sou · GWB356 · 2008-06-03 00:00:00 — Mångfald som möjlighet Åtgärder för ökad integration på landsbygden Åtgärder för ökad integration på landsbygden Betänkande av Utredningen om ökad integration inom de gröna näringarna SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice fattade regeringen beslut om kommitté- direktiven för utredningen i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv (dir. 2007:131), som gav en sär- skild utredare i uppdrag att undersöka och lämna förslag på hur utrikes födda personers kompetens bättre ska kunna tas till vara inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. Med stöd av bemyndigande för statsrådet med ansvar för jord- bruksfrågor, förordnades generaldirektören till särskild utredare, och jur.kand till utredningssekreterare. Utredningen antog namnet Utredningen om ökad integration inom de gröna näringarna (Jo 2007:01). Som experter förordnades , Maroun Aoun, vd /; , landsbygdsutvecklare och integrationsmentor ; Vukica Bosnjak, programansvarig ; , verksamhetsledare ; , departementssekreterare ; , utvecklingsstrateg ; , tolk , ; departementssekreterare ; , näringslivsstrateg ; , filosofie doktor ; , professor ; , avdelnings- chef samt , projektledare . Vi överlämnar härmed betänkandet Mångfald som möjlighet – åtgärder för ökad integration på landsbygden (SOU 2008:56). Utredningens uppdrag och arbete ................................ Utredningens tre grundbegrepp ................................... Ökad integration i de gröna näringarna.................................. Integration för näringslivsutveckling på landsbygden........... 4.2.1 Export med mångfald som resurs................................ 4.2.2 Turism med mångfald som resurs ............................... Svensk landsbygd – hinder och möjligheter........................... 4.3.1 Statistik över utrikes födda i de gröna näringarna...... 4.3.2 Att locka till sig och behålla utrikes födda.................. 4.3.3 Generella åtgärder för en levande landsbygd .............. 4.3.4 Åtgärder för att främja utrikes föddas etablering 4.4 Mångfaldskommuner för ökad integration ............................ 4.5 Arbetskraftsbehov, kompetens och matchning ..................... 4.5.1 Rekryteringsbehov och rekryteringsvägar inom de gröna näringarna....................................................... 4.5.2 Utrikes föddas kompetens inom de gröna 4.5.3 Skärpt uppdrag till ........................... 4.6Nya marknadsmöjligheter på landsbygden – en utvidgad Uthyrning av bostäder/fritidshus ................................ 4.7Nya möjligheter till integration i landsbygdens Satsning på småskaligt landsbygdsföretagande ........... Åtgärder för effektivare mikrofinansiering ................. 4.8Bättre utnyttjande av befintliga instrument för 4.9 Information, kommunikation, nätverk................................... Nationell jobb- och immigrationsportal ..................... 4.9.3 Rådgivningscentrum för etablering på 4.9.4 Nyckelaktörer för fortsatt arbete för ökad integration på landsbygden........................................... 4.10 Rekrytering till gröna utbildningar......................................... 4.10.1 Stöd för breddad rekrytering ....................................... 4.10.2 Ekonomiskt stöd till gröna utbildningsanordnare ..... 4.11Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och 5.3Ekonomiska konsekvenser för stat, kommun och Kommuner i SKL:s kommungruppsindelning Rapport, Blatteförmedlingens Mångfaldsbarometer 2008 - 04 - 01–2008 - 04 - 02 2008 - 04 - 01–2008 - 04 - 02 Enligt statistik från (), baserad på , hade cirka 4,2 miljoner sysselsatta i åldrarna . Av dessa var cirka 72 000 (1,) sysselsatta i de gröna näringarna. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära rela- terade verksamheter. De utrikes födda utgör av landets sysselsatta, men de utgör av de som är verksamma i de gröna näringarna. Av det totala antalet sysselsatta som är utrikes födda finns inom de gröna näringarna, mot för sysselsatta födda i . Andelen företagare bland personer som är utrikes födda är gene- rellt sett högre än i övriga delar av befolkningen i . Trots detta är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv mycket låg. Av 166 088 före- tagare inom de gröna näringarna , var endast 2 267 (1,) utrikes födda. En starkt bidragande orsak till detta är det stora antalet svenskfödda enmansföretagare inom skogssek- torn. Det finns utrikes födda som driver företag inom olika delar av livsmedelskedjan, men det är få som är verksamma i primärpro- duktionen. Få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som finns på landsbygden. I den mån utrikes födda personer arbetar inom de gröna näringarna är det ofta i form av tillfälligt säsongsarbete. Intresset för yrkesutbildningar knutna till sektorn, till exempel gymnasieskolans naturbruksprogram ökar, men andelen elever med utländsk bakgrund är fortsatt mycket lågt. Migration innebär ett inflöde av viktiga humanresurser och ökar förutsättningarna för näringslivsutveckling. Mångfald ger möjlig- het. Därför är det en nyckelfråga att identifiera, åtgärda eller redu- cera hinder för att ta till vara de utrikes föddas kompetens, inte minst med tanke på den demografiska verklighet står inför. kan stora delar av landet komma att präglas av brist på arbetskraft vilket är ett allvarligt hot, framför allt mot landsbygdens överlevnad. Två skeden under integrationsprocessen är nyckeltillfällen för att rekrytera utrikes födda till de gröna näringarna och landsbyg- dens övriga näringsliv. En stor del av de utrikes födda hamnar efter ankomsten till i kommuner på landsbygden. Här finns möjlighet för så kallade lotsar (se nedan) att etablera kontakt mel- lan de utrikes födda och lokala arbetsgivare i de gröna näringarna eller landsbygdens övriga näringsliv. I ett senare skede kan rekryte- ringen inriktas på utrikes födda i tätorterna till tätortsnära gröna näringar, som trädgård, hästnäring, golfbanor och djurskötsel. Detta gör det möjligt att bo kvar i sin tätortskommun och pendla till sitt arbete på den tätortsnära landsbygden. Vi föreslår följande konkreta åtgärder: Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering (IJ 2007:02), som vi har haft samråd med, har diskuterat introduktionen av en ny aktör, lotsen. Lotsen är en från myndigheter fristående aktör som arbetar för snabbare arbetsmarknadsetablering. Den nyanlände ska kunna välja lots ur en lotsbank som upprättas av alternativt Arbetsförmedlingen, som tecknar avtal med leverantörer om tillhandahållande av lotstjänster. Vi föreslår att en ny aktör, lotsen, införs som ett instrument för att bättre kunna matcha arbetskraftsbehov med den kompetens som finns hos nyanlända utrikes födda. Nya eller befintliga före- ningar, företag och organisationer kan erbjuda gröna lotsar, som med särskild kännedom om landsbygdens näringsliv kan verka för en snabbare arbetsmarknadsetablering inom de gröna näringarna eller i landsbygdens övriga näringsliv. På flera ställen i har man skapat modeller för att på ett rela- tivt snabbt sätt översätta kompetens som förvärvats genom utbildningar eller yrkeserfarenheter utomlands och identifiera de kompletteringar som eventuellt måste göras för att uppnå svensk standard. Vi föreslår att resurser avsätts för Grön validering, det vill säga för att utveckla valideringsmodeller för yrken inom de gröna näringarna. Detta bör ske i samarbete mellan , , och någon befintlig eller ny valideringsaktör. Grönt kort är ett komplement till elevers eller yrkesverksammas betyg och eventuella praktiska erfarenheter, och hjälper arbetsgiva- ren att göra en bedömning av en persons anställningsbarhet. Vi föreslår att diplomeringsinstrumentet kort utvecklas för målgruppen personer med utbildning eller erfarenhet inom naturbruksområdet som förvärvats utomlands. Undervisningen i Svenska för invandrare (SFI) bör övergå från generella modeller, med låg motivation och dåliga resultat bland deltagarna som följd, till individanpassade, yrkesinriktade utbild- ningar som med större sannolikhet leder till arbete eller eget före- tagande. Vi föreslår att det i regioner med ett stort antal arbetsgivare i de gröna näringarna skapas en Grön SFI eller SFG, det vill säga Svenska för de gröna näringarna. Detta bör göras i samarbete mellan , Arbetsförmedlingen, kommuner, företag, lokala/ regionala utbildningsaktörer och ett nationellt branschnätverk, som LRF, Hushållningssällskapen eller . Export med mångfald som resurs I finns 36 000 exportföretag, varav de flesta är små och medelstora och finns på landsbygden. Ett stöd till bildandet av kommun- eller privatägda exportmäklarfirmor där individer med utomnordiskt ursprung får en utbildning inom export och försälj- ning samt i att representera sin kommun och dess exportföretag, kan leda till en kraftfull utveckling av landsbygdens näringsliv. Vi föreslår en målmedveten satsning på export med mångfald som resurs, där individer med utomnordiskt ursprung får utbild- ning inom export och försäljning samt i att representera sin kom- mun och dess exportföretag. Turism med mångfald som resurs Varje svensk kommun strävar efter att öka besöksnäringen, som hade en omsättning på nära 191 miljarder. De utländska turisternas konsumtion i uppgick till 62 miljarder, vilket är mer än exportvärdet av svenska bilar. Den utländska turismen i kan öka kraftigt från dagens nivå på om vi tar vara på de utrikes föddas kompetens och marknadsför till världen i ett vidare perspektiv. Vi föreslår en målmedveten satsning på turism med mångfald som resurs, där invandrares kompetens om andra länder och kultu- rer används i en marknadsföringsoffensiv av som turistland, med särskilt fokus på den svenska landsbygden, och där utrikes födda svenskar utbildas till att bli officiella representanter för och x kommun. Generella åtgärder för en levande landsbygd För att stärka landsbygdens attraktionskraft och skapa förutsätt- ningar för permanent etablering på landsbygden krävs ett antal generella åtgärder för en levande landsbygd. Vi väljer att citera några viktiga förslag som lämnas i slut- betänkande Se landsbygden (SOU 2006:101): Stärk landsbygdsföretagens möjligheter att utveckla sin verksamhet. Viktiga områden är: generationsskiften, kompetensförsörjning, finansierings/investeringsmöjligheter, innovation/FoU samt vid- gade marknader och marknadskunskaper. Landsbygdsföretagens möjligheter till kapitalförsörjning måste sär- skilt uppmärksammas. Förbättra förutsättningarna för småskalig verksamhet och produk- tion i tillämpningen av regelverk. Förenkla regelverk och tillämpning vid offentlig upphandling för småskalig verksamhet och produktion. Synliggör landskapets resurser för en bredare allmänhet genom ökade kontaktytor mellan stad och land. Ge direktiv till statliga myndigheter och bolag att ta ett utökat ansvar för utvecklingen på landsbygden och att medverka till nya och samordnade servicelösningar. Gör särskilda satsningar för att utveckla och samordna en logistik för landsbygdens person-, gods- och varutransporter. Säkerställ möjligheten till landsomfattande tillgång till snabb data- kommunikation och mobiltelefoni på landsbygden. Åtgärder för att främja utrikes föddas etablering på landsbygden För att undanröja specifika hinder för utrikes födda att etablera sig på landsbygden föreslår vi följande åtgärder: Erbjud körkortsutbildning på andra språk än svenska. Informera om räntefria lån och mikrofinansiering. Informera om svensk landsbygd och allemansrätten. Utveckla arbetspraktik/lärlingssystem för snabb kontakt med landsbygdens arbetsliv för personer med lämplig utbildning/ erfarenhet från ursprungslandet. Utveckla gröna lotsar för snabb arbetsmarknads- och förenings- livsintroduktion. Aktiv rekrytering i andra länder av för svensk landsbygd strate- giskt betydelsefulla entreprenörer och arbetstagare. Skapande av en Verktygslåda för presumtiva mångfalds- kommuner För områden som är intresserade av att ta emot och integrera invandrare på ett bra sätt, har den kanadensiska regeringen utarbe- tat ett omfattande material, Attracting & Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for . Vi föreslår regeringen att ta initiativ till utarbetandet av en svensk motsvarighet till Box, en Verktygslåda för presumtiva mångfaldskommuner. Flera instanser har påpekat bristerna i kartläggningen av de utrikes föddas kompetens. Vi föreslår i likhet med Valideringsdelegationen att Migrations- verket får ett tydligt uppdrag att ansvara för att frågan om perso- ners utbildning och yrkeserfarenhet ställs till alla som flyttar till , och att erbjudande ges om stöd med att begära värdering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. saknar, till skillnad från många andra länder, en integra- tionslag. Vi anser att en integrationslag skulle motverka dagens brister och klargöra individers, kommuners och andra aktörers ansvar, och därmed öka rättssäkerheten. Vi föreslår att regeringen utarbetar och till överlämnar ett förslag till integrationslag. Satsning på småskaligt landsbygdsföretagande Det småskaliga landsbygdsföretagandet är ett lovande område när det gäller att på ett bättre sätt ta till vara de invandrades kompe- tens. Framförallt ser vi en potential i kunnandet inom olika hant- verkstraditioner. Vi föreslår att resurser avsätts för en sats- ning på en utveckling av småskaligt landsbygdsföretagande, inom till exempel turism, service och hantverk, där särskilt fokus läggs på uppsökande verksamhet och information riktad till utrikes födda. Satsning på företagsrådgivning till utrikes födda på landsbygden ger /IFS 10 miljoner för företagsråd- givning i invandrartäta storstadsområden. Vi anser att medel bör avsättas för liknande rådgivning på landsbygden. Vi föreslår att regeringen avsätter 10 miljoner till /IFS för företagsrådgivning till utrikes födda på landsbyg- den. Höjt tak för mikrolån hos I kan ett mikrolån uppgå till maximalt , medan länder i övriga erbjuder . Vi föreslår att taket för mikrolån hos höjs från dagens till . Nystartsjobb ger arbetsgivare möjlighet att få ekonomiskt stöd motsvarande arbetsgivaravgiften om de anställer någon som varit borta från arbetsmarknaden på hel- eller deltid som arbetslös. Personen kan också ha kommit till och fått sitt uppehållstillstånd för högst . Åtgärden kan leda till ökad integration, men underutnyttjas inom den gröna sektorn. Vi föreslår riktade informationsinsatser till arbetsgivare i den gröna sektorn och landsbygdens övriga näringsliv om möjligheten att anställa utrikesfödda inom ramen för nystartsjobb. Jobbportalen syftar till att öka attraktionskraf- ten hos den gröna näringen genom att visa på mängden av och bredden på de gröna jobben och göra informationen enkel och lättillgänglig för såväl arbetsgivare som arbetssökande. sajten har ökat kraftigt. En brist ur integrationssynpunkt är att annonserna bara finns tillgängliga på svenska. Vi föreslår att resurser avsätts för att göra jobbannonserna på tillgängliga på fler språk än svenska. Nationell jobb- och immigrationsportal Det finns ett behov av en aktiv nationell och flerspråkig jobb- och immigrationsportal, dit man kan vända sig för information om arbete och boende innan man kommer till , men också när man väl är här. Vi föreslår att resurser avsätts för utvecklandet av en svensk jobb- och immigrationsportal, bland annat för att kunna fylla behovet av arbetskraftsinvandring. Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden För att få en tydlig och kompetent accesspunkt för rådgivning till individer och företag som vill etablera sig på landsbygden, anser vi att ett Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden ska inrättas. Flera kommuner kan gå samman om bildandet, och viktiga samarbetskontakter för ökad integration och näringslivsutveckling på landsbygden kan knytas mellan stad och land. Vi föreslår att ett Rådgivningscentrum för etablering på lands- bygden inrättas. Stöd för breddad rekrytering Trots ett ökat intresse för de gröna utbildningarna har man inte varit framgångsrik i sina försök att attrahera studerande med utländsk bakgrund. Informationen om svensk landsbygd och dess förutsättningar och utvecklingsmöjligheter är så gott som obefint- lig. Vi föreslår ett ekonomiskt stöd för att bredda rekryteringen till utbildningar med relevans för landsbygdens utveckling. Stöd till gröna utbildningsanordnare Utbildningsanordnare med grön profil eller inriktning på hantverk och småföretagande har en nyckelroll när det gäller att stärka för- utsättningarna för landsbygdens utveckling Vi föreslår ett ekonomiskt stöd till utbildnings- anordnare för hållande av kurser och utveckling av kurskoncept som syftar till att utbilda/fortbilda utrikes födda för verksamhet inom de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv I avsnitt 4.11 lämnar vi ett antal förslag till forskningsuppgifter, studier och uppdrag som vi finner angelägna för att öka kunskapen om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. According to statistics from Statistics , based on the Employment Register, some 4.2 million people between the ages of 18 to 64 were employed in in 2006. Of these, around 72 000 (1.7 per cent) were employed in the green sector, a term given to agriculture, forestry and horticulture, and enterprises that are closely related to them. People born abroad comprise around 11.7 per cent of employed people in this country, but only 4.2 per cent of people working in the green sector. Of the total number of employed people who were born outside , only 0.6 per cent work in the green sector as opposed to 1.9 per cent of people employed who were born in . The proportion of entrepreneurs among people born abroad is generally larger than in other sectors of the population in . Despite this, the proportion of foreign-born entrepreneurs in the green sector and other parts of the rural business sector is very small. Of 166 088 entrepreneurs in the green sector in 2006, only 2 267 (1.4 per cent) were born abroad. A strong contributing factor is the large number of Swedish-born sole proprietors in the forestry sector. There are some people of foreign origin running companies in different parts of the food sector, but few are in primary production. Few newly arrived immigrants settle in rural areas, or get jobs in companies in rural areas. When people born abroad work in the green sector, their form of employment is often temporary seasonal work. Interest in vocational education linked to the sector, such as the upper secondary school natural resource use programme, is increasing, but the proportion of students of foreign origin continues to be very small. Migration leads to an influx of important human resources and increases opportunities for development of the business sector. Diversity creates potential. A key issue is therefore to identify the obstacles and to take measures to remove or reduce them so as to make the most of the skills of people born abroad, particularly in view of the demographic realities is facing. In the near future, large parts of the country may be characterised by a lack of labour, which is a serious threat particularly to the survival of rural areas. Two stages of the integration process are key opportunities for recruiting people born abroad to the green sector and other parts of the rural business sector. A large proportion of people born abroad are assigned to municipalities in rural areas after their arrival in . Here there is a chance for what we have termed pilots(see below) to establish contact between people born abroad and local employers in the green sector or other parts of the rural business sector. At a later stage, recruitment can be targeted at foreign-born people living in urban areas, for jobs in the green sector near those areas, such as horticulture, the horse industry, golf courses and animal husbandry. This can enable people to remain living in their urban municipalities and commute to their jobs in rural areas nearby. We propose the following concrete measures: The Inquiry on the Labour Market Entry of New Immigrants (IJ 2007:02), with which we have consulted, has discussed the introduction of a new player, the pilot. The pilot is a player independent of government agencies who works for faster entry to the labour market. The new immigrant should be able to choose his or her pilot from a pilot bank set up by or the , which signs contracts with suppliers on the provision of pilot services. We propose that a new player, the pilot, be introduced as an instrument to enable better matching between the demand for labour and the skills of newly arrived people born outside . New or existing associations, companies and organisations could offer green pilots with special knowledge of the rural business sector, who could work towards faster labour market entry in the green sector or other parts of the rural business sector. Models have been developed in several places in to produce, relatively quickly, translations of skills acquired via education or work experience abroad and to identify the additional training that may be needed to achieve Swedish standards. We propose that resources be allocated to validation, that is to developing validation models for occupations in the green sector. This should be done jointly by , the , the county administrative board and an existing or new validation actor. supplements the certificates and possible practical experience of students or working people, and helps the employer make an assessment of the persons employability. We propose that the diploma instrument be developed to target the group of people with education or experience acquired abroad in the field of natural resources. The general models for Swedish for Immigrant (SFI) programmes, with their resulting lack of motivation and poor performance by those participating, should be replaced by individually adapted, vocationally oriented courses, that are more likely to lead to employment, or to entrepreneurship. We propose that in regions with a large number of employers in the green sector, a or SFG be created, that is Swedish for the . This should be done jointly by the for Economic and Regional Growth, the , municipalities, companies, local/regional education actors and a national industrial network, such as , the Swedish and or . Exports with diversity as a resource There are 36 000 export companies in , most of which are small and medium-sized and situated in rural areas. Support to the formation of municipally or privately owned export brokerage firms, where non-Nordic-born individuals are trained in exports and sales and in representing their municipalities and its export companies, could lead to the vigorous development of rural business. We propose purposeful efforts to promote exports, using diversity as a resource, where individuals of non-Nordic origin are trained in exports and sales and in representing their municipalities and its export companies. Tourism with diversity as a resource All Swedish municipalities are striving to increase their tourist industries, which in 2005 had a turnover of almost billion. Foreign tourist consumption in amounted to billion, which is more than the export value of Swedish cars.