sou · GWB354 · 2008-05-16 00:00:00 — Den angivna definitionen av arbetsinkomster framstår som i stort sett ändamålsenlig och omfattar sådant som helt klart kan grunda förmåner enligt arbetslöshetsförsäkringen. Det får ses som en klar fördel att i princip samma definition används som i fråga om jobbskatteavdraget, eftersom det betydligt förenklar administ- rationen och inte leder till ytterligare uppgifts- eller deklarations- skyldigheter. Det bör därför enligt min mening krävas ganska starka skäl för att göra justeringar i definitionen, särskilt sådana som leder till administrativt merarbete i inte ringa omfattning. Utgångspunkten bör dock naturligtvis vara att sådana inkomster som aldrig eller i de allra flesta fall inte kan grunda förmåner enligt arbetslöshetsförsäkringen inte heller tas med i definitionen av arbetsinkomster för att avgöra avgiftsskyldighetens inträde. Som jag nämnt inledningsvis finns det några punkter där det är befogat med en närmare motivering. Det gäller ett par gränsfall (respektive självständig näringsverksamhet som bedrivs utomlands) som berörs av avgöranden i rättspraxis, ett fall (utbildningsbidrag för doktorander) där en modifiering av definitionen bör göras och ett fall (tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet) som varit föremål för särskilda överväganden vid utformningen av definitionen av arbetsinkomster som underlag för jobbskatteavdraget. Dessa fall berörs nedan. Som kommer att framgå är definitionen av arbetsinkomster inte i alla lägen helt optimal som det skulle bli administrativt krångligt att förfina definitionen för att bättre anpassa den till vad som bör gälla för att avgöra avgiftsskyldighetens inträde. För att åstadkomma möjligheter till en bättre anpassning för dessa undantagsfall och slippa införa ytterligare uppgifts- eller deklarationsskyldigheter för många föreslår jag att det införs ett slags säkerhetsventil i form av en möjlighet för uppbördsmyndig- heten att på ansökan av den som är avgiftsskyldig besluta att det ska bortses från arbetsinkomsterna under ett visst avgiftsår. Den möjligheten berörs avslutningsvis nedan. Vilka ska betala avgift? Tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet När det gäller tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet har följande överväganden redovisats i propositionen med förslag till den ändring som innebär att sådana inkomster ska omfattas av begreppet arbetsin- komster:TPF74FPT Tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet omfat- tas inte av arbetsinkomstbegreppet i 65 kap. 9 a § inkomstskattelagen. Med sådan förvärvsinkomst avses fall där en egentlig uppdragsgivare saknas och då verksamhetens omfattning inte är tillräcklig för att ses som näringsverksamhet, t.ex. överskott av hobbyverksamhet och royalty från tillfälligt bedriven konstnärlig eller litterär verksamhet som inte grundas på anställning eller uppdrag. I den legala definitionen av näringsverksamhet används begreppet förvärvsverksamhet (se 13 kap. 1 § inkomstskattelagen). Begreppet används för att avgränsa inkomstslaget näringsverksamhet från sådan verksamhet som inte bedrivs i förvärvssyfte. Med förvärvssyfte avses att verksamheten ska ge någon form av ekonomiskt utbyte, dvs. det ska finnas ett vinstsyfte. Utöver vinstsyfte ska kriterierna varaktighet och självständighet vara uppfyllda för att verksamheten ska utgöra näringsverksamhet. Hobbyverksamhet uppfyller i regel kraven på varaktighet och själv- ständighet, men avsaknaden av direkt vinstsyfte på längre eller kortare sikt medför att verksamheten inte uppfyller kraven för aktiv närings- verksamhet utan överskott av sådan verksamhet ska behandlas som tjänsteinkomst. Om en verksamhet genererar större intäkter än kost- nader förutsätts dock som regel att ett vinstsyfte föreligger. Gränsen mellan aktiv näringsverksamhet och hobbyverksamhet är därmed i viss mån flytande. Vid nystartad verksamhet är bedömningen av om det är aktiv näringsverksamhet eller hobbyverksamhet som har påbörjats särskilt komplicerad. Frågan om en verksamhet bedrivs med vinstsyfte eller inte kommer då att avgöras utifrån en samlad bedömning i varje enskilt fall. Både den som bedriver aktiv näringsverksamhet och den som har tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet ska betala egenavgifter på inkomsterna. I självdeklarationen särredovisas inte tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet från andra tjänsteinkomster för vilka egenavgifter ska betalas och som omfattas av jobbskatteavdraget, t.ex. ersättning för arbete från en fysisk person som bl.a. under in- 74TP PT Prop. 2007/08:22 s. 31 f. Vilka ska betala avgift? Detta innebär administrativa svårigheter för att t.ex. kunna skilja ut hobbyinkomster. Utan att ändra självdeklarationen och utöka uppgiftslämnandet kan således inte en uppdelning av inkomster för vilka egenavgifter betalas administreras maskinellt. För att undvika gränsdragningsproblem och ökat uppgiftslämnande anser regeringen, i likhet med vad som framförts i promemorian, att även tillfällig förvärvsinkomst av självständigt bedriven verksamhet bör omfattas av arbetsinkomstbegreppet. Sådana förvärvsinkomster får också bedömas avse små inkomster som inte bör påverka jobbskatte- avdragets storlek i någon nämnvärd omfattning. Det har alltså gjorts den bedömningen att de aktuella inkomsterna – som betecknats som små – bör hänföras till arbets- inkomster inte för att det egentligen är sakligt motiverat utan för att inte utan ökat uppgiftslämnande och gränsdrag- ningsproblem kan särskilja inkomsterna från andra inkomster som klart bör betraktas som arbetsinkomster. Jag anser att man även vid utformningen av definitionen av arbetsinkomster för att avgöra avgiftsskyldighetens inträde kan göra motsvarande bedömning. Härtill kommer att frågan om en bedömning av avgiftsskyldighe- tens inträde blir aktuell för ett väsentligt färre antal personer än frågan om vilket jobbskatteavdrag de ska ha och att de aktuella inkomsterna i fråga om avgiftsskyldighetens inträde bara skulle kunna ha betydelse om det är just dessa inkomster som skulle göra att avgiftsskyldigheten inträder. Dessa undantagsfall kan i stället lämpligen hanteras med hjälp av den föreslagna möjligheten för uppbördsmyndigheten att på ansökan av den som är avgiftsskyldig besluta att det ska bortses från arbetsinkomsterna under ett visst avgiftsår. , som utges direkt eller indirekt av Europeiska gemenskaperna utgör skattepliktig inkomst i och utgör också underlag för beräkningen av jobbskatteavdraget. Enligt huvudregeln i svensk skattelagstiftning är stipendium inte skattepliktig inkomst, vilket innebär att stipen- dium inte heller är förmånsgrundande till socialförsäkringen eller utgör underlag för socialavgifter. är undan- tagna från denna huvudregel. Vilka ska betala avgift? Syftet med är att underlätta för unga forskare att genomföra forskningsprojekt i ett annat gemenskaps- land. Systemet är utformat så att stipendiaterna ska ha samma levnadsvillkor som inhemska forskare på samma nivå. Beroende på den nationella lagstiftningen i värdlandet och forskarens nivå kan gemenskapsstipendiaten placeras in i en av kategorierna studenter, arbetstagare eller egenföretagare. betalas ut till en värdutbildningsanstalt enligt ett forskarutbildningskontrakt. Fråga uppkommer om kan grunda rätt till förmåner enligt arbetslöshetsförsäkringen. Regeringsrätten har i två domar i mål nr 3951-04 (RÅ 2007 ref. 83) och i mål nr 2905-05 prövat frågan om forskare i sin egenskap av i omfattas av den arbetsbaserade socialförsäkringen och därmed har rätt till föräldrapenning som motsvarar deras sjukpenning. Reger- ingsrätten har i de båda domarna sammanfattningsvis anfört bl.a. följande. Med arbete i avses enligt 2 kap. 7 § socialförsäkringslagen (1999:799), SofL, vid tillämpningen av lagen förvärvsarbete i verksam- het här i landet. Enligt 4 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäk- ring utges föräldrapenning med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning eller med ett lägre belopp. som är aktuell i respektive mål benämndes föräldrapenning på den lägre nivån föräld- rapenning på garantinivå. För att någon skulle ha rätt till föräldrapen- ning över garantinivå krävdes enligt 3 kap. 4 § SofL att han eller hon arbetade i . är forskarstipendier som utgår som ett led i EU:s stöd till forskning och utveckling. De ingår bland åtgärderna i de olika ramprogrammen för unionens verksamhet inom området forskning m.m. Det s.k. individuella som stipendiaterna uppbar omfattades av det femte ram- programmet, som gällde för tiden –2002, och av rådets beslut /173/EG av . Av bilaga III till beslutet framgår att kommissionen betalar ut stipendiet till värdinstitutionen, i dessa fall . Där anges också att värdinstitutionen ska sörja för att stipendiaten omfattas av landets sociala trygghetssystem eller får ett jämförbart skydd. Förhållandet mellan stipendiaterna och reglerades i ett avtal respektive . Stipendiebeloppen var respekti- ve . Avgörande för bedömningen av om stipendiaterna utförde förvärvsar- bete är vilka villkor som faktiskt gällde för deras verksamhet. Av handlingarna framgår att de uppbar ersättning av samma storlek och var verksamma på samma villkor som andra forskare på motsvarande nivå samt att de hade samma skyldigheter gentemot som Vilka ska betala avgift? Detta innebär att de måste anses ha utfört förvärvsar- bete i den mening som avses i 2 kap. 7 § SofL och att de därmed har rätt till föräldrapenning från den arbetsbaserade socialförsäkringen. Mot bakgrund av den redovisade bedömningen i domarna från Regeringsrätten får det antas att inkomster från och arbete på grund av sådana stipendier kan grunda rätt till förmåner enligt arbetslöshetsförsäkringen. Sådana inkomster bör därför ingå i definitionen av arbetsinkomster för att avgöra avgiftsskyldighetens inträde. Självständig näringsverksamhet som bedrivs utomlands Enligt definitionen av arbetsinkomster i 65 kap. 9 a § andra stycket inkomstskattelagen avses numera med arbetsinkomster även inkomst från självständig näringsverksamhet som bedrivs utom- lands, om den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning har arbetat i verksamheten. Som arbetsinkomst avses inkomst av en sådan näringsverksamhet som enligt 2 kap. 23 § inkomstskattelagen utgör aktiv näringsverksamhet. Med aktiv näringsverksamhet avses dock inte t.ex. motsvarande näringsverksamhet som bedrivs utomlands. Självständig näringsverksamhet som bedrivs utomlands anses i stället enligt det angivna lagrummet alltid som passiv näringsverk- samhet. Sådan näringsverksamhet som aktivt bedrivs utomlands har tagits in i definitionen av arbetsinkomster för beräkningen av jobbskatteavdraget, eftersom det ansetts att det skulle kunna komma i konflikt med reglerna i EG-fördraget om fri etablerings- rätt att inte göra det.TPF75FPT Regeringsrätten har i RÅ 2004 ref. 53 tagit upp frågan om in- komst av verksamhet som företagare i en stat som är ansluten till EES ska beaktas vid beräkningen av dagpenningen i arbetslöshets- försäkringen, om företagaren har fortsatt att omfattas av svensk lagstiftning under denna verksamhet till följd av en bestämmelse i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familje- medlemmar flyttar inom gemenskapen (se avsnitt 4X .2)X . Av Reger- ingsrättens avgörande framgår det bl.a. följande. Den klagande var medlem i Småföretagarnas arbetslöshetskassa. Han var anställd vid och ägde samtliga aktier i ett aktiebolag. 75TP PT Prop. 2007/08:22 s. 32. Vilka ska betala avgift? utförde han arbete åt bolaget i under två perioder om vardera cirka och en period . Hans inkomster beskattades i . Från och fram till , då verksamheten i bolaget avvecklades, arbetade han i . Han ansökte om arbetslöshetsersättning och sålde aktierna i bolaget. Arbetslöshets- kassan fann att han uppfyllde det arbetsvillkor som krävdes och gav honom ersättning enligt . Ersättningen beräknades enligt reglerna för företagare, och endast de i taxerade inkomster- na utgjorde underlag för beräkningen. Fråga i målet var om arbetslöshetsersättningen skulle beräknas med hänsyn även till den inkomst som förvärvats i . Regeringsrätten fann att den klagande var att betrakta som företagare i den mening som avses i lagstiftningen om arbetslöshetsförsäkringen och att det av lagvals- reglerna i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 framgick att han skulle omfattas av svensk lagstiftning även vid sitt arbete i samt att de inkomster som förvärvats genom arbetet i skulle likställas med inkomster från . Av det redovisade rättsfallet kan slutsatsen dras att även in- komster från självständig näringsverksamhet som bedrivs utom- lands, om den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning har arbetat i verksamheten, kan grunda rätt till förmåner enligt den svenska arbetslöshetsförsäkringen. Sådana inkomster bör därför ingå i definitionen av arbetsinkomster för att avgöra avgiftsskyldighetens inträde. I enlighet med den bedömning som gjorts i fråga om jobbskatteavdraget bör inkomst av all sådan verksamhet ingå oavsett i vilket annat land den bedrivits. Utbildningsbidrag för doktorander utgör underlag för beräkningen av jobbskatteavdraget. Utbildningsbidrag får enligt förordningen (1995:938) om ut- bildningsbidrag för doktorander lämnas till den som antas eller redan har antagits till en utbildning på forskarnivå vid ett statligt universitet eller en statlig högskola eller vid i . Utbildningsbidrag får inte tas emot för den tid när doktoranden är anställd som doktorand. Utbildningsbidrag för doktorander lämnas alltså för utbildning på forskarnivå. Enligt 10 § första stycket 1 lämnas inte Vilka ska betala avgift? ersättning enligt arbetslöshetsförsäkringen till personer som deltar i utbildning. Tid med utbildningsbidrag för doktorander kan inte heller användas för att uppfylla arbetsvillkoret i arbetslöshetsför- säkringen, och utbildningsbidraget för doktorander räknas inte med vid bestämmandet av dagpenningen i arbetslöshetsförsäkring- en. Eftersom utbildningsbidrag för doktorander således inte grun- dar några förmåner inom arbetslöshetsförsäkringen, bör det inte heller ingå i definitionen av arbetsinkomster för att avgöra avgifts- skyldighetens inträde. Enligt vad jag inhämtat från har verket information om vilka inkomster som utgörs av utbildnings- bidrag för doktorander. Det bör alltså gå att särskilja dessa inkoms- ter utan alltför stort administrativt besvär eller utökad uppgifts- skyldighet. Jag föreslår därför att utbildningsbidrag för doktoran- der ska exkluderas från definitionen av arbetsinkomster för att avgöra avgiftsskyldighetens inträde. Beslut om bortseende från arbetsinkomsterna under ett visst beskattningsår Sådana inkomster som inte kan grunda förmåner enligt arbetslös- hetsförsäkringen bör inte heller föranleda att avgiftsskyldigheten inträder eller kvarstår. Som framgått omfattar den använda definitionen av arbetsinkomster vissa inkomster av sådan natur, t.ex. överskott av hobbyverksamhet. Det kan även finnas andra fall där inkomster som omfattas av definitionen av arbetsinkomster (och inte kan särskiljas med hjälp av information som har) inte kan grunda förmåner enligt arbetslöshetsförsäkringen. Det gäller t.ex. inkomster av förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Särskilt anställningsstöd för viss del av lönekostnaderna lämnas under vissa förutsättningar till arbetsgivare som anställer personer som har deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin eller arbetslösa personer som har beviljats uppehållstillstånd i . Förvärvsarbete som arbetsgi- varen finansierat med särskilt anställningsstöd kan inte ligga till grund för prövning av om arbetsvillkoret är uppfyllt, och tid med sådant förvärvsarbete är överhoppningsbar och räknas inte in i ramtiden (14 och 17 §§ ). Det förvärvsarbetet kan inte heller ligga till grund för beräkning av inkomstrelaterad dagpenning, 28– Vilka ska betala avgift? 29 §§ och 5 kap. 2 § IAFFS 2006:3 med ändring enligt 2006:6. Det torde också kunna förekomma fall där inkomster i skatterätts- ligt hänseende hänförs till inkomst av tjänst och ingår i definitio- nen av arbetsinkomster, men där det arbete som gett inkomsterna vid tillämpning av inte betraktas som förvärvsarbete och därför inte kan grunda förmåner enligt arbetslöshetsförsäkringen. För att undvika att avgiftsskyldighet inträder eller kvarstår enbart på grund av inkomster av sådan natur som nämnts bör uppbördsmyndigheten på ansökan av den som är avgiftsskyldig kunna besluta att det ska bortses från arbetsinkomsterna under ett visst beskattningsår. En förutsättning för ett sådant beslut bör vara att det finns synnerliga skäl, t.ex. att sökanden visar att det är enbart inkomster av sådan natur som medfört att avgiftsskyldighet inträtt eller kvarstått. En ansökan om ett sådant beslut bör göras skriftligt. beslut bör kunna överklagas till länsrätten. Det kan inte anses nödvändigt med någon tidsbegräns- ning av möjligheten att göra en ansökan. En annan sak är att det efter mycket sällan finns synnerliga skäl längre eller nödvändigt underlag i behåll som styrker ansökan. Vid tveksamhet om eller i vilken utsträckning det som omfattas av den använda definitionen av arbetsinkomster kan grunda förmåner enligt arbetslöshetsförsäkringen bör uppbördsmyndighe- ten hämta in ett yttrande i saken från Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen. Arbetsinkomsterna bör lägst ligga på en sådan nivå att det kan antas att arbetsvillkoret i den obligatoriska arbetslöshetsförsäk- ringen (med krav på förvärvsarbete ) normalt är uppfyllt och att inkomsten vid arbetslöshet ger en dagpenning som överstiger dagens grundbelopp. Den kompletterande (inkomstrela- terade) arbetslöshetsförsäkringen ger nämligen ett i förhållande till dagens arbetslöshetsförsäkring (med ett grundbelopp som även den kan få som inte genom medlemsavgifter bidragit till försäkringen) utökat skydd bara för förlorade arbetsinkomster som medför en dagpenning över grundbeloppet.TPF76FPT Åtminstone den som uppnått en sådan inkomstnivå att han eller hon vid arbetslöshet kan antas 76TP PT Jag bortser här från det mindre avdrag för förvaltningskostnader som görs från grundbeloppet enligt 87 a § LAK. Vilka ska betala avgift? normalt få nytta av den nya kompletterande arbetslöshetsförsäk- ringen bör alltså vara skyldig att börja betala avgift. Det av stats- makterna i första hand förordade beteendet får också antas vara att bara den som etablerat sig på arbetsmarknaden och kan förväntas få inkomster som vid arbetslöshet ger rätt till inkomstrelaterad ersättning över grundbeloppet ska inträda i arbetslöshetskassa. Enligt den lönestrukturstatistik som publicerar var en genomsnittlig grundlön för heltid för en arbetan- de person i åldern 18–2006. Uppräknat till lönenivå blir den månadslönen 17 500 kr.TPF77FPT Det får antas vara en normal lön för heltid för personer som är i de åldrar då normalt etablering sker på arbetsmarknaden. För rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen vid arbets- löshet krävs det att man förvärvsarbetat minst ungefär halvtid och att förvärvsarbete utförts i minst ungefär . Den som arbetar med en månadslön för heltid om tjänar (17 500 / 2 x 12 =) . Den som utfört heltidarbete kommer med samma lön också att tjäna . Den som förvärvsarbetat på något av de nu beskrivna sätten kan antas ha rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen vid arbetslöshet med en dagpenning som överstiger det för personen gällande grundbelop- pet. En inkomst om under en ramtid på tolv måna- der ger vidare alltid den som uppfyller arbetsvillkoret en dagpen- ning vid arbetslöshet som överstiger det för personen gällande grundbeloppet.TPF78FPT Den nivån på arbetsinkomster – – innebär också att en person normalt kan försörja sig själv (utan barn eller andra sammanboende) utan försörjningsstöd från social- nämnd.TPF79FPT 77TP PT Uppräkningen motsvarar . Den faktiska löneutvecklingen varierar mellan olika delar av arbetsmarknaden. Enligt statistik från bör vara ett rimligt antagande. 78TP PT För rätt till inkomstrelaterad ersättning i nivå med helt grundbelopp om per ersättningsdag (vilket kräver heltidsarbete ) krävs det vid en ersättnings- nivå på en dagsförtjänst om (400 x 0,8 = 320) eller (400 x i genomsnitt =) , vilket innebär en inkomst om (12 x 8 800 =) . Med en inkomst på denna nivå kommer således den inkomstrelaterade ersättningen för en person att vara (vid heltidsarbete hela ramriden) lika hög som eller (vid arbete mindre än heltid) högre än grundbeloppet. 79TP PT Se 4 kap. 1 och 3 §§ socialtjänstlagen (2001:453) och 2 kap. 1 § socialtjänstförordningen (2001:397). Se också Översyn av riksnormen, 2007. Vilka ska betala avgift? Det är vidare enligt min mening rimligt att den som bedriver heltidsstudier med fullt stöd från samhället normalt inte ska behöva börja betala avgift på grund av sina inkomster. Det är inte onormalt att en person först studerar heltid på universitet eller motsvarande och sedan, efter avslutade studier, etablerar sig på arbetsmarknaden mera definitivt. Det är inte heller onormalt – och ofta en förutsätt- ning för att kunna finansiera heltidsstudierna – att heltidsstuderan- de förvärvsarbetar . För att ha rätt till fullt studiemedel vid studier på heltid under ett kalenderhalvår får den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte vara högre än prisbasbelopp, dvs. 2,5 prisbasbelopp per kalenderår eller, , 102 500 kr.TPF80FPT Beloppet är alltså lägre än det belopp om som tidigare nämnts. Det som sagts talar enligt min mening för att en person som under ett kalenderår har uppnått en arbetsinkomst om mer än 2,7 prisbasbelopp eller, , ska börja betala arbetslöshetsförsäkringsavgift. Jag föreslår därför en sådan bestämmelse, som alltså innebär att nivån på arbetsinkomsterna knyts till prisutvecklingen genom kopplingen till prisbasbeloppet. 9.3.5Det första året är avgiftsfritt Som framgår av avsnitt 10X X bör arbetslöshetsförsäkringsavgiften utgöras av ett krontalsbelopp som betalas för ett kalenderår (avgiftsåret) med avdrag i vissa fall. Det normala vid avgiftsskyl- dighetens inträde torde vara att den aktuella personen har börjat förvärvsarbeta , t.ex. efter vårterminens slut. Om avgiftsskyldighet skulle inträda redan för då man når upp till den nivå på arbetsinkomster som gör att skyldigheten att börja betala arbetslöshetsförsäkringsavgift inträder, skulle man alltså ofta behöva betala en avgift (för helår) som i realiteten till stor del avser tiden innan man egentligen trädde in på arbetsmark- naden (t.ex. den vårtermin då man fortfarande studerade på heltid). Jag föreslår bl.a. därför att avgiftsskyldigheten ska inträda från – och inte från och med – det kalenderår då man når upp till den nivå på arbetsinkomster som gör att skyldigheten att börja betala arbetslöshetsförsäkringsavgift inträder. Det man kan kalla för inträdesåret blir därmed avgiftsfritt, medan avgiftsskyldighet finns 80TP PT Se närmare 3 kap. 16–22 §§ studiestödslagen (1999:1395). Vilka ska betala avgift? (efter etableringen på arbetsmarknaden) i princip oberoende av arbetsinkomsterna under dessa år; se dock avsnitt 9X .4.3X och 9X .5X rörande avgiftsskyldighetens upphörande när man inte haft arbetsinkomster över viss nivå respektive undantag från avgiftsskyldighet för ett visst avgiftsår vid låga inkomster. Förslaget om att inträdesåret ska vara avgiftsfritt innebär också att den som etablerar sig på arbetsmarknaden även hinner inträda som medlem i en arbetslöshetskassa under det året och därmed slipper arbetslöshetsförsäkringsavgift så länge han eller hon är medlem och skyldig att i stället betala medlemsavgifter. Den som börjar förvärvsarbeta tidigt under inträdesåret kan under det året hinna upparbeta ett arbetsvillkor och bli arbetslös samt få arbetslöshetsersättning enligt för någon del av .