sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Både antalet skapade och antalet försvunna arbetstillfällen är större i tjänstesektorn till 2004. Det finns därför anledning att tro att det finns underliggande faktorer på branschnivå som förklarar dessa skillnader i sysselsättningsdynamik. 63TP PT , S.J. & Haltiwanger, J. [1999], gäller även de svenska data som används i denna bilaga. Bilaga 7 till LU 2008 Diagram 4.2 Skapade och försvunna arbetstillfällen i varu- och tjänstesektorn 1989–2004 Källor: RAMS och FAD, SCB. En orsak till den höga sysselsättningsdynamiken i tjänstesektorn kan vara att den genomsnittliga kapitalintensiteten är lägre i tjänstesektorn än i varusektorn. Att skapa ett arbetstillfälle kräver därför en mindre kapitalinsats än ytterligare ett arbetstillfälle i t.ex. tillverkningsindustrin (som är en del av varusektorn). Eftersom kapitalinsatsen är högre för varje arbetstillfälle i varusektorn, är det också förknippat med mer kostnader att arbetstillfället försvinner, eftersom kapacitetsutnyttjandet hos realkapitalet minskar utan att de fasta kostnaderna minskar – arbetskraft är alltså en mindre rörlig produktionsfaktor i industrin än i tjänstesektorn. Kapital- intensiteten är också i viss mån kopplad till högre rekryterings- och avskedskostnader, eftersom den nyanställde måste lära sig det specifika företagets produktionsteknik.TPF64FPT Skillnader i syssel- sättningsdynamik mellan branscher beror på fler faktorer än kapitalintensitet. Frekvensen av nyföretagande, nivån på konkurrensen och globaliseringen inverkar också på syssel- sättningsdynamiken, vilket behandlas senare i kapitlet. 64TP PT , S. [2006], kapitel 2. Bilaga 7 till LU 2008 Även vid en finare uppdelning på branschnivå uppkommer samma mönster – att sysselsättningsdynamiken varierar inte bara år , utan också mellan branscher. I Diagram 4.3 visas hur sysselsättningsdynamiken varierat –2004 uppdelat på en mer detaljerad nivå än varu- och tjänstesektorn. Varje svart streck motsvarar sysselsättningsdynamiken , och den kraftigare markeringen är medianen för perioden. I Diagram 4.3 märks att sysselsättningsdynamiken är lägst inom Tillverkningsindustrin, vilket är den enda bransch där dynamiken under medianåret ligger . Den högsta dynamiken finns inom den kraftigt expanderande sektorn Finansiella och övriga företagstjänster, men även de andra tjänstenäringarna har hög sysselsättningsdynamik. Sysselsättningsdynamiken är också hög inom Byggindustri, som är mycket konjunkturberoende, och karaktäriseras av många små och nya företag. Sysselsättningsdynamik på branschnivå Bilaga 7 till LU 2008 Diagram 4.3 Sysselsättningsdynamik på branschnivå 1989– 2004 [A–C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri SNI 15–37. [E–F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 40–45. [G–H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J–K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65–74. [M–O]: Utbildning, vård och omsorg, SNI 80–93. Anm.: Den fetare markeringen och siffrorna anger medianvärdet . Källor: RAMS och FAD, SCB. Dynamiken i sig säger dock ingenting om strukturomvandlingen eller sysselsättningsförändringen på branschnivå. Den kraftigt expanderande branschen Finansiella och övriga företagstjänster, där sysselsättningen ökat , har i och för sig den högsta sysselsättningsdynamiken. har sysselsättningen i de Primära näringarna minskat , medan sysselsättningsdynamiken i branschen är lägre än samtliga branscher förutom Tillverkningsindustrin. Branschen Handel, hotell och restaurang har hög sysselsättningsdynamik, men en relativt måttlig sysselsättningsökning på . Variationen i sysselsättningsdynamik kan ses som ett mått på konjunkturkänsligheten i sysselsättningen i branschen. Bilaga 7 till LU 2008 variationen i sysselsättningsdynamik finns i de Primära näringarna, och den nästa högsta variationen i Byggindustrin, vilket antyder att dessa branscher är de mest konjunkturkänsliga. Den lägsta variationen i sysselsättningsdynamik mellan åren finns i branschen Transport och kommunikation, vilket antyder att sysselsättningen i branschen inte är speciellt konjunkturkänslig.TPF65FPT Variationen i sysselsättningsdynamik mellan branscher beror alltså i stor utsträckning på förhållanden inom branschen. nämndes att kapitalintensiteten i branschen är av betydelse för sysselsättningsdynamikens omfattning. Det finns även andra branschförhållanden som påverkar sysselsättningsdynamiken, till exempel nivån på den nationella konkurrensen, nyföretagandet i branschen och branschens globalisering. Vilken inverkan faktorer som kapitalintensitet, nyföretagande och nationell och inter- nationell konkurrens har på sysselsättningsdynamiken diskuteras senare i detta kapitel. 4.1.2Sysselsättningsdynamik på regional nivå Det finns även skillnader i sysselsättningsdynamiken på regional nivå. I allmänhet både skapas och försvinner fler arbetstillfällen i storstadsregioner än i mindre regioner. Skillnaden mellan större regioncentra och mindre regioncentra tillsammans med små- regioner är mindre än skillnaden mellan storstadsregioner och övriga regioner. 65TP PT Variationen i sysselsättningsdynamik mellan de högt internationaliserade branscherna primära näringar och tillverkningsindustrin kan bero på olika grad av känslighet för variationer i den internationella prisnivån. Eftersom de primära näringarna är råvarubaserade, kan variationer i prisnivå slå ut särskilt små arbetsställen i de primära näringarna. Vi har dock inte kontrollerat den konjunkturella variationen i de primära näringarna kontra råvaruberoende branscher inom tillverkningsindustrin. Bilaga 7 till LU 2008 1986/1987–2003/2004 Mindre regioncentra och småregioner Källor: RAMS och FAD, SCB. Alla regiontyper följer samma konjunkturella mönster, även om det förefaller som regiontyperna har lite olika periodisering i konjunkturcykeln. För småregioner tycks topparna och bottnarna i sysselsättningsdynamiken ske lite tidigare i tiden än i storstads- regioner. Variationerna i sysselsättningsdynamik är överlag lägre i större regioncentra. Skillnaderna i sysselsättningsdynamik mellan regiontyper beror i viss utsträckning på skillnader i bransch- sammansättning och frekvensen av nyföretagande i regionen. Sysselsättningsdynamiken är dock högre på branschnivå i stor- stadsregioner, efter kontroll för kapitalintensitet, branschsamman- sättning och övriga konkurrensvariabler, som till exempel nyföretagande i branschen.TPF66FPT m.fl. (1994) noterar att nyföretagandet varierar mellan regioner, och att denna variation i stort förklaras av demografiska variabler i regionerna. Regionala skillnader i neddragningar kommer att studeras närmare i kapitel 5. 66TP PT Se Appendix B. Bilaga 7 till LU 2008 4.2Vad påverkar sysselsättningsdynamiken på branschnivå? i detta kapitel konstaterades att sysselsättningsdynamiken varierar mellan branscher och att denna variation var större än variationen i sysselsättningsdynamik mellan åren inom samma bransch. Kapitalintensitet i branschen, nyföretagande och globalisering framlades som möjliga förklaringar till skillnaden i sysselsättningsdynamik mellan branscher. I detta avsnitt diskuteras faktorer som kan tänkas ha betydelsen för sysselsättnings- dynamiken på branschnivå. Den totala efterfrågan på arbetskraft i en bransch antas beror på pris och efterfrågan på de varor eller tjänster som produceras, den produktionsteknologi som används samt graden av konkurrens i branschen. Sysselsättningsdynamiken beror, förutom på i vilken utsträckning ovanstående förhållanden förändras, också på hur konkurrensen leder till att vissa företag vinner marknadsandelar och växer, medan andra företag förlorar marknadsandelar och krymper. En bransch består av ett antal företag av olika storlekar och med olika produktionsteknologi. Under fullständig konkurrens skulle branschen bestå av n identiska företag eller arbetsställen, vars storlek beror på den optimala produktionsteknologin.TPF67FPT I praktiken varierar produktionsteknologin mellan företag, eftersom det inte alltid är en optimal företagsekonomisk strategi att alltid ha den bästa teknologin.TPF68FPT Variationer i produktionsteknologi och produktionskostnader mellan företag kan också uppstå som företagsspecifika kostnadschockerTPF69FPT eller vara en okänd produkt- ivitetsfaktor som skiljer sig mellan företag.TPF70FPT Om företagen med den bästa teknologin och därmed de lägsta kostnaderna inte kan producera tillräckligt för att tillfredsställa efterfrågan vid det rådande priset, finns det utrymme för företag med en mer kostsam teknologi på marknaden. Även takten i den tekniska utvecklingen kan påverka sysselsättningsdynamiken genom att skillnaden mellan 67TP PT Se till exempel , S. [2002]. 68TP PT Schuette, H. [1994]. 69TP PT Hopenhayn, H. 70TP PT Jovanovic, B. [1982] eller , R. & Pakes, A. [1998]. Bilaga 7 till LU 2008 de mest produktiva och de minst produktiva företagen ökar med i vilken takt de introducerar ny produktionsteknologi.TPF71FPT Produktionsteknologi och därigenom produktionskostnader är därför av central betydelse för sannolikheten att ett företag överlever. En potentiell källa till sysselsättningsdynamik är alltså spridning i lönsamhet mellan företag verksamma i samma bransch. I branscher där det råder stor spridning i lönsamhet mellan företag finns stort utrymme för rörlighet mellan arbetsställen i samma bransch. Företag med hög lönsamhet bör växa och vinna marknads- andelar på bekostnad av mindre lönsamma företag, som gör neddragningar eller lägger ned verksamheten. I branscher med fri etableringsrätt är marknaden mer eller mindre under sådan förändring som syftar till förbättrad konkurrenskraft, allt eftersom ny information, ny teknologi, nya marknadsluckor eller andra förhållanden förändrar förutsättningarna för företagen. Marknadens struktur med avseende på små och stora företag kan ge en indikation på hur stabil marknaden är. I branscher där produktionen är koncentrerad till färre och större företag är det troligt att sysselsättningsdynamiken är lägre. Marknadskoncentra- tionen kan potentiellt fungera som etableringshinder för nya företag, men det är också troligt att marknaden är uppdelad mellan de stora aktörerna, och att dessa marknadsandelar är mycket trögrörliga.TPF72FPT Å andra sidan kan en koncentrerad marknad ha ett stort antal marginella aktörer, som genom att göra snabba in- och utträden på marknaden utnyttjar marknadsluckor som inte täcks av de stora aktörerna.TPF73FPT Det finns alltså ingen given förväntat inverkan av marknadskoncentration på sysselsättningsdynamiken. Andelen anställda i nya företag inom branschen är ett mått på företagsdynamiken och marknadsstrukturen. Ett återkommande resultat i forskningen är att sysselsättningsdynamiken är korrelerad med arbetsställets ålder och storlek, att sysselsättningsdynamiken minskar med arbetsställets storlek och ålder, och att ny- företagandet och företagsdynamiken är av stor betydelse för sysselsättningsdynamiken.TPF74FPT Detta kan ses som en aspekt på 71TP PT Jovanovic, B & , C. [2006]. 72TP PT , J. & , L. [2003] finner stöd för denna hypotes. 73TP PT Porter, M. [1979]. 74TP PT , S.J. & Haltiwanger, J. [1999], Haltiwanger, J. m.fl. [2006]. Bilaga 7 till LU 2008 konkurrensen i branschen: ett högt nyföretagande antyder att det finns utrymme för nya aktörer att utnyttja i branschen.TPF75FPT Det är också i allmänhet större spridning i produktivitet mellan nya företag än mellan äldre företag och företagsöverlevnaden är också lägre bland nya företag än bland etablerade företag. Nyföretagande generar också sysselsättningsdynamik genom ett positivt samband mellan nyföretagandet och företagsnedläggningar; många nya företag och arbetsställen lägger ned verksamheten efter start. Denna självförstärkande process gör att sysselsättnings- dynamiken blir hög i branscher med högt nyföretagande.TPF76FPT Kapitalintensiteten i produktionen inom branschen kan också ha betydelse för skillnader i sysselsättningsdynamik mellan branscher. Att sysselsättningsdynamiken är negativt korrelerad med branschens kapitalintensitet är en vanligt förekommande observation.TPF77FPT I branscher med hög kapitalintensitet per sysselsatt är det relativt kostsamt att starta nya arbetsställen, vilket kan fungera som ett hinder för nyföretagande i branschen. Kapital- behovet kan också låsa in företag och arbetsställen i storleksklasser, genom att introducera trösklar, som innebär att arbetskraft är en mindre rörlig produktionsfaktor. En hög kapitalintensitet kan också innebära höga rekryterings- och inskolningskostnader, vilket dämpar svängningarna i arbetskraftsefterfrågan.TPF78FPT Det kan till exempel innebära att stora investeringar behövs för att öka syssel- sättningen, eller att stora fasta kostnader för realkapital måste bäras om sysselsättningen minskar. Kapitalstockens inverkan på syssel- sättningsdynamiken beror på den underliggande produktions- teknologin, framför allt på i vilken utsträckning det är möjligt att substituera mellan produktionsfaktorerna kapital och arbetskraft. 75TP PT Vandenbussche & Konings (1998) använder antalet företag som proxy för nationell och internationell konkurrens och finner att en ökad konkurrens leder till lägre sysselsättningsdynamik på företagsnivå. 76TP PT Geroski, P.A. [1995], för svenska förhållanden se till exempel , L.F. [2007]. 77TP PT , S.J. & Haltiwanger, J. [1992, 1999], , S.J. m.fl. [1998], , R. m.fl.[2004]. 78TP PT , S. [2006] (kapitel 2). Bilaga 7 till LU 2008 Produktens livscykel och arbetskraftens utbildningsnivå I branscher som är i tidiga eller sena stadier i produktens livscykel kan också ha en inverkan på sysselsättningsdynamiken.TPF79FPT Det går inte att direkt observera i vilket stadium av produktcykeln som en vara befinner sig, eller ens i vilka branscher där varor och tjänster utvecklas snabbt. Däremot noterar t.ex. (2000) att arbets- kraftens sammansättning med avseende på utbildningsnivå är korrelerad med i vilket skede av produktcykeln branschen befinner sig. Marknader som befinner sig i utvecklingsskedet av produkt- cykeln tenderar att sysselsätta en större andel med högre utbild- ning, än marknader där produkter och produktionsmetoder är mognare och mer utvecklade. Strukturomvandling innebär omfördelning mellan branscher En annan källa till sysselsättningsdynamik är strukturomvand- lingen, alltså sysselsättningens omfördelning mellan branscher. Om sysselsättningen trendmässigt ökar eller minskar kraftigt, kan man förvänta sig högre rörlighet än om sysselsättningen i branschen är relativt oförändrad. Denna typ av dynamik beror på ändrade efterfrågeförhållanden i ekonomin. Detta innebär också att den är en följd av såväl förändringar i inhemsk efterfrågan, teknisk ut- veckling och förändringar i internationella handelsmönster. Ökad globalisering och behov av omställningar Effekten av ökad globalisering på sysselsättningsdynamiken är inte entydig och enkel. En öppen bransch med hög grad av inter- nationell handel kan ha lägre kortsiktiga prisvariationer som föranleder sysselsättningsförändringar på arbetsställenivå, vilket skulle betyda att mer globaliserade branscher har lägre syssel- sättningsdynamik än branscher som är mindre öppna för internationell konkurrens. Detta stämmer både med resultaten här och med tidigare forskning över svenska förhållanden: m.fl. (2000) finner att sysselsättningsdynamiken i tillverknings- industrin är högre i branscher med många små företag, låg vinst- marginal och hög importpenetration. (2003) studerar effekten av öppenhet och handel på sysselsättnings- 79TP PT Agrawal, R. & Gort, M. [1996]. Bilaga 7 till LU 2008 dynamiken i den svenska ekonomin och finner att export- intensiteten i en bransch är negativt korrelerad med sysselsätt- ningsdynamiken. Liknande resultat finns även i resultat från andra länder.TPF80FPT och graden av internationellt ägande i näringslivet kan påverka sysselsättningsdynamiken genom att internationella företag har ett annat beteende än nationella företag. har större möjligheter att förändra syssel- sättningen i ett land utan att den totala produktionen förändras. Av denna anledning kan sysselsättningen i internationella företag vara mer känslig för löne-, pris- och växelkursförändringar än i natio- nella företag.TPF81FPT Internationella företag kan också förändra syssel- sättningens sammansättning med avseende på t.ex. arbetskraftens utbildningsnivå mellan länder, vilket kan leda till att sysselsätt- ningsdynamiken är högre i branscher med en stor andel sysselsatta i internationella företag.TPF82FPT Omställningstrycket i ekonomin beror inte bara på globaliseringens nivå, utan även kanske i än högre grad på förändringen i globaliseringen. Denna förändring kan bl.a. bero på avregleringar, undanröjande av handelshinder, transportkostnader och teknisk utveckling som ökar möjligheterna att idka inter- nationell handel med varor och tjänster. Sådana faktorer kan plötsligt förändra förutsättningarna för enskilda branscher, och därigenom påverka sysselsättningsdynamiken i branschen efter händelsen, när ekonomin rör sig från en produktionsstruktur till en annan. De senaste årens utveckling med en ökad globalisering i tjänstesektorn är ett exempel på denna utveckling. 4.3Sysselsättningsdynamik på branschnivå 2003/2004 I detta avsnitt fördjupas analysen, genom att vi studerar sysselsättningsdynamik på en mer detaljerad nivå än de breda branschgrupper som redovisades tidigare. Vi försöker också isolera och uppskatta effekten av hur branschens företagssammansättning 80TP PT , P. m.fl [1999] och , S.J. & Haltiwanger, J. [1999]. 81TP PT Ett internationellt företag kan ses som ett flerarbetsställeföretag, se diskussion i avsnitt 5.5. 82TP PT Se t.ex. [2005] eller m.fl. [2007]. Bilaga 7 till LU 2008 och konkurrensförhållanden påverkar sysselsättningsdynamiken i branschen. Eftersom fokus är på de strukturella faktorerna, bortser vi från den konjunkturella variationen. De strukturella faktorer som antas inverka på sysselsättningsdynamiken förändras mycket långsamt i jämförelse med konjunkturella faktorer. I detta avsnitt studeras hur konkurrensfaktorer inverkade på sysselsättningsdynamiken 2003/2004. Dessa år är varken extrema hög- eller lågkonjunkturår; BNP-tillväxt, arbetslöshet och sysselsättningsdynamik under dessa år är nära genomsnittet för perioden . Valet av år beror på tillgängligheten till data avseende samtliga de aspekter som studeras i denna bilaga, och /2004 studeras närmare genomgående i bilagans empiriska delar. I och med att enbart studeras, bortser vi från konjunkturella variationer som kan påverka sysselsättnings- dynamiken. Här analyseras om våra indikatorer på konkurrens, och då särskilt indikatorerna på globalisering, handelskvoten och andelen sysselsatta i internationella företag, leder till högre eller lägre sysselsättningsdynamik. Fokus är på variationen i syssel- sättningsdynamik mellan branscher snarare än årliga variationer i sysselsättningsdynamik inom branscher. Det valda angreppssättet innebär att vi bortser från konjunkturella variationer i sysselsättningsdynamikTPF83FPT och effekten av den teknologiska utvecklingen på sysselsättningsdynamiken.TPF84FPT För att undersöka stabiliteten i resultaten har vi genomfört analysen (1998/1999 och 2001/2002), med i stort sett liknande resultat.TPF85FPT Näringslivet är här uppdelat i 45 branscher, 24 varuprodu- cerande branscher och 21 tjänsteproducerande branscher. En närmare presentation av vad som ingår i näringslivet finns i Appendix A, och en närmare presentation av data finns i Appendix B.TPF86FPT 83TP PT (1992), Boeri (1996) och . m.fl (2000) behandlar konjunkturella faktorer och sysselsättningsdynamik. (2003) fokuserar på konkurrensfaktorer, och beaktar konjunkturförhållanden genom årsspecika dummies, som antar att konjunkturer påverkar alla branscher på liknande sätt. 84TP PT Jovanovic, B. & , C. 85TP PT På grund av bristande tillgänglighet till data är dessa jämförande analyser inte helt identiska med formuleringen här. Perioden för vilken förändringen i globalisering beräknas på är kortare: 5 respektive . 86TP PT Vissa små branscher slås ihop, tillgängliga data täcker inte samtliga branscher och SNI 37 (Övrig tillverkningsindustri ) exkluderas då sysselsättningen i denna bransch domineras av . Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsdynamiken mäts som antalet nya arbetstillfällen plus antalet försvunna arbetstillfällen i förhållande till sysselsättningen i branschen. Variationen i sysselsättningsdynamik mellan branscher antas bero på konkurrensförhållanden inom branschen, strukturella förändringar mellan branscher, kapitalintensiteten och globali- sering, i enlighet med diskussionen tidigare. Nedan redogörs kort för de indikatorer som används för att mäta olika aspekter av konkurrens på branschnivå. Spridningen i storlek och produktivitet mellan företag i en bransch är en faktor som antas inverka på sysselsättnings- dynamiken. För att mäta dessa faktorer använder vi två mått: andel sysselsatta i små företag (färre än 50 anställda) i branschen och Herfindahlindex, som är ett mått på hur koncentrerad produk- tionen är.TPF87FPT Även nyföretagandet är en viktig faktor för sysselsätt- ningsdynamiken, och här mäts nyföretagandet som andelen syssel- satta i branschen som arbetar på arbetsställen som är . Kapitalintensitet och kapitalavkastning antogs också inverka på sysselsättningsdynamiken. Det är mer kostsamt att öka eller minska sysselsättningen i branscher där kapitalintensiteten är hög, jämfört med branscher där kapitalintensiteten är låg. Kapital- intensiteten i branschen mäts som kapitalstockens storlek i branschen genom det totala antalet sysselsatta. Kapitalavkastning är den andel av förädlingsvärdet i branschen som inte utgörs av lönekostnader. Branschen stadium i produktcykeln mäts med andelen syssel- satta i branschen med eftergymnasial utbildning, ett mått som föreslås av (2000). Den strukturmässiga trenden i sysselsättningen mäts som absolutvärdet av sysselsättningsföränd- ringen i branschen . I Tabell 4.1 finns deskriptiv statistik för de variabler som används i analysen. Variablerna presenteras närmare i Appendix B. Den genomsnittliga sysselsättningsdynamiken är och, som vi noterat tidigare, är sysselsättnings- dynamiken högre inom tjänstesektorn än inom den varu- producerande sektorn. Herfindahlindex, som mäter marknads- koncentrationen, är högre i varuproducerande branscher än i tjänsteproducerande branscher. Arbetsställena och företagen är i genomsnitt större i industrin än i tjänstesektorn, bland annat som 87TP PT Se t.ex. [2002] och Appendix B. Bilaga 7 till LU 2008 en följd av kapitalintensiteten i branschen, vilket leder till högre produktionskoncentration. Andelen sysselsatta på små arbets- ställen med mindre än 50 anställda är ett alternativt mått på marknadskoncentration. Sammantaget är det en stor del av de sysselsatta - nästan hälften – arbetar på arbetsställen med mindre än 50 anställda. Andelen som arbetar på små arbetsställen är högre i tjänstesektorn än i varuproducerande näringar. Arbetsställena tenderar att vara större i branscher med högre kapitalintensitet, och kapitalintensiteten är lägre i tjänstesektorn än i den varu- producerande sektorn. Det är också ett högre nyföretagande i tjänstesektorn, och nya företag tenderar att vara mindre än existerande företag. Den genomsnittliga utbildningsnivån är generellt högre i tjänstesektorn; inom Forskning och utveckling (SNI 73) har av de sysselsatta eftergymnasial utbildning, tätt följt av branschen Vård (SNI 85) och Utbildning (SNI 80). De varu- producerande branscher som har högst utbildningsnivå är Tillverkning av el- och optikprodukter (SNI 31 och SNI 33) och Kemisk industri (SNI 24), där av de sysselsatta har eftergymnasial utbildning. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsdynamik på branschnivå variabler 2003/2004 Andel sysselsatta i små företag Andel sysselsatta i nya företag