sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — Detta sker om uthyrning tillåts, eftersom radiospektrum kan utnyttjas av fler användare som effektivare kan utnyttja radiospektrum bl.a. till att erbjuda tjänster på elektroniska kommunikationsmarknader. De konkurrenshänsyn som ska tas enligt direktiven är tillämpliga även på en uthyrningssituation. Jag anser således att uthyrning i denna kontext faller under begreppet överföring. Med ovannämnda tolkning följer att en konkurrensbedömning bör gälla även uthyrning (jämför avsnitt 3.4.5). En sådan prövning förhindrar dessutom risken att uthyrningsmöjligheten används för att kringgå den konkurrensskyddande reglering i 3 kap. 23 § LEK som gäller vid överlåtelser. bör alltså även när det gäller uthyrning lämna sitt medgivande. Uthyrning av till- stånd bör uttryckligen tillåtas på samma grunder som överlåtelse (konkurrensprövning). På detta sätt säkerställs också att den svenska regleringen är förenlig med direktiven.TPF126FPT Kravet att överlåtelsen inte ska leda till ändrad användning av radiofrekvenserna om denna är harmoniserad enligt bestämmelser antagna med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen torde inte fylla någon funktion, då förvärvaren över- tar överlåtarens rättigheter och skyldigheter också enligt tillstånds- 125TP PT Frågan har inte kommit under vare sig svensk domstols eller prövning. 126TP PT Om översynen av EU-direktiven för elektronisk kommunikation se avsnitt 2.6.3. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Om användningen strider mot sådana bestämmelser kan tillståndet återkallas med stöd av 7 kap. 6 § 3 p. Vad avser den sista punkten i nuvarande 23 § (medgivande till överlåtelse ska ges om det inte finns något annat särskilt skäl mot det) angavs i förarbetena att ett sådant skäl skulle kunna vara att myndigheten vid sin prövning finner att störning på tjänster i angränsande frekvensband ökar jämfört med den ursprungliga användningen, eller vad avser överlåtelse av del av tillstånd, att det skulle medföra ett ineffektivt utnyttjande av frekvenserna.TPF127FPT Oavsett om överlåtelse eller uthyrning sker har tillsynsmyndig- heten enligt mitt förslag om uppsägning (se avsnitt 4.6.4) möjlighet att säga upp ett tillstånd om någon av dessa situationer skulle komma att uppstå. Innebörden av kravet på att det inte ska finnas något annat särskilt skäl mot överlåtelsen är oklar och riskerar att skapa rättsosäkerhet som skulle kunna hindra en fungerande spekt- rumhandel. Såvitt utredningen känner till har regeln dessutom ald- rig använts. Av det ovanstående följer att – utöver vad som följer av den dubbla tillståndsplikten för rundradiosändningar – enbart konkur- rensprövning bör ställas som krav på överlåtelse och uthyrning. Vidare bör tydligt uttalas att ansvaret för användningen av radiosändaren och att denna överensstämmer med tillståndsvillkor och de krav som ställs i LEK kvarstår hos tillståndshavaren även om denna hyr ut sitt tillstånd. En sådan ordning är särskilt angelä- gen för att praktiskt främja framför allt uthyrning av del av till- stånd. Om en tillståndshavare hyr ut delar av sitt tillstånd till flera olika användare och ansvaret för användningen överförs till hyres- tagaren kan tillsynen i praktiken komma att kraftigt försvåras. I förlängningen kan en sådan situation leda till en ökad risk för skad- liga störningar. Om däremot myndigheten ges möjlighet att rikta sin tillsyn mot tillståndshavaren kan en ändamålsenlig tillsynsverk- samhet bedrivas, i syfte att effektivisera frekvensanvändningen. Bestämmelsen om tillståndshavarens ansvar innebär också att tillståndshavaren om det visar sig att radiosändaren används i strid med tillståndsvillkor eller lag inte kan åberopa att denne inte har möjlighet att påverka hyrestagaren (dvs. att tillståndshavaren påstår sig sakna rådighet över den faktiska användningen av radiosända- ren). Det är således viktigt att en tillståndshavare som hyr ut hela eller delar av sitt tillstånd i sitt avtal med hyrestagaren förbehåller 127TP PT Prop. 2002/03:110 s 164. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna sig rätten att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att uppfylla tillståndsvillkorens och lagstiftningens krav. Syftet med att tillåta uthyrning är som ovan anförts att stimulera konkurrensen och bidra till en ökad rörlighet på spektrummarknaden. En ökad rörlig- het i form av uthyrning av hela eller delar av tillstånd förutsätter följaktligen att tillsynsmyndigheten anpassar sin verksamhet och utvecklar en adekvat tillsynsmetodik. För att få en fungerande andrahandsmarknad på radiospektrumom- rådet och därigenom uppnå ett mer effektivt resursutnyttjande bör såväl försäljning som uthyrning av tillstånd tillåtas. Sådan tillåtelse bör dock föregås av en konkurrensbedömning även vad avser uthyrning. Uthyrning av tillstånd bör uttryckligen tillåtas på samma grun- der (d.v.s. konkurrensprövning) som överlåtelse. Ansvaret för användningen bör kvarstå hos tillståndshavaren. 4.6Tillståndstider bör medföra ett effektivt resursutnyttjande Förslag: Tillstånd som tilldelats enligt 3 kap. 8 § LEK, dvs. där efterfrågan är större än utbudet, ska tas tillbaka vid tillstånds- tidens utgång. Huvudregeln bör dock vara rullande tillstånds- tider. När ett incitamentsskapande avgiftssystem tagits fram bör rullande tillståndstider gälla även för tillstånd där efterfrågan är större än utbudet. Lagen bör ändras så att kravet på viss till- ståndstid tas bort, uppsägning medges och det blir tydligt att ingen presumtion för förlängning ska föreligga. Särskilda grun- der bör anges för uppsägning av tillstånd. Huvudsakliga skäl: Den osäkerhet om förlängning som råder ger hög risk vid investeringar, osäkerhet på andrahandsmarknaden, otydlighet och intransparens vid slutet av tillståndstiden och höjda inträdeströsklar vid omprövningstillfället. Rullande tillståndstider maximerar däremot förutsebarhet, minimerar risk, ökar värdet på tillstånden och medför ett minimum av administrativ kostnad. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna medför rullande tillståndstider en risk för att befintliga tillståndshavare kontrollerar frekvenstillgången på ett sätt som missgynnar konkurrensen. Tillstånd som tilldelas enligt 3 kap. 8 § LEK – där efterfrågan är större än utbudet – bör därför i stället tas tillbaka vid tillståndstidens utgång. Detta ger transparens och gör att nya aktörer kan få tillgång till attraktiva frekvenser som en senare övergång till rullande tillståndstider möjliggörs då ett system med incitamentsskapande avgifter tagits fram. De närmare formerna för ett sådant system bör utredas i särskild ordning. Följande anges i utredningsdirektiven. En till principer för till- ståndsprövningen angränsande fråga av stor betydelse för operatö- rerna och för hur väl marknaden fungerar är tillståndens längd. Utredaren ska därför analysera hur en rimlig ekonomisk livslängd för ett radiotillstånd kan fastställas. Om utredaren finner att de nuvarande regler som ligger till grund för beslut om tillståndstidens längd inte är ändamålsenliga, ska förslag till ändrade bestämmelser lämnas. De kriterier som enligt lagen LEK ska vara till ledning för en bedömning av tillståndstidens längd är: Framtidsaspekter på användning och teknik Principerna beskrivs på följande sätt i 3 kap. 12 § LEK: 12 § Tillstånd skall beviljas för en bestämd tid. Giltighetstiden för till- ståndsvillkor får vara kortare än tillståndstiden. 128TP PT Tillstånd att använda radiosändare för utsändningar som kräver tillstånd enligt annan lag eller enligt bestämmelser meddelade med stöd av annan lag, får enligt 3 kap. 6 § andra stycket LEK meddelas endast om sådant tillstånd föreligger. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna När giltighetstiden för tillstånd och tillståndsvillkor bestäms skall särskilt beaktas 1.framtida förändringar i radioanvändningen, 2.den tid som sändaren är avsedd att användas, 3.den tekniska utveckling som kan väntas, 4.den tid som krävs för att uppnå ett rimligt ekonomiskt utbyte av utrustningen, och 5.sådant tillstånd som enligt 6 § andra stycket utgör förutsättning för tillstånd att använda radiosändare. Bestämmelsen är en överföring av den tidigare regleringen i LRK. Lagen grundades på en önskan och strävan att upprätthålla ordning i radiospektrumanvändningen, men bestämmelsens bakomliggande syfte är att stimulera till teknisk utveckling. Av 12 § 1 och 3 p. LRK framgick att tillståndstider inte fick vara längre än att ny teknik skulle kunna introduceras när sådan utvecklats till en nivå där den är praktiskt användbar. Förarbetena till LRK genomsyras av idén att det är staten som genom beslut om tillståndens längd ska möj- liggöra att ny teknik introduceras och att gammal utrustning avvecklas vid tillståndstidens slut. I förarbetena till LEK anges att bedömningsgrunderna för bestämmande av tillståndstiden enligt LRK i princip kan föras över till LEK.TPF129FPT I förarbetena till LRK anges beträffande tillståndstider att ett tillstånd ska gälla för en bestämd tid.TPF130FPT Där anges att tillståndstiden ska bestämmas särskilt för varje fall, med utgångspunkt i sökandens önskemål, utifrån de förutsättningar som ska gälla för tillståndsprövningen. Härvid ska beaktas bl.a. den ekonomiska nyttan som tillståndshavaren får anses kunna räkna med. Vidare anges att någon rätt till automatisk förlängning av ett tillstånd vid tillståndstidens utgång inte ska gälla (se vidare nedan). Vilken tillståndstid som skulle gälla i det enskilda fallet angavs inte. Tiden skulle bestämmas med utgångspunkt i bl.a. förväntade tekniska förändringar, marknadsförändringar som kunde förutses och rimliga krav på avkastning av nödvändiga investeringar.TPF131FPT Bestämmandet av tillståndstiden skulle vidare ske med utgångs- punkt även i den sökandes önskemål och de bedömningsgrunder som gällde för tillståndsgivningen. Tillståndstiden kunde i prakti- ken variera från att avse enstaka dagar (exempelvis vid tillfälliga evenemang eller för prov och demonstration) till ett stort antal år. 129TP PT Prop. 2002/03:110 s 152. 130TP PT Prop. 1992/93:200, s. 219. 131TP PT A. prop. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Enligt den tidigare gällande telelagen krävdes tillstånd att bedriva televerksamhet vid sidan av tillstånd för att använda radio- frekvenser enligt LRK 3 §. I telelagen fanns ingen bestämmelse om tillståndstid, utan tillstånden löpte tills vidare. Däremot angavs i lagens 14 § att tillståndsvillkor skulle gälla för en bestämd tid. Det uttalades vidare i förarbetena till telelagen att verksamhet som avser tillhandahållande av mobila tjänster – och som därmed är kopplade till LRK:s begränsade tillståndstider – av skäl som har att göra med ett effektivt utnyttjande av radiospektrum bör ges tillstånd endast för en begränsad tid.TPF132FPT Motiven för att i LEK införa en tidsbegränsning av tillstånden var ungefärligen desamma som för att överhuvud ha ett tillstånds- krav: internationell bundenhet genom radioreglementets bestäm- melser och önskemål om att bibehålla statsmakternas kontroll och beredskap för ny utveckling.TPF133FPT Vidare betonas vikten av att en till- ståndshavare bör kunna räkna med att få vara kvar med sin radioan- vändning under åtminstone så som det är möjligt att över- blicka vid tillståndsbeslutet. Han ska i princip vara skyddad från ingripanden från tillståndsmyndighetens sida.TPF134FPT I samma förarbetsuttalanden slås fast att tillståndsmyndigheten bör ha stort handlingsutrymme i fråga om att avgöra lämplig tillstånds- tid. 3 kap. 12 § LEK återspeglar i stort sett bedömningsgrunderna för tillståndvillkoren enligt telelagen och LRK. Vid tillkomsten av LEK fann man inte skäl att frångå principen om att tillstånd ska vara tidsbegränsade, men genomförde bestämmelsen i artikel 5.2 i auktorisationsdirektivet som anger att giltighetstiden ska vara skä- lig för den ifrågavarande användningen genom 3 kap. 12 § LEK andra meningen, som anger att giltighetstiden för tillståndsvillkor får vara kortare än tillståndstiden.TPF135FPT Enligt förarbetena till LEK behöver tillståndstiden som beviljas inte nödvändigtvis vara den kortaste tid som behövs för att uppnå rimligt ekonomiskt utbyte av utrustningen.TPF136FPT Eventuella framtida harmoniserade tillståndstider i eller andra skäl kan avgöra tillståndstiden. Då är det enligt samma förarbeten fullt möjligt att ha för villkor och ändå låta tillståndshavare uppnå rim- ligt ekonomiskt utbyte.TPF137FPT Inget konkret harmoniseringsförslag 132TP PT A. prop. 133TP PT A. prop. 134TP PT A. prop. 135TP PT Prop. 2002/03:110 s. 151. 136TP PT A. prop. 137TP PT Ibid. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna avseende tillståndstider föreligger dock inom ramen för den pågå- ende översynen av EU-direktiven för elektronisk kommunikation. Enligt min bedömning torde en harmonisering av tillståndstider främst bli aktuell vid s.k. paneuropeiska tilldelningsförfaranden, dvs. när en och samma part genom ett gemensamt förfarande inom EU tilldelas frekvensrättigheter i varje medlemsstat. I förarbetena till LRK uttrycks en presumtion för förlängning, dvs. att ett nytt tillstånd ska meddelas i anslutning till att det befintliga löper ut.TPF138FPT Det anförs att det i vissa fall kan krävas att det nya till- ståndet får ett annat innehåll såvitt avser tillståndsvillkoren men att det mera sällan bör inträffa att det inte skall bli möjligt att ge till- stånd över huvudtaget. I en förlängningssituation bör den hittills- varande tillståndshavarens intresse enligt samma förarbeten beaktas i den utsträckning effektivitetsaspekter inte kan anses hindrande. Genom sin på det tidigare tillståndet byggda position torde till- ståndshavaren därmed ofta kunna påräkna företräde till fortsatt tillstånd framför andra sökande. Som indikerats ovan görs det redan i förarbetena till LRK klart att det inte bör finnas någon i lag reglerad rätt till förlängning av tillstånd att använda radio. I förarbetena till LEK fastslås likaså att någon automatisk rätt till förlängning efter tillståndstidens utgång inte bör föreligga.TPF139FPT I övrigt nämns inte något om grunder för förlängning. Det är oklart om departementschefen med detta uttalande avsett att samma pre- sumtion ska föreligga som i LRK. Vid en jämförelse med förarbe- ten till LRK är det en rimlig tolkning att det ska finnas någon form av presumtion, men styrkan i denna kan vara lägre i LEK. Ett argument för detta är att LRK inte på samma sätt byggde på kon- kurrensfrämjande. Den inledande målparagrafen i LEK har dess- utom inte kompletterats med bestämmelser om att konkurrens ska främjas inom radioområdet. Även om konkurrens var ett bakom- liggande syfte med telelagen, har det nuvarande syftet i LEK att främja konkurrens på området sin grund i EU-direktiven om elek- tronisk kommunikation . Av artikel 9 i ramdirektivet framgår att medlemsstaterna ska säkerställa en effektiv förvaltning 138TP PT Prop. 1992/93:200 s. 225. 139TP PT Prop. 2002/03:110 s. 151 f. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna av radiofrekvenserna inom sitt territorium i enlighet med allmänna mål och regleringsprinciper i artikel 8 i samma direktiv. Av den senare artikeln framgår att de nationella regleringsmyndigheterna ska främja konkurrens vid tillhandahållandet av elektroniska kom- munikationsnät och kommunikationstjänster bl.a. genom att främja en effektiv användning och säkerställa en ändamålsenlig för- valtning av radiofrekvenser. Enligt artikel 7 i auktorisationsdirekti- vet ska en medlemsstat, om den överväger att begränsa det antal nyttjanderätter som ska beviljas till radiofrekvenser, bl.a. fästa vederbörlig vikt vid behovet av att ge användarna så stort utbyte som möjligt och underlätta utvecklingen av konkurrens. Sammantaget talar mycket för att det föreligger en presumtion för förlängning av befintliga tillstånd. Styrkan i presumtionen är dock oklar. Redan i förarbetena till LRK görs det klart att det inte ska finnas någon lagstadgad rätt till förlängning. Genom uttalan- dena i förarbetena till LEK har den tidigare presumtionen försva- gats. Hanteringen av radiospektrum håller genom en gradvis övergång till en mer marknadsbaserad hantering på att förändras i grunden. Detta återspeglas inte minst i Europeiska kommissionens förslag till ändring av direktiven om elektronisk kommunikation (se avsnitt 2.6.3). Utvecklingen går mot en mer teknik- och tjänstene- utral hantering av radiospektrum och att mer och mer marknadsba- serade verktyg, som auktioner och andrahandshandel, tillämpas. Frågor om tillståndstider och förnyelse av tillstånd ställs därför allt oftare på sin spets, framför allt i diskussioner rörande förändrade tillståndsvillkor i fråga om vilka tekniker som får användas och vilka tjänster som får erbjudas inom ramen för det aktuella tillstån- det. PTS har vid tillståndsbeslut i flertalet fall valt att uttala sig om tillståndstidens längd. Ingen automatisk förlängning av tillståndet har emellertid beviljats, vilket är i linje med de avsikter som uttryckts i förarbeten. I ett PTS-beslut där TeliaSonera i enlighet med reglerna i LRK meddelades förlängt tillstånd att använda radiosändare för NMT 450-verksamhet finns exempel på ställningstaganden:TPF140FPT 140TP PT PTS, dnr 02-9287. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Även om det inte finns någon reglerad rätt till förlängning av ett sådant tillstånd finns generellt en presumtion för att ett nytt tillstånd bör meddelas. Vid en förlängning av ett radiotillstånd finns det skäl att se över villko- ren, t.ex. spektrumtilldelningen. Med hänsyn till behovet av att reservera frekvensutrymme i beredskap för utveckling av nya och befintliga radioanvändningar finner PTS att TeliaSonera skall tilldelas ett nytt radiotillstånd för NMT 450, men med ett begränsat frekvensutrymme i förhållande till nu gällande till- stånd. I ett annat beslut från PTS , där förlängning av tillstånd att använda radiosändare för fast och mobil radio i 3,5 GHz-bandet beviljades med stöd av LEK, finns följande formulering:TPF141FPT Även om det inte finns någon lagreglerad rätt till automatisk förläng- ning av ett radiotillstånd efter tillståndstidens utgång, brukar ett nytt tillstånd (förlängt tillstånd) som regel meddelas såvida det inte finns några omständigheter som talar emot. Av nedanstående uttalande i Länsrättens i dom i fråga om radiotillstånd för SOS Alarm följer att effektivt användande är avgörande för tillståndstidens längd, även om man inte närmare anger hur lång eller som möjliggör effektivitet. Dessutom förklaras inte begreppet effektivitet närmare, t.ex. om det rör sig om teknisk eller ekonomisk effektivitet eller en kombination:TPF142FPT Vid en sammantagen bedömning av det ovan anförda finner länsrätten att ett tillstånd i enlighet med bolagets ansökan, oavsett om det begränsas till att gälla under högst , inte skulle utgöra ett effek- tivt användande av frekvensutrymmet. Överklagandet skall därför avslås. Som framgår ovan tilldelar PTS tillstånd för frekvensanvändning med varierande löptid. När ungefär återstår av tillståndstiden skickas ett brev till tillståndshavaren som upplyser om att tillstån- det kommer att löpa ut. Tillståndshavare inkommer ofta med ansö- kan om förlängning av tillståndet. Som framgått ovan finns i förar- betena till LEK ett visst stöd för att befintliga tillstånd ska kunna förlängas om tillståndshavaren så önskar; den s.k. presumtionen. 141TP PT PTS, dnr 07-12242. 142TP PT Målnr 23320-05, Länsrätten i , fråga om radiotillstånd för SOS Alarm. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna LEK finns dock som ovan nämnts endast en bestämmelse om att tillstånd ska tilldelas för en bestämd tid. förlängs tillstånd oftast regelmässigt i de fall den befintliga tillståndshavaren vill det och det finns en befintlig radio- användning. Enligt min mening kan detta i praktiken jämföras med en rullande sluttid med oklara beslutskriterier. Ett exempel på detta är förlängningen av Telias FWA-tillstånd 2006. I förlängningsbe- slutet används huvudsakligen följande formulering för att redovisa vilken bedömning myndigheten gjort i fråga om lämpligheten av förlängning och den nya tillståndstidens längd: PTS finner inga skäl att neka TeliaSonera förlängt tillstånd för FWA- verksamhet till utgången av 2017.TPF143FPT En viktig framtida fråga är hanteringen av radiotillstånd för befint- liga tillståndshavare i 900 MHz-bandet. Som beskrivits ovan inne- bär processen inom EU med bl.a. upphävande av GSM-direktivet att 900 MHz-frekvenserna görs tillgängliga för UMTS. En sådan utveckling förväntas uppmuntra teknikutveckling och ge förbättrad täckning och tillgång på 3G-tjänster. Inom CEPT/ECC vill man designera (utpeka) 900- och 1800 MHz-banden för IMT- 2000/UMTS-systemet, som GSM skyddas. Kommissio- nen stödjer övergången till en mer flexibel användning av 900 MHz-bandet, men understryker vikten av att medlemsstaterna bör genomföra övergången från 2G till på GSM-banden på ett har- moniserat sätt och skydda GSM-användningen. Ett förslag om att upphäva GSM-direktivet och ersätta det med ett beslut som möj- liggör användning av UMTS i 900 MHz-bandet behandlades vid tiden för författandet av detta betänkande av . Beslutet har dragit ut bl.a. eftersom har velat koppla frågan till den pågående översynen av direktiven för elektronisk kommunikation (se avsnitt 2.6.3). GSM-operatörerna – (TeliaSonera), (Tele2), () och (Swefour) – har tillstånd för GSM-verksamhet till och med , med undantag för (Swefour) vars tillstånd går ut medan frekvenstilldelningen gäller till 2010. Ursprungligen meddelades beslut om tillstånd att använda radiosändare för GSM 900 till TeliaSonera, Tele2 och i 143TP PT PTS, dnr 06-7577. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna (se även 2.5.4 och 4.2.2). för- längde PTS dessa tillstånd, med giltighetstid till och med den 31 december 2010.TPF144FPT Detta motiverades med att det inte var lämpligt att meddela en för lång giltighetstid för tillståndet för att ha möj- lighet att utröna vad pågående harmoniseringsarbete kommer att leda till, tillståndshavarens intresse av långsiktig planering av verk- samheten, och den tekniska utvecklingen på området. Tillståndsha- varna hade i princip inget att invända mot tillståndstiden. I tillstånd enligt telelagen för UMTSTPF145FPT angavs att tillstånden gäller till utgången av 2015 och därefter kan omprövas. Nuvarande tillståndsvillkor för UMTS enligt LEK beslutades och gäller från till och med (se även avsnitt 2.5.4 och 4.2.2).TPF146FPT Bristen på transparens i fråga om vad som ska gälla när till- ståndstiden löper ut i detta och andra fall kan ge upphov till en oönskad situation där tillståndshavare inte vet hur frågan kommer att hanteras. Detta kan medföra negativa effekter på investeringar och utveckling av infrastruktur, och på möjligheten att skapa en handel med frekvenstillstånd i syfte att maximera effektiviteten i användningen. Därutöver bidrar en presumtion om förlängning till att höja inträdeströsklarna vid omprövningstillfället på ett icke önskvärt sätt. 4.6.2Modeller för hantering av tillståndstider Den modell som tillämpas i och beskrivs ovan kan sam- manfattas enligt följande: presumtion om förlängning: Tillstånd tilldelas för en bestämd tid. Mot slutet av tillståndsperioden kan tillståndshavaren ansöka om förlängning av tillståndet. Om tillståndsmyndigheten finner det lämpligt förlängs tillståndet . 144TP PT PTS, dnr 04-5323, 04-5325, 04-5327. 145TP PT PTS, dnr 00-12986, 00-13048, 00-13042, 00-13051, 00-13044, 00-13055, 00-13043, 00- 13045, 00-13046 och 00-13053. 146TP PT PTS, dnr 06-56, 06-57 och 06-59. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Det finns därutöver i princip tre möjliga modeller för att hantera tillståndstider: Rutinmässigt återtagande av tillstånd: En intresseundersökning genomförs . Om det endast finns en intressent tilldelas tillståndet till denna.