sou · GVB335 · 2008-01-01 00:00:00 — (1991b) studerar immigration från de övriga nordiska länderna till och finner signifikanta effekter i förväntad riktning av regional arbetslöshet på valet av region (län) för inflyttning. Intressant är också att de skattade effekterna av det totala antalet jobb på den regionala arbetsmarknaden och regional arbetslöshet på inflyttningen till de svenska länen, är störst bland ungdomarna (den största flyttargruppen) och avtar sedan med individernas ålder. När det gäller regionala lönenivåer (timlöner) indikeras inte motsvarande effekter. Regionala skillnader och regionstorlek I likhet med de flesta länder inom tenderar de regionala skillnaderna i arbetslöshet i vara tämligen bestående över tiden.TPF33FPT Som tidigare påpekats kan detta vara förenligt med både individuell nyttomaximering och långsiktig jämvikt. På lång sikt borde flyttningarna verka i utjämnande riktning när det gäller regionala skillnader i individernas reala inkomster. Detta oavsett om det är regionala skillnader i lönenivå eller i möjligheterna att finna ett arbete som påverkar arbetskraftens rörlighet. (1997) studerar utvecklingen av per capita inkomster för län i –1993 och finner starkt stöd för inkomstutjämningshypotesen. Rörlighet i kapital och tekniks- pridning verkar enligt resultaten att döma vara huvudförklaringarna till regional inkomstkonvergens. Studien tilldelar migrationen en blygsammare roll i sammanhanget. (1999) finner dock att migrationen spelar en nyckelroll när det gäller den kortsiktiga anpassningen av regional sysselsättning vid förändringar av efterfrågan på arbetskraft –1993. Östbye & (2007) redovisar resultat för perioden –2000 som tyder på att flyttningarna mellan län i reducerat regionala 33TP PT Se kapitel 4 och t.ex. Elhorst, J. [2003], Skedinger, P. & McCormic, B. [1991] och , P. [1997]. Bilaga 3 till LU 2008 obalanser och verkat i utjämnande riktning när det gäller regionala per capita inkomster. De studier som använder aggregerade data ger ett starkt stöd för att större regionala arbetsmarknader, uttryckt i storlek på regional befolkning eller arbetskraftens storlek, är jämförelsevis mera attraktiva som flyttningsdestination och att de (allt annat lika) har mindre utflyttning. Detta brukar tolkas som att de större arbets- marknaderna är mera differentierade, en faktor som troligen ökat i betydelse eftersom antalet hushåll med två förvärvsarbetande ökat och allt fler investerat i specialiserad utbildning. Andra möjliga förklaringar är att de befolkningsrika regionerna kan erbjuda ett rikare utbud av utbildning, vård, kulturutbud m.m., och att flyttningar under tidigare perioder skapat ett geografiskt samlat kontaktnät för potentiella inflyttare.TPF34FPT Individdata kommer från skriftliga enkäter, personintervjuer och från officiella register. Data från officiella register är det mest vanligt förekommande bland de nationalekonomiska studierna. De sociologiska och kulturgeografiska studierna baseras något mer på de två andra datakällorna, men registerbaserade studier blir allt vanligare även inom dessa discipliner. I de registerbaserade studierna motiveras migrationsmodellerna med utgångspunkt från humankapitalmodellen eller varianter av denna. Studier över mellanregional pendling eller pendling över längre distans är mycket fåTPF35FPT. De vanligast förekommande variablerna i studier baserade på individdata är: Individens arbetskraftsstatus innan pendling, t.ex. arbets- lös, sysselsatt eller utanför arbetskraften Individens ålder och utbildning Hushållsattribut – t.ex. make/makas arbetskraftsstatus och utbildning samt förekomst av barn 34TP PT Utbildningsutbudets betydelse behandlas direkt eller indirekt i Wikhall, M. [2001] och , K. [2006]. Betydelsen av sociala nätverk behandlas t.ex. i , O. [1998] och m.fl. [2004]. 35TP PT Pendling i analyseras bl.a. i , L-G. [1984] och Anderstig, C. & , L-G. [1991]. Bilaga 3 till LU 2008 Regionala karakteristika – t.ex. arbetslöshet, inkomstnivå, huspriser och pendlingsmöjligheter (rumslig struktur avseende arbetsplatser och bostäder) Antalet migrationsstudier utförda med svenska mikrodata som publicerats i vetenskapliga tidskrifter med expertgranskning är fortfarande litet, men den numera goda tillgången på registerdata verkar ge visst resultat i form av ett svagt växande antal studier som passerat nålsögat till publicering i vetenskapliga tidskrifter eller som presenterats i doktorsavhandlingar. Flyttningsstudier baserade på individdata innehåller i regel migrationsmodeller där ett antal individkaraktäristika, ett antal hushållsattribut och därutöver ett antal variabler som mäter regionala förhållanden, bland annat regionala arbetsmarknads- förhållanden, används som förklarande variabler till flyttning. Tabell 3.2 redovisar ett antal svenska studier och redovisade resultat avser primärt effekten av arbetsmarknadsförhållanden på flyttning och pendling. Även effekter av flyttning på inkomst omfattas dock. Redovisningen är inte heltäckande och prioritet har givits åt studier som varit föremål för någon typ av vetenskaplig granskning. Empirisk forskning Bilaga 3 till LU 2008 Sammanfattning av resultat, studier baserade på Makens arbetslöshet är inte Baserad på detaljerad information terar att frånvaron av statistiskt migration och byte av arbetsställe säkerställd effekt av i makens arbetslöshet kan bero på att urvalet innehöll endast ett fåtal arbetslösa Ingen effekt av regionalt arbets- I likhet med , B. , O. [1998] marknadsläge på flyttning. avser studien gifta/samboende par effekt av flyttning på hushållets och antalet observerade flyttningar samlade nettoinkomst efter skatt. , O. [1998] Arbetslöshet i bostadskommunen ökar sannolikheten för flyttning. Sociala nätverk och annan individuell platsanknytning viktigare än arbetsmarknads- förhållanden för flyttning över kommungräns. Detaljerad information från enkät- och registerdata. Flyttningar över kommungräns sker till inom distans. Widerstedt, B. [1998] Signifikant högre sannolikhet för migration bland personer med arbetslöshetserfarenhet. Inga effekter av regionala arbets- marknadskaraktäristika på sannolikheten för migration. Detaljerad information om indi- viderna. Dock relativt få obser- vationer av flyttningar. Intervjusvar indikerar att nytt jobb var primär orsak till flyttningar över länsgräns, andra orsaker viktigare vid flyttning över kommungräns. Stigande arbetslöshet på en lokal arbetsmarknad leder till ökad ut- , O. [2003] pendling och ökad utmigration. De arbetslösa och yngre personer utanför arbetskraften har högre sannolikhet för geografisk rörlighet. Detaljerad individinformation och ett mycket stort antal obser- vationer. Avser både migration och pendling mellan lokala arbets- marknadsregioner. Betydligt större mellanregional rörlighet via förändring av pendling jämfört med migration. Skillnader i regionalt arbets- marknadsläge spelar mindre roll för och familj är tillsammans med vistelsetiden i en region och vid ett arbetsställe, är de primära förklaringarna till frånvaro av Mycket stort antal observationer och detaljerad information om individerna. Bilaga 3 till LU 2008 Empirisk forskning Tabell 3.2, fortsättning Positiva effekter av migration på Stort antal observationer och inkomster med undantag för hänsyn taget till många bak- kvinnor som bara flyttat en gång Garwill, J. m.fl. [2002] och skiljer sig från övriga nordiska länder genom att de arbetssökande uppvisade högre rörlighet. Familjeband och vänner på orten viktiga orsaker till att stanna. Nordiskt forskningsprojekt, med- verkan av forskare vid Kulturgeo- grafiska institutionen vid . Högre sannolikhet för att lång- pendlaren ska vara man, ha minst 3-årig universitetsutbildning, ha tidigare erfarenhet av långpend- ling, ha en mycket låg eller mycket hög årsinkomst, ha en partner med universitetsexamen, inte ha barn, och bo i lägenhet. bor också sannolikt i en liten eller Registerdata över svenska befolk- ningen. Långpendlare med ett avstånd på över mellan de geografiska bostads- och arbets- platskoordinaterna fågelvägen. , M., Stor andel av flyttningarna verkar hänga samman med annat än över- gång från icke-sysselsatt till arbete eller byte av arbete. Ungefär hälften av flyttningarna verkar inte vara direkt arbets- Studie över aggregerade flytt- strömmar baserad på stort antal observationer med detaljerad information om individernas arbetskraftstatus innan och efter flyttning. Nakosteen, R. Positiva effekter på individernas , O. [2004] bruttoarbetsinkomster för de som var sysselsatta så väl som för de som var arbetslösa före flyttning. Individuell erfarenhet av arbets- löshet under föregående år och sannolikheten för utflyttning bland Registerdata med detaljerad information och ett stort antal observationer. Avser ensamstående personer, flyttningar över LA- regioner och . Lundholm, E. m.fl., Enkätdata från de nordiska mindre viktiga för individernas beslut om flyttning jämfört med miljörelaterade och sociala motiv. Flyttningarna upplevs oftast som Empirisk forskning Bilaga 3 till LU 2008 Tabell 3.2, fortsättning , O. [2005] Invandrares val av bostadskommun Data över invandrare som kom till vid intern omflyttning påverkas av 1981–1983 och 1987– arbetslösheten i kommunerna. 1989, jämförelsegrupp av infödda. annat lika föredras kommuner med indikeras inte denna effekt men däremot signifikanta och förvän- tade effekter av inkomstnivån i Niedomysl, T. till flyttning relativt sett viktigare än övriga motiv bland långväga Lundholm, E. [2007] Mellan 1970 och minskade andelen flyttare som var syssel- satta efter flyttning och andelen som studerade ökade. Det partiella sambandet mellan migration och sysselsättning var negativt, dock något mindre nega- tivt jämfört med . Allt annat lika var flyttningarna dock mera omfattande 1970 än . Registerdata med detaljerad information och mycket stort antal observationer. Avser flyttningar mellan LA-regioner. Flera av de redovisade studierna tar hänsyn till ett stort antal potentiella förklaringsfaktorer till flyttning. Förutom individ- karaktäristika som ålder, kön, utbildning, arbetskraftsstatus m.m., beaktas familjeförhållanden och ett antal regionala attribut som t.ex. regional arbetslöshet och befolkningsstorlek.TPF36FPT När det gäller studier baserade på mikrodata finner (1984) och (1998) inga effekter av individuell arbetslöserfarenhet på sannolikheten för att individen flyttar. Resultat i Widerstedt (1998) tyder dock på högre sannolikhet för flyttning bland personer som drabbas av arbets- löshet. Liknande resultat redovisas också i , (2003) som (2004) finner 36TP PT Flera av studierna tar dock inte hänsyn till problemet med s.k. självselektion. Detta problem består i att de individer som flyttar har egenskaper som inte observeras av forskaren och att dessa egenskaper påverkar individernas inkomster. I så fall behöver eventuella inkomstskillnader mellan stannare och flyttare inte bero på flyttning utan skulle ha uppstått även i frånvaro av geografisk rörlighet. Bilaga 3 till LU 2008 flyttningssannolikhet bland personer som var sysselsatta men som hade egen arbetslöshetserfarenhet före flyttning. Bland dem som var arbetslösa var den genomsnittliga flyttningsfrekvensen högre i jämförelse med motsvarande tal för sysselsatta, men skattningarna indikerar att sannolikheten för flyttning avtar med arbetslöshetstidens längd. Effekterna av individuell arbetslöshets- erfarenhet studeras närmare i kapitel 6. Som framgår av redovisningen i tabell 3.2, pekar några studier på att det finns andra starka motiv till flyttning eller frånvaro av flyttning än de faktorer som är direkt arbetsmarknadsrelaterade. Studier, familjebindningar, närhet till vänner verkar vara viktiga när det gäller beslut om att flytta eller stanna. Det finns givetvis invändningar som kan resas mot samtliga studier i tabell 3.2 och man kan inte grunda en övergripande bedömning enbart på antalet studier som kommer till den ena eller den andra slutsatsen. De flesta studier baserade på större datamaterial och där rörligheten analyserats med hjälp av många förklaringsfaktorer, finner att individens arbetslöshet, knytning till arbetsplats eller regionala arbetsmarknadsförhållanden uppvisar förväntade effekter på individens beslut att stanna, pendla eller flytta. Dessutom indikeras att flyttningarnas effekt på bruttoinkomster är betydande. Det sistnämnda kan antyda att förväntningar om högre inkomster är viktiga motiv till flyttning. Teoretiskt kan man komma till slutsatsen att det egentligen är kulturutbud, kusiner och stadsarkitektur som fått individer att flytta och att dessa faktorer i sin tur råkar vara korrelerade med större sannolikhet för syssel- sättning eller inkomster. Vår bedömning är att resultaten i de flesta studier tyder på att utkomstmöjligheterna är viktiga motiv för hushållens val av bostadsort. Övriga faktorer som påverkar individers välbefinnande spelar självfallet en stor roll och deras relativa betydelse kommer förmodligen att växa över tiden i takt med att den materiella levnadsstandarden förbättras. Avslutningsvis pekar de få studierna av pendling på att även denna form av rörlighet har effektivitetshöjande effekter i form av utpendling från regioner med högre arbetslöshet. Dessutom verkar förbättrade möjligheter till pendling ha en positiv effekt på lönerna. Det är märkligt att det fortfarande existerar endast ett fåtal studier över mellanregional pendling i och ingen som studerat effekter på individers bruttoarbetsinkomster. Som påpekats tidigare, mellanregional pendling i samband med nyanställning, verkar vara relativt sett mera betydelsefull när det gäller arbets- kraftens geografiska rörlighet i jämförelse med flyttning. Bilaga 3 till LU 2008 Tillgången till registerdata med hög kvalitet ger svensk forskning mycket goda möjligeter till empirisk forskning på detta område. 3.2Internationella studier över intern migration och pendling När det gäller internationella studier avser översikten i stort sett enbart nationalekonomiska studier publicerade i internationella tidskrifter eller i avhandlingar. Här presenteras ett mindre urval ur denna grupp. En snabb genomgång av nordiska migrationsstudier från senare tid med nationalekonomisk inriktning och som publicerats i vetenskapliga tidskrifter ger vid handen att och är relativt väl representerade, medan studier från övriga länder i är mindre frekventa vilket i synnerhet gäller studier över migration i . Tervo (2000a) studerar sambandet mellan regional arbetslöshet och utflyttning i och finner att hög arbetslöshet påverkar utflyttningen positivt. Resultaten indikerar vidare att individuell erfarenhet av arbetslöshet inte har så stor betydelse för sannolikheten att flytta. Tervo (2000b) finner att migration bidrar till ökad sannolikhet för sysselsättning genom att individen flyttar till en region med lägre arbetslöshet. Ritsilä och Ovaskainen (2001) redovisar resultat som tyder på att den regionala arbetsmarknads- situationen har betydelse för både in- och utflyttningen. Hög arbetslöshet bidrar till ökad utflyttning, dessutom är högutbildade individer särskilt benägna att flytta. och (2002) studerar flyttningar bland arbetslösa och finner att de som flyttat har högre sannolikhet att vara anställda. Denna positiva effekt av migration försvinner dock när hänsyn tas till personliga karaktäristika såsom exempelvis ålder och utbildning. Migrationens effekter på inkomster analyseras i (2002) som finner att flyttarna i har högre inkomst och inkomsttillväxt än icke flyttarna. Särskilt hög var vinsten från flyttning för dem som flyttade till regioner med låg arbetslöshet. (2003) studerar mellanregionala flyttningar i för olika typer av individer. Resultaten indikerar att unga högutbildade individer flyttar till regioner med hög tillväxt. flyttar en del äldre individer Bilaga 3 till LU 2008 med lägre utbildning tillbaka till sina ursprungsregioner vilket till viss del motverkar befolkningskoncentrationen i tillväxtområden. och (2002) studerar anpassningen i finska arbetsmarknadsregioner efter chocker i efterfrågan på arbetskraft. De finner visst stöd för att regional migration har betydelse för den regionala anpassningen. Mäki-Arvela (2003) studerar regional konvergens och chocker som påverkar den regionala efterfrågan på arbetskraft. Resultaten indikerar att graden av arbetskraftsdeltagande är en starkare anpassningsmekanism än regionala flyttningar. Flyttningar mellan arbetsmarknadsregioner i analyseras i och (2004), där resultaten indikerar att hög arbetslöshet ökar utflyttningen. Vidare visar resultaten att inflyttningen påverkas positivt av lönenivån och den ekonomiska tillväxten, medan höga bostadspriser och brist på hyresbostäder påverkar inflyttningen negativt. Böckerman m.fl. (2004) visar att den regionala migrationen i påskyndar den regionala divergensen i per capita inkomster. Kangasharju och (2004) studerar också den regionala divergensen i BRP per capita i och finner bland annat att regional migration har en viss konvergerande effekt i per capita inkomster. Stambøl, Stølen & Åvitsland (1998) redovisar att mellanregionala flyttningsströmmar i påverkas av regional arbetsmarknads- situation i förväntad riktning. service är en viktig faktor för individernas lokaliseringsbeslut enligt resultat i (2005). Skattade effekter av arbetslöshet på migration minskar när variabler som mäter regionala faciliteter tillförs modellen. Baserat på norska enkätdata finner (2004) att individernas subjektiva uppfattningar om regionala sysselsättningsmöjligheter har effekter på mellanregional migration i förväntad riktning. m.fl. (2006) använder ett mått på utflöde från arbetslöshet till sysselsättning som indikator på arbetsmarknadsläge i Norska regioner. De finner ett positivt samband mellan detta mått och nettomigration och att det använda måttet är en bättre indikator på sannolikheten för arbetslösa att finna arbete i regionen i jämförelse med det regionala arbetslöshetstalet. Resultaten antyder endast små eller inga statistiskt signifikanta effekter av regionala löner på migration. Bilaga 3 till LU 2008 , 2003 finner att hög kommunalskattesats har negativa effekter och god service har positiva effekter på de danska hushållens val av bostadskommun. (1996) finner att den regionala spridningen av lediga jobb och inkomster påverkar den mellanregionala omflyttningen i i förväntad riktning. Däremot indikeras oväntade effekter av regional arbetslöshet, där regioner med lägre regional arbetslöshet har lägre inflyttning. I likhet med de flesta studier över flyttningarna inom de nordiska länderna, tyder ett absolut flertal av studierna från övriga europeiska länder och från på att flyttningarna påverkas av regionala arbetsmarknadsförhållanden.TPF37FPT Flyttströmmarna går enligt de flesta studier från regioner med hög arbetslöshet till regioner som erbjuder bättre möjligheter till sysselsättning och/eller högre löner.TPF38FPT Vissa studier antyder att det i första hand är de arbetslösa som flyttar och att den regionala arbetslöshetsnivån spelar mindre roll för flyttningar bland dem som redan har sysselsättning eller är utanför arbetskraften.TPF39FPT Borjas (2001) menar att invandrarna i är mera känsliga för skillnader i regionala arbetsmarknads- förhållanden jämfört med de infödda och att de genom högre benägenhet till inrikes flyttning bidrar till förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Vidare indikeras att de totala mellanregionala flyttningarna ökar när konjunkturen förbättras på nationell nivå och de avtar vid försämrad konjunktur.TPF40FPT 37TP PT Översikter ges bl.a. i Greenwood, M. [1997, 1985] och Herzog, H. W., Schlottmann, A. & Boehm, T. [1993]. 38TP PT För studier avseende länder i , se t.ex. Jackman, R. & Savouri, S. [1992], & , S. [1992], Johnes, G. [1994], Decressin, J. W. [1994], Decressin, J. & Fatas, A. [1995], [1997] och Huber, P. [2004]. Motsvarande resultat återfinns i de allra flesta studier avseende flyttningar inom , se exempelvis , O. J. & , L. F. [1992], , D. & , W. J. [1992], Treyz, G. I. m.fl. [1993], , G. & Xie, Y. [1998], , P. S., Greenwood, M. & Li, H. [2001], Yankow, J. [2003], Cebula, R. & , G. [2006]. 39TP PT Se t.ex. Greenwood, M. [1985], Pissarides, C. & Wadsworth, J. [1989], , P. & Bover, O. [1997]. 40TP PT Se t.ex. Greenwood, M. & Hunt, G. [1984], Jackman, R. & Savouri, S. [1992] och Furceri, D. [2006]. Bilaga 3 till LU 2008 Empirisk forskning Den geografiska rörligheten är generellt sett högre i än i , mer än så hög i jämförelse med StorbritannienTPF41FPT och två till högre än i de flesta länder inom EUTPF42FPT. Effekterna av regionala skillnader i arbetslöshet och löner på flyttningarna tycks vara mindre i i jämförelse med USA.TPF43FPT Även i de fall de arbetslösa uppvisar högre benägenhet till flyttning, tycks migrationen i vissa Europeiska länder spela liten roll för utjämning av regionala skillnader i arbetslöshet.TPF44FPT Anpassningen mot ny jämvikt efter så kallade asymmetriska regionala arbets- löshetschocker, exempelvis en situation där bara vissa regioner drabbas av snabbt stigande arbetslöshet, verkar generellt sett gå snabbare i i jämförelse med . Migrationen spelar en större roll för utjämningen av obalanser på de regionala arbets- marknaderna i än i Europa.TPF45FPT Flyttningarnas betydelse som effektiv jämviktsskapande mekanism i ifrågasätts bland annat i en studie av (2006), som finner att de kort- siktiga effekterna av regionala sysselsättningsförändringar på flytt- ningarna inom är relativt sett små och att det är på som förändringar i den regionala sysselsättningen påverkar flytt- ningarna. Flera amerikanska studier visar på att skillnader i regionala löner och arbetslöshet kompenseras av skillnader i andra regionala attribut, t.ex. klimat och miljö. Förändringar i dessa faktorer påverkar de regionala flyttningarna.TPF46FPT Regionala arbetsmarknadsförhållanden påverkar också pend- lingen i förväntad riktning. Ökad regional arbetslöshet leder till ökad utpendling till andra regioner och/eller att pendling över längre distans hänger samman med högre timlöner eller inkom- FPT Sambandet mellan bostadsmarknaden och arbetsmarknaden behandlas mera uttryckligt i ett mindre antal studier.TPF FPT Utbuds- & , B. [1994]. Obstfeld, M. & , G. [1998]. Bentivogli, C. & Pagano, P. [1999] och Puhani, P. [2001]. Pissarides, C. & Wadsworth, J. [1989], , P. & Bover, O. [1997], Faini, R. I. m.fl. [1997], Jimeno, J. F. & Bentolila, S. [1998]. , O. J. & , L. F. [1992], Decressin, J. & Fatás, A. [1995], Bentivogli, C. Pagano, P. [1999]. Se t.ex. Greenwood, M. J. m.fl. [1991], , D. & , W. J. [1992], m.fl. [1993], , m.fl. [2006], , M. [2006]. Se t.ex. , G. & Muellbauer, J. [1998], Artís, M., Romaní, J. & Suriñach, J. [2000], van , . m.fl. [2000], Manning, A. [2003], Hazans, M. [2004], Plaut, P. O. [2006]. 48TP PT Se t.ex. , G. & Muellbauer, J. [1996], van , . m.fl [2006]. Bilaga 3 till LU 2008 transaktionskostnader för byte av bostad påverkar både flyttningar och pendlingsdistanser.TPF49FPT Höga kostnader för byte av bostad minskar flyttningarna och ökar den totala omfattningen av pendling. I litteraturen om pendling i storstadsregioner behandlas också effekterna av bostadssegregation på vissa minoriteters möjligheter att finna och upprätthålla arbeten med en bra lön. Geografisk tillgänglighet till arbetsställen spelar roll för pendlingskostnader och matchningen på arbetsmarknaden på ett sätt som systematiskt missgynnar de boende i områden med sämre tillgänglighet till arbetsställens. Hypotesen om spatial mismatch har behandlats i stort antal studier.TPF50FPT Resultaten tyder generellt på att ökad tillgäng- lighet till jobb hänger samman med större sannolikhet för att få ett jobb och högre lön. Helhetsbild utifrån internationella studier Den internationella litteraturen visar att ekonomiska förhållanden har stor betydelse för arbetskraftens geografiska rörlighet.