sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Gruppen analyserar och planerar för att ska kunna motstå olika typer av terrorhändelser och förbereder även hanteringen av CBRN-hot. I har en nyinrättad, gemensam larmcentral inrättats för alla myndigheter, den s.k. . Denna utveckling hänger delvis samman med introduktionen av det nya nationella radiokommunikationssystemet som är gemensamt för alla säkerhetsmyndigheter, och som motsvaras av nya radiokommunikationssystem (Radiokommunikation för effektiv ledning) som KBM har uppdragits av regeringen att utveckla. I har man i samband med skapat gemensamma larmcentraler för blåsljusmyndigheterna. hade räddningstjänsten, polisen och sjukvården skilda telefonnummer och skilda larmcentraler. Denna reform är en del i arbetet med att höja informationssäkerheten. Föreslagna reformer En översyn av den finska beredskapslagstiftningen är förestående. I antogs en ny grundlag vilket bland annat gör det nödvändigt att reformera beredskapslagen. Bilaga B 35 SOU 2007:60 48 möjligt att höja beredskapen i juridisk mening utan att det föreligger någon krigsrisk. Särskilda beredskapsnivåer diskuteras inte, istället talar man om en mer generell undantagslagstiftning som kan aktiveras i kris såväl som vid en krigssituation. Länsstyrelsernas uppgift är att göra upp räddningsväsendets planer i länens område på basis av olycksriskerna i området, styra den regionala och lokala planeringen samt arrangera övningar för att upprätthålla beredskap mot storkatastrofer (förordning om räddningsväsendet 5 §). Enligt lagen om (55/1995) har de regionala miljöcentralerna (och jord- och skogsbruksministeriet styr miljöcentralerna) dessutom i uppgift att inom sina respektive verksamhetsområden särskilt främja miljövården, bevaka allmänt intresse i vatten- och miljöärenden, handha miljöforskning och övervakning av miljöns tillstånd samt främja vattenförsörjningen och ha hand om nyttjandet och vården av vattnet samt skyddet mot översvämningar. Lagen nämner inte översvämningsskydd, men förebyggandet och bekämpningen av miljöskador och miljöolägenheter har även tolkats betyda översvämningsskydd. Det är även miljöcentralerna som handlägger Statsrådets förordning om stödjandet av vattendragsåtgärder. På basis av denna förordning kan stöd beviljas bland annat för en åtgärd vars syfte är att minska faror, olägenheter och skador som översvämningar förorsakar i vattendraget eller på dess strandområde. Förutsättningen för att vattenåtgärd skall understödjas är att kostnaderna för åtgärden är rimliga jämfört med de fördelar man kan förväntas uppnå. Hänsyn skall också tas till nyttotagarens egna ansvar för åtgärdens kostnad (hur mycket, bidrag?). Enligt 8 § i den nuvarande förordningen om räddningsväsendet tar miljömyndigheterna hand om högvattenregleringen och dammsäkerheten så att dammsäkerheten och andra säkerhetsfaktorer tas i beaktande så som speciellt stadgats om dem samt att de ger experthjälp i bedömning av skadeverkningar för miljön i samband med räddningsåtgärder. Dammsäkerhetslagstiftningen stipulerar att för minska den skada som damm kan orsaka skall dammens ägare eller innehavare uppgöra ett säkerhetskontrollprogram som godkänns av den regionala miljöcentralen. Ett sådant program måste utarbetas för varje damm som avses i dammsäkerhetslagen. På basis av 9 § i dammsäkerhetslagen kan den regionala miljöcentralen ålägga dammägaren att att utarbeta en redogörelse för den skaderisk som SOU 2007:60 Bilaga B 35 49 dammen kan orsaka. På basis av modellkalkyler visas i redogörelsen med översvämningskartor hur eventuella flodvågor kan tänkas framskrida. De som äger eller innehar en byggnad eller som utöver industri eller affärsverksamhet samt ämbetsverk, inrättningar och andra sammanslutningar är skyldiga att på ifrågavarande plats och i sin övriga verksamhet förebygga uppkomsten av farliga situationer samt att ha beredskap att när fara hotar skydda människor, egendom, miljön och att vidta sådana räddningsåtgärder som de på egen hand förmår genomföra (räddningslagen 8 §). I en räddningsplan i enlighet med förordningen om räddningsväsendet (10 §) skall man t.ex. utreda risksituationerna och deras verkningar, åtgärder för förebyggande av risksituationer samt planer om verksamheten i olika olycks-, risk- och skadesituationer. Den nya finska markanvändnings- och bygglagstiftningen (132/1999) trädde i kraft , 2000. Lagen förutsätter att man vid bedömningen av byggplatsens lämplighet bland annat beaktar att det inte finns risk för översvämning, ras eller jordskred på byggplatsen. Kommunen skall sköta områdesplaneringen samt styrningen av och tillsynen över byggandet på sitt område. Med stöd av vattenlagens 12 kap. 19 § kan miljötillståndsverket på ansökan av den regionala miljöcentralen förordna om temporära åtgärder (skyddsåtgärder), som är oundgängliga för avvärjande av faran eller begränsande av skadorna, om naturförhållanden av undantagskaraktär kan föranleda sådan översvämning som kan förorsaka allmän fara för människoliv eller hälsa eller stor skada för enskilt eller allmänt intresse. En regional miljöcentral måste få jord- och skogsbruksministeriets samtycke innan den gör en sådan ansökan. För de skador som direkt orsakats för egendomen av skyddsåtgärderna måste ersättning betalas från statliga medel med undantag av de förmånsförluster som orsakats av förlust av vattenkraft. Ett sådant tillstånd till skyddsåtgärder har i allmänhet kallats undantagstillstånd i enlighet med vattenlagen. 5 Finansieringsformer/Försäkringar för stöd vid extrema väderhändelser Skador till följd av klimatförändringarna är ett globalt problem för försäkringsbranschen på grund av återförsäkringssystemet (en metod för att sprida primärförsäkringsgivarnas ansvar på flera Bilaga B 35 SOU 2007:60 50 försäkringsbolag). Enligt en undersökning som utförts av (()) har av de försäkrade förlusterna i världen orsakats till följd av naturkatastrofer som skett . Försäkringsexperter har varnat för att om utvecklingen fortsätter i accelererande takt kommer det leda till kraftigt ökade premienivåer. De stigande kostnaderna för försäkringsbolagen kan också leda till en situation där företagen inte klarar av att leva upp till sina åtaganden, går i konkurs. Konkurshotet kan dock anses vara ytterst osannolik för finländska försäkringsbolag eftersom försäkringsbolagens prissättning och villkor i allmänhet håller finansieringsunderlaget på sund nivå även i undantagslägen. Dessutom har ett tacksam geografiskt läge vilket inneburit att man inte drabbats av den sortens naturkatastrofer som drabbat övriga (särskilt stormar). Sannolikt är dock att klimatförändringar kommer att öka den matematiska osäkerheten vid riskbedömningar och därmed även osäkerheten angående försäkringsmarknadens funktioner (försäkringstjänster, prissättning etc.). Detta kan medföra ett tryck på att klassificera vissa funktioner som försäkringsodugliga, att självrisken höjs eller att ersättningstaket sänks. Huvudregeln i är att varken fastighets- eller hemförsäkringar ersätter regnvattens- och/eller översvämningsskador. Orsaken är att om ett hus byggs korrekt enligt rådande byggbestämmelser bör inte vatten tränga in i byggkonstruktionen. Ett försäkringsbolag kan emellertid betala ut ersättningar i undantagsfall. Enligt avtalsvillkoren i många bolags hemförsäkringar måste grunden för ersättning vara en situation då annan skada orsakar att vatten tränger in i bostaden. Det är inte klart att störtregn och de skador regnen medför uppfyller de definitioner på oförutseddhet och plötslighet som allmänt anges i fastighets- och hemförsäkringsvillkoren. Till skillnad från vindhastigheterna finns inga enhetliga spelregler för nederbördsmängder som skulle kunna användas när ersättningsbeslut fattas i försäkringsbranschen. ersätter till viss del jordbruksskador som orsakats av extremt väder enligt Lagen om ersättande av skador som förorsakats av exceptionella översvämningar. Skador som orsakats av exceptionella översvämningar i vattendrag samt kostnader för åtgärder som har vidtagit för förebyggande eller begränsning av skador till följd av dylika översvämningar kan enligt denna lag ersättas med statens medel. För utbetalning av ersättningarna skall i SOU 2007:60 Bilaga B 35 51 statsbudgeten intas ett reservationsanslag på . Förorsakas översvämning av åtgärd som vidtagits i strid med vattenlagen eller annan lag, ersätts översvämningsskador dock inte enligt denna lag. Ersättning kan betalas för skada på: växande, skördande eller bärgande trädgårdsprodukter, om inte skadan kan ersättas enligt lagen om skördeskador (530/1975), eller bärgad skörd; växande trädbestånd; enskilda vägar, broar, diken, eller ; byggnader eller konstruktioner; lösöre som behövs i hushållen; produkter som tillverkats vid yrkesutövning eller däri erforderligt lösöre. Ersättning kan även betalas för skada som förorsakats odlare på grund av att översvämning omöjliggjort sådd samt för kostnader som föranletts av åtgärder som vidtagits i syfte at förebygga eller begränsa avsedda skador. Ersättning betalas inte, om den skadelindande kunde ha förhindrat skadan genom att vidta skäliga åtgärder då översvämningen inträffade eller om skadan är ringa. Ersättning kan betalas till fysisk person och dödsbo, till bostadsaktiebolag, bostadsandelslag och fastighetsbolag som har grundats för bostadsproduktion samt till väglag som avses i lagen om enskilda vägar (358/1962). Ersättningen uppgår till högst av det uppskattade skadebeloppet och de kostnader som orsakats av åtgärder som vidtagits för att förebygga eller begränsa skadorna. En översvämning kan anses vara exceptionell när översvämning i samma omfattning uppträder mer sällan än . Praxis har varit att skördeskador vid översvämning ersätts enligt lag (530/1975). För sådana skador finns 3, avsatt i den årliga budgeten, vilket räknas som jordbruksstöd. Övriga anmälda skador, främst på byggnader, uppgick till och 2005 till . Beviljad ersättning ur statliga medel var 2004 av det begärda beloppet och beräknas bli motsvarande siffra . Statens utgifter överstiger alltså reservationsanslaget, vilket bör ökas såvida man inte inför en annan lösning, alternativa försäkringsmodeller (se diskussion nedan). Till förändringar med varken direkt positiv eller negativ påverkan räknas den möjliga omfördelningen av den privata och offentliga försäkringsverksamhetens roller inom försäkringsbranschen. Till olägenheter räknas att höga max- och minitemperaturer, stora snö- och nederbördsmängder, översvämningar, värmeböljor, frost etc. medför problem för hälsa, egendom, jordbruksprodukter, trafik och vattenkonstruktioner samt höjer nivån på de ersättningar som måste betalas ut; den matematiska osäkerheten i riskbedömningen ökar; osäkerheten kring försäk Bilaga B 35 SOU 2007:60 52 ringsmarknadens funktion ökar; trycket på att klassificera vissa funktioner som försäkringsodugliga, öka självrisken och/eller sänka ersättningstaket ökar. Till fördelar räknas att nya försäkringsprodukter och försäkringssystem förväntas lanseras på marknaden; ersättningsansvarsfördelningen klarnar. Planerade anpassningsåtgärder är bl.a. att försäkringsbranschen visat intresse för att grunda en gemensam försäkringspool för ersättningar vid översvämningsskador. Översvämningsskador skulle ersättas enligt en modell där statens andel skulle komma från statsbudgeten och försäkringsbolagen skulle tillföra poolen medel i form av höjda försäkringspremier för hemförsäkringstagare. I är problemet med översvämningsförsäkringar att försäkringsrisken bara gäller en liten grupp försäkringstagare och att största delen av finländarna därmed ligger utanför riskzonen. Om försäkringstagare blir tvungna att teckna en översvämningsförsäkring, t.ex. i anknytning till den obligatoriska brandförsäkringen, skulle detta innebära att majoriteten av försäkringstagarna betalar en premie för en risk som endast gäller en minoritet. Grundandet av en gemensam översvämningsförsäkringspool skulle även förutsätta en omfattande medverkan av utländska företag eftersom riskerna och de relaterade kostnaderna skulle behöva fördelas inom existerande återförsäkringssystem. Ett effektivt system, d.v.s. ett system där man effektivt undviker att ett fåtal företag tvingas axla den kollektiva bördan, förutsätter ett obligatoriskt deltagande av alla försäkringsbolagen i en eventuell översvämningspool. Detta skulle eventuellt kräva ändringar i lagstiftningen. ser i huvudsak två alternativ till rådande modell: 1) en marknadsbaserad översvämningsförsäkring enligt svensk modell med självriskandelar. 2) en poolmodell enligt norsk modell där översvämningsförsäkringen ingår i stormförsäkringen. Ytterligare ett alternativ skulle vara att göra översvämningsförsäkringen obligatorisk för vissa utsatta riskområden. Bl.a. , , och (till viss del) har sådana modeller. SOU 2007:60 Bilaga B 35 53 6 Åtgärder som har vidtagits är ett av de länder i världen som kommit längst med klimatanpassningsarbetet, såtillvida att man faktiskt utarbetat en nationell strategi för anpassning till klimatförändringarna. Faktum är dock att väldigt lite konkret har genomförts (se den sektorsvisa genomgången under punkt 3) men en rad åtgärder planeras att kunna genomföras . Ett exempel på vidtagen åtgärd är att man undvika översvämningsskador genom att redan på planeringsstadiet av ny bebyggelse ta hänsyn till översvämningsrisker. Byggansvarig kan ta kontakt med miljöcentral för utlåtande om lägsta rekommenderade bygghöjd. 3 1 Generella anpassningsstrategier och åtgärdsförslag Miljøverndepartementet menar att det ännu inte finns något samordnat ansvar för vilka åtgärder som bör vidtagas för att anpassa samhället till pågående klimatförändringar. Ett koordineringsarbete under ledning av Miljøverndepartementet och Justisdepartementet förväntas dock påbörjas efter att regeringen gett formellt klartecken. Regeringen avser att tillsätta en styrningsgrupp som ska behandla ärendet . I mitten av 2006 publicerades en skriftlig uppföljning till seminariet Rapport om sårbarhet och anpassning till klimatförändringar i sektorer i , vilken får anses vara första ansatsen till en nationell anpassningsstrategi. Alla deltagande departement uppmanades göra en värdering av deras egna sektorers sårbarhet för klimatförändringar och blev ombedda att svara på följande frågor: 1. Vad vet vi om klimatförändringarnas betydelse för departementets ansvarsområde? På lång sikt? I förhållande till en ökad frekvens av extremväder? Vilken ytterligare kunskap behöver vi för att kunna värdera områdets sårbarhet för klimatförändringar? Bilaga B 35 SOU 2007:60 54 3. Vilka åtgärder är nödvändiga för att minska respektive departements ansvarsområdes sårbarhet? Utifrån detta material har Miljövärnsdepartementet sammanfattat och dragit slutsatser, vilket resulterat i ifrågavarande rapport/strategi. Rapporten framhåller vikten av bättre samordning och ett informationsflöde som fungerar både horisontellt och vertikalt. Även om klimatförändringar är ett globalt fenomen så måste åtgärder implementeras lokalt, varför det är av största vikt att kommunikationen fungerar effektivt mellan central och lokala organ. Man föreslår att man ska organisera sin strategi för att bemöta klimatförändringarna enligt följande: Åtgärder: Man poängterar vikten av att man vid en ny organisering ges befogenhet att kunna driva på berörda parter att handla, då mycket av ansvaret för anpassningsåtgärderna till klimatförändringarna ligger på lokala aktörer. Det är även av största vikt att ansvarsfördelningen utreds, så att inte dubbelarbete utförs eller att något hamnar mellan stolar. Informationsutveckling: Vidare bör man säkra att informationsutbytet mellan olika berörda parter fungerar effektivt. Lokala och regionala aktörer behöver få information/kunskap om vilka förändringar som kan ske inom deras ansvarsområden. Man måste säkerställa att nödvändiga resurser finns tillgängliga för lokala och regionala aktörer så att dessa kan utföra sårbarhetsanalyser, och de sedan kan dela med sig av sina kunskaper till andra aktörer. Kunskapsproduktion: Av största vikt är också att man kan säkra den framtida kunskapsproduktionen om effekterna av klimatförändringar. Dels måste man bygga vidare på de enskilda sektorernas intressen, men man måste även koordinera de enskilda sektorerna, samt främja sektorövergripande kunskap. 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis Enligt RegClims (nordiskt samarbetsprojekt kring klimatutvecklingen) framtagna regionala klimatscenarier så kommer klimatet i att bli varmare och blötare, och frekvensen av extrema nederbördsmängder kommer att öka. SOU 2007:60 Bilaga B 35 55 Scenarierna beskriver en ökning av medeltemperaturen med 2,53,. Temperaturökningen kommer att vara större i inlandet än längs med kusten, och kommer att vara särskilt stark i de norra delarna av landet. Temperaturförändringarna förväntas bli störst , med en ökning av minimitemperaturen på 2,jämfört med dagens nivå. Temperaturökningen förväntas bli störst i Finnmark samt de ekologiskt känsliga områdena och Barentshav. Rent generellt kommer temperaturökningen att medföra kortare och mildare vintrar medan somrarna blir längre och varmare. Nederbörden förväntas öka . Störst blir ökningen längs med kusten i väst och längs uppe i norr. Nederbörden kommer att öka mest . som nederbördsmängden kommer att öka kommer antalet dygn med nederbörd inte att öka i samma utsträckning, varför förekomsten av extrem nederbörd kommer att öka. Vindhastigheterna kommer inte förändras särskilt dramatiskt. Störst förväntas förändringarna bli kring Skagerak, med ökningar av vindstyrkan med . I blir det sammanlagt ytterligare med vindstyrkor på mer än (medelstark/stark kuling). 2.1 Jordbruk En moderat temperaturökning förmodas ha överlag positiva effekter för produktionen av vissa grödor, då vegetationsperioden förväntas förlängas i stora delar av landet. En förlängd vegetationsperiod möjliggör ett större antal skördar per säsong. En temperaturökning kan också möjliggöra introduktionen av nya grödor. Klimatförändringarna förväntas dock även ha negativa effekter för jordbruket. En ökad nederbörsmängd kan försvåra skörden, samt ge ökande problem med avrinning och erosion. Detta kan i sin tur leda till problem för färskvattensystemen och en försämrad vattenkvalité. En temperaturökning kan leda till ökande problem med både existerande, men även med nytillkomna, skadedjur och växtsjukdomar, vilka ofta föredrar ett varmare klimat. Bilaga B 35 SOU 2007:60 56 2.2 Skogsbruk Även skogsbruket kommer förmodligen att gynnas av en klimatförändring, då högre koncentrationer av CO2 i luften samt högre temperaturer är fördelaktigt för skogsproduktion. En temperaturökning på förväntas medföra att skogsområdet expanderar norrut och ytterligare 500 m högre upp över havsytan. Ett varmare klimat förväntas också förändra skogens sammansättning, där de arter som är mest anpassningsbara kommer att förhärska. En möjlig utveckling är att barrträd kommer att ersätta fjällbjörk i lägre fjällområden, medan fjällbjörken kommer att flytta sig högre upp. Generellt förväntas både skogsområdet och skogsproduktionen gynnas av klimatförändringarna men problem kommer också att medfölja. En temperaturökning kan leda till ökande problem med skadedjur och växtsjukdomar. Skogssektorn kan även tänkas få problem till följd av att vissa arter har svårt att anpassa sig till den nya miljön, att träkvaliteten försämras och att arbetsförhållandena i sektorn försämras. 2.3 Fiskerihushållning Konsekvenserna av klimatförändringarna för fiskerisektorn är svårbedömda och man poängterar i vikten av ytterligare forskning på området. Man kan förvänta sig en annan sammansättning av fiskebeståndet än vad som är fallet , även förekomsten av nya arter, och man kan förvänta sig att vissa arter gynnas medan andra arter missgynnas. Huruvida detta är positivt eller negativt för näringen som helhet är dock svårt att bedöma. Det är troligt att de områden som är mest ideal för laxproduktion kommer att förskjutas norrut då temperaturen höjs. Till de negativa konsekvenserna räknas att en temperaturökning förväntas medföra en ökad frekvens av giftiga alger, parasiter och sjukdomar. En vanligare förekomst av extremväder kan också tänkas medföra en ökad belastning på teknisk utrustning. SOU 2007:60 Bilaga B 35 57 2.4 Naturens mångfald En klimatförändring kan komma att ha stora effekter på den norska och faunan. En temperaturökning kommer leda till att arter från sydligare breddgrader flyttar in, medan arter som är mer anpassade till ett kallare klimat kommer att flytta norrut. Beroende på hur väl flyttvägarna fyller detta syfte, kommer vissa arter att migrera medan andra kommer att utrotas. Särskilt utsatta är de arter som lever i kalla fjällnära habitat, med svårare migrationsvägar. Förändringar i växtperiodens längd kan komma att ha stor påverkan på flora och fauna. har växtperioden förlängts med , längre längs med kusten och kortare i norra delarna. En tidigare start kommer att medföra en tidigare väststart och blomning, eller äggläggning, för många arter. Mossor och lavar kommer dock att bli lidande av en temperaturhöjning och . Det är svårt att uppskatta klimatförändringarnas, och därmed de fenologiska förändringarnas konsekvenser för djur- och växtliv. som ett varmare klimat generellt bör erbjuda bättre levnadsförhållanden så är arternas utbredning även avhängigt hur relationen mellan primärproducenter och konsumenter påverkas. Exempelvis kan flyttfåglar att börja återvända tidigare från söder, då ett varmare klimat möjliggör detta, men kan då komma att befinna sig i en situation där tillgången på insekter, deras huvudsakliga föda, har minskat till följd av ifrågavarande förändringar varför fågelpopulationen svälter. För hjortbeståndet verkar milda vintrar generellt ha en positiv inverkan. För renbeståndet däremot förhåller det sig tvärtom, då mildare vintrar kan innebära ökad nederbörd vilket förstör betesområdena. För renbeståndet samt många andra landlevande djur kommer klimatförändringarna att innebära ökad stress till följd av förändrad tillgång till betesmark/föda, häckningsområden, och flyttvägar. Effekten på färskvattenekosystemet kommer också att vara betydande. En lägre temperatur och med istäcke innebär att vissa arter migrerar längre norrut, medan arter från sydligare breddgrader flyttar in. Återigen kommer tillgången till fungerande migrationsvägar att avgöra vissa arters överlevnad. Den största enskilda effekten kommer att bli en förväntad ökad förekomst av översvämningar. De ekologiska effekterna av denna Bilaga B 35 SOU 2007:60 58 ökning väntas dock inte bli särskilt stora då översvämningar är ett naturligt inslag i Vestlandet väl anpassat till vattnenas ekosystem. kommer att genomgå betydande förändringar under innevarande århundrade. Ett komplicerat samspel av indirekta effekter på den miljön och organismer kommer att ske till följd av en förändrad havstemperatur, havsnivå, vindpåverkan, istäckes utbredning och möjligen även ändrade havsströmmar. I har det atlantiska vattnet (allt vatten med en salthalt högre än ) haft en uppåtgående trend av allt varmare temperaturer. Långtidstrender pekar mot att det atlantiska vattnet blivit ca varmare . De högsta redovisade temperaturerna har alla inträffat . Temperaturökningen har inneburit ett ökat inslag av nya arter längs den norska kusten, endast rapporterades det om 75 nya arter. Särskilt märkbar är den formidabla invasionen av nya planktonarter. 2.5 Infrastruktur och byggnader Ökad nederbörd och en högre frekvens av extremväder kan leda till högre byggnads- och reparationskostnader av byggnader och infrastruktur. kommer det krävas bättre byggnadsplanering och bättre byggnadsmaterial till följd av klimatförändringarna, i form av t.ex. ökad nederbörd och kraftigare vindar, kommer att utsätta dessa för större påfrestningar.