsatta i internationella företag 2003 Andel sysselsatta i internationella företag 1993 Förändring i andelen sysselsatta i internationella företag 1993-2003P P Att kapitalstocken är högre i tjänstesektorn än i varusektorn beror på det inkluderadeT urvalet branscher, och att genomsnitten inte är viktade med sysselsättning. Kapitalintensiteten i fastighetsförvaltning är mycket hög, eftersom fastigheter inkluderas i måttet på kapitalstocken. I varusektorn exkluderas branschen el- gas-, värme och vattenförsörjning, som är en mycket kapitalintensiv bransch. Höga extremvärden påverkar genomsnitten. Andelen sysselsatta i internationella företag i enstaka branscher var mycket låg 1993, vilket gör att relativt små absoluta ökningar av antalet sysselsättningen (t.ex. från 10 till 50 personer) i internationella företag i branschen leder till relativa ökningar på flera . Källor: RAMS, FAD, Nationalräkenskaperna, Företagens ekonomi, SCB. Varuproducerande sektorer är i allmänhet mer kapitalintensiva än tjänsteproducerande näringar, även om undantag finns. Att kapitalstocken per sysselsatt förefaller högre i tjänstesektorn än i varusektorn i Tabell 4.1 beror på att den mest kapitalintensiva tjänstenäringen, , finns med i data, medan den mest kapitalintensiva varunäringen, El-, gas-, värme- och vatten- försörjning, inte inkluderas i datasetet. Kapitalintensiteten per sysselsatt i tjänstesektorn mer än halveras och blir lägre än i varuproducerande näringar om branschen fastighetsförvaltning, som har en stor realkapitalstock i form av permanenta bostäder och andra byggnader, exkluderas. Bilaga 7 till LU 2008 Globaliseringen mäts med handelskvoten och andelen sysselsatta i internationella företag, vilka presenterades i kapitel 3. Som visades i kapitel 3 är varuproducerande branscher mer globaliserade, i den meningen att handelskvoten och andelen sysselsatta i inter- nationella företag är högre i varuproducerande branscher. Däremot har globaliseringen ökat mer i tjänstebranscherna – handeln har ökat i tjänstenäringarna, mot i varuproducerande branscher. Andelen sysselsatta i internationella företag har mångdubblats inom flera tjänstebranscher, bl.a. finansiella tjänster (SNI 65-66) fastighetstjänster (SNI 70). Detta leder till att den genomsnittliga ökningen i andelen sysselsatta i internationella företag i tjänstesektorn blir flera . Den kraftigaste ökningen finns inom utbildning (SNI 80) och vård och omsorg (SNI 85), där andelen sysselsatta i såväl näringslivet som internationella företag var mycket låg 1989.TPF88FPT I föregående avsnitt framhålls konkurrens, kapitalintensitet strukturomvandling och globalisering som faktorer som inverkar på sysselsättningsdynamiken. diskuteras skillnaderna mellan varuproducerande och tjänsteproducerande branscher i de faktorer som antagits inverka på sysselsättningsdynamiken. Men vi vill även veta hur en enskild faktor inverkar på sysselsättnings- dynamiken, om vi håller de övriga faktorerna konstanta. Detta gör vi genom en regression som presenteras utförligare i Appendix B. Resultaten sammanfattas i Tabell 4.2.TPF89FPT 88TP PT Inom varuproducerande branscher är det endast El-, gas-, värme- och vattenförsörjning (SNI 41) som haft en liknande utveckling. Denna bransch exkluderas dock från analysen, eftersom det inte fanns några internationella företag i branschen 1993. 89TP PT Regressionsanalysen är genomförd på ett mycket få observationer, och kan därför vara behäftade med stor osäkerhet. Samma analys har genomförts , och på regional nivå med liknande resultat. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsdynamik på branschnivå procents förändring av bakgrundsfaktorerna En procents högre andel sysselsatta +0,6* +0,9* En procents högre kapitalintensitet -0,1* En procents högre handelskvot -0,2* *Skillnad statistiskt signifikant, < risk att säga att ingen skillnad förekommer, trots att skillnad finns. Anm.: Fullständiga regressionsresultat presenteras i Appendix B, tabell B-3. Beräkningarna är baserade på variablernas genomsnittliga värde för varuproducerande respektive tjänsteproducerande sektor i tabell 4.1.T Källor: RAMS, FAD, Nationalräkenskaperna, Företagens ekonomi, SCB. Sysselsättningsdynamiken kopplad till bakgrundsfaktorer Den genomsnittliga sysselsättningsdynamiken i den varu- producerande sektorn är , och i den tjänste- producerande sektorn är sysselsättningsdynamiken . Om andelen som var sysselsatta i nya företag () skulle öka med en procent i varuproducerande näringar, uppskattar vi att sysselsättningsdynamiken skulle öka till . Om andelen sysselsatta i nya företag ökar med en procent i tjänstesektorn, skattas en ökning av sysselsättnings- dynamiken , till . Att nyföre- tagandet har stor betydelse för sysselsättningsdynamiken är inte oväntat: dels är nyföretagandet viktigt för tillkomsten av arbetstillfällen, dels är överlevnaden hos nya företag låg, vilket innebär att ett stort antal av de skapade arbetstillfällena försvinner ganska snart.TPF90FPT 90TP PT Företagets ålder och sysselsättningsdynamik diskuteras av t.ex. , S.J. & Haltiwanger, J. [1999], , S.J. & Haltiwanger, J. [1992] och , S.J. m.fl. [1998]. (2007) diskuterar överlevnaden i svenska nystartade företag. Bilaga 7 till LU 2008 Kapitalintensitet och avkastning på kapital antas också ha inverkan på sysselsättningsdynamiken. En procents ökning av kapital- intensiteten per sysselsatt är förknippad med en minskning av sysselsättningsdynamiken i varu- producerande näringar. Kapitalintensiteten verkar inte ha någon statistiskt säkerställd inverkan på sysselsättningsdynamiken i tjänstesektorn. Globaliseringen har ingen inverkan på sysselsättningsdynamiken för tillverkningsindustrin men en liten effekt för tjänstesektorn. En procents ökning i handelskvoten leder till en minskning av syssel- sättningsdynamiken i tjänstesektorn, och har ingen statistiskt säkerställd inverkan på syssel- sättningsdynamiken i den varuproducerande sektorn. En ökning av andelen sysselsatta i internationella företag med en procentenhet har ingen statistiskt säkerställd inverkan på syssel- sättningsdynamiken i den varuproducerande sektorn, men ökar sysselsättningsdynamiken i den tjänsteproducerande sektorn. Totalt sett är globaliseringens inverkan på sysselsättningsdynamiken mindre än inverkan av inhemska faktorer som till exempel nyföretagandet. Dessa resultat är inte spektakulära – att nyföretagande och företagens ålder är av betydelse för sysselsättningsdynamiken noteras som ofta som stiliserade resultat.TPF91FPT Den stora betydelsen av nyföretagandet på sysselsättningsdynamiken beror bland annat på att sysselsättningsdynamiken påverkas både av tillkomsten av nya företag och av den låga överlevnaden bland nya företag. Spelar då globaliseringen någon roll för sysselsättningsdynamiken? Globaliseringen är av betydelse för tjänstesektorn, men vi såg tidigare att inhemska faktorer har större inverkan på sysselsättningsdynamiken än globaliseringsfaktorerna. I Tabell 4.3 presenteras resultaten av ett antal test av globaliseringen på sysselsättningsdynamiken. 91TP PT , S.J. & Haltiwanger, J. [1999] och Haltiwanger, J. m.fl. [2006]. Bilaga 7 till LU 2008 Tabell 4.3 Hypotestest: Globaliseringens inverkan på syssel- sättningsdynamiken /2004 Globalisering har ingen inverkan Globaliseringens nivå har ingen inverkan Globaliseringens förändring har ingen inverkan Utrikeshandeln har ingen inverkan Andelen sysselsatta i internationella företag har ingen Anm.: = Hypotesen förkastas med < 5 procents chans att förkasta sann nollhypotes. Källor: RAMS, FAD, Nationalräkenskaperna, Företagens ekonomi, SCB. Den första hypotesen (1) är att de valda indikatorerna på öppenhet saknar betydelse för sysselsättningsdynamiken. Denna hypotes kan förkastas och vi drar slutsatsen att förekomst av internationell öppenhet i termer av handeln med varor och tjänster samt andelen sysselsatta i internationella företag har betydelse för syssel- sättningsdynamiken inom såväl varu- som tjänstenäringarna. Den andra hypotesen (2) som testas är att nivån på globaliseringen, mätt som handelskvot och andelen sysselsatta i internationella företag, inte påverkar sysselsättningsdynamiken. Globalisering och särskilt internationell handel antas utjämna priser mellan länder. Det innebär också att priser varierar mindre över tiden inom länder, eftersom plötsliga förändringar i efterfrågan eller produktions- kostnader i ett land kan utjämnas med en ökad import eller export.TPF92FPT En högre grad av globalisering skulle då leda till lägre sysselsättningsdynamik. Det är också tänkbart att internationell handel kräver en viss långsiktighet i produktion och planering, särskilt i exportorienterade branscher. Kraftiga årliga förändringar i sysselsättning på arbetsställenivå innebär en kostnad i form av rekryterings- och neddragningskostnader som inte är motiverade mot en längre planeringshorisont. Enligt våra skattningar är sysselsättningsdynamiken lägre i mer globaliserade branscher, men skillnaden är bara statistiskt säkerställd för tjänstesektorn. Den tredje hypotesen (3) som testas är hur den ökade globaliseringens på lite inverkar på sysselsättnings- dynamiken. En ökad globalisering i form av ökad import- konkurrens och ökat inslag av internationella företag på marknaden 92TP PT Se till exempel , L. [2001]. Bilaga 7 till LU 2008 kan leda till ett ökat behov av omställningar på lite . Det finns ingen på förhand teoretisk anledning att tro att en ökad globalisering i sig leder till omställningar. Det visar sig dock att ökad globalisering – och då särskilt den ökade handelskvoten – lett till en ökad sysselsättningsdynamik i den varuproducerande sektorn. En möjlig förklaring till detta kan vara högkonjunkturen i exportindustrin efter införandet av flytande växelkurs , som lett till behov av omstruktureringar mellan företag och inom branscher i främst tillverkningsindustrin. Den fjärde hypotesen (4) som testas är att handelns betydelse för sysselsättningsdynamiken. En ökad internationell handelskvot antas leda till lägre sysselsättningsdynamik, enligt samma resonemang som . Vi kan förkasta hypotesen att handelskvoten inte har betydelse för sysselsättningsdynamiken. Den femte hypotesen (5) testar betydelsen av andelen sysselsatta i internationella företag för sysselsättningsdynamiken. Eftersom det inte finns någon anledning att a priori anta att internationella företag beter sig annorlunda när det gäller personal och antal arbetstillfällen än nationella företag, förväntar vi oss att vi inte kan förkasta denna hypotes. I den varuproducerande sektorn finner vi att andelen sysselsatta i internationella företag inte har betydelse för sysselsättningsdynamiken, dvs. vi kan inte förkasta nollhypotesen. Inom tjänstesektorn har dock andelen sysselsatta i internationella företag betydelse för sysselsättningsdynamiken, vilket antyder att det finns en skillnad i beteende mellan internationella företag och nationella företag. En orsak kan vara att internationella företag är mer känsliga för pris- och växelkursförändringar och har större möjlighet än nationella företag att förändra produktionsstrukturen på kort sikt. En annan möjlig förklaring är att det har varit en kraftig ökning av internationella företag i tjänstesektorn , och många företag kan därför befinna sig i en uppbyggnadsfas, som karaktäriseras av hög arbetsställe- och företagsdynamik. Bilaga 7 till LU 2008 skapas och försvinner ett stort antal arbeten – motsvarande mellan av de sysselsatta i ekonomin. Det både skapas och försvinner ett stort antal arbeten under såväl hög- som lågkonjunktur, men under högkonjunktur skapas fler arbeten än vad som försvinner och det totala antalet arbetstillfällen ökar. Under lågkonjunktur så försvinner fler arbeten än vad som skapas och sysselsättningen minskar. Dynamiken är i stort sett stabil över konjunkturcykeln, men är svagt negativt korrelerad med ökad arbetslöshet. Sysselsättningsdynamiken på branschnivå – hur många sysselsättningstillfällen som skapas och försvinner i en bransch – beror i hög utsträckning på konkurrensförhållanden i branschen. Variationen i sysselsättningsdynamik är större mellan branscher än mellan år. Sysselsättningsdynamiken antas bero på konkurrensförhållanden inom branschen – nationellt och internationellt, samt branschens relativa utveckling i relation till andra branscher. Inom tjänstesektorn är sysselsättningsdynamiken lägre i mer globaliserade branscher, men den sammantagna effekten är mycket liten och inte signifikant skild från noll. En ökad handelskvot i branschen är korrelerat med en lägre sysselsättningsdynamik, medan en ökad andel sysselsatta i internationella företag är förknippad med en högre sysselsättningsdynamik. Globaliseringens nivå är av betydelse för sysselsättningsdynamiken, medan vi inte finner en säkerställd effekt på sysselsättningsdynamiken av den ökade globaliseringen i tjänstesektorn. Inom varuproducerande näringar finner vi ingen stor inverkan av globalisering på sysselsättningsdynamiken. Även om vi finner att de indikatorer på branschens globalisering som används har inverkan på sysselsättningsdynamiken är denna liten och totalt sett inte statistiskt signifikant. Vi kan konstatera att inhemska konkurrensförhållanden, som andelen sysselsatta i små företag och andelen nya företag i branschen har den största betydelsen för sysselsättnings- dynamiken. Globaliseringen har betydelse för sysselsättnings- dynamiken, men den totala effekten är storleksmässigt mindre än effekten av inhemska konkurrensfaktorer, de olika måtten på globaliseringen verkar åt olika håll. Sammantaget bedöms betydelsen av globaliseringen vara av mindre betydelse för sysselsättningsdynamiken på branschnivå. I föregående kapitel har vi visat att antalet nyskapade arbetstillfällen och antalet försvunna arbetstillfällen är ungefär lika stort och att den totala sysselsättningen på branschnivå förändras långsamt. De nya arbetstillfällena innebär att en stor del av de potentiella kostnaderna av ökad konkurrens är låga eller aldrig realiseras, eftersom många som förlorar arbetet i en neddragning eller nedläggning finner nytt arbete på nya arbetsställen eller på arbetsställen som växer. m.fl. (2007) uppskattar att av de nya arbetstillfällena i industrin beror på den ökade internationella öppenheten, medan knappt hälften av de försvunna arbetstillfällena beror på ökad importkonkurrens. Totalt sett uppskattas att en ökad internationell handel lett till en ökad sysselsättning i tillverkningsindustrin.TPF93FPT I detta kapitel studeras förekomsten neddragningar av arbetsställen ur olika aspekter. Med neddragningar menas även nedläggningar, som innebär att samtliga sysselsatta på arbetsstället friställs. Vi fokuserar helt på neddragningar, alltså på de potentiella kostnaderna av omställningar till följd av ökad konkurrens. Hög grad av konkurrens innebär att friheten för det enskilda företaget att sätta priset på den vara eller tjänst som företaget producerar minskar. Fullständig konkurrens innebär att det enskilda företaget agerar som pristagare, och inte kan ta ett högre pris än konkurrenterna. Företag som har högre kostnader är mindre konkurrenskraftiga på sin marknad och kommer därför att förlora marknadsandelar. Att företaget förlorar marknadsandelar innebär ofta att företaget eller arbetsstället minskar antalet sysselsatta, eller lägger ned verksamheten helt, vilket i sin tur leder till friställningar som kan ge upphov till omställningskostnader för individen. 93TP PT , P. m.fl. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 Intäkterna av strukturomvandling, globalisering, och teknisk utveckling – högre inkomster, lägre priser, större valfrihet i konsumtionen – är i stort sett oomtvistade. Däremot råder större osäkerhet i fråga om storleken på strukturomvandlingens kostnader. Kostnader och intäkter av strukturomvandling berör dessutom inte med nödvändighet samma individer. Strukturomvandlingens och globaliseringens intäkter ger en högre samhällelig inkomst, som är högre än de sammanlagda kostnaderna. Det nya läget behöver dock inte föredras av varje person, vilket krävs för att en åtgärd eller händelse ska vara otvetydigt bättre. Om fördelningen av kostnaderna för strukturomvandling och globalisering uppfattas som sned och orättvis kan den politiska acceptansen för strukturomvandling och globalisering minska.TPF94FPT Kostnaderna för strukturomvandling är heller inte statiska och proportionerliga mot antalet förlorade arbetstillfällen, utan beror på såväl konjunkturella faktorer som strukturella faktorer som arbetskraftens utbildningsnivå, arbetsmarknadens funktionssätt och hur många nya arbetsstillfällen som skapas till följd av strukturomvandlingen. Det kan finnas ett samband mellan ökad konkurrens och en ökad omfattning av neddragningar och nedläggningar, som beror på hur företagen klarar den ökade konkurrensen. En ökad globalisering innebär att företag och arbetsställen möter en hårdare konkurrens. Hårdare konkurrensen är i allmänhet bra för konsumenterna, som får ett större utbud av varor till ett lägre pris. Även företagens utveckling av produkter och produktionsmetoder stimuleras genom konkurrens. För det enskilda företaget kan den ökade konkurrensen innebära att företaget kan behöva effektivisera verksamheten, eller lägga ned om verksamheten är lönsam. Kapitlet inleds med en diskussion om begreppet neddragning. Därefter diskuteras de faktorer som kan tänkas inverka på företagens neddragningsbeslut. Begreppet neddragning operationaliseras utifrån storleken på minskningen i arbetsstyrkan mellan . Denna gränsdragning kommer att leda till att ett stort antal arbetstillfällen bortfaller ur analysen och därför beskrivs därefter det bortfall som uppstår till följd av den använda definitionen. Därefter redovisas fördelningar av neddragningar och nedläggningar på branschnivå och den geografiska spridningen av neddragningar och nedläggningar över tiden. 94TP PT Denna koppling görs till exempel av Agell, J. [2001] och Mörtvik, R. & Rautio, K. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 studeras neddragningar som genomförts mellan , och hur de samvarierar med faktorer som mäter företagens och arbetsställenas utsatthet för konkurrens. 5.1Neddragningar 1986–2004 Neddragningarnas omfattning är starkt konjunkturellt betingade, så att det är fler neddragningar och nedläggningar i lågkonjunktur än under högkonjunktur. I Diagram 5.1 nedan visas utvecklingen i BNP, omfattningarna av neddragningar i näringslivet samt handels- kvotens utveckling . Under normalår omfattar neddragningarna mellan av de sysselsatta i näringslivet. Den kraftiga lågkonjunkturen märks genom den stora omfattningen på neddragningarna i relation till sysselsättningen. Sambandet mellan globalisering och antalet neddragna arbetstillfällen är inte uppenbart. BNP-tillväxten i 5.1 avser mäta konjunkturläget och handelskvoten visa på graden av globalisering. Lönsamheten och livskraften i företagen beror på många faktorer, varav den internationella konkurrensen bara är en faktor. Konjunkturläget leder i allmänhet till mycket större årliga variation i neddragningarnas omfattning än globaliseringen. Tillväxten i och neddragningarnas andel av sysselsättningen är i stort spegelbilder av varandra, med en viss eftersläpning för neddragningarna. Även handelskvoten är kontracyklisk med BNP; importen i den svenska ekonomin beror på den inhemska inkomsten och inkomsttillväxten, medan exporten är mer beroende av den internationella konjunkturen. Efter att beslutade att kronan skulle vara en flytande växelkurs, har exporten, som beror mer på internationell än inhemsk konjunktur, fått en ökad betydelse för handelskvotens utveckling. har handelskvoten ökat medan andelen neddragningar varit i stort sett . Bilaga 7 till LU 2008 Handelskvot (höger y-axel) Anm.: Neddragningar avser minskningar i arbetsstyrkan med minst 5 personer som andel av antalet sysselsatta i näringslivet. Handelskvoten är (Total export + Total import )/BNP. Källor: RAMS, FAD och Nationalräkenskaperna, SCB, egna bearbetningar. –1991, före lågkonjunkturen , var handelskvoten ganska stabil på , medan neddragningarnas omfattning låg av samtliga sysselsatta.TPF95FPT krisår syns ett samband mellan svag ekonomisk tillväxt och ökat antal neddragningar som andel av antalet sysselsatta i näringslivet. har handelskvoten trendmässigt ökat, medan ned- dragningarnas omfattning är i stort sett oförändrad kring 4– . har handelskvoten ökat kraftigt, dels som en följd av införandet av en flytande växelkurs, men också till följd av ökad liberalisering av den internationella handeln. har omfattningen av neddragningar i näringslivet varit relativt , vilket antyder att sambandet mellan internationell handel och neddragningar i näringslivet är svagt. 95TP PT Dessa siffror avser hela ekonomin. Källa: RAMS, SCB, egna beräkningar. Bilaga 7 till LU 2008 5.2Definitioner och utgångspunkter – vad är en neddragning? En neddragning av arbetsstyrkan är en minskning av antalet sysselsatta på ett arbetsställe oavsett anledning. Det är inte sannolikt att samtliga sysselsättningsförändringar på arbets- ställenivå är orsakade av ökad konkurrens och strukturomvandling. Mycket små absoluta förändringar i antalet sysselsatta behöver inte innebära att arbetsstället har dragit ned verksamheten på ett meningsfullt sätt, utan sådana förändringar kan i stället vara slumpmässiga eller frivilliga. Faktaruta 5.1 Definitioner – neddragning och nedläggning Neddragning definieras som en minskning av antalet sysselsatta på ett arbetsställe med minst 5 personer och av de sysselsatta på arbetsstället. En neddragning av arbetsstyrkan är en nedläggning. Ett arbetsställe kan sägas vara en plats där ett visst antal personer utför ett arbete åt ett visst företag. Arbetsstället kan definieras av platsen, av företaget, eller av de personer som utgör arbetsstyrkan. Alla dessa är i någon mån bristfälliga i relation till det vi menar med ett arbetsställe. Om arbetsstället definieras utifrån arbetsplatsens adress, skulle det betyda att ett arbetsställe lägger ned även om det bara inneburit att aktiviteten flyttat till nya lokaler. Om arbetsstället definieras utifrån ägarens identitet, skulle ett ägarbyte innebära nedläggning och nybildning av ett arbetsställe. En tredje variant är att definiera ett arbetsställe utifrån dem som är sysselsatta på arbetsstället. Denna definition har fördelen att den är oberoende av ägarbyten eller arbetsplatsens adress, utan utgår från att om en majoritet av de sysselsatta är desamma år , så utgör de samma arbetsställe. Eftersom vi är ute efter att identifiera kraftiga neddragningar, i termer av antal sysselsatta, definieras neddragningar och nedläggningar utifrån arbetsstyrkans sammansättning (FAD-metoden).TPF96FPT Denna definition ger de mest stabila arbetsställena eller, alternativt uttryckt, lägst antal nedläggningar. I den datakälla som används här - den registerbaserade arbets- marknadsstatistiken (RAMS) – noteras sysselsättningen på 96TP PT , J. & , G. Neddragningar på arbetsställenivå Bilaga 7 till LU 2008 Eftersom det bara finns en notering om antalet sysselsatta på ett arbetsställe kan en neddragning med en person lika gärna vara ett resultat av att en person slutat, men ingen ny person börjat arbeta på arbetsstället, även om avsikten är att bibehålla arbetsstyrkan på samma nivå. Mycket små absoluta förändringar kan således lika gärna vara en slump som ett medvetet val att minska arbetsstyrkan. Risken med att inkludera för små förändringar på arbetsställenivå är att det är företags- och arbetsställeturbulensen snarare än neddragningar som studeras. En neddragning bör innebära en betydande minskning av arbetsstyrkan som berör flera personer . Totalt försvinner kring 300 000 arbetstillfällen . En stor andel av de mindre neddragningarna är dock inte egentliga ned- dragningar.