sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Ökade flöden, ras och skred kan öka bakterieförekomsten vid markytan medan varmare, torrare somrar skulle kunna minska bakteriens överlevnad. SOU 2007:60 Bilaga B 34 143 Usutu virus Usutu är ett flavivirus som sprids med stickmyggor (Aedes spp, Culex spp, Mansonia spp) och orsakar dödlig sjukdom hos vissa fågelarter. Symtomen beror på förstörelse (nekros) av inre organ som lever, mjälte, hjärta samt ryggmärg. förekom sjukdomen enbart i tropiska och subtropiska men finns i , främst runt (Weissenbock et al ). Antikroppar har även påvisats på fåglar i . Orsaken till den ändrade liksom den begränsade utbredningen är okänd. Dödlighet har noterats bland vilda fåglar, framförallt koltrast . Dödligheten har gått ner kraftigt , vilket sannolikt beror på uppbyggnad av immunitet ibland tättingar. Tamfåglar som höns och gäss drabbas i stort sett inte. Förekomst i Har inte påvisats. Förväntad effekt av klimatförändring på förekomst och spridning Mycket låg risk. Arbovirus och deras vektorer hör till de arter vars utbredningsområden kan komma att förskjutas norrut av en klimatförändring. 8.4 Toxinförgiftningar Algtoxinförgiftning/Blågröna alger/Cyanobakterier Algtoxinförgiftning utlöses av gifter, toxiner, som frigörs från alger vid nedbrytning och algblomning. I orsakas flertalet algblomningar i söt- och bräckt vatten av blågröna alger, s.k. cyanobakterier. Blomningen kan ske vid vattentemperaturer mellan 15– och oftast i övergödda/näringsrika vatten. Normalt noteras algblomningen genom kraftiga färgförändringar på vattnet, med lukt och smakförändringar. Toxinpåverkan hos människa kan ses efter badning samt intag av vatten från sjöar med algblomning. Djur (vilt, kor, hundar m.fl.) kan bli sjuka, dödsfall förekommer, om de dricker av vatten med algblomning. Tre typer av toxin ses i sötvatten: nervtoxin som kan påverka nervimpulserna till andningen, levertoxin som kan ge leverpåverkan och tarmtoxin som kan ge mag- och tarmsymtom. Förekomst i Åtminstone åtta toxinbildande typer av blågröna alger/cyanobakterier förekommer i . Förväntad effekt av klimatförändring på förekomst och spridning: Medelhög risk hos människa och djur. Bilaga B 34 SOU 2007:60 144 raturer kan öka risken för algblomning i näringsrika vatten. Ökad nederbörd och översvämningar leder generellt till ökat tillflöde av näringsämnen till vatten. Botulism Botulism är en förgiftning som orsakas av ett bakterietoxin som kan ge mycket allvarliga effekter bl.a. förlamningar i andningsmuskulaturen hos både människor och djur. Clostridium botulinum är en i jord, djurexkrementer och bottenslam vanligt, förekommande sporbildande, anaerob bakterie. Förutom smitta från felaktigt beredda livsmedel kan smitta spridas via ensilage till hästar och idisslare. Vaccination av hästar är relativt vanligt. Hos fåglar ses normalt lokala utbrott av botulism i grunda vattensamlingar framförallt bland änder och vadare. Ökade sommartemperaturer och extremväder med snabbt skiftande vattenstånd kan leda till fler och större botulismutbrott bland fåglar. Det är olika toxintyper som är aktuella för fågel respektive människa. Förekomst i Sjukdomen finns över hela världen men är mycket sällsynt hos människa i . Bland hästar och idisslare förekommer dödsfall . –2004 sågs en ökad dödlighet bland sjöfågel längs den svenska och vid större insjöar. Utbredningen och omfattningen av fågeldöden är dock svår att förklara enbart med botulism eftersom detta normalt ger lokala utbrott. Förväntad effekt av klimatförändring på förekomst och spridning Mycket låg risk för människa. I livsmedel finns en potentiell risk vid felaktig tillredning, hantering eller förvaring. Vid högre temperaturer kan det behöva ställas högre krav på adekvat kylförvaring framförallt av vakuumförpackade livsmedel. I foder är botulismproblemen i praktiken begränsade till ensilage, inplastat vallfoder, gastätt lagrat spannmål och råa köttprodukter till sällskapsdjur som t.ex. BARF () och pälsdjursfoder. En höjd temperatur, ökande temperaturfluktuationer som ökar risken för kondensbildning i lagringsutrymmen (silor, inplastade balar etc.) och ökande luftfuktighet gynnar sporöverlevnad, groning, tillväxt och toxinbildning för C. botulinum. Toxinbildning hos C. botulinum typ B (den typ som brukar förekomma hos hästar) sker vid 20oC om vattenaktiviteten är 0,97 (Mitcherlich & 1984). C. botulinum typ E förekommer SOU 2007:60 Bilaga B 34 145 naturligt i sediment och i tarm hos fisk. Dödlighet som har kunnat hänföras till clostridier har även rapporterats på fisk från grunda insjöar med hög vattentemperatur. Även andra anaerober som kan fungera som fiskpatogener (t.ex. Eubacterium tarantellae m.fl.) kan komma att öka i omfattning i samband med en ökande vattentemperatur och en därmed sammanhängande minskning av tillgängligt syre i bottnar. En ökande vattentemperatur kommer därför troligen att innebära ökade problem av denna bakteriegrupp för vattenbruk och vildlevande populationer. Därmed ökar också risken för överföring till livsmedel och människa (1995, Hyytiä et al. Bacillus cereus Bacillus cereus är en i miljön allmänt förekommande sporbildande och toxinbildande bakterie. Bakterien är en relativt vanlig matförgiftningsbakterie som orsakar diarré och/eller kräkningar. B. cereus förekommer inte så sällan i torra livsmedelsprodukter, t.ex. torra soppor, vaniljkräm, ris m.m. Sjukdomsutbrott beror ofta på att ett förorenat livsmedel efter tillagning förvarats för länge vid så hög temperatur att bakterierna kunnat tillväxa och bilda toxin. Det finns två typer av enterotoxin, ett värmetåligt och ett värmekänsligt. Det värmetåliga toxinet (kräktoxinet) orsakar framförallt kräkningar. Det är i första hand ris och risrätter som är aktuella. Genom sin sporbildande förmåga överlever bakterien kokning. Vid för långsam nedkylning, eller om maten får stå för länge i rumstemperatur eller på för svag varmhållning, kan bakterien tillväxa och bilda toxin. Det värmekänsliga toxinet (diarrétoxinet) kan ge upphov till diarréer och orsakar ofta utbrott via t.ex. kött, grönsaksrätter och desserter. Förekomst i Matförgiftningsutbrott rapporteras kontinuerligt. Förväntad effekt av klimatförändring på förekomst och spridning Vid varmare klimat kan det bli ytterligare problem med nedkylning och fler utbrott kan då förväntas. Bilaga B 34 SOU 2007:60 146 Clostridium perfringens Clostridium perfringens är en anaerob sporbildande bakterie som normalt finns i jord, på grönsaker och i tarmen hos många djur inklusive människa. Den är en vanlig matförgiftningsbakterie (symptom kolik, diarré, buksmärtor) och toxinet bildas i tarmen när bakterien övergår till sporform. Bakterien förökar sig snabbt, den har under goda förhållanden en delningstid i mat . Den typiska maträtten vid matförgiftning med C. perfringens är någon typ av långkok som görs i stor mängd, t.ex. kalops, chili con carne, kokt lax. Maten får efter tillagning svalna i rumstemperatur eller i ett för stort kärl, så att avsvalningen tar . Sporer som överlevt kokningen kan då växa ut igen. Sporerna stimuleras av den höga temperaturen, dessutom har andra bakterier dött och C. perfringens kan tillväxa utan konkurrens. Infektionsdosen är hög, c:a 100 000 bakterier per gram mat krävs för att sjukdom ska uppstå. Förekomst i Matförgiftningsutbrott rapporteras kontinuerligt. Förväntad effekt av klimatförändring på förekomst och spridning Vid varmare klimat kan det bli ytterligare problem med nedkylning och fler utbrott kan då förväntas. Histaminförgiftning, scombrotoxisk fiskförgiftning Sjukdomen orsakas av ett bakteriegift som bildats i felaktigt förvarad eller tillredd fisk, som makrill, tonfisk, . Histaminförgiftning har även rapporterats efter förtäring av andra livsmedel med höga halter av histamin, t.ex. vissa hårda ostar. Sjukdomssymtomen kommer mycket snabbt med hettande, stickande känsla, kraftig huvudvärk, intensiv rodnad, främst i ansiktet och hjärtklappning. Symtomen går vanligen över . Fiskköttet blir toxiskt p.g.a. felaktig förvaring/tillredning. Förekomst i Matförgiftningsutbrott förekommer säkert betydligt oftare än de rapporteras, då symptomen är relativt snabbt övergående. Förväntad effekt av klimatförändring på förekomst och spridning. Vid varmare klimat kan bakterietillväxten gå snabbare om livsmedlet förvaras på fel sätt. SOU 2007:60 Bilaga B 34 147 Ett flertal toxinförgiftningar med en marin koppling förekommer runtom i världen, som Ciguatera fiskförgiftning, neurologisk skaldjursförgiftning, DSP/Diarré toxin, och PSP/Paralytisk skaldjurs förgiftning. Mer kunskap behövs för att bedöma dessas eventuella koppling till en svensk klimatförändring. Bilaga B 34 SOU 2007:60 148 9 Ordlista Anaerob bakterie Tillväxer endast i syrefri miljö Artropod Leddjur, består bl.a. av insekter och spindeldjur (där kvalster och fästingar ingår) Dead-end hosts Arter som kan bli infekterade men som inte kan föra en smitta vidare El Niňo Återkommande klimatfenomen som förstärker torkperioder och översvämningar i olika regioner Epidemi Fler fall än förväntat Epidemiologi Läran om hur smittsamma sjukdomar sprids Epizooti Utbrott av djursjukdom Faeces Avföring Fekal spridning Spridning via avföring Fjäderfä Fåglar som hålls för livsmedelsproduktion eller avel Incidens Antal fall per 100 000 invånare smitta Smittad inom landet Kontaminerad Nedsmittad/förorenad Morbiditet Sjuktal, sjuklighet Mortalitet Dödstal, dödlighet Prevalens Förekomst Reservoardjur Smittreservoar, dvs., infektionen upprätthålls i ett geografiskt område genom att infekterade arter vistas där Rickettsia, protozo Encellig organism, s.k. urdjur Sensibilisering Den process som leder till en allergi Subklinisk infektion Infektion som förlöper utan sjukdomssymtom Toxin Bakterieproducerat gift Transovariell överföring Smittan passerar direkt från honan till avkomman Utbrott Minst 2 fall som insjuknat med samma sjukdom Vektorburen infektion Infektion som sprids från en infekterad individ till en annan (djur/människa) genom t.ex. en artropod (som insekt, fästing) eller annan art (smågnagare) Värddjur Djur som en parasit livnär sig på Zoonos Sjukdom som förekommer hos både djur och människa SOU 2007:60 Bilaga B 34 149 10 Referenser , Lidholm J. Characteristics and Immunobiology of Grass Pollen Allergens. Int Arch Allergy Immunol 2003; 130:87–107. Arctic Climate Impact Assessment. Scientific report: Impacts of a . university press, 2005. Models for the relationship between ambient temperature and daily mortality. Epidemiology 2006; 17:624–631. , MacIver D, Klaassen J. Heavy rainfall and waterborne disease outbreaks: the Walkerton example. J Toxicol Environ Health A. 2004; 67(20–22):1879–87. Basu R, Samet JM. An exposure assessment study of ambient heat exposure in an elderly population in , . Environ Health Perspect 2002; 110:1219–1224. (a) Basu R, Samet JM. Relation between elevated ambient temperature and mortality: a review of the epidemiologic evidence. Epidemiol Rev 2002;24(2): 190–202. (b) Beggs PJ, Bambrick HJ. Is the global rise of asthma an early impact of anthropogenic climate change? Environ Health Perspect. 2005;113(8): 915–919. Climate change and the incidence of food poisoning in and . Int J Biometeorol. 1995; 39(2):81–86. Snow and Climate. In: Handbook of Snow. , DH, eds. , Pergamon Press, 1981, p.32–59. Briukhanov AF, , Tikhenko NI, Degtiareva LV, et al. [Epidemiological situation on tularemia in the regions of Territory affected by flood]. Zh Mikrobiol Epidemiol Immunobiol. 2003; (6):56–59. [Article in Russian] Buravtseva NP, Eremenko EI, Kogotkova OI, Efremenko VI, et al. [Epidemiological situation on anthrax in the regions of the Southern Federal District in connection with the flood in 2002]. Zh Mikrobiol Epidemiol Immunobiol. 2003; (6):43–46. [Article in Russian] Cancrini G, Magi M, , Arispici M, et al. Natural vectors of dirofilariasis in rural and urban areas of the Tuscan region, central . J Med Entomol 2006; 43(3):574–579. Bilaga B 34 SOU 2007:60 150 , Hajat S, , Wilkinson P. Declining vulnerability to temperature-related mortality in over the 20th century. Am J Public Health 2006; 164(1):77–84. CDC, Centers for Disease Control and Prevention. Tularemia transmitted by insect bites--, 2001–2003.MMWR Morb Mortal Wkly Rep 2005; 25:54(7):170–173 CDC, Faktablad Eastern Equine Encephalitis, EEE (), 2006 Checkley W, Epstein L, , Figueroa D, et al. Effects of El Niňo and ambient temperature on hospital admissions for diarrhoeal diseases in Peruvian children. ; 355:442– 450. Chirico, J., , H., , , , D., 2003. The poultry red mite, Dermanyssus gallinae, a potential vector of Erysipelothrix rhusiopathiae causing erysipelas in hens. 17, 232–234. Colwell R. Global climate and infectious disease: the cholera paradigm. Science 1996; 274: 2025–2031. Conti S, , Minelli G, Solimini R, et al. Epidemiologic study of mortality during the Summer 2003 heat wave in . Environ Res JT – Environmental research 2005; 98(3):390–399. Corso PS, , Blair KA, Addiss DG, et al. Cost of illness in the 1993 waterborne Cryptosporidium outbreak, , . Emerg Infect 2003; 9(4):426–431. , Strandhede SO, . Ragweed, an allergy risk in ? Aerobiologia 1999;15:293–297. Klimatförändringar och pollenallergi. Allergi i Praksis, 2007:1. . Taxonomy and geographic distribution of Swedish Culicidae (Diptera, Nematocera). Entomol Scand 1977; 8:59–69. , Danielová V, Kríz B, Jirsa A, Nozicka J. Shift of the tick Ixodes ricinus and tick-borne encephalitis to higher altitudes in central Europe. Eur J Clin Microbiol Infect 2003; 22(5):327–328. Desjeux P, Meert JP, , , et al. (2000). Leishmania/HIV co-infection in south-western Europe 1990–1998. Retrospective analysis of 965 cases. , (document WHO/LEISH/2000.42), 2000. Dockery DW, . Cardiovascular risks from fine particulate air pollution. N Engl J Med 2007; 356(5):511–513. SOU 2007:60 Bilaga B 34 151 , Mills , , Grambsch A. Climate change and human health impacts in the : an update on the results of the U.S. Environ Health Perspect 2006;114(9):1318–1324. Eng H, Mercer JB. Seasonal variations in mortality caused by cardiovascular diseases in and . J Cardiovasc Risk. 1998; 5(2):89–95. , Foltescu V. Luftföroreningar i under framtida klimat. , Meteorologi 2007:nr.125. Rapport om sorkfeber (nephropathia epidemica) i . Vol 6, nr 7 (). West virus and the climate. J 2001; 78(2):367–371. , Aspan A, , Vagsholm I. Prevalence of verotoxin-producing Escherichia coli (VTEC) 0157 in Swedish dairy herds. Epidemiol Infect 2005; 133:349–358. Estrada-Peňa A, Bouattour A, Camicas JL, . Ticks of domestic animals in the region. A guide to identification of species. , , 2004. , , , Areskoug H, et al. Comparative health impact assessment of local and regional particulate air pollutants in . Ambio 2005; 34(1):11–19. Gryparis A, , Katsouyanni K, Analitis A, et al. Acute effects of ozone on mortality from the air pollution and health: a European approach project. Am J Respir Crit Care Med 2004; 170(10):1080–1087. Genchi C, Rinaldi L, Cascone C, Mortarino M, Cringoli G. Is heartworm disease really spreading in Europe? Vet Parasitol 2005; 133(2–3):137–148. , , , . Reactivation of Borrelia infection in birds. Nature 2000; 403(6771):724–725. Hajat S, , Gouveia N, Wilkinson P. Mortality displacement of heat-related deaths: a comparison of , , and . Epidemiology 2005; 16(5):613–620. Hajat S, , Baccini M, Biggeri A, et al. Impact of high temperatures on mortality: is there an added heat wave effect? Epidemiology 2006; 17(6):632–638. , Gjerde B, , Vikoren T, of Cryptosporidium and Giardia in free-ranging wild cervids in . Vet Parasitol 2006; 141(1–2):30–41. Bilaga B 34 SOU 2007:60 152 Havenith G. Individualized model of human thermoregulation for the simulation of heat stress response. J Appl Physiol 2001; 90(5):1943–1954. , , , , . characteristics affect the risk of allergy development. Pediatr Allergy Immunol 2005; 16(2):126–131. Become a Problem in ? – possible impacts of climate change on ecological conditions associated with disease transmission. thesis in biology. university, 2007. Hielm S, Björkroth J, Hyytiä E, Korkeala H. Prevalence of Clostridium botulinum in Finnish trout farms: pulsed-field gel electrophoresis typing reveals extensive genetic diversity among type E isolates. Appl Environ Microbiol 1998; 64:4161–4167. Hirschwehr R, Heppner C, Spitzauer S, Sperr WR, et al. Identification of common allergenic structures in mugwort and ragweed pollen. J Allergy Clin Immunol 1998; 101:196–206. Hubalek Z, Halouzka J, Juricova Z, Prikazsky Z, et al. [Surveillance of mosquito-borne viruses in Breclav after the flood of 1997]. Epidemiol Mikrobiol Imunol 1999; 48(3):91–96. [Article in Czech] Hubalek Z, Zeman P, Halouzka J, Juricova Z, et al. [Antibodies against mosquito-borne viruses in human population of an area of Central Bohemia affected by the flood of 2002]. Epidemiol Mikrobiol Imunol 2004; 53(3):112–120. [Article in Czech] Hubalek Z.An annotated checklist of pathogenic microorganisms associated with migratory birds. 2004 Oct; 40(4):639–59 Hyytiä E, Hielm S, Korkeala H. Prevalence of Clostridium botulinum type E in Finnish fish and fishery products. Epidemiol Infect 1998; 120:245–250. Climate Change : Impacts, Adaptation and Vulnerability. Working Group II Contribution to the Intergovernmental Panel on Climate Change, Fourth Assessment Report. , B, Gehring U, , et al. exposure to molds and allergic sensitization. Environ Health Perspect 2002; 110(7):647–653. Malaria i – entomologiska synpunkter. 1983; 80:2418–2421. SOU 2007:60 Bilaga B 34 153 , Lokki J, . Anopheles (Diptera: Culicidae) and malaria in northern Europe, with special reference to . J Med Entomol 1986; 23:68–75. Diel activity patterns of blood-seeking anthropophilic mosquitoes in central . Med Vet Entomol 1988; 2: 177–187. , TGT Vector roles of Fennoscandian mosquitoes attracted to mammals, birds and frogs. Med Vet Entomol 1990; 4:221– 226. , Tälleklint L, , , et al. Geographical distribution, host associations, and vector roles of ticks (Acari: Ixodidae, Argasidae) in . J Med Entomol 1994; 31:240–256. IA, Mezentsev , Mkrtchan MO, Grizhebovskii GM, Briukhanova GD. [Features of leptospirosis in the Territory]. Zh Mikrobiol Epidemiol Immunobiol 2003; (6):68–71. [Article in Russian]. IA, Mkrtchan MO, Shevyreva TV, Kazhekina EF, Tesheva SCh. [Prevention of acute enteric infections and viral hepatitis A in the Territory appearing in connection with a natural disaster in 2002]. Zh Mikrobiol Epidemiol Immunobiol 2003; (6):101–104. [Article in Russian] Kalkstein LS. Health and climate change: direct impacts in cities. ; 342:1397–1399. Lessons from a very hot summer. ; 346:857–859. Kidon MI, See Y, Goh A, Chay OM, Balakrishnan A. Aeoroallergen sensitization in pediatric allergic rhinits in : is airconditioning a factor in the tropics? Pediatr Allergy Immunol 2004;15(4):340–343. Kilpelainen M, , , Koskenvuo M. Farm environment in childhood prevents the development of allergies. Clin Exp Allergy 2000; 30(2):201–208. Kilpeläinen M, , , Koskenvuo M. Home dampness, current allergic diseases, and respiratory infections among young adults. Thorax 2001; 56(6):462–467. , Bärring L, Gollvik S, , et al. A 140-year simulation of climate with the new version of the regional atmospheric climate model (RCA3). Swedish Meteorological and , 2005; No.108. Bilaga B 34 SOU 2007:60 154 Knox RB, Suphioglu C, , Desai R, et al. Major grass pollen allergen Lol p 1 binds to diesel exhaust particles: implications for asthma and air pollution. Clin Exp Allergy 1997; 27(3):246– 251. Koca D, , Sykes MT. Modelling Regional Climate Change Effects On Potential Natural Ecosystems in . Climatic Change ; (78)2–4:381–406. , Harving H. House-dust mites and summer . Allergy 2005; 60(9):1200–1203. The 2003 European heat waves. Euro Surveill 2005; 10:148–149. Kovats RS, , Hajat S, , et al. The effect of temperature on food poisoning: a time-series analysis of salmonellosis in ten European countries. Epidemiol Infect 2004;1 32(3):443–453. Kriz B. Infectious disease consequences of the massive 1997 summer floods in the . 1998, EHRO 020502/12. Kukkula M, Arstila P, Klossner ML, , et al. Waterborne outbreak of viral gastroenteritis. Scand J Infect 1997; 29(4):415–418 , Crosskey RW. insects and arachnids. , , 1993. Le Tertre A, LeFranc A, Eilstein D, Declercq C, et al. Impact of the 2003 heatwave on all-cause mortality in 9 French cities. Epidemiology 2006; 17(1):75–79. Lelieveld J, van Aardenne J, , de reus M, , Winkler P. Increasing Ozone over the . Science 2004; 304:1483–1487. , , , , et al. Salmonella in , 1997: the story so far. Comm 1997; 21:120– 123. Leynaert B, , , Chinn S, et al. Does living on a farm during childhood protect against asthma, allergic rhinitis, and atopy in adulthood? Am J Respir Crit Care Med 2001; 164:1829–1834. , , , , et al. Nya strategier för den svenska paradgrenen salmonellabekämpning. 2000; 97(30–31):3384–3386. , Naucke T, , Desjeux P, et al. Leishmaniasis: Influence of climate and climate change, epidemiology, eco SOU 2007:60 Bilaga B 34 155 logy, and adaptation measures. In: Climate change and adaptation strategies for human health. Menne B, , eds. Springer, 2006. , Tälleklint L, Polfeldt T. Impact of climatic change on the northern latitude limit and population density of the disease-transmitting European tick, Ixodes ricinus. Environ Health Perspect 2000; 108(2):119–123. Matförgiftningar i – resultat av en intervjuundersökning. Rapport nr 41/1994. MAT UPP – intensivstudie av matförgiftningar i kommun . Rapport nr 12/1999. Riskprofil: och mikrobiologiska risker Rapport nr 28/2005. Rapportering av dricksvattentillsynen . Rapport nr 12/2006. , Chirico J, , . Vertical distribution of adult mosquitoes (Diptera: Culicidae) in southern and central . J Vector Ecol 1996; 21:169–176. WR, Schell WL, Blair KA, Addiss DG, et al. Massive outbreak of waterborne Cryptosporidium infection in , : recurrence of illness and risk of secondary transmission. Clin Infect 1995; 21(1):57–62. , , Kuusela K, , Wotton RS. flies in the boreal biome, key organisms in both terrestial and aquatic environments: A review. Ecoscience 2004; 11:187–200. Materna J, , Danielová V. Altitudinal distribution limit of the tick Ixodes ricinus shifted considerably towards higher altitudes in central Europe. Public Health 2005; 13(1):24–28. Medlock JM, Barrass I, Kerrod E, , Leach S. Analysis of climatic predictions for extrinsic incubation of Dirofilaria in the . and Zoonotic 2007; 7:4–14. Baltic Sea climate in the late twenty-first century: downscaling approach using two global models and two emission Clim Dyn 2006; 27(1):39–68. Menne B, , eds. Climate change and adaptation strategies for human health. Springer, 2006. Menzel A, Sparks TH, , , et al. European phenological response to climate change matches the pattern. Global Change Biology 2006;12:1969–1976. Bilaga B 34 SOU 2007:60 156 Mezentsev , Briukhanova GD, Efremenko VI, Kovalev NG, et al. [Leptospirosis in the Southern Federal District of ]. Zh Mikrobiol Epidemiol Immunobiol 2003; (6):63-7. [Article in Russian]. Miettinen IT, , , epidemics in in 1998–1999. Water Sci Technol ; 43(12):67–71. Motta AC, Marliere M, Peltre G, Sterenberg PA, Lacroix G. Traffic-related air pollutants induce the release of allergen-containing cytoplasmic granules from grass pollen. Int Arch Allergy Immunol 2006; 139(4):294-8. Nafstad P, Skrondal A, Bjertness E. Mortality and temperature in , , 1990–1995. Eur J Epidemiol 2001; 17(7):621– 627. Namork E, , Lovik M. Detection of allergens adsorbed to ambient air particles collected in four European cities. 2006;165(1):71-8. Nature, Vol 416, 28 2002, 389–395 Naucke TJ, . Is leishmaniasis becoming endemic in ? Int J Med Microbio 2004; (293), 37(Suppl. ):179– 181. Nayha S. Environmental temperature and mortality. Int J Circumpolar Health 2005; 64(5):451–458. , , Bergstrom S, . Rift Valley fever: a sero-epidemiological survey among pregnant women in . Epidemiol Infect 1987;99(2):517–522.