sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — Kontrollplanen ska innehålla uppgifter om kontrollorganisa- tion, definierade kontroller, anmälningar och verifiering. En kontrollplan ska behandla följande frågor: 1.Organisationen av kontrollverksamheten. 2.Krav på anmälan vid t.ex. ändrade förutsättningar, tidpunkt för tillsyn, tekniskt samråd och slutligt samråd. 4.KA:s verifiering till . Byggherren upprättar tillsammans med KA och i samråd med AA ett förslag på vad kontrollen omfattar, hur kontrollen ska utföras och dokumenteras. Den beslutade kontrollplanen innehåller byggherrens förslag och tillägg. Obligatoriska kontroller enligt annan lagstiftning får anges i kontrollplanen. Kontrollplanen är huvudmomentet i det kontroll- och tillsyns- system som infördes . Erfarenheterna av tillämpningen visar dock på stora problem. gjorde en utvärde- ring av det nya systemet på uppdrag av regeringen. I denna rapport anfördes bl a följande. Variationerna avseende kontrollplanens utformning och handläggning är stora mellan kommunerna. Formulering av kontrollpunkter i kontrollplanen är i många fall allmänt angivna och oprecisa till innehåll och omfattning. Kopplingen till eventuell egenkontroll framgår ofta inte heller. Verifikationer består oftast av att angiven person med signatur och datum bekräftar att kraven enligt gällande lagstiftning beträffande kontrollpunkten är uppfyllda. Hur detta kan fastslås och vilka kontroller som utförts framgår oftast inte. Bland handläggare i kommunerna råder olika uppfattningar om kravnivån på byggherrens egenkontroll, dess utformning, innehåll och omfattning. Flera kom- munala handläggare framhåller, att byggherrens kontrollplaner oftast är generella och svepande. Innehållet avspeglar inte omständigheterna i det enskilda fallet utan är vanligen formulerade efter kommunens mall. Kontrollpunkterna är inte konkretiserade utan är ofta allmänt formulerade t.ex. att objektet ska uppfylla de olika kapitlen i BBR/BKR. Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet KTH genomförde –2004 en undersökning av ett 40-tal byggprojekt, framförallt genom intervjuer med inbland- ade parter och granskning av alla handlingar. Undersökningen visade inget annat än vad visade. Beträffande verifiering av kontrollerna skriver KTH. Av den dokumenterade egenkontrollen från entreprenörerna som lämnas in till framgår inte hur kontrollen har skett eller vilket resultat som erhållits, inte heller på vilket sätt resultatet uppfyller ställda krav. Det framgår inte om det är personen bakom signaturen som utfört kontrollen, inte heller om det datum som anges avser den dag då kontrollen gjordes eller dagen då signaturen skrevs. Sammanfattningsvis kan konstateras att de insamlade verifikationerna över den utförda egenkontrollen från entreprenörerna helt saknar värde som fristående dokument. Det är uppenbart att kontrollplanen inte har fungerat som instrument för att åstadkomma en förtroendeingivande kontroll. Av detta skäl föreslår vi att innehåll och form styrs upp bättre. Som tidigare nämnts föreslår vi att kontrollorganisationen diskuteras i det tekniska samrådet och dokumenteras i kontroll- planen. får ingen signal om hur kontrollen organiseras på byggarbetsplatsen eller om det över huvudtaget finns någon plan för detta. Att kunna visa på en kontroll- organisation innebär att sannolikheten ökar för att kontrollen i praktiken också förverkligas. Om kontrollorganisationen ändras på någon viktig punkt, ska det anmälas till . Detta krav på anmälan anser vi ska vara inskrivet i kontrollplanen. En anmälan till måste också göras, om en KA eller AA avsäger sig sitt uppdrag. Liksom är detta ett skäl till att se över kontrollplanen vid ett nytt samrådsmöte. I detta möte bör både avgående och ny KA eller AA vara närvarande. Det kan leda till en omprövning av hela egenkontrollen. Eftersom handläggare kommer att göra minst ett byggplatsbesök , kan det vara lämpligt att i kontrollplanen ange att AA ska anmäla när bygget bedöms nå ett visst skede, som bestäms av . Kontrollplanen bör ange vem som gör de anmälningar som krävs enligt kontrollplanen och de ska göras. är det inte tydligt i lagen vem som ska verifiera kontrollen. Praxis är att det är KA:s huvudsakliga uppgift, att samla in olika intyg för att skicka in till , tyvärr ofta utan Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet framgång eller efter mycket påtryckningar. Att denna uppgift bör ligga på KA även i fortsättningen bör vara klart. anser även vi, att byggherren och KA ska vara de som upprättar ett förslag till kontroller. Detta bör begränsas till sådant som det är möjligt för KA och byggherren att ha en bestämd uppfattning om. Lämpligen bör det vara AA som organiserar kontrollinsatserna, eftersom han/hon ofta planerar allt annat på bygget. För att kunna beskriva kontrollorganisationen i kontroll- planen behöver därför KA samråda med AA. Beskrivningen av kontrollorganisationen innehåller även uppgifter om KA, AA, särskilt sakkunniga och vilka som svarar för egenkontrollerna. Liksom bör kunna komplettera för- slaget med sådana kontroller som anser behövs. Om byggherren inte angett sådana kontroller som ändå krävs enligt annan lagstiftning, bör komplettera kontroll- planen med dessa. Exempel på detta är den obligatoriska ventila- tionskontrollen enligt förordningen (1991:1273) om ventilations- kontroll, energibesiktning enligt lagen (2006:985) om energi- deklarationer, eller egenkontroll enligt . Entreprenadjuridiken med de allmänna avtalsbestämmelserna AB 04 och ABT 06 m.fl. standardavtal innehåller regler om olika kontroller och besiktningar som gäller parterna emellan. Av tradi- tion samverkar dock aldrig bygglagstiftningen med dessa civil- rättsliga regler. Som vi tidigare nämnde är ett moment i det tekniska samrådet att utreda, om kontrollplanen enligt PBL är förankrad i kontraktshandlingarna mellan byggherren och entre- prenörerna. Detta anser vi skulle verksamt bidra till att egenkontrollen i kontrollplanen verkligen genomförs. Det skulle dessutom innebära att kontrollpunkterna i kontrollplanen kommer att omfattas av de besiktningar som ändå är avtalade mellan parter- na. Detta skulle ytterligare förstärka effekten av kontrollsystemet. Kontrollplanen beslutas av i samband med utfärdandet av ett byggstartbesked. Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet Kontroll ska avse tekniska lösningar och utförande av bygg- nadsprojektet med avseende på alla tillämpliga samhällskrav. Kontroll kan i enkla fall utföras av byggherren själv och ska i andra fall organiseras och övervakas av en AA. Kontroll bör göras av någon annan person än den som faktiskt har utfört åtgärden. Kontroll ska omfatta sådana moment som är särskilt väsent- liga för att uppfylla samhällskraven. Egenkontrollen ska vara definierad. Enligt undersökningen från KTH, som vi nämnde tidigare, saknar byggnadsnämnderna generellt tilltro till den dokumenterade egenkontrollen, i motsats till kontroller utförda av fristående sakkunniga. Svårigheten för KA att få in intyg på genomförd kontroll är kanske också ett tecken på att kontrollerna ibland inte genomförs. Grundproblemet tror vi har varit, att dagens regler är så oprecisa att de har kunnat tillämpas hur som helst. Vi anser att med mer definierade kontrollpunkter och en tydlig kontrollorganisation ökar sannolikheten för att kontrollerna också genomförs på avsett sätt. Här anser vi att var inne på helt rätt spår. Vi anser följaktligen att kontrollerna i kontrollplanen bör visa: 1.vad som kontrolleras, 2.vem som kontrollerar, 3.i vilket skede kontrollen görs, 4.mot vad kontrollen görs, 5.hur kontrollen sker och 6.resultatet av kontrollen. En kontrollplan som anger kontrollerna enligt dessa kriterier innebär normalt att inte ger byggstartbesked innan kontrollplanen kompletteras. Den kanske största skillnaden mot dagens praxis är att kontrollplanen ska visa mot vad kontrollerna eller mätningarna ska göras. Om detta är okänt, kan man heller inte bedöma värdet av kontrollen eller mätningen. Trots betydelsen saknas denna uppgift i dagens kontroll- planer. Det naturligaste borde vara att kontrollen görs mot en ritning. Annars kanske kontrollen kan relateras till en monterings- Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet anvisning från en materialtillverkare, ett allmänt råd från , , någon branschnorm eller något annat. Kan byggherren och medhjälpare inte svara på frågan vad olika kontroller ska rela- teras till, finns all anledning för att vara försik- tig, innan kontrollplanen kan godkännas. Det kan lämpligen vara en uppgift för att ta fram exempel och lämpliga blanketter för att föra in kontroll- planeuppgifter utifrån dessa aspekter. Däremot anser vi att det är olämpligt att tar fram någon typkontrollplan som skulle kunna fungera i alla lägen. Varje kontrollplan måste vara objektspe- cifik. Vi utvecklar i övrigt de olika punkterna i författnings- kommentaren till 9 kap. 5 §. får ta ut en tillsynsavgift, i samband med bygglovsavgiften, för angiven tillsyn i kontrollplanen. ska normalt göra minst ett tillsynsbesök på arbetsplatsen i lämpligt skede. Över tillsynsbesöket förs anteckningar som delges bygg- . Efter tillsynsbesök får kontrollplanen omprövas av bygg- nadsnämnden. Enligt 11 kap. 1 § första stycket punkt 5 PBL ska bygg- nadsnämnderna övervaka efterlevnaden av denna lag och med stöd av lagen meddelade föreskrifter och beslut. Denna formulering ändrades inte vid reformeringen av kontroll- och tillsynssystemet . Motsvarande krav fanns även i 1 § byggnadsstadgan (1959:612). I de övervakande uppgifterna avsågs enligt motiven till PBL och byggnadsstadgan både bygglovet, i lagen reglerade kontroller och besiktningar samt sanktionsreglerna. Trots att en mycket stor del av den övervakande funktionen försvann i och med förändringarna , nämligen besiktningar av byggobjekten, kommenterades detta ytterst marginellt i motiv- texten. I princip hänvisades endast till den nyinförda regeln, att har rätt att avbryta ett bygge om byggherren inte följer kontrollplanen i väsentliga avseenden. Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet Vad som generellt menas med benämningen tillsyn är under regeringens beredning. lämnade över en rapport, Tydligare statligt ansvar i , till regeringen med förslag om statens roll och ansvar för tillsyn och uppsikt i PBL. relaterade sitt förlag till betänkande, Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn, SOU 2004:100. förslag innebär dock ingen synpunkt på hur kommunernas tillsyn av byggprojekt närmare ska definieras utan fokuserades på länsstyrelsernas och tillsyn över kommunernas agerande. föreslog en ensartad definition på begreppet tillsyn, nämligen: en oberoende och självständig granskning av tillsynsobjekt som syftar till att kontrollera om tillsynsobjektet uppfyller de krav och villkor som följer av lag, EG-förordning eller annan föreskrift och av särskilda villkor som har meddelats i anslutning till sådana föreskrifter samt beslut om åtgärder som syftar till att vid behov åstadkomma rättelse av den objektsansvarige. I 1 kap. 7 § första stycket PBL sägs att i varje kommun skall det finnas en eller flera nämnder som skall fullgöra kommunens uppgifter inom plan och byggnadsväsendet och ha det närmare inseendet över byggnadsverksamheten. I 11 kap. 1 § görs en upp- räkning av nämndens uppgifter, bl.a. att den skall övervaka efter- levnaden av denna lag och med stöd av lagen meddelade före- skrifter och beslut. I PBL förekommer däremot inte ordet tillsyn när det gäller kommunernas hantering av byggfrågorna. Eftersom reformen avsåg att helt och fullt lägga ansvaret för att föreskrifterna följs på byggherren, tonades kommunernas tillsynsinsatser ner i motiven till lagen. När byggnadsnämndernas besiktningar försvann ur 9 kap. utgick också alla skrivningar som på något sätt kunde knytas till tillsynsbegreppet. Kvar blev bara ordet i rubriken till 9 kap. Resultatet blev också att merparten av kommunerna drog ner på resurserna på den tekniska sidan. I den allmänna debatten framhålls ofta, att kommunerna måste öka sin tillsynsverksamhet eller att den har dragits ner osv. De allra flesta inom byggbranschen avser med detta byggnadsnämndernas tillsyn på byggarbetsplatserna. Vi anser det vara lämpligt med en definition av vad som inryms i byggnads- nämndernas tillsyn, men vi har inte funnit att den definition som Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet har presenterat och som har återgetts ovan är riktigt passande för byggnadsnämndernas verksamhet. Defini- tionen betonar nämligen alltför ensidigt kontrollen av lagens efterlevnad och sanktionsmomenten. En bättre spegling av vad som enligt PBL ligger i tillsyn är att dels hänvisa till den något "mjukare" rollen som "samrådspartner" vid församråd, tekniskt samråd och slutsamråd i kombination med tillsynsbesök på byggarbetsplatsen och dels peka på uppgifterna enligt 10 kap. att ingripa mot och besluta om sanktioner mot felaktigheter. Enligt vår uppfattning är det dessa moment som bör ingå i en legaldefinition av "tillsyn", som bör tas in i 1 kap. är förtroendet och respekten för kommunernas inseende över byggnadsverksamheten närmast obefintligt. I en del kommuner görs inga tillsynsbesök över huvudtaget på byggarbets- platserna. Att även byggherrens kontrollant enligt entreprenad- avtalet inte heller särskilt ofta är på arbetsplatserna – i den mån en kontrollant över huvud taget har utsetts – förstärker intrycket av att kontroller är mindre viktiga. Med en utökad KA-funktion och en kunnig AA borde risken vara mindre för sådana fall av uppseendeväckande byggfel, som inträffar alltför ofta. Ändå är det viktigt att samhället inte helt förlitar sig på de nu nämnda aktörerna. Någon tillsyn av att samhällets regler följs behöver finnas. Man får ha i minnet att AA är knutna till entreprenadföretagen, vilka inte alltid helt behöver dela bygg- och samhällets mål. KA handlas upp av byggherren och utgör en kostnad för denne. Det förekommer att byggherrar väljer den KA som kostar minst och gör minst. Tyvärr är nämligen inte heller alla byggherrar kunniga och ambitiösa. Vi utgår från att merparten av de byggherrar, KA och AA som kommer att verka i framtidens byggobjekt kommer att vara kunniga, kvalitetsmedvetna, erfarna och kompetenta på alla sätt, och att de lägger ner den tid som behövs för ett gott resultat. Denna kategori behöver byggnadsnämnderna inte satsa några direkta resurser på med det tillsyns- och kontrollsystem som vi föreslår. Men ett kontroll- och tillsynssystem syftar framför allt till att uppdaga missförhållanden, som t.ex. byggfusk, byggfel på grund av okunskap, kortsiktigt ekonomiskt tänkande eller dåligt engage- mang. Sådana faktorer har uppenbarligen dagens kontrollsystem inte kunnat fånga upp. Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet En kontrollplan förutsätter att man i förväg försöker föreställa sig vilka misslyckanden som kan tänkas uppkomma . Det är alltså fråga om en slags riskbedömning. Även risken för allvarliga fel förbises emellertid lätt, när man utformar kontrollplanen. Därför kan en aldrig så bra kontrollplan ersätta ett faktiskt besök på bygget med öppna sinnen. Vi är övertygade om, att alla besiktningsmän och byggnadsinspektörer är villiga att verifiera detta. Ser kommunens handläggare t.ex. att bygget dryper av fukt, kan det finnas anledning att initiera nya kontrollinsatser och att ifrågasätta aktörerna. Vi föreslår därför att för merparten av byggprojekt, som omfattas av en kontrollplan, ska göra minst ett tillsynsbesök på byggarbetsplatsen. Vi har valt att föreslå att normalt ska göra minst ett sådant besök. Med det menar vi att själv kan bedöma när det är obehövligt. För en- och tvåbostadshus och större byggprojekt ska det dock finnas mycket bärande skäl för att inte göra ett tillsynsbesök. Detta kommer att kräva, att vissa kommuner behöver förstärka sina resurser till den nivå som fanns före reformen . Eftersom arbete med dessa frågor finansieras med avgifter, bör detta inte vara något större ekonomiskt problem. Kanhända blir detta den enskilda åtgärd, i det av oss nu föreslagna nya kontroll- och tillsynssystemet, som kommer att ha störst betydelse för systemets trovärdighet och effekt. Byggnadsnämndernas tillsynsbesök blir närmast av karaktären revisioner. Nämndens handläggare bör se efter att kontrollplanen och bygglovet följs, att KA är närvarande i föreskriven utsträck- ning, att inget uppenbart misstämmer med byggreglerna osv. Över tillsynsbesöket förs anteckningar som delges byggherren, KA och AA. Om vid besöket upptäcker allvar- liga avvikelser från föreskrifterna eller bygglovet, förväntas bygg- nadsnämnden kalla till ett avgiftsfinansierat samråd och diskutera nödvändiga åtgärder, bl.a. kan kontrollplanen i detta läge behöva revideras. Tillsynsbesöket på byggarbetsplatsen kan inte jämföras med de besiktningar som gjorde enligt tidigare lagstift- ning. En återgång till forna tiders myndighetsbesiktningar rimmar inte längre med dagens samhällsinriktning. Tyngdpunkten ska fortfarande ligga på byggherrens egenkontroll, kompletterad med sakkunnigkontroll. Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet Att kommunerna bör få ta ut en avgift för tillsynen är lika naturligt som att de tar ut en bygglovsavgift. Flera angränsande lagar, t.ex. , medger att myndigheten tar ut avgifter för tillsynsbesöken. När det gäller PBL anser vi dock inte att det är lämpligt att ta ut en avgift vid varje enskilt besök. I stället bör kostnaden för ett tillsynsbesök på byggarbetsplatsen ingå i bygg- lovstaxan. Vi föreslår därför att bygglovstaxan bör innefatta ett tillsynsbesök för projekt som är större än nybyggnad av en- och tvåbostadshus. Konstateras det vid det tekniska samrådet, att det ska göras fler tillsynsbesök, bör en kompletterande bygglovsavgift kunna tas ut för de tillsynsbesök som är bestämda i kontrollplanen. Tillsyn som påkallas av byggherren, KA, eller AA på grund av missförhållanden bör dock inte kunna ta ut avgifter för, och inte heller för sådana tillsynsbesök som inte förutsatts i det tekniska samrådet. I detta sammanhang vill vi framhålla, att den avgift som tar ut i samband med bygglovet är kopplad just till de insatser som taxan bygger på. rådgivningsverksamhet eller allmänna övervakningsverksamhet ska alltså fortfarande vara skattefinansierad. innan byggnadsprojektet eller byggnadsetappen färdigställs för ibruktagande, ska KA till lämna in i kontrollplanen föreskrivet underlag för slutbevis. ska därefter skyndsamt kalla till ett slutsamråd, om det inte är uppenbart obehövligt. Till detta slutsamråd ska byggherren, KA och AA kallas och delta, samt andra som nämnden bestämmer kallas. Vid det avslutande samrådet ska en genomgång göras av förutsättningarna för slutbesked. Ett slutbesked får innehålla föreskrifter och villkor. Ett provisoriskt slutbesked kan lämnas, när vissa kontroller inte kan utföras förrän i ett senare skede. Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet Slutbeviset infördes som ett nytt inslag vid reformen , delvis som en ersättning för de slutbesiktningsbevis som utfärdades tidigare. Ingen remissinstans ifrågasätter slutbeviset som doku- ment. Nästan total enighet råder dock om, att slutbeviset inte har fått den betydelse som var avsikten. Alltför många byggherrar efterfrågar inte slutbeviset över huvudtaget. I de lägena blir inte heller byggnadsnämnderna informerade om när bygget är avslutat. Många KA vittnar också om, att det är svårt att få in de verifikationer som efterfrågats i kontrollplanen. Därför finns det heller ingen möjlighet att begära att få ett slutbevis av . Det är heller inte så många aktörer utanför byggverksamheten som efterfrågar slutbeviset. Vi tänker närmast på kreditgivare, försäkringsbolag och mäklare. Detta beror sannolikt också på att lagen är oklar i frågan om när bygget ska anses vara avslutat. Byggnads- nämndens beslut om kontrollplan upphör, om byggnadsarbetet inte påbörjas , men enligt lagen kan byggnadsarbetet i princip hålla på i evighet. I 9 kap. 5 § föreslår vi att om byggnads- arbetet inte är avslutat när bygglovet går ut, ska byggherren och KA på nytt kallas till ett tekniskt samråd. För att man begreppsmässigt ska få en pendang till byggstartbeskedet föreslår vi att slutbeviset får benämningen slutbesked. Vi delar i stort sett syn på hur kontroll- och tillsynsprocessen ska avslutas. Att kommunen kallar till ett avslutande samråd som underlag för slutbeskedet anser vi är riktigt. tvingas skriva ut slutbevis utan att veta särskilt mycket om hur projektet egentligen har avlöpt. Även det avslutande samrådet får karaktären av en revision. En av de viktigaste punkterna blir att avgöra hur kontrollplanen har uppfyllts, och om det finns avvikelser från bygglovet eller tekniska föreskrifter. Den misstro som finns till egenkontrollen utifrån kontrollplanen tror vi kommer att vändas, om vi nu definierar kontrollerna noggrant och följer upp dem bättre . Även slutsamrådet ska innehålla några obligatoriska punkter: 2.eventuella avvikelser från bygglov eller föreskrifter, 3.KA:s och dokumentation över byggplats- besök, 4.behov av kompletterande kontroll av särskilt sakkunnig, Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet 5.förutsättningar för att kunna lämna slutbesked och 6.villkor för ibruktagande. Vi kommenterar dessa punkter i författningskommentaren till 9 kap.16 §. föreslog att byggnaden inte skulle få tas i bruk, innan slutbeviset har utfärdats. Detta för att ge mer eftertryck åt slutbeviset. För vissa arbeten ligger det i sakens natur att detta är orimligt, t.ex. vid ändringar eller tillbyggnader. Vid nybyggnad skulle dock ett sådant krav i och för sig kunna tillämpas. Flera remissinstanser, bl.a. , förespråkar ett sådant krav. Vi ställer oss dock tveksamma till detta. Frågan är nämligen hur kommunen i praktiken ska kunna upprätthålla en sådan påföljd. Det är svårt att tänka sig hur ska kunna låta avhysa en familj som av okunnighet om PBL alltför tidigt har flyttat in i sitt färdigställda hus. Effekten blir att fel part drabbas. Risken finns att detta blir ett krav som varken byggnadsnämnder eller byggherrar bryr sig om. I ett sådant fall urholkas förtroendet för lagstiftningen, vilket skulle leda till svårare konsekvenser, än om familjen har flyttat in trots att vissa formalia inte är uppfyllda. I stället anser vi att de normala sanktionsreglerna är tillräckliga för att komma till rätta med eventuella felaktigheter i huset. Om representant konstaterar allvarliga brister vid det slutliga samrådet, kan utfärda ett användningsförbud enligt den sanktion som föreslås flyttas till 10 kap.18a §. När konstaterar, att byggherren har uppfyllt sina åtaganden enligt bygglovet, byggstartbeskedet, kontrollplanen, eventuella villkor i samband med det slutliga samrådet, och inte har funnit skäl att ingripa enligt sanktionsreglerna i 10 kap., ska utfärda ett slutbesked. Slutbeskedet får meddelas i etapper. Slutbeviset är , som sagt, i ganska liten utsträckning efterfrågat av byggherrarna. Orsaken är bl.a. att andra aktörer inte heller efterfrågar slutbeviset. Några kreditinstitut har dock tagit för vana att fråga efter slutbeviset, innan man beviljar krediter. En viktig ambition är att få slutbeskedet efterfrågat. Först när slutbeskedet betraktas som ett viktigt dokument vid vidareförsälj- ningar eller av banker, mäklare och försäkringsbolag blir det efterfrågat. Om slutbeskedet saknas eller innehåller belastande Prövning, tillsyn och kontroll av byggandet noteringar, lär detta slå tillbaka på den ursprunglige byggherren. Eftersom utförda kontroller ska spegla kritiska moment i bygg- projektet, borde det ligga i byggherrens intresse, inte minst vid en eventuell framtida försäljning, att det finns ett slutbesked. Vi tror, särskilt med hänsyn till det slutliga samrådet och de nu föreslagna betydligt säkrare kontrollinstrumenten, att värdet av slutbeskedet kommer att öka och att därmed slutbeskedet kommer att få en ökad efterfrågan.