sou · GVB356 · 2008-01-01 00:00:00 — Kvaliteten på det bestyrkande materialet i de arbetsdokument som ligger till grund för bedömningen av kvaliteten i revisionsarbetet, iakttagande av revisionsnormer, iakttagande av yrkesetik och yrkesregler, inberäknat regler om oberoende, 1.korrekt format och uttalande i revisionsberättelsen, 2.årsredovisningshandlingarnas överensstämmelse med den ram för framläggande av räkenskaper som angivits i revisionsrapporten, 3.försummelse att nämna årsredovisningshandlingars bristande överensstämmelse med andra rättsliga krav som det hänvisas till i revisionsberättelsen. En lagstadgad revision som utförs i överensstämmelse med rättsliga krav, fastställda revisionsnormer och som iakttar yrkesetiska regler är av avgörande betydelse för användare av reviderad ekonomisk information eftersom den säkerställer ett visst mått av trovärdighet för de reviderade årsredovisnings- handlingarna. Särskilda krav har fastställts vad gäller revisionsberättelsen till följd av dess betydelse som det offentliggjorda resultatet av en lagstadgad revision. Kravet på överensstämmelse med en viss ram för framläggande av räkenskaper har medtagits för att understryka den lagstadgade revisionens avgörande roll när det gäller att upprätthålla respekten för redovisningsnormerna. 5.1Det har ansetts lämpligt att göra åtskillnad mellan den metod som tillämpas för kvalitetssäkring när det gäller lagstadgade revisorer som har kunder bland verksamheter av allmänt intresse (public interest) och den kvalitetssäkring som tillämpas i fråga om revisorer som inte har några verksamheter av allmänt intresse bland sina kunder. Denna åtskillnad gäller vissa systema- spekter på kvalitetssäkring som exempelvis en tätare kontroll, en ökad offentlig kontroll över hur kvalitetssäkringen styrs samt möjlighet för de behöriga myndigheterna att få tillgång till kontrollantens dokumentation (se punkt 5.2). Denna skillnad förändrar inte räckvidden, måls- ättningarna eller den övergripande metoden för den enskilda kvalitetssäkringen. Uttrycket verksamhet av allmänt intresse täcker bland annat börsnoterade bolag, kreditinstitut, försäkringsbolag, investeringsbolag, fondföretag (företag för kollektiva investeringar i överlåt- bara värdepapper) och pensionsfonder. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 91/95 5.2Tillsynsmyndigheten eller den behöriga myndighet som har det slutliga ansvaret för att admini- strera och underhålla kvalitetssäkringssystemet kan ges tillgång till enskild dokumentation, som kontrollanten framtagit om lagstadgade revisorer som har kunder i synnerhet bland verksam- heter av allmänt intresse. Tillgången till kontrollantens dokumentation bör underställas bestäm- melserna om tystnadsplikt i punkt 8. 6.OFFENTLIG ÖVERVAKNING OCH OFFENTLIG RAPPORTERING 6.1Kvalitetssäkringssystem bör vara underställda lämplig offentlig tillsyn som företas av en kontrollstyrelse i vilken majoriteten av medlemmarna inte är yrkesrevisorer. Kvalitetssäkringssystemen i Europeiska unionen bör ha tillräcklig trovärdighet för att uppfylla de externa målsättningarna, nämligen att upprätthålla allmänhetens förtroende och gentemot tillsynsmyn- digheterna kunna påvisa att de självreglerande skyldigheterna i tillräcklig grad uppfylls. Kravet på offentlig övervakning avser att säkerställa att kvalitetssäkringen både faktiskt och i allmänhetens ögon är en uppgift som har tillräcklig trovärdighet. Den faktiska uppläggningen av offentlig övervakning av kvalitetssäkringen kommer att variera mellan medlemsstaterna beroende på de befintliga strukturerna för tillsyn över det lagstadgade revisionsyrket och betydelsen av sektorsspecifik lagstadgad kontroll av den lagstadgade revisionens kvalitet. Offentlig övervakning för kvalitetssäkring skulle kunna vara ett komplement till befintliga strukturer för tillsyn av revisionsbranschen som redan inbegriper offentlig medverkan, medan det i andra situationer skulle kunna behövas en särskild kommitté med deltagande av personer utanför revisions- yrket, exempelvis företrädare för näringslivet, för tillsynsmyndigheterna på värdepappersområdet och för aktieägarna. Målsättningarna för den offentliga övervakningen av kvalitetssäkringen skulle kunna innefatta följande: 1.Övervakning av styrningen (planering och kontroll) av kvalitetssäkringssystemet. 2.Utvärdering av kontrollresultaten. 3.Godkännande av offentliggörande av resultaten av kvalitetssäkringen (se punkt 6.2). 6.2Resultaten av kvalitetssäkringen bör i tillräcklig utsträckning offentliggöras. Offentliggörande av resultaten av kvalitetssäkringen är ännu ett medel för att öka allmänhetens förtroende för kvalitetssäkringssystemen. Offentliggörande av de samlade resultaten av kvalitetssäk- ringen utan att nämna enskilda revisionsbyråer kan anses vara tillräckligt. Trovärdigheten bland allmänheten skulle kunna bli större om den offentliggjorda rapporteringen även omfattade rekommen- dationer om yrkesmässiga och/eller regelmässiga åtgärder, uppföljning av rekommendationer samt påföljder. Det är nödvändigt med en systematisk koppling mellan otillfredsställande resultat av kvalitets- kontrollerna och verkställandet av disciplinära påföljder. Påföljdssystemet bör omfatta möjlig- heten att stryka den lagstadgade revisorn ur registret över lagstadgade revisorer. Kvalitetssäkringen är inte i sig det enda verktyget för disciplinära påföljder. Kvalitetssäkringen syftar till att upprätthålla, påvisa och förbättra revisionskvaliteten. Kopplingen mellan kvalitetskontroller och disciplinära påföljder bidrar till att öka trovärdigheten bland allmänheten och är också logisk eftersom kvalitetssäkring kan ses som ett verktyg för att upprätthålla kvaliteten. Möjligheten att stryka en revisor ur registret är särskilt relevant för länder där registreringen av auktoriserade revisorer är åtskild från det branschorgan som handhar kvalitetssäkringssystemet. L 91/96 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8.1Den lagstadgade revisorn bör undantas från bestämmelser om tystnadsplikt vad gäller revi- sionsdokumentation som används i samband med kvalitetssäkringskontrollen. I de flesta medlemsstater som har ett kvalitetssäkringssystem omfattas inte överlämnandet av revisions- arbetsdokument till kontrollanterna av de normala reglerna för revisorers tystnadsplikt. Detta innebär att överlämnandet av revisionsdokumentation till kontrollanterna inte kan utgöra ett brott mot tystnadsplikten och därför inte kan leda till skadeståndsanspråk. 8.2Kontrollanten bör omfattas av regler om tystnadsplikt liknande de som gäller för lagstadgade revisorer. När tillsynsorganet eller annan behörig myndighet ges tillgång till kontrollantens dokumentation (se punkt 5.2) kan detta dock inte anses utgöra ett brott mot tystnadsplikten. De flesta medlemsstater med ett kvalitetssäkringssystem har infört samma regler för kontrollantens tystnadsplikt som de som gäller för lagstadgade revisorer när de utför lagstadgad revision. 8.3Det bör tillses att alla personer som arbetar eller har arbetat för de ifrågavarande tillsynsor- ganen eller andra behöriga myndigheter med ansvar för att administrera och upprätthålla kvalitetssäkringssystemet, såväl som medlemmarna av den offentliga övervakningsnämnden (public oversight board), skall omfattas av kravet på tystnadsplikt. I slutändan beroende på den nationella lagstiftningen, innebär tystnadsplikt i det här sammanhanget att de berörda personerna inte får röja konfidentiella upplysningar som de har erhållit under tjänsteutöv- ningen till någon enda person eller myndighet, utom i sammanfattning eller i ackumulerad form på ett sådant sätt att kontrollanten eller den lagstadgade revisor som är föremål för kvalitetskontrollen, samt revisionsklienten som de kontrollerade dokumenten berör samt berörda parter till denne revisionsklient inte kan identifieras individuellt. Kvalitetssäkringssystemet bör säkerställa att de personer – vare sig det gäller yrkeskolleger eller anställda i ett övervakningsorgan – som utför kvalitetskontroller har en lämplig yrkesut- bildning och en relevant erfarenhet i kombination med särskild utbildning i kvalitetssäkring. I flera länder kan endast en aktiv yrkesrevisor utses till kollegial kontrollant (peer reviewer). Den relevanta erfarenheten kan också avse sektorsspecifik erfarenhet. KONTROLLANTENS OBEROENDE OCH OBJEKTIVITET Kvalitetssäkringssystemet bör säkerställa att det tas tillbörlig hänsyn till eventuella intressekon- flikter när kontrollanterna väljs ut för enskilda kontrolluppdrag. Kontrollanterna bör minst omfattas av de krav på oberoende som gäller för lagstadgade revisorer. Urvalet av kontrollanter för individuella kvalitetskontroller bör grundas på kriterier som ger garantier för kontrollantens faktiska och formella oberoende och opartiskhet. Den konkreta tillämpningen av urvalskriterier skulle kunna övervakas av den offentliga övervakningsnämnden. Det bör avsättas tillräckliga resurser (input) till kvalitetssäkringssystemen för att de skall kunna få ett realistiskt genomslag när det gäller trovärdigheten för systemen bland allmänheten. Det kommer att stå klart att kvalitetssäkringssystem kostar pengar och därför bör vara så effektiva som möjligt för att uppfylla de realistiska kraven från allmänhetens och myndigheternas sida. Om ett kvalitetssäkringssystem tillämpas på ett opartiskt sätt på alla lagstadgade revisorer i Europeiska unionen kommer det inte att påverka de lika konkurrensvillkoren på det här området. Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 91/97 Det finns tydliga skillnader vad gäller de resurser som används för kvalitetssäkring. För att en meningsfull jämförelse skall vara möjlig, bör de samlade resurserna ställas i förhållande till antalet lagstadgade revisorer med beaktande av huruvida de lagstadgade revisorerna har kunder bland verk- samheter av allmänt intresse eller ej (se punkt 3.4 angående kontrollfrekvensen). Offentliggörande av information om de resurser som avsätts till extern kvalitetssäkring kommer att öka allmänhetens tilltro till systemen. Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Föräldraskap vid assisterad befrukning. Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] finansiella oberoende. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Den nya inskrivningsmyndigheten. Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Organisationsform för VTI och . [49] Betalningstider i näringslivet. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Mångfald är framtiden. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]