sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — Slut- ligen ska det eftersträvas att arbetet ger möjligheter till variation, social kontakt och samarbete samt sammanhang mellan enskilda arbetsuppgifter. Arbetsförhållandena ska även ge möjlighet till per- sonlig och yrkesmässig utveckling samt till självbestämmande och yrkesmässigt ansvar. I 2 kap. AML finns regler om den faktiska arbetsmiljön. Bland annat ska arbetet planläggas och anordnas så att det kan utföras i en sund och säker miljö. Vidare ska arbetslokaler vara utformade och inredda så att de är lämpliga från arbetsmiljösynpunkt. Betryggande skyddsåtgärder ska vidtas mot skada genom fall, ras, brand, explo- sion, elektrisk ström eller liknande. I fråga om maskiner, redskap och andra tekniska anordningar gäller att de ska vara så beskaffade och placerade och brukas på sådant sätt, att betryggande säkerhet ges mot ohälsa och olycksfall. Ämnen som kan föranleda ohälsa 1TP PT 2 kap. 1 § AML. 2TP PT 3 kap. 3 § AML. Arbetsmiljö, risker m.m. eller olycksfall får användas endast under förhållanden som ger betryggande säkerhet. Om betryggande skydd mot ohälsa eller olycksfall inte nås på annat sätt, ska personlig skyddsutrustning användas. Denna ska tillhandahållas genom arbetsgivarens försorg. Dessutom gäller att det i den utsträckning som föranleds av arbetets art och arbetstagarnas behov ska finnas utrymmen och anordningar för personlig hygien, förtäring och vila samt för första hjälp vid olycksfall eller sjukdom samt att ett fordon som används för personaltransport ska vara lämpat för ändamålet. Samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare I 6 kap. AML finns bestämmelser om samverkan mellan arbets- givare och arbetstagare och innehåller regler om skyddsombud och skyddskommittéer. Detta innebär att skyddsombud ska finnas och, om de anställda i en viss styrka uppgår till minst 50, att en skyddskommitté ska vara upprättad. Skyddsombudens uppgift är att i egenskap av arbetstagarnas företrädare medverka i arbetsmiljö- arbetet och bevaka att arbetsgivaren fullgör sina skyldigheter. har med stöd av arbetsmiljölagen meddelat före- skrifter om Systematiskt arbetsmiljöarbete.TPF3FPT Med systematiskt arbetsmiljöarbete menas arbetsgivarens arbete med att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och en tillfredsställande arbets- miljö uppnås. Föreskrifterna anger bland annat att det systematiska arbetsmiljöarbetet ska ingå som en naturlig del i verksamheten och innehåller bestämmelser om arbetsmiljöpolicy, rutiner och med- verkan. De viktigaste momenten i det systematiska arbetsmiljöarbetet utgörs av planering, undersökning och riskbedömning samt genom- förande och uppföljning. I detta sammanhang betonas särskilt: 3TP PT AFS 2001:1. Arbetsmiljö, risker m.m. -att psykiska och sociala frågor är viktiga, -att företagshälsovårdens roll som expertresurs tillvaratas -att rutiner införs, -att skriftliga riskbedömningar upprättas, -att en handlingsplan upprättas om en åtgärd inte genomförs . 9.2.2Arbetsmiljölagens tillämpning i insatsområdet m.m. I förarbetena till AML anges att lagen i princip inte är tillämplig utanför landets gränser men att lagen bör tillämpas – i den ut- sträckning det är möjligt – vid svenska beskickningar och missioner utomlands.TPF4FPT I lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten (LuF) har intagits en särskild bestämmelse om AML:s tillämplighet utomlands i insatsområdet.TPF5FPT I förarbetena till LuF uttalas att de ambitioner som finns på arbetsmiljöområdet bör om möjligt även beaktas hos svenska myndigheter utomlands. I förarbetena uttalas vidare att det av allmänna principer följer att Försvarsmakten även ska tillämpa de föreskrifter som utfärdats med stöd av de bestäm- melser i arbetsmiljölagen som gäller för utlandsstyrkan. De skade- förebyggande åtgärderna får dock inte innebära att som nation inte kan uppfylla sina åtaganden i den internationella verk- samheten. Förhållandena kan nämligen vara sådana att det i vissa fall inte är möjligt att fullt ut följa bestämmelserna, t.ex. då en till- lämpning hindrar verksamheten. Enligt förarbetena ska möjlighe- ten att frångå bestämmelserna dock tillämpas restriktivt, varvid det betonas att det bör krävas att varje enskilt undantag från tillämp- ning av arbetsmiljölagen framstår som rimligt med hänsyn till den rådande situationen. I förarbetena framhålls vidare att skyddsombudet i utlands- styrkan har en viktig funktion som informationslänk mellan led- ningen och de anställda inom utlandsstyrkan. Det förhållandet att svensk trupp i vissa fall står under utländskt befäl bör normalt inte 4TP PT Prop. 1976/77:149 s. 213 ff. Se även 1 kap 4 § fjärde stycket AML. 5TP PT I 2 § lagen LuF stadgas att 2 kap. 1 – 8 §§ , 3 kap. 1-4, 6 och 12 §§ och 6 kap. 1–6 §§, 6 a § första stycket första och andra meningen och andra stycket samt 8 och 9 §§ AML ska gälla även utomlands om inte tjänstgöringsförhållandena hindrar det. Arbetsmiljö, risker m.m. föranleda någon förändring i t.ex. skyddsombudens och skydds- kommittéernas verksamhet. I förarbetena påpekas att det finns ingen anledning att skyddsombuden och de som ingår i skydds- kommittéerna inte ska fortsätta att upprätthålla sina uppdrag utomlands, även om befogenheterna förändras. Hanteringen av arbetsmiljöfrågor kommer då att organiseras på samma sätt som i och därmed på ett sätt som de anställda i utlandsstyrkan är vana vid. Bestämmelsen som ger ett skyddsombud rätt att i vissa fall stoppa arbetet gäller dock inte i utlandet. 9.3Försvarsmaktens arbetsmiljö- och säkerhetsarbete För att möjliggöra genomförandet av Försvarsmaktens verksamhet krävs ett omfattande arbete inom både arbetsmiljö – och säker- hetsområdet. Försvarsmakten bedriver därför löpande ett aktivt arbetsmiljö- och säkerhetsarbete inom myndigheten. Inom myn- digheten finns system för ledning av bland annat arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet. Systemet innefattar tydliga roller och ansvar avse- ende rättigheter och skyldigheter att vidta åtgärder av förebyg- gande och korrigerande karaktär. Varje nivå i beslutskedjan äger rätt att ingripa och vid behov avbryta verksamhet då säkerhets- brister identifierats. Ansvaret för arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet Överbefälhavaren i Försvarsmakten är ansvarig för arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet i myndigheten och fördelar arbetsmiljö- och säkerhetsuppgifter till generaldirektören i myndigheten och centrala verksamhetsutövare.TPF6FPT Generaldirektören leder arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet. Centrala verksamhetsutövare bedriver ett systematiskt arbets- miljö- och säkerhetsarbete genom undersökning, riskbedömning, åtgärder och kontroll av genomförda åtgärder. Arbetet sker genom bland annat: 6TP PT Cheferna för insats, produktion respektive militära underrättelse- och säkerhetstjänsten är centrala verksamhetsutövare med ansvar för arbetsmiljö- och säkerhetsuppgifter. Arbetsmiljö, risker m.m. -granskning och samordning av planer, beställningar och verksam- hetsuppdrag, -uppföljning av arbetsmiljö och säkerhet i verksamheten vid orga- nisationsenheterna och insatsförbanden, -beslut om inskränkningar och åtgärder i verksamheten. Centrala verksamhetsutövare fördelar vid behov arbetsmiljö- och säkerhetsuppgifter till underställda chefer samt följer upp att upp- gifterna genomförs. I försvarsmakten har cheferna för organisationsenheterna ansvar för att inom sitt respektive ansvarsområde fullgöra den skyldighet som följer av 3 § förordningen (1995:1300) om statliga myndighe- ters riskhantering Försvarsmaktens säkerhetsinspektion (Säkinsp) har i vissa delar tillsynsansvar och är kontrollorgan mot övriga organisationsen- heter i myndigheten. Säkinsp ansvar bland annat för regel- utveckling, regelgivning, tillsyn och stöd till verksamhetsutövare inom arbetsmiljö- och säkerhetsområdet. En i arbetet är ett system för rapportering och analys av avvikelser (tillbud och olyckor) och förbättringsförslag, under- sökningar av inträffade avvikelser samt återkoppling efter genom- förda analyser och undersökningar. Rapporteringen och erfaren- hetsåterföringen från tillbud och olyckor är en naturlig del i säker- hetsarbetet och även en nödvändighet för att skadeförebyggande åtgärder ska kunna vidtas. Resultatet av analyserna kan bland annat resultera i förändringar i regelverken, men kan även resultera i förändringar i utbildning eller i materielsystem. Arbetsmiljö, risker m.m. 9.3.2Arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet inom utlandsstyrkan Frågor som rör arbetsmiljön och säkerheten i insatsområdet behandlas i förbandets arbetsmiljökommitté och förbandsnämnd. Inom förbanden finns normalt även skyddsombud utsedda. Varje förband inspekteras normalt minst en gång under tjänst- göringstiden i insatsområdet. Vid inspektionen granskas arbets- miljön och säkerheten, bland annat lokaler, fordon och vapen. I det löpande arbetet inom utlandsstyrkan ingår även kallade hygien- kontroller. De utförs av bland andra läkare eller hälsoskyddsinspektör och innebär inspektion av byggnader, lokaler, förråd för att kontrol- lera eventuella brister och hälsorisker. Om arbetsmiljö- eller säkerhetshotande brister i utrustningen eller något annat missförhållande framkommer vid inspektionen ska problemet i första hand åtgärdas av förbandet. Saknas perso- nella eller materiella resurser vid förbandet kan stöd erhållas från annan enhet inom Försvarsmakten. 9.4Risker i internationella militära insatser m.m. Utredningen har i kapitel 3 beskrivit utvecklingen av och karaktä- ren på den fredfrämjande verksamheten. Vidare har i kapitel 4 redovisats nuvarande omfattning och inriktningen av Försvars- maktens deltagande i fredsfrämjande internationella militära insat- ser. Erfarenheten visar att personal som deltar i fredsfrämjande internationella insatser utsätter sig för ökade risker för att drabbas av fysisk eller psykisk ohälsa till följd av tjänstgöringen.TPF7FPT Som framgår av föregående avsnitt är Försvarsmaktens förebyg- gande arbetsmiljö- och säkerhetsarbete ett viktigt instrument för att minska riskerna för att personalen ådrar sjukdomar och skador till följd av tjänstgöringen i insatsområdet. Försvarsmaktens orga- nisation och beredskap för medicinsk omhändertagande (kapitel 10) samt organisation för uppföljning av personalen efter insats (kapitel 11) är andra viktiga instrument i detta sammanhang. 7TP PT SOU 1998:30, s 49 ff. I betänkandet redovisades bland annat risken för att en anställd i utlandsstyrkan ska skadas i samband med tjänstgöringen. I betänkandet görs jämförelser mellan anställda i utlandsstyrkan, anställda i Försvarsmakten och totalförsvarspliktiga. Jämförelser görs också med andra branscher. Arbetsmiljö, risker m.m. Inriktningen och omfattningen av den framtida verksamheten för omhändertagande av personalen, bland annat vad gäller före- byggande arbetsmiljöarbete, uppföljning, mm påverkas i stor utsträckning av den arbetsmiljö som personalen arbetar i under tjänstgöring i internationella militära insatser och de risker för fysisk och psykisk ohälsa som är förenat med sådan tjänstgöring. I detta avsnitt beskrivs översiktligt de olika risker för fysisk- och psykisk ohälsa som personalen utsätter sig för i samband med tjänstgöringen i internationella militära insatser. Vidare redogörs för några studier och undersökningar som gjorts för att dels kart- lägga och identifiera reaktioner på olika typer av påfrestningar som personalen utsätts för under en insats och dels kartlägga insats- personalens reaktioner efter en insats. Avslutningsvis redovisas anmälda arbetsskador i utlandsstyrkan –2007. Utvecklingen av det svenska deltagandet i fredfrämjande interna- insatser innebär, som framgår av kapitel 3, att karaktären på insatserna har förändrats och att den insatta personalen tjänstgör under förhållanden som i flertalet fall skiljer sig från mer normala arbetsförhållanden i och i utlandet, t.ex. är detta fallet vad gäller arbets- och miljöförhållandena för perso- nalen som tjänstgör i de fredsfrämjande internationella insat- serna i och . Personalen i fredsfrämjande militära insatser verkar ofta i en främmande och extremt påfrestande miljö, under kaotiska förhållanden som kan innefatta våld och hot om våld mot det egna eller gruppens liv, svåra arbets- och miljöförhållanden m.m. I denna verksamhet framträder olika riskområden som inne- bär förhöjda risker för att personalen kan ådra sig fysisk eller psykisk ohälsa i insatsområdet. Risken för att den enskilde ska drabbas av fysisk eller psykisk ohälsa påverkas t.ex. av faktorer som om en insats görs under pågående stridigheter eller kort efter en vapenvila, vilken uppgift den enskilde har och övriga faktorer som t.ex. hotbild och miljöförhållanden i området. Tjänstgöringen präglas ofta av dessutom av beredskap och sömnbrist i förening med väntan och tristess. Härtill kommer långvarig bortovaro från familj och vänner. Detta medför ökad utsatthet för stressframkallande faktorer, så kallade stressorer. Arbetsmiljö, risker m.m. främjande insatser riskerar dessutom att utsättas för svåra trauma- tiska upplevelser, dvs. upplevelser som kan orsaka psykisk ohälsa. 9.4.3Risk för fysisk ohälsa Ett riskområde för fysiska skador är att personalen kan bli utsatt för direkta våldshandlingar, t.ex. genom direkt beskjutning från enskilda eller grupper som motsätter sig den fredsfrämjande mili- tära styrkans närvaro i insatsområdet. Personalen kan även bli utsatt för vådabeskjutning av parterna i konflikten. Ett annat risk- område förekomsten av minor och oexploderad ammunition i insatsområdet. Ett annat riskområde är att personalen kan utsättas för kriminella handlingar som misshandel, rån eller bli tagen som gisslan. Den lokala tillgången till rent vatten och andra förnöden- heter kan vara bristfällig i de insatsområden som drabbats av väp- nade strider. Förekomsten av smittsamma sjukdomar och andra hälsorisker ökar riskerna. Även förekomsten av farliga djur och insekter medför ökade risker för personalen. I många insatsområ- den är också trafiksituationen sådan att det föreligger en ökad risk att skadas i en trafikolycka. 9.4.4Risk för psykisk ohälsa Förutom risker för fysiska skador har i ökad utsträckning uppmärksammats risken för att personalen kan ådra sig psykiska besvär eller skador under eller till följd av tjänstgö- ringen i insatsområdet. Riskmomenten är ofta inte lika lätt identi- fierbara som vad gäller fysiska skador. Vetenskapliga studier och undersökningar visar att varje männi- ska föds med en rad förutsättningar och utvecklas i interaktion med sin omgivning. Detta innebär att varje individ har beredskap för och utvecklar egna sätt att hantera omvärldens krav och att människor reagera olika på enskilda händelser. Det är normalt att uppvisa stressreaktioner under svåra och ofta livshotande omstän- digheter som ett adekvat sätt för människor att svara på omgiv- ningens krav. Normala stressreaktioner är övergående, men om dessa inte hanteras, kan svårare och långvariga stressreaktioner utvecklas. Kortfattat kan sägas att stress uppstår när omgivningens krav överstiger en persons fysiska och psykiska resurser. Arbetsmiljö, risker m.m. person påverkas av att utsättas för daglig stress eller reagerar på och bemästrar en traumatisk händelse varierar beroende på person. Redan internationell tjänstgöring under normala arbetsförhållanden kan medföra extra påfrestningar för personalen och ställer krav noggranna förberedelser och uppföljning. De specifika förhållanden som inte sällan råder i internationella insat- ser i fredsfrämjande verksamhet innebär utgör således ytterligare en belastning på personalen i en redan utsatt kan konstateras att orsakerna till psykiska besvär och sjukdomar är endast delvis kända. Vetenskapliga studier och under- sökningar visar att arvsfaktorer, sociala bakgrundsfaktorer och för- hållanden i livsmiljön under barndom och uppväxttid kan ha bety- delse för uppkomsten av psykisk ohälsa. Påverkan av arbete och arbetsförhållanden kan också orsaka eller bidra till många slag av ohälsotillstånd eller sjuklighet. De kan också påverka både förlopp och utsikter till rehabilitering och läkning vid psykiska besvär och skador. Enskilda individer kan drabbas och reagera på ett sätt som av både individen och omgivningen uppfattas som ett sjukdoms- eller ohälsotillstånd. Fråga kan också uppkomma om tillståndet är att uppfatta som en arbetsskada. Det är viktigt att beakta att psykiska besvär och sjukdomar är något som förekommer i befolkningen helt oavsett psykisk belastning, stress och andra för- hållanden i arbetet eller på en arbetsplats.TPF9FPT 9.4.5Sambandet mellan tjänstgöring i internationella insatser och psykisk ohälsa I detta avsnitt redovisas några studier och vetenskapliga undersök- ningar som behandlar sambandet mellan olika påverkansfaktorer som framträder i fredsfrämjande insatser och förekomsten av psykisk ohälsa hos den som tjänstgjort i en sådan insats. 8TP PT Se t.ex. , A. Psykisk stress i samband med internationella insatser, , 2001. 9TP PT Se t.ex. , P-O, Rapport om psykisk ohälsa i internationella militära insatser (bilaga 5). Sambanden mellan en enskild persons hälsa och förhållanden i personens livsmiljö, här innefattat arbetsmiljö, är komplexa och mångfasetterade. Många faktorer i arbetet och i livsmiljön utanför arbetet kan, enskilt eller i kombinationer, påverka ett hälsotillstånd. I grunden är det också en fråga om de berörda individernas personliga egenskaper. Man kan vara mer eller mindre mottaglig eller sårbar och på motsvarande sätt svårpåverkad när det gäller psykisk belastning. Arbetsmiljö, risker m.m. På utredningens uppdrag har överläkaren (med.dr.) , tidigare försvarsöverpsykiater, gjort en översiktlig studie över aktuellt forskningsläge kring problemet med psykisk ohälsa till följd av tjänstgöring i internationella insatser.TPF10FPT Studien utgör tillsammans med andra studier och undersökningar som utred- ningen tagit del av underlag för redogörelsen nedan av problem- området med psykiska besvär och skador till följd av tjänstgöring i internationella insatser. Studien i dess helhet finns i bilaga 5. framhåller i sin studie att det är normalt att upp- visa stressreaktioner under tjänstgöring i en fredsfrämjande militär insats. Beroende på arbetsmiljön, den enskildes personliga förut- sättningar och övriga förhållanden under tjänstgöringen kan upp- komna situationer hanteras på olika sätt. Normala stressreaktioner är vanligen övergående, men om dessa inte hanteras kan svårare och långvariga stressreaktioner utvecklas. Normala stressreaktioner kan uppstå som en akut stressreaktion eller kumulativ stress. Akut stress- reaktion kan uppkomma som en reaktion på en traumatisk hän- delse och kan ge olika former av fysiska symtom. Kumulativ stress kan utvecklas som en reaktion när en person utsätts för mindre stressorer utan att ha möjlighet att hantera dessa. Olika studier och undersökningar visar att personal i fredsfräm- jande insatser löper en ökad risk att drabbas av kumulativ stress eftersom personalen, förutom de vanliga stressorerna som finns i arbetslivet, befinner sig i en främmande miljö där mycket är okänt och det dessutom finns risk för att skadas eller dödas. Den kumu- lativa stressen yttrar sig bland annat i oro, rastlöshet irritation och sömnsvårigheter. Den kumulativa stressen kan resultera i ökad känsla av meningslöshet och uppgivenhet och förblir den obehandlad kan den enskilde påverkas negativt efter avslutad tjänstgöring. 10TP PT , P-O, Rapport om psykisk ohälsa i internationella militära insatser. Arbetsmiljö, risker m.m. Personalen i fredsfrämjande insatser kan under vissa förutsätt- ningar uppvisa svårare stressreaktioner i form av akut stressreaktion, anpassningsstörningar, allvarligare psykiska sjukdomar och posttrau- matiskt stressyndrom (PTSD). En normal akut stressreaktion kan i vissa fall övergå i en svårare akut stressreaktion med bland annat symtom som tillbakadragen- het, uttalad ilska, känsla av förtvivlan och hopplöshet. En akut stressreaktion kan övergå till en anpassningsstörning i form av bland annat ångest, nedstämdhet eller inadekvata aggressions- utbrott. Vid anpassningsstörning föreligger en benägenhet att inte kännas vid symtomen och det finns risk för att den drabbade per- sonen får svårigheter att återgå till ett normalt arbetsliv. PTSD är en psykisk störning som kan drabba personer som ut- sätts för en traumatisk händelse långt utöver vanliga mänskliga erfarenheter. PTSD grundar sig på tidigare traumatiska händelser och kan uppstå när den drabbade har varit utsatt för en belastande händelse av exceptionellt hotande eller katastrofal natur. Den traumatiska händelsen kan bestå i att bevittna eller konfronteras med död eller dödshot, kroppslig skada eller hot om allvarlig kroppsskada. Det kan röra sig om t.ex. krigsskador, upplevelser av koncentrationsläger, tortyr, våldtäkt, misshandel eller masskade- situationer. Den drabbade har i situationen upplevt rädsla, hjälplös- het eller skräck. Störningen har oftast föregåtts av en traumatisk krisreaktion som inte har gått tillbaka på naturligt sätt. Biologiska, psykologiska och sociala faktorer kan öka risken för att den nor- mala reaktionen efter ett psykiskt trauma övergår i psykisk stör- ning. Reaktionen kan bestå av panikattacker, flashbacks (händel- serna återupplevs), mardrömmar, skuldkänslor, emotionell av- trubbning minnesluckor, en önskan att fly, etc. Personer som drabbats av PTSD riskerar personlighetsföränd- ringar som t.ex. en fientlig attityd mot omvärlden, social tillbaka- dragenhet, tomhets- och hopplöshetskänsla eller en känsla av att vara hotad. PTSD kräver normalt medicinsk specialistbehandling. I normalfallet visar det sig om en person drabbats av PTSD från den traumatiska händelsen. Det är dock inte ovanligt att det tar väsentligt , ibland upp till . I krig beräknas att 15till av soldaterna drabbas av PTSD. Andra allvarligare psykiska störningar kan utvecklas till följd av brister i behandlingen av stressreaktioner. Bland dessa kan nämnas Arbetsmiljö, risker m.m. akuta och övergående psykotiska symtom (förlorad verklighets- förankring), förstämningssyndrom (depression), neurotiska syn- drom (panik, ångest, fobier) m.m. Nedan angivna studier och undersökningar behandlar också pro- blemområdet med psykisk ohälsa till följd av tjänstgöring i inter- nationella militära insatser. Undersökning av svenska soldaters tjänstgöring i Bosnien- I en svensk studie undersöktes de mentala konsekvenserna hos svenska soldater som tjänstgjorde i 1996. Studien består av fyra delar. De första tre delstudierna bygger på enkätstudier av 514 soldater. Soldaternas hälsotillstånd mättes före avresan, direkt efter hemkomsten samt och efter hemkomsten. Resultaten visar att en tredjedel av personalen utsat- tes för traumatiska händelser under tjänstgöringen. Psykisk ohälsa och posttraumatiska reaktioner var dock inte vanligt förekom- mande. Resultaten visar att personlighetsstörningar var relativt ovanliga hos soldaterna. De som hade personlighetsstörning hade oftare sämre hälsotillstånd efter hemkomsten. Av undersök- ningen framkom vidare att kamratstöd och avlastningssamtal var viktiga faktorer med positiv effekt på den psykiska hälsan. I den fjärde delstudien undersöktes självmordsfrekvensen bland solda- terna. Undersökningen visade att färre begår självmord bland svenska soldater med utlandstjänstgöring än bland en jämförbar grupp ur befolkningen som helhet. 11TP PT , P-O, The Swedish Soldier and in Peacekeeping Operations, university, , , 2005 Arbetsmiljö, risker m.m. Studie av personal i FN-insatserTPF12FPT I en utländsk studie jämfördes olika typer av stressframkallande situationer som personalen utsattes för i FN-insatserna i (1979), (1982), liksom i och Bosnien- under det tidiga . Studien visade på en stor variation mellan olika insatser, från relativt lugna insatser i och till svåra och farliga insatser i och Bosnien- .