sou · GWB383 · 2008-10-01 00:00:00 — För det tredje, och i detta sammanhang viktigaste, är den huvudsakliga källan till de uppgifter som här analyseras den intervjuundersökning som SCB genomfört för att bygga upp databasen . Det framstår i dokumentationen kring undersökningen inte som helt klart att de intervjuade med säkerhet betraktar olika typer av frånvaro från arbetet på samma sätt vad avser om den ska eller inte ska ingå som en del av bedömningen av arbetstidens omfattning. 24Avser studier under vilka studiebidrag utbetalats. 25Notera att frånvaro från arbetet med sjukpenning ska räknas in i arbetstiden enligt doku- mentationen för undersökningen. Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta Av de cirka 940 000 medlemmarna med deltidsarbete hade eller 120 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning . Bland medlemmar med heltidsarbete var mot- svarande andel . Det innebär att ungefär 9 av 10 sysselsatta medlemmar med sjuk- eller aktivitetsersättning har ett deltidsarbete. Merparten () av medlemmarna med deltidsarbete som hade sjuk- eller aktivitetsersättning hade ersättning med högst halv omfattning. Av de cirka 940 000 medlemmarna med deltidsarbete deklarerade eller 140 000 personer pensionsinkomster (allmän pension eller tjänstepension) . Motsvarande andel bland medlemmar med heltidsarbete var . Det innebär att ungefär 6 av 10 sysselsatta medlemmar med pensionsinkomster har ett deltidsarbete. Av de av medlemmarna med deltidsarbete som var deklarerade cirka 37 pro- cent pensionsinkomster . Av de cirka 940 000 medlemmarna med deltidsarbete hade eller 224 000 personer arbetslöshetsersättning mot- svarande en månad eller mer.26 Av dessa hade cirka 50 000 personer arbetslöshetsersättning motsvarande 6 månader eller mer. Andelen medlemmar med heltidsarbete som fick arbetslöshetsersättning motsvarande minst en månad var cirka 2 procent.27 Det innebär att ungefär 8 av 10 sysselsatta medlemmar med arbetslöshets- ersättning i minst en månad har ett deltidsarbete. Av de cirka 940 000 medlemmarna med deltidsarbete hade eller 75 000 personer föräldrapenning motsvarande minst 26Här bör noteras att definitionen av deltidsarbete gör att antalet deltidsarbetande med arbetslöshetsersättning sannolikt är en överskattning av antalet personer som parallellt med arbete har arbetslöshetsersättning (dvs. varvar arbetslöshetsersättning med arbete) som antalet personer som under en del av året varit arbetslösa men som under övriga året haft ett heltidsarbete underskattas. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har i Arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet (Rapport 2007:17) uppskattat att i genomsnitt cirka 160 000 personer var inskrivna vid Arbetsförmedlingen som arbetslösa som de hade arbete i någon omfattning. Denna siffra kan emellertid inte direkt jämföras med de 224 000 personer som redovisas här eftersom dels inskrivning vid Arbetsförmedlingen inte behöver innebära rätt till ersättning, dels siffran från IAF avser genomsnittligt inskrivna snarare än antalet personer som varit arbetslösa i viss minsta utsträckning . Enligt uppgift från har cirka 73procent eller 120 000 personer av de inskrivna som hade deltidsarbete eller var tim- anställda arbetslöshetsersättning. 27Till skillnad från t.ex. frånvaro från arbete med sjukpenning eller föräldrapenning utgör inte arbetslöshet sådan frånvaro som kan räknas in i arbetstiden. Eftersom emellertid arbete på heltid definieras som av , kan arbete på heltid ändå uppnås även om en person är arbetslös på heltid under en begränsad del av året. Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta Av dessa hade knappt hälften ersättning motsvarande 6 månader eller mer. Andelen personer med föräldrapenning minst en månad bland medlemmar med heltidsarbete var . Det innebär att ungefär en av tre sysselsatta med- lemmar med föräldrapenning har ett deltidsarbete.28 Av de cirka 940 000 medlemmarna med deltidsarbete hade eller 200 000 personer någon tillfällig föräldrapenning . Motsvarande andel bland medlemmar med heltids- arbete var . Mycket få sysselsatta medlemmar (cirka 10 000 med deltidsarbete och cirka 20 000 med heltids- arbete) hade tillfällig föräldrapenning i sådan omfattning att det motsvarade ersättning under en månad eller mer. Bland de cirka 940 000 medlemmarna med deltidsarbete var den genomsnittliga arbetsinkomsten före skatt av inkomsten för medlemmar med heltidsarbete. Om även skatte- pliktiga transfereringar inkluderas, hade medlemmar med deltids- arbete av inkomsten för medlemmar med heltids- arbete. Det kan här nämnas att det av datamaterialet i fråga om andelen av heltid inte kan utläsas mer detaljerade uppgifter än att mer än 4 av 5 medlemmar med deltidsarbete har ett arbete på halvtid eller mer. Sammanfattningsvis bedöms knappt en miljon medlemmar i arbets- löshetskassorna (vid ett totalt medlemsantal på 3 800 000 personer) ha ett arbete på deltid. Merparten av dem, , har ett arbete på minst halvtid. Bland dem som har ett arbete på mindre än halvtid är det mindre vanligt att man är medlem, vilket sannolikt hänger samman med bl.a. arbetsvillkorets utformning. De medlemmar som har ett deltidsarbete får betydligt oftare än medlemmarna med heltidsarbete olika typer av ersättningar, såsom arbetslöshetsersätt- ning och sjukpenning. Det är med hänsyn till begränsningar i data- materialet inte möjligt att närmare uppskatta sammanlagt hur stor andel av dem med deltidsarbete som har minst en av de beskrivna ersättningarna eller ingen ersättning alls. Det bör dock noteras att de angivna uppgifterna om antal och andelar inte kan summeras, eftersom en och samma person kan ha flera olika ersättningar . 28 Frånvaro från arbetet med föräldrapenning ska räknas in i arbetstiden enligt dokumenta- tionen för undersökningen. Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta 4.2.4Effekter av att sänka medlemsavgifterna för medlemmar med deltidsarbete Antalet personer som har ett deltidsarbete bland dem som är medlem i en arbetslöshetskassa är stort. Vilket det exakta antalet är kan inte med bestämdhet anges, både beroende på att det inte finns någon given arbetstid t.ex. som utgör gränsen mellan hel- och deltidsarbete och eftersom det finns få statistikkällor i vilka uppgifter om arbetstidens omfattning finns angiven på ett tillförlitligt sätt. Svårigheten att bestämma det exakta antalet härrör i hög grad från det faktum att arbetstiden för en person med anställning, och i ännu högre grad en egen företagare, kan förläggas över tiden så att den under vissa perioder kan uppgå till vad som enligt en viss given definition utgör heltid, medan den under andra perioder understiger heltid enligt samma definition. Enligt de uppskattningar som jag gjort i avsnitt 4.2.3 skulle ungefär en fjärdedel av medlemmarna i arbetslöshetskassorna () ha ett deltidsarbete. Innan jag beskriver mina överväganden kring frågan om en eventuell sänkning av medlemsavgiften för denna grupp vill jag kort beskriva vilka effekter en sådan sänkning skulle kunna få för den enskilde individen och för medlemsavgifterna för de övriga medlemmarna i arbetslöshetskassorna. Oavsett hur gränsen mellan hel- och deltidsarbete definieras (t.ex. över hur lång kalendertid som arbetstiden ska mätas) och vilken arbetstid som sedan bestäms utgöra den faktiska gränsen mellan hel- och deltidsarbete kommer ett antal personer att arbeta i en sådan omfattning att de ligger strax över eller under denna gräns.29 Beroende på hur stor sänkning av medlemsavgiften som skulle vara aktuell för en person med deltidsarbete, skulle en sådan avgiftssänk- ning leda till mer eller mindre starka ekonomiska incitament att hamna på rätt sida om gränsen. En person som ligger strax under gränsen skulle kanske avstå från att utöka sin arbetstid även om in- komsten därmed skulle öka marginellt, om den utökade arbetstiden 29 Det är som tidigare nämnts svårt att finna statistikuppgifter avseende arbetstidens omfatt- ning. Det finns emellertid skäl att anta att det knappast är möjligt att identifiera ett visst antal timmar t.ex. som skulle kunna utgöra gränsen mellan vad som kan betraktas som hel- och deltidsarbete som inte de facto motsvarar det antal arbetstimmar som både vissa personer arbetar som i enlighet med ett visst kollektivavtal på arbetsmarknaden utgör heltid och vad andra personer arbetar som enligt ett annat avtal bedöms vara deltid. Enligt en sammanställning gjord av LO (Kollektivavtalen på arbetsmarknaden – löner och anställningsvillkor 2005) är det t.ex. inte ovanligt att heltid motsvarar en arbetstid på 35– vid t.ex. skiftarbete. En person som i stället arbetar där utgör heltid kan alltså arbeta av heltid (eller strax därunder) och då ha en veckoarbets- tid på 35–. Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta innebar en högre medlemsavgift. På motsvarande sätt skulle en person som ligger strax över den bestämda gränsen kunna få incitament att minska sin arbetstid om detta skulle leda till sänkt medlemsavgift. En sänkt medlemsavgift för medlemmar med deltidsarbete skulle också kunna påverka benägenheten att bli medlem i en arbetslös- hetskassa alternativt avstå från att avsluta sitt medlemskap. Om medlemsavgiften är lägre vid deltidsarbete, kan det t.ex. leda till att fler unga, som utgör en betydande del av personerna med deltids- arbete, väljer att ansöka om medlemskap i ett tidigare skede av sin etablering på arbetsmarknaden. På motsvarande sätt kan en annan stor grupp bland de med deltidsarbete, personer som börjar närma sig ålderspension, välja att kvarstå som medlem i en arbetslöshets- kassa längre, om kostnaden för ett sådant medlemskap blir lägre. Eftersom många med deltidsarbete har relativt låga sammanlagda arbetsinkomster, och därför kan antas i större utsträckning än andra ha relativt små ekonomiska marginaler, skulle medlemsavgiftens storlek kunna ha jämförelsevis stor betydelse för just denna grupps ställningstagande till medlemskap. Det bör här påpekas att jag i del- betänkandet (SOU 2008:54) har lämnat förslag till hur en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan utformas. Efter ett genomförande av det förslaget blir incitamentet för att bli eller kvarstå som medlem i en arbetslöshetskassa annorlunda. Medlemsavgiften till en arbetslöshetskassa bestäms till över- vägande del av hur stora utgifterna är för arbetslöshetsersättning i den arbetslöshetskassa man är medlem i (se avsnitt 3). Det innebär att om en grupp medlemmar får sänkt medlemsavgift, kommer övriga medlemmar i de flesta fall att få betala högre medlemsavgifter så att arbetslöshetskassan ändå får in tillräckliga medlemsavgifter för att finansiera kassans avgifter till staten. Om en stor grupp, vilket är fallet när det gäller de med deltidsarbete, skulle få sänkta med- lemsavgifter, skulle därför medlemsavgifterna för övriga medlemmar behöva höjas betydligt. Vill man undvika detta, skulle det krävas en lagändring som begränsar arbetslöshetskassans skyldighet att betala avgifter till staten. Som ett räkneexempel kan nämnas att en sänkning av medlems- avgiften med per månad30 för en fjärdedel av medlem- marna skulle innebära ett intäktsbortfall på 30 Beloppet kan jämföras med den genomsnittliga skillnaden mellan medlemsavgiften för arbetslösa och icke arbetslösa medlemmar som per var beräknat som vägt genomsnitt beroende på respektive kassas medlemsantal. Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta och kräva en höjning av medlemsavgiften med för alla de övriga medlemmarna. Vid denna beräkning har ingen hänsyn tagits till förändringar i de administrativa kostnaderna som kan uppkomma vid arbetslöshetskassorna. 4.3Medlemmar som är förhindrade att arbeta De exempel som anges i utredningsdirektiven på hinder att arbeta – långtidssjukskrivning, föräldraledighet och tjänstledighet för studier – utgör samtliga sådana förhållanden som innebär s.k. överhoppnings- bar tid inom arbetslöshetsförsäkringen enligt 16 och 17 §§ . Bestämmelserna om överhoppningsbar tid innebär att den som han eller hon är medlem i en arbetslöshetskassa av olika angivna anledningar inte förvärvsarbetar ändå får behålla sin upparbetade rätt inom arbetslöshetsförsäkringen och därför kan ha rätt till arbets- löshetsersättning baserad på tidigare inkomster när anledningen till att man inte förvärvsarbetar upphör, t.ex. när man avslutat en längre vidareutbildning och trots det inte hittar något arbete. Bestäm- melserna har närmare berörts i delbetänkandet (SOU 2008:54). Bestämmelserna innebär att många som för tillfället inte förvärvs- arbetar, eller kanske inte ens har någon anställning, har anledning att kvarstå som medlem i en arbetslöshetskassa och betala sin med- lemsavgift. Överhoppningsbar tid gäller då en medlem i en arbets- löshetskassa varit hindrad att arbeta på grund av: avslutad heltidsutbildning som har avslutats efter fyllda eller som har föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på heltid , tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, frihetsberövande på kriminalvårdens område, vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptiv- barn efter barnets ankomst i familjen, alternativt, under vissa förutsättningar, vård av eget barn som inte har fyllt eller vård av adoptivbarn efter barnets ankomst i familjen, Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta beslut enligt smittskyddslagen (2004:168) eller livsmedelslagen (2006:804) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av livs- medelslagen, dock inte när fråga är om hälsokontroll vid inresa enligt 3 kap. 8 § eller avspärrning enligt 3 kap. 10 § smittskydds- lagen, utlandsvistelse till följd av att den sökande följt med sin make eller maka vid dennes arbete i utlandet under vissa förutsättningar, varvid med make eller maka jämställs person med vilken den arbetshindrade sammanbor under förhållanden som liknar makars, vård av närstående när hel ersättning lämnats enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, tid med föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock inte tid som har jämställts med förvärvsarbete, tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, dock inte tid som har jämställts med förvärvsarbete, eller utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med särskilt anställningsstöd enligt förordningen (1997:1275) om anställnings- stöd. De typer av hinder att arbeta som nämns i utredningsdirektiven – sjukdom, föräldraskap och studier – har bedömts utgöra de hinder i listan över den överhoppningsbara tiden som har en mera betydande omfattning i samhället. Jag har främst därför begränsat analysen till dessa hinder. I det följande beskrivs uppskattningar av hur vanligt förekom- mande det är att medlemmarna i arbetslöshetskassorna är hindrade att arbeta på grund av sjukdom, föräldraskap eller studier. Uppskatt- ningarna bygger på analyser av data avseende ur longitudinella individdatabas ().31 31 Som medlem i en arbetslöshetskassa har betraktats den som fått skatteavdrag för medlems- avgifter till arbetslöshetskassa. Uppskattningarna av omfattningen på hindret (frånvaron) har gjorts främst med utbetald ersättning som grund. Uppskattningarna är därför behäftade med viss osäkerhet, eftersom det dels kan vara svårt att uppskatta den inkomst på vilken ersättning har beräknats, dels inte finns underlag för att avgöra om ersättningen betalats ut sammanhängande eller uppdelat på flera perioder . Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta Tabell 4.2 beskriver förekomsten av sjukskrivning som gett sjukpenning, inklusive havandeskapspenning och rehabiliterings- penning, bland medlemmarna i arbetslöshetskassorna i olika åldrar och för kvinnor och män. Andel medlemmar i arbetslöshetskassor 2006 som varit sjuk- skrivna i olika omfattning uppdelat på ålder och kön 1–6 månader Mer än 6 månader 19–29 år 30–39 år 40–54 år 55–65 år Sammanlagt bedöms av medlemmarna ha varit sjukskrivna mer än en månad , vilket motsvarar cirka 340 000 per- soner. Sjukskrivning är generellt sett vanligare bland kvinnor (av medlemmarna) än bland män (). Sjuk- skrivning är också vanligare bland äldre än bland yngre, särskilt den mer omfattande frånvaron. Med utgångspunkt i den analys utredningen låtit genomföra be- dömer jag att sjukskrivningen bland medlemmarna sammanlagt mot- svarar knappt 140 000 helårsindivider32, varav bland med- lemmar med minst 6 månaders sjukskrivning. 4.3.3Medlemmar med sjuk- och aktivitetsersättning Tabell 4.3 beskriver förekomsten av sjuk- och aktivitetsersättning i olika omfattning bland medlemmarna i arbetslöshets- kassorna. 32 Antalet helårsindivider har genomgående beräknats som antalet månader med aktuell ersätt- ning mer än halva månaden dividerat . Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta SOU 2008:83 Andel medlemmar i arbetslöshetskassor 2006 som hade sjuk- eller aktivitetsersättning i olika omfattning uppdelat på ålder och Mer än halv ersättning 19–29 år 30–39 år 40–54 år 55–65 år Sammanlagt av medlemmarna hade sjuk- eller aktivitets- ersättning , vilket motsvarar cirka 210 000 personer. Andelen var betydligt högre bland kvinnliga medlemmar (7,5 pro- cent) än bland manliga (3,). Andelen med sjuk- eller aktivitetsersättning stiger markant med ökad ålder. Det är värt att notera att det bland medlemmar är vanligare med halv ersättning eller mindre än med mer omfattande ersättning, trots att ungefär tre fjärdedelar av alla personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har mer än halv ersättning (enligt statistik från ). Orsaken till detta är att så mycket som av alla personer med sjuk- eller aktivitetsersättning med högst halv omfattning är medlemmar, medan av dem som hade sjuk- eller aktivitetsersättning av större omfattning var medlemmar. Med hänsyn tagen till att en del personer har sjuk- eller aktivitets- ersättning bara delar av året bedömer jag att antalet medlemmar med sjuk- eller aktivitetsersättning motsvarar cirka 190 000 helårs- individer, varav med mer än halv ersättning. Tabell 4.4 beskriver hur vanligt förekommande det var att medlem- marna i arbetslöshetskassorna studerade med studiebidrag hela eller delar av 2006. SOU 2008:83 Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta Andel medlemmar i arbetslöshetskassor 2006 som mottog studie- bidrag för hela eller delar av året uppdelat på ålder och kön Studier delar av året 19–29 år 30–39 år 40–54 år 55–65 år av medlemmarna studerade , varav merparten under bara delar av året. Studier var betydligt vanligare bland unga medlemmar än bland äldre. Studier var också vanligare bland kvinnliga medlemmar än bland manliga. Sammantaget bedöms 53 000 medlemmar ha studerat och 80 000 medlemmar delar av året. Med hänsyn tagen till att även helårsstuderande i de flesta fall har lov från studierna och omfattningen på studierna bland dem som studerade uppskattar jag antalet studerande med- lemmar till motsvarande 70 000 helårsindivider. Tabell 4.5 beskriver hur stor andel av medlemmarna i arbetslöshets- kassorna som fick föräldrapenning i olika stor utsträck- ning. Tabell 4.5 Andel medlemmar i arbetslöshetskassor 2006 som mottog föräldra- penning i olika utsträckning uppdelat på ålder och kön 1–3 månader 3–6 månader Mer än 6 månader 19–29 år 30–39 år 40–54 år 55–65 år Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta av medlemmarna var föräldralediga minst en månad , vilket motsvarar cirka 390 000 personer. Mer omfattande föräldraledighet var vanligare bland kvinnliga medlemmar än bland manliga. Merparten av de föräldralediga var i åldern 30 . Omräknat till helårsindivider var cirka 96 000 personer föräldra- lediga, varav 88 000 på heltid. Av dessa svarade personer som var lediga halva året eller mer för . Tabell 4.6 beskriver hur stor andel av medlemmarna i arbetslös- hetskassorna som fick tillfällig föräldrapenning i olika utsträckning. Andel medlemmar i arbetslöshetskassor 2006 som mottog tillfällig föräldrapenning i olika utsträckning uppdelat på ålder och kön 19–29 år 30–39 år 40–54 år 55–65 år av medlemmarna hade tillfällig föräldrapenning , men som framgår av tabellen var det (eller 133 000 personer) som fick ersättning i sådan omfattning att det alls kan ha varit möjligt att de varit hindrade att arbeta under merparten av en månad. Med utgångspunkt i uppskattningar av ersättningsperiodernas längd bedömer jag att antalet månader med i huvudsak frånvaro från arbete med tillfällig föräldrapenning uppgår till högst cirka 11 000 helårsindivider, varav tog ut tillfällig föräldrapenning med hel omfattning. Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta 4.3.6Medlemmar som har flera olika hinder för arbete De antalsuppgifter som redovisats ovan avseende hur många med- lemmar som varit förhindrade att arbeta av olika skäl är inte ömse- sidigt uteslutande. En och samma person kan ha varit förhindrad att arbeta av en orsak under en del av året och av en annan orsak under en annan del av året. En person kan vidare ha varit förhindrad att arbeta av flera olika orsaker. I den analys som utredningen låtit genomföra har sådana kombi- nationer av hinder för arbete undersökts. Här har även ingått att analysera kombinationer mellan de ovan redovisade hindren (ersätt- ningsformerna) och arbetslöshet. Det är viktigt att notera att det inte är möjligt att avgöra om medlemmarna fått olika typer av ersättning under samma del av året eller om ersättningen utbetalats under olika delar av 2006. Den typ av kombination som är vanligast är att en person både är sjukskriven och har andra typer av hinder. Tabell 4.7 redovisar hur stor andel av de medlemmar som varit sjukskrivna och fått sjukpenning minst en månad (340 000 med- lemmar enligt ovan) som också haft andra ersättningar av viss minsta omfattning. Tabell 4.7 Andel medlemmar i arbetslöshetskassor 2006 som var sjukskrivna minst en månad och som också hade andra ersättningar Arbetslöshetsersättning minst en månad Föräldrapenning minst en månad Tillfällig föräldrapenning minst en månad Som framgår är olika kombinationer av sjukskrivning med sjuk- penning och andra ersättningar inte helt ovanliga. Vanligast är att de som varit sjukskrivna mer än en månad också har sjuk- eller aktivitetsersättning. Även kombinationer av sjukskrivning mer än en månad och arbetslöshetsersättning respektive föräldrapenning i samma utsträckning är relativt vanliga. Avgifter för medlemmar med deltidsarbete eller som är förhindrade att arbeta 4.3.7Medlemmar som är arbetslösa och har olika hinder för arbete I detta sammanhang kan det vara av särskilt intresse att studera den grupp medlemmar som hade arbetslöshetsersättning och i vilken utsträckning dessa också var förhindrade att arbeta av olika skäl under . Skälet till detta intresse är dels att det redan finns regler om reducerad medlemsavgift för dem som är arbetslösa, dels att det bör åskådliggöras i vilken utsträckning de personer som är hindrade att arbeta på grund av sjukdom, föräldraskap eller studier använder arbetslöshetsförsäkringen. Av tabell 4.8 framgår det hur stor andel av de uppskattningsvis cirka 420 000 medlemmarna som fick arbetslöshetsersättning mot- svarande minst en månad som också hade andra typer av ersättningar . Dessa andelar jämförs med hur stor andel av alla med- lemmar som hade de olika typerna av ersättning. Tabell 4.8 Andel medlemmar i arbetslöshetskassor 2006 som var arbetslösa minst en månad och som också hade andra ersättningar respek- tive andel av alla medlemmar som hade sådan ersättning Medlemmar som var arbets- lösa minst en månad Sjukpenning minst en månad Föräldrapenning minst en månad Tillfällig föräldrapenning minst en månad Sjukskrivning och föräldraledighet är ungefär lika vanligt bland dem som hade arbetslöshetsersättning minst en månad som bland med- lemmarna i allmänhet.