sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Även mindre internationella kongresser, inhemska kongresser och konferenser samt mässor som en del av en kongress/konferens hanteras. är en del av organisationen . Affärsidén för är att vara en, i internationell jämförelse, ledande plattform för samverkan i desti- nationsutveckling. Uppgiften för är att mark- nadsföra och medverka i utvecklingen av som turist-, mötes- och evenemangsstad. Vision, affärsidé och strategi Visionen för är att skall vara en av mest attraktiva mötesdestinationer för möten upp till 13 000 delegater. Affärsidén är att skall marknadsföra och sälja som destination till beslutsfattare av möten. skall dess- utom medverka i utvecklingen av som mötesdestination. Huvudstrategin är att skall mark- nadsföra och sälja destinationen till beslutsfattare av vetenskapliga, förbunds- och organisationsmöten, politiska möten samt företagsmöten med ett deltagarantal som beräknas bli minst 200 personer. agerar både inom den nationella och internationella marknaden avseende organisationsmöten (Associations) och inom den europeiska marknaden för företags- möten (Corporate). Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter vill, genom ett professionellt, tro- värdigt och neutralt agerande, fungera som support för forskare inom , samt andra organisationer och företag att värva möten till katalysator och länk mellan den akademiska världen och mötes- industrin i För att uppnå detta skall agera lokalt men verka globalt medverka till att får en positiv hotellutveckling medverka till att direktflygmöjligheterna till blir bättre medverka till att kringaktivitetsprodukterna som design, shop- ping och kultur utvecklas bearbeta endast europeiska kontakter avseende segmentet före- tagsmöten har ett tiotal anställda och utgör ett av fyra affärsområden inom . Affärsområdet har, liksom övriga affärsområden, en styrgrupp från näringslivet i . Styrgruppens uppgift är att fastställa affärsplanen och de operationella målen, dessutom fungerar den som bollplank för verksamheten. I styrgruppen representeras bl.a. , hotellnäringen, transportörer, restaurangnäringen, tek- niska högskola, i , Univer- sitet och . Den operativa verksamheten i drivs och finansieras genom ett medlemskap. Ett 80-tal medlemmar från näringslivet representeras i de aktiviteter som genomförs. Dessa medlemmar har långsiktiga samarbetsavtal med och deltar i planering, genomförande och utvärdering. Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter Med start har på uppdrag av , genom Västsvenska , bear- betat forskare och organisationsföreträdare i främst högskoleor- terna , , , , och . Syftet med detta är att attrahera möten till dessa desti- nationer. De mål som satts upp är kvantitativa och mäts i såväl gästdygn (delegatdygn) som omsättning. Målen sätts i treårsintervaller. Omsättning (MSEK) *Delegatdygn: Antal delegater som deltar i möten med fler än 200 personer för organisationsmö- ten och med fler än 100 personer för företagsmöten, multiplicerat med det antal dagar de stannar. har en omsättning på . Finansieringen baseras på: uppdragsersättning från () marknadsersättning från medlemsföretagen () extra marknadsersättning för projektet () marknadsersättning från / Västsvenska för projektet () Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter har ett 80-tal medlemsföretag. De representerar hotell, restauranger, mötesanläggningar, professionella kongressarrangörer, s.k. , transportörer och aktivitetsarrangörer. Den minsta gemensamma nämnaren för dem är att de har en tro på att marknadsföringen – i synnerhet den internationella – av destinationen blir mer kraftfull om man samverkar genom en kanal, än om var och en agerar på egen hand. 5.7Svenska institutet – 300-årsjubileum Det övergripande syftet är att ta vara på 300-årsjubileet för att lyfta fram de aspekter av gärning som har satt spår i det moderna svenska samhället och att därigenom främja den internationella bil- den av som ett progressivt och innovativt kunskapssam- hälle. Detta stöttar den kommunikativa plattformen som arbetats fram inom NSU. skall målgruppen (se nedan) veta mer om det samtida , om och om arvet efter honom skall fler utländska studerande, forskare och företag inom områden där har en ledande position se som en ledande nation inom högteknologi samt forskning och utbild- ning samt se en attraktiv arbetsmiljö och/eller samarbetspartner SI skall producera ett Linnépaket som erbjuds utlandsmyndighe- ter (UM) som vill använda det inom ramen för en större Linné- satsning i samarbete med lokala och svenska partners. Linnépaketet kommer att bestå av: Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter en multimedia presentation på en skrift om av på 9 språk tryckt och elektroniskt marknadsföringsmaterial inklusive roll- ups, affisch, kort stöd till svenskt deltagande i internationella vetenskapliga evenemang SI ansvarar för produktion av Linnépaketet. UM skall genomföra lokala aktiviteter i samarbete med lokala partners, exempelvis museer, vetenskapsakademier, forskningsinstitutioner (med inrikt- ning på exempelvis bioteknik, genetik, miljöforskning) eller med lokalt näringsliv. SI kan diskutera lämpliga lokala Linnéaktiviteter med UM i samråd med NSU-organisationerna och kan förmedla kontakter i . en allmänhet enligt SI:s kommunikativa plattform som nås via webbplatsen m.m. deltagare i seminarier, föredrag och andra aktiviteter med vetenskaplig/främjande inriktning: studerande, etablerade fors- kare, forskningsintensivt näringsliv press och andra medier med framför allt vetenskaplig, populär- vetenskaplig eller gränsöverskridande inriktning 6Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna Stora kultur- och idrottsevenemang samt stora konferenser, möten och kongresser kan skapa positiva samhällseffekter och omfattande intäkter till turistnäringen och därmed till staten. Detta dels genom att staten genom det regionala näringslivet får en omfattande intäktsökning som leder till ökad mervärdesskatt och företagsbe- skattning, dels genom att arrangören investerar inom regionen, vil- ket får samma effekt. Här skall dock noteras att evenemang bara har mätbara ekonomiska effekter för destinationen om besökarna som kommer till evenemanget inte bor på destinationen eller de sponsorer som är med och finansierar evenemanget inte driver verksamhet på destinationen annat än vid evenemanget. Förklar- ingen till detta är att inga nya pengar tillförs destinationen om besökarna enbart kommer från närområdet eftersom dessa skulle spenderat sina pengar på andra konsumtionsvaror inom destinatio- nen om de inte använt pengarna vid evenemanget. Detta innebär att en positiv samhällseffekt för staten kräver utländska besökare och deltagare till ett evenemang. För det fall ett evenemang enbart har nationella besökare så kan regionen där evenemanget hålls få posi- tiva effekter, men för staten innebär det enbart en förflyttning av konsumtion mellan olika regioner. Stora evenemang skapar även andra spin-off effekter. Ett lyckat anordnande av ett större evenemang ger prestige och status, vilket kan leda till ökade möjligheter att få anordna liknande evenemang . Vissa evenemang medför omfattande mediabevakning, både nationell och internationell, vilken kan medföra att den inter- nationella uppmärksamheten på ökar. Ett stort evenemang, med kringarrangemang för kommuninnevånarna och tillresta besö- kare, innebär att arbetstillfällen skapas samt att mötesplatser skapas för näringslivet. Vidare skapas mötesplatser för långsiktig turism- utveckling. Dessutom skall beaktas sådana effekter som att de Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna tillresta besökarna upptäcker och att en del besökare väljer att komma tillbaka till landet samt, utifrån sina erfarenheter, för vidare information om resmålet . Beträffande internationella idrottsevenemang konstaterade den dåvarande regeringen i turistpropositionen att internationella idrottsevenemang ökar den internationella uppmärksamheten på , har stor betydelse för Sverigebilden men också för turist- näringen i landet som helhet samt lockar till sig stora mängder av åskådare både från och från utlandet. I regeringsförklar- ingen förklarade den nya regeringen i denna fråga att skall verka aktivt för att få fler stora internationella idrottsevenemang till vårt land. Beträffande kulturevenemang angav den dåvarande regeringen i en skrivelse om Kulturlivets internationalisering (Skr. 2005/06:188) att internationella kulturmöten i skall stimuleras. Av skri- velsen framgår att det handlar bl.a. om att utveckla och stödja högt kvalificerade konstnärliga och kulturella miljöer inom landet samt att med sådana verksamheter som bas göra riktade insatser för att t.ex. attrahera internationellt verksamma konstnärer, producenter, kuratorer, journalister och liknande till . Vidare framgår att artistlanseringar, festivaler, internationella symposier, filmveckor och liknande som bidrar till kulturutbytet, bör stödjas och utveck- las. Det poängteras i skrivelsen att erfarenheter visar att insatser för kultur av hög kvalitet och med hög konstnärlig integritet stärker bilden av . Vidare att utbyte av konstnärliga impulser är vik- tiga för kulturlivets utveckling och att dessa ger bety- dande Sverigefrämjande effekter samt främjar tillväxt och syssel- sättning. Detta gäller även internationella kulturfestivalers arrangerande i eller svenskt deltagande i konstnärligt ange- lägna festivaler utomlands. När det gäller stora idrottsevenemang kan dessa vara nära kopp- lade till större internationella konferenser, möten och kongresser. Inom idrotten kan det exempelvis vara fråga om kongresser som hålls inom specialidrottsförbunden, stora årsmöten eller möten inom generalförsamlingen eller Olympiska Kommitténs världskon- gress. Även på kulturområdet förekommer det att är värd- land för större internationella möten. Stora internationella konfe- renser, möten och kongresser finns även inom andra branschorga- nisationer, affärsområden och yrkesprofessioner. Som exempel kan anges den stora internationella kongress som hållit i . Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna Mot bakgrund av vad som ovan beskrivits kan redan här den slutsatsen dras att internationella stora idrotts- och kulturevene- mang till betydande del handlar om näringspolitik. Utredningen har valt att betona det näringspolitiska perspektivet vid arbetet med de för utredningen aktuella frågorna. Det skall dock poängteras att stora evenemang naturligtvis även har betydelse inom idrotts- och kulturpolitiken. Exempelvis kan stora evenemang leda till ytterli- gare engagemang och utveckling inom idrotten och kulturen i dess helhet samt kan idrottens och kulturens sociala betydelse stärkas. Vidare kan stora idrottsevenemang i skapa förebilder för barn och ungdomar, få dessa att själva börja idrotta och därigenom bidra till en förbättrad folkhälsa. Konkurrensen att vinna hem större internationella idrottsevene- mang ökar ständigt. Detta gäller även större internationella konfe- renser, möten och kongresser. Andra länder, regioner och städer är beredda till omfattande investeringar och ekonomiskt risktagande för att vinna hem stora evenemang. Det finns skäl att befara att konkurrenskraft kan ha minskat på grund av avsaknad av en nationell strategi avseende stora evenemang. Styrkan med en nationell strategi är att den gör känt för omvärlden att betraktar internationella evenemang som viktiga verktyg för att förstärka Sverigebilden utomlands. En annan styrka är att den klar- gör på vilket sätt och i vilken omfattning staten är beredd att stödja evenemangsarrangörer i olika faser. Idrottsrörelsen eller arrangörer av kulturevenemang samt kom- muner och regioner är inte längre alltid beredda på att ensamma stå för riskkapital och därmed riskera sin verksamhet. Ett riskkapital som, vid ett framgångsrikt genomfört evenemang, senare kan leda till omfattande samhällsintäkter på både nationell och regional nivå. De problem som finns inom turistnäringen samt när det gäller stora evenemang är komplexa och berör insatser från många olika håll. Här kan nämnas att staten för att hantera sådana problem inom andra områden i några olika sektorer utvecklat bransch- eller strategiprogram. Framtidsprogrammet kan sägas likna dessa branschprogram, dock är strategierna och åtgärderna mer precisa i ett branschprogram och det är där tydligt vilken aktör som har ansvaret för att de genomförs. Vidare är parterna i dessa medvetna Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna om att genomförandet av åtgärderna kommer att kräva omfattande finansiering. I Framtidsprogrammet beaktades olika problem och det fast- ställdes bl.a. att affärsområdena stora internationella möten och evenemang kräver resurser i form av garantier och startbidrag och att staten måste ikläda sig en aktiv roll och ansvar. Vidare pekade framtidsgruppen på ett behov av samverkan mellan stat och kom- mun å ena sidan och turistnäringen å andra sidan. Problemet att inte har någon nationell strategi för att arrangera större kultur- och idrottsevenemang eller större konferenser, mässor, mö- ten eller kongresser består, enligt vad som ovan beskrivits, alltjämt. I Framtidsprogrammet pekas även på behovet av att utveckla modeller för att objektivt mäta större evenemangs effekter på turist- näringen, samhällsekonomi och destinationsutveckling. finns det inte någon nationell policy för en sådan samverkan och inte heller någon enhetlig värderingsmodell för vare sig idrotts- eller kulturevenemang eller inom mötesindustrin. har framfört att metoderna att utvärdera idrottsevenemangen, både internationellt och i , varierar, vilket försvårar de jämförelser som krävs för prioriterings- och investeringsdiskussioner. och privata utvärderingsföretag finns på marknaden men någon global metod som möjliggör internationella jämförelser finns inte. Se närmare om utvärderingsmodeller i kapitel 6.5. Vidare föreligger en viss oklarhet kring ansvaret för arenor och annan infrastruktur, främst ansvaret för de nationalarenor som krävs för att överhuvudtaget kunna söka vissa evenemang, se när- mare kapitel 6.4. 6.3Beskrivning av stora internationella evenemang har ett antal fördelar när det gäller att vinna hem stora idrottsevenemang. Svenska idrottsorganisationer har ett gott rykte som arrangörer och de anses leverera det som utlovats och med bra kvalité. Våra elitidrottsmän tillhör de viktigaste ambassa- 1TP PT Kapitlet grundar sig i huvudsak på information från samt på material i rapport från till Turistdelegationen, 2005, angående stora idrottsevenemangs betydelse för regional tillväxt, attraktionskraft och turistutveckling. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna dörerna för landet och brukar komma högt på listorna när utländska personer får lista kända svenskar. Dessutom samarbetar ofta arrangörerna med stora svenska företag och på det sättet marknadsförs med ännu bredare fokus. har också en idrottsintresserad befolkning och evenemang är därför oftast välbe- sökta, vilket är en förutsättning för att vinna hem ett evenemang som inramningen ger ett positivt intryck av tävlingarna. Som ovan nämnts har konkurrensen att anordna stora internatio- nella idrottsevenemang dock ökat. Detta syns tydligt när det exempelvis gäller de olympiska sommar- och . Detta beror på att det inte längre enbart är en renommé att anordna ett sådant evenemang utan att evenemanget även kan medföra positiva ekonomiska effekter. Även om evenemanget går med förlust, dvs. arrangörerna påvisar ett negativt resultat för evenemanget, kan detta rättfärdigas med de positiva effekter som genereras för själva destinationen eller för nationen som helhet. Här inledningsvis kan även nämnas något om den svenska idrottsorganisationen på nationell nivå, nämligen Riksidrottsför- bundet (RF) och (). RF är en paraplyorganisation för hela den svenska idrottsrörel- sen. I ingår 68 specialidrottsförbund och Bosön, utvecklingscentrum. Organisationen har cirka tre miljoner medlemmar fördelade på drygt 22 000 föreningar. För att hantera verksamheten finns 21 distriktsidrottsförbund som fungerar som RF:s förlängda arm. RF:s främsta uppgift är att stötta medlemsförbunden och företräda idrottsrörelsen i kontakter med exempelvis myndigheter. En annan uppgift är att välja vilken strategi idrotten skall ha när det gäller exempelvis finansiering, organisationsformer och kommunikation. Vidare försöker RF ini- tiera och samordna tväridrottslig forskning inom medicin, fysio- logi, sociologi, beteendevetenskap m.m. RF skall stödja idrott på alla nivåer samt bekämpa dopning. RF får sina intäkter nästan uteslutande från staten. En del kom- mer från statsbudgeten och dessa medel fördelas främst till de olika verksamhet. Medel från AB utgår dels som ett generellt bidrag till RF, dels som aktivitets- stöd till de lokala idrottsföreningarnas barn- och ungdomsverk- samhet, dels som bidrag till den nya satsningen på svensk idrott som inleds . Statens stöd uppgår totalt till och den största delen går direkt ut till idrottsföreningarna i landet. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna SOK är det högsta organet för olympiska frågor inom idrotten i . SOK arbetar i huvudsak med att organisera och genomföra deltagande i , förberedelser för deltagande i , uttagning av aktiva, elitidrottsutveckling, interna- tionellt arbete samt marknadsföring och sponsring. SOK:s intäkter kommer i princip från två källor; statsanslaget och näringslivsintäkter från försäljning av licensrättigheter, dvs. rätten att i marknadssammanhang få använda SOK:s varumärke samt andra rättigheter. Det statliga bidraget avser tre typer av stöd, nämligen stöd till SOK:s administrativa kostnader, till elitidrottar- nas och ledarnas deltagande vid tävlingarna och till de långsik- tiga förberedelserna inför tävlingarna. Förutsättningarna för att vinna hem och arrangera större idrotts- evenemang varierar mycket mellan olika idrotter. Vissa evenemang kan utvecklas av en arrangör (exempelvis ) och andra genomförs enligt ett medföljande internationellt regelverk (exem- pelvis Basket ). Vissa evenemang kräver enbart en förenklad ansökan eftersom de återkommer med viss periodicitet (exempelvis Bandy ). Andra kräver en omfattande ansökningsprocess där det råder en hård internationell konkurrens med ansökningar från ett antal andra länder (exempelvis Friidrotts och ). I några fall måste arrangören betala en avgift eller en avgift som fastställts efter förhandling med ägaren till evenemanget (exempelvis Ishockey ). I ett fåtal fall måste arrangören betala en avgift för att överhuvudtaget få lämna in en ansökan () och i andra fall kan det vara fråga om att den får betala som tilldelas evenemanget. För vissa evenemang betalar arrangören från några för att få arrangera tävlingen. Hur ansökningsförfarandet bidden är upplagt varierar från idrott till idrott och evenemang till evenemang. Det kan vara fråga om allt från sex till före genomförandet till inom avsevärt kortare tidsram. Den normala processen är att ett nationellt speci- alidrottsförbund ansöker hos ett internationellt förbund om att få arrangera ett specifikt mästerskap för ett visst år, ibland med ansökningsavgift. Evenemanget kan gå till som land eller till en utpekad stad eller eventuellt städer. Evenemang på VM-nivå kan i undantagsfall skapas av en arrangör som köpt tävlingen och rät- Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna tigheterna från det internationella förbundet och som förhandlar direkt med lämplig stad och ägare av arenor. Det nationella speci- alidrottsförbundet engagerar sig då inte formellt. Kraven på vad en ansökan skall innehålla skiljer mycket mellan olika evenemang. I flera fall krävs det att staten exempelvis kan garantera de internationella deltagarna tillträde i landet samt att deltagarna och de nationella förbunden får ta med sig den tävlings- utrustning, inklusive medicin och sjukvårdsprodukter, som behövs. Vid de allra största evenemangen, såsom de , kan det dessutom ställas krav på att staten/regionen/staden står bakom ansökan, går in med ekonomiska resurser och garanterar att infra- struktur, boende m.m. fungerar. Juridisk kompetens är en av förutsättningarna för att kunna hantera de krav som ställs på en organisation som vill arran- gera ett större evenemang. De internationella idrottsförbunden har komplexa kravlistor och regelverk som föreläggs det förbund som avser söka ett arrangemang. För att överhuvudtaget komma på tal som arrangör måste det vidare finnas någon som är huvudansvarig för tv-sändningarna och som ansvarar för att tillhandahålla interna- tionell signal, en s.k. host-broadcaster. Mindre idrotter har svårt med detta och kan få betala för att få en host-broadcaster medan andra större och mer mediamässiga idrotter kan sälja rättigheterna. Ett exempel på ansökningsprocess samt krav, roll- och ansvars- fördelning, Europamästerskapet i fotboll (herrar), finns i bilaga 5. Ett lyckat evenemang innebär ofta att evenemanget är välbesökt samt uppmärksammat. Det är därför viktigt för arrangören med en bra marknadsföring av evenemanget. Hur väl detta lyckas skiljer mycket mellan olika arrangörer och olika idrotter. Här handlar det om kunskaper om marknadsföring samt tillgång till ett bra kon- taktnät. Ett sätt för arrangören att få hjälp i denna del är om exem- pelvis organisationerna inom i utlandet (NSU) samt ambassaderna aktivt deltar i marknadsfö- ringen. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna Normalt är specialidrottsförbundet ansvarigt för evenemanget. Den juridiska formen för genomförandet sker antingen som en ideell förening eller i bolagsform med olika ägarkonstellationer. Det kan vara fråga om att bolaget är majoritetsägt av specialid- rottsförbundet eller att specialidrottsförbundet är minoritetsägare och arrangerande distrikt och/eller förening majoritetsägare. kan också medarrangerande kommun vara delägare. I undantagsfall kan kommunen vara till ansvarig arrangör, såsom vid exempelvis Friidrotts i . Vid vissa evenemang garanterar specialidrottsförbundet att täcka ett eventuellt ekono- miskt underskott. kan det fulla ekonomiska ansvaret ligga på arrangerande distrikt/klubb, specialidrottsförbund och eventuell arrangörskommun. I vissa fall får arrangören ett organisationsbidrag som ersättning för de intäkter som det internationella förbundet får från TV- och marknadsrättigheterna. Det normala är att dessa rättigheter ligger hos det internationella förbudet, eller hos det företag som förbun- det sålt rättigheterna till, vilket medför att arrangören normalt får mycket begränsade rättigheter att sälja exempelvis reklamplatser. Organisationsbidragets storlek avgör normalt om arrangören tar en ekonomisk risk eller inte. Organisationsbidraget kan variera från några till . Exempel- vis fick Basket , Konståknings , Allround i skridsko och Alpint 2007 i Åre . Här kan även nämnas att det är oklart hur uttag av mervärdesskatt på sådana bidrag, framför allt då evenemanget genomförs i bolags- form, skall hanteras och att hanteringen skiljer sig åt mellan olika fall. Ett större idrottsevenemang har många aktörer av olika betydelse och med inbyggda intressekonflikter. Aktörernas styrkeförhållande och rollfördelning varierar mellan olika typer av evenemang. Avgö- rande är vem som äger rättigheterna, dels tävlingsrättigheterna, dels TV- och marknadsrättigheter. Aktörerna kan vara evenemangs- ägare, innehavare av TV-rättigheter, innehavare av marknadsrättig- Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna heter, arenaägare, arrangören samt olika medarrangörer, vilka kan utgöras av specialidrottsförbunden, kommun, region, stat och när- ingsliv. Rollfördelningen kan exempelvis se ut på följande sätt.