sou · GVB395 · 2008-01-01 00:00:00 — Om det som i nationalräkenskaperna räknas som tjänster delas upp i sina beståndsdelar framgår det att tjänsterna är av mycket olika karaktär. Tabell 2.3 innehåller de produkter som räknas som tjänster i nationalräkenskaperna. Bland dessa ingår inte el, gas och värme, även om dessa produkter ofta betraktas som tjänster och inte skiljer sig så mycket från telefoni och renhållning, som däremot betraktas som tjänster. Boende, även i eget hus, betraktas som en tjänst, vilket kan ifrågasättas.TPF13FPT I detta sammanhang betraktas inte byggnadsverksamhet som en tjänst, vilket däremot är fallet i handelsstatistiken. I tabell 2.3 har ett försök gjorts att dela upp tjänsterna på ett sätt som visar möjligheterna att handla med dem över större avstånd. Uppdelningen är gjord i två dimensioner: 1) med avseende på hur starkt eller löst kopplad konsumtionen är till produktionen samt 2) huruvida produktionen är stationär eller rörlig. De tjänster vars konsumtion kan ske helt frikopplad från produktionen har i detta avseende samma egenskaper som varor och är möjliga att handla med över stora avstånd. Endast transportkostnaderna sätter en gräns för hur långt. Produktion som är rörlig kan förflyttas till konsumenten och går också att handla med över större avstånd, förutsatt att kostnaderna för att förflytta produktion inte blir för stora. Produktionen blir stationär när dessa kostnader blir alltför stora. Då måste i stället konsumenterna röra sig till produktionen. Handel över vissa avstånd kan då också äga rum, men rese- kostnaderna för konsumenterna sätter en gräns. Klassificeringen baseras på en fri bedömning av produktionens och konsumtionens karaktär. Kategorierna har inte kunnat renodlas fullständigt. Vissa blandkategorier förekommer därför. Kategorierna är ordnade från mest till minst handelsbar. 13TP PT , J.O. [2006 b]. Bilaga 4 till LU 2008 Internationell konkurrens i tjänstesektorn Tabell 2.3 Användning och internationell handel med tjänster i Export + import, Produktionen är frikopplad från Näringslivets m.fl. användning och export av handelstjänster P Uthyrning av maskiner och fordon Produktionen är antingen frikopplad från konsumtionen eller kopplad men Rekreation, kultur och sport Offentlig förvaltning, försvar Produktionen är kopplad till konsumtionen och produktionen är : Näringslivets och offentliga sektorns användning av handelstjänster bedöms kunna ske fritt i förhållande till produktionen av dessa tjänster medan hushållen vanligtvis måste uppsöka produktions- stället – affären. Därför har näringslivets andel av handelstjänster förts till den kategori av tjänster som konsumeras fritt i förhållande till produktionen, medan hushållens andel förts till den kategori som konsumeras i direkt anslutning till produktionen. Till dessa tjänster skulle kunna läggas de tjänster som representeras av handelsmarginaler. I Nationalräkenskapstabellen över tillgång redovisas handels- marginalerna separat. P.g.a. svårigheter att fördela dessa handelsmarginaler på ett korrekt sätt har handelsmarginaler till ett värde av lämnats utanför denna sammanställning. Handelsmarginalerna utgör av den totala användningen av tjänster och är fyra gånger större än de handelstjänster som här redovisas. Källa: SCB, Nationalräkenskaper 1993-2005, egen bearbetning. Internationell konkurrens i tjänstesektorn Bilaga 4 till LU 2008 Konsumtionen frikopplad från produktionen Av de tjänster som förbrukas i den svenska ekonomin bedöms kunna konsumeras helt fristående från produktionen, som produktionen är stationär. Då kan handeln ske enligt mode 1 – tjänsten korsar gränsen. Det gäller tele och post, finansiella tjänster, försäkringar, forskning, tjänster relaterade till handel, databehandling, uthyrning av maskiner och fordon. Intressebevakning (fackföreningar, hyresgästorganisationer, miljö- organisationer etc.) sker från en plats men avser kollektiv över stora ytor och har därmed också setts som frikopplad från konsum- tionen. Av den totala användningen av dessa tjänster utgör export plus import . Störst export-plus-import-andel har handelstjänster och FoU. Konsumtionen antingen frikopplad från produktionen eller rörliga produktionsenheter En något större grupp – av alla tjänster – utgörs av tjänster som antingen kan konsumeras fritt i förhållande till produktionen, eller som produceras av produktionsenheter (läs: i första hand anställda) som är rörliga. Det möjliggör handel enligt antingen mode 1 eller mode 4. En stor andel utgörs av företagstjänster, som också har den största andelen export plus import – – inom denna kategori. Många av dessa tjänster kan utföras på distans och skickas såväl som att produceras vid personliga besök – arkitekttjänster är ett exempel. Samma sak gäller rekreation, sport och kultur. Här ingår också radio- och TV-utsändningar och programförsäljning, musik och filmer och föreställningar, konserter m.m. Det senare kan ske med rörliga produktionsenheter. Transporter har också en stor andel export och import. Transporten av varor innebär att tjänsten utförs utan att den som konsumerar den är närvarande. Persontransporter däremot utförs i omedelbar kontakt mellan produktion och konsumtion. Produktionen sker dock med rörliga produktionsenheter. Bilaga 4 till LU 2008 Internationell konkurrens i tjänstesektorn Offentlig förvaltning och annan serviceverksamhet innehåller en mängd olika tjänster av olika karaktär. De är sammanförda i kategorin blandad grupp, som utgör av alla tjänster. När det gäller många offentliga förvaltningstjänster är konsum- tionen starkt kopplad till produktionen: försäkringskassor, arbets- löshetsförmedling, socialkontor, domstolar och kriminalvård. Brukare/klienter/konsumenter måste infinna sig på kontoret. Men det finns också betydande inslag av konsumtion som är frikopplad från produktionen: försäkringskassetjänster kan erhållas per telefon eller Internet, likaså arbetsförmedling och viss annan admini- stration. Här ingår också produktion som är rörlig: brandkår, polis och försvar. De rent fysiska förutsättningarna för handel enligt såväl mode 1 som mode 4 torde vara större än den ringa export- import-andelen anger. I kategorin Annan serviceverksamhet ingår hushållstjänster, men också tvättinrättningar, frisörer och annan kroppsvård. Det är en liten grupp som svarar för av tjänste- användningen. Konsumtionen är i många – inte alla – fall direkt kopplad till produktionen. Viss del av produktionen är rörlig, t.ex. hushållstjänster. Import-exportandelen är obefintlig. Konsumtionen kopplad till stationär produktion gruppen är den mycket stora grupp av tjänster – av all tjänsteanvändning – konsumtion är direkt kopplade och där produktionen är stationär. Export-import-andelen är närmast obefintlig. De tjänster som hör hit är hotell och restauranger, detaljhandeln, all fastighetsför- valtning och allt boende (här ingår de egna hemmen), undervisning och hälso- och sjukvård. Sådana tjänster brukar kallas lokala även om det förekommer att även sådana tjänster i vissa fall också kan skickas (mode 1) – distansundervisning – eller att kunder reser till produktionen (mode 2) – patienter reser utomlands för vård. Det är i denna kategori de tjänster som utgör sinnebilden för välfärdstjänster ingår. Men de utgör således bara en dryg tredjedel av all tjänsteanvändning i . Den internationella handel som sker inom denna kategori avser import av hotell- och restaurangtjänster (svenskar som bor på hotell och äter på restaurang utomlands). Internationell konkurrens i tjänstesektorn Bilaga 4 till LU 2008 redovisas ingen export av hotell- och restaurangtjänster i statistiken. Olika export- och importandelar Det viktiga som denna klassificering visar är att tjänster inte är en homogen grupp. Att de är olika betyder också att förutsättningarna för handel skiljer sig mellan olika slag av tjänster. Det framgår tydligt av export- och importandelarna för de olika kategorierna av tjänster. En mycket stor del av tjänsterna är lokala, i den bemärkelsen att konsumtionen sker i anslutning till produktionen. På dessa områden är export- och importandelarna ringa. Men betydande delar av tjänstekonsumtionen sker frikopplat från produktionen och produktionen är i många fall rörlig. På dessa områden är export- och importandelarna betydande, mellan och ibland mer. Även om huvuddelen av denna konsumtion utgörs av företagens förbrukning står också hushållen för en betydande andel. Oräknat konsumtion via den offentliga sektorn står hushållen för av användningen av tjänster. Inom de områden som denna rapport ska granska – offentliga tjänster – är tjänsterna i betydande utsträckning lokala. Dock inte på alla områden. Post- och tele, FoU, rekreation, kultur och sport, avfall och renhållning och vissa administrativa tjänster är möjliga att konsumera frikopplat från produktionen eller genom att en rörlig producent bjuder ut tjänsten. Export-import-andelen är inte obetydlig för dessa verksamheter. 2.2.2Offentliga tjänster indelade efter möjligheter till internationell handel Offentliga tjänster kan grupperas på samma vis. Utgångspunkten är de offentliga tjänster som klassificeras som offentlig konsumtion, dvs. är skattefinansierade till största delen. Inkluderas den del av dessa tjänster som är avgiftsfinansierad talar man om produktion. Det är ett mer rättvisande sätt att redovisa verksamhetens volym. Observera att detta inte innefattar vare sig bidrag (transfereringar) eller investeringar utan enbart drift- och kapitalkostnader (avskrivningar). Bilaga 4 till LU 2008 Internationell konkurrens i tjänstesektorn lag/ekonomi/skatter/utrikes av post, tele, sektorer ej knutna till ändamål FoU hälso- och sjukvård drift av radio, tv o FoU fritid/kultur Konsumtion frikopplad från alt. kopplad till, produktionen rörlig Skydd av biologisk mångfald skogsbruk, fiske och jakt omsorger och rehabilitering av och drift av vägar, järnvägar (varuhandel/hotell/turism) Övrig hälso/sjukvård Förskola och klass 1-6 Gymnasieskola och klass 7-9 Källa: SCB, Nationalräkenskaperna, egen bearbetning. Internationell konkurrens i tjänstesektorn Bilaga 4 till LU 2008 Klassificeringen är gjord för att belysa den rent produktions- tekniska potentialen för internationell handel och anger inte vad som är vare sig lämpligt eller ekonomiskt att handla med. Konsumtionen frikopplad från produktionen och produktionen är stationär av produktionen av offentliga tjänster är av ett slag som gör det möjligt att konsumera dem fritt i förhållande till produktionen. Dock är en stor del av dessa tjänster kollektiva – lagstiftningsarbete, information, skatte- och tulladministration m.m. – och ligger utanför vad denna rapport behandlar. Internationalisering är i princip möjlig för vissa tjänster genom offentlig upphandling i andra länder eller av utländska företag i eller genom internationellt samarbete. Beträffande vissa tjänster, som traditionellt ansetts som kollektiva, såsom FoU, går det mycket väl att handla med dessa eftersom det är möjligt att avgränsa den grupp som ska få tillgång till tjänsten. Åtskilliga administrativa tjänster går att erhålla via telefon och Internet och har en potential att kunna skickas över gränserna. Konsumtionen kopplad till produktionen och produktionen är stationär Den största kategorin är de tjänster där konsumtionen är direkt kopplad till produktionen och produktionen är stationär. De utgör av produktionen av offentliga tjänster. Kategoriseringen är övergripande och grov. I denna grupp finns också exempel på tjänster som kan konsumeras fritt i förhållande till produktionen, t.ex. distansundervisning. i rapporten granskas några välfärdstjänster mera i detalj, vilket medger en mer nyanserad bedömning. För huvuddelen av tjänster i denna kategori gäller dock att internationell handel bygger på att köparna är beredda att betala vad det kostar för konsumenterna att resa till produktionsställena, vilket utgör en avsevärd begränsning för handeln. Det är för detta slag av tjänster som direktinvesteringar och försäljning från filialer utomlands utgör ett uppenbart alternativ. Bilaga 4 till LU 2008 Internationell konkurrens i tjänstesektorn Däremellan finns ett par blandade kategorier av tjänster som är mer eller mindre handelsbara. De utgör tillsammans . En del tjänster kan konsumeras frikopplade från produktionen, andra produceras av rörliga produktionsenheter. I dessa kategorier finns också tjänster vars konsumtion förutsätter nära kontakt med produktionen och där produktionen är stationär. Utöver dessa möjligheter till internationell handel finns möjligheter att bryta ut intermediära producenttjänster i produktionen och antingen låta producera dessa i egen regi utomlands (offshore) eller köpa tjänsterna utomlands, liksom man köper tjänster inom landet (outsource). Att producera eller köpa producenttjänster utomlands görs i tilltagande grad inom näringslivet men har ännu inte börjat utnyttjas av den offentliga sektorn. Inom den offentliga sektorn skulle det kunna gälla administrativa tjänster som bokföring, fakturering, information, telefonservice, IT-tjänster, översättning etc. Men det finns också en lång rad tjänster som är speciella för olika verksamheter och som också skulle kunna köpas från utlandet, att döma av vad som skett i näringslivet. Exempel på sådana tjänster är diagnosticering, meteorologiska analyser, renritning av projekthandlingar, design, personalutbildning m.m. Handel med olika delprestationer i en produktionsprocess har kallats the great unbundling och förutspås prägla utvecklingen av utrikeshandeln . Ännu är omfattningen i tjänstesektorn inte så omfattande och inom den offentliga sektorn lyser denna utvecklingen ännu i stort sett helt med sin frånvaro.TPF14FPT 14TP PT , R. [2006], som myntat begreppet the great undbundling(s) skriver: Transferring the lessons to offshoring tasks, it suggests that the very low level of offshoring that is now seen in the service sector cannot be taken as a good indication that the level will remain low. When agglomeration economies are important, marginal changes can lead the very large shifts. (sid 31). Internationell konkurrens i tjänstesektorn Bilaga 4 till LU 2008 Fokus i denna rapport är dock inte dessa intermediära tjänster utan slutprodukter. Därvid framstår den stora gruppen lokala välfärdstjänster som central, särskilt sjukvård, omsorg och utbildning. – teori och empiri I syfte att belysa potentialen för internationell handel med välfärdstjänster och direktinvesteringar på detta område ska några observationer göras utifrån teorin för internationellt handelsutbyte och teorin för direktinvesteringar. Mönstret i stort beträffande den handel som faktiskt sker och de direktinvesteringar som gjorts ska också beskrivas. 3.1Teorin för handel mellan länder Komparativa fördelar och relativ faktortillgång Den grundläggande teorin för handel mellan länder bygger på att länderna har olika komparativa fördelar. Om svensk ekonomi har en produktion av vissa varor och tjänster som är relativt mer effektiv än den är i andra länder finns det förutsättningar för en svensk export av dessa varor och tjänster. Studier av komparativa fördelar baseras vanligtvis på den handel som kan observeras, dvs. nettoexport eller nettoimport. Statistiken över handeln med tjänster har hitintills bedömts som alltför bristfällig för att medge några avancerade analyser av tjänstehandelns bestämningsfaktorer. Bl.a. är statistiken över till vilka länder olika länder exporterar och från vilka länder de importerar tjänster mycket bristfällig.TPF15FPT Sedan och utvecklat en teori för att de komparativa fördelarna baseras på den relativa tillgången av olika produktionsfaktorer har forskningen försökt belägga samband mellan relativ faktortillgång och handelsmönster. Forskningen har erhållit motsägelsefulla resultat, såsom Leontiefs paradox 15TP PT Hoekman, B. [2006], sid 48. 16TP PT Se Flam, H. & , M.J. [1991]. Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 () att hade en nettoimport av relativt kapital- intensiva produkter.TPF17FPT Men på det hela taget har forskningen lyckats etablera samband mellan relativ faktor- tillgång och handelsmönster som stämmer med Heckscher-Ohlin- teoremet. Sambanden är dock av begränsad styrka, vilket gör att man måste räkna även med andra förklaringsfaktorer. I olika studier förklaras 50–60 och ibland så mycket som av nettoexport/-import av relativ faktortillgång.TPF18FPT Dessa studier har dock inte innefattat tjänster, än mindre offentliga tjänster. Det gör att det inte går att dra slutsatser om vilket slag av produktions- faktorer som har betydelse för komparativa fördelar i tjänste- produktionen och för nettoexport av tjänster. Man skulle dock kunna försöka sig på ett resonemang som går ut på att relativ myckenhet av en produktionsfaktor, som utgör en relativt stor andel av produktionskostnaden för en viss typ av tjänster, borde ge upphov till en komparativ fördel i produktionen av denna sorts tjänster. De studier som relaterat relativ faktortillgång till nettoexport har successivt kommit att innefatta allt fler produktionsfaktorer och fått allt bättre resultat. De allra enklaste sambanden har byggt enbart på arbete och kapital som produktionsfaktorer. Successivt har kapital differentierats i mark av olika beskaffenhet, råvaru- tillgångar av olika slag och realkapital i form av byggnader och maskiner. Arbete har differentierats i högutbildade, grundutbildade och outbildade. När det gäller tjänster förefaller en sådan uppdelning synnerligen välmotiverad. Tjänsteproduktion av olika slag utnyttjar helt olika typer av arbetskraft. Det finns tjänste- produktion som kräver mycket litet av arbetskraften i form av utbildning, t.ex. detaljhandel, hushållstjänster, fastighetstjänster och diverse underhåll och reparationer. Sedan finns det tjänste- produktion med ett mycket högt kunskapsinnehåll såsom forskning, utbildning, konsultverksamhet, sjukvård och meteoro- logi. Den del av handelsmönstren som den relativa faktortillgången inte förklarar (40–) måste vara bestämda av andra faktorer. En sådan faktor är skillnader i produktivitet. 17TP PT Se , J.R. m.fl. [1995], sid 220-228. 18TP PT Ibid och Flam, H. [2005], sid 25-26. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Hög produktivitet i förhållande till andra länder är dock inte tillräckligt för att ge upphov till export. Produktiviteten måste vara relativt högre i en viss verksamhet än i andra för att ge upphov till en komparativ fördel. Att svensk sjukvård har en högre produk- tivitet än polsk sjukvård räcker inte för att ska kunna exportera sjukvård till . Sjukvården i kan mycket väl vara av god kvalitet om ock inte fullt så effektiv som i medan däremot jordbruket är mycket mera ineffektivt än i . Om handel sker på grundval av komparativa fördelar så ska exportera sjukvård till och exportera jordbruksvaror till . Den amerikanska sjukvården framhålls ofta som föredömligt effektiv. Men lönerna är mycket höga p.g.a. att högutbildade överlag har höga löner i . skulle då kanske kunna framgångsrikt konkurrera med amerikansk sjukvård eftersom det svenska löneläget är lägre. Skillnader mellan länder i styckkostnader och produktpriser sammanfattar den kombinerande effekten av priser på faktor- tillgångar och produktivitet och kan användas för att bedöma export- och importmöjligheter. Skillnader i styckkostnader ger en ögonblicksbild av export- och importmöjligheterna. Men för att bedöma utvecklingen på är produktiviteten funda- mental. När låglönelandet utvecklas – p.g.a. att produktiviteten i hela ekonomin ökar – går lönerna upp. Om produktiviteten i en viss bransch då inte är högre eller ökar mer, tappar landet sin komparativa fördel i den branschen. Ytterligare förklaringar till varför handel mellan länder uppstår är skillnader i preferenser och specialisering. Skillnader i preferenser har i huvudsak att göra med ekonomins utvecklingsnivå. Med låga inkomster har människor inte råd att efterfråga t.ex. hushållstjänster och nöjen. Med höga inkomster växer differentieringen av preferenserna vilket gynnar produkt- differentiering som kvalitetskraven växer och efterfrågan på tjänster ökar. Rika länder där efterfrågan på hushållstjänster, vård och omsorg är hög borde därför importera tjänster från länder där efterfrågan är låg och lönerna låga. Så sker i betydande omfattning t.ex. mellan de södra delstaterna i och . Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Lågbetalda mexikaner arbetar med reparationer, hushållstjänster etc. hos amerikanska, välbeställda familjer. har god tillgång på billig arbetskraft. har hög efterfrågan på hushållstjänster. Det leder till handel. En mycket stor andel av världshandeln sker mellan länder med mycket lika faktortillgångar, mycket lika teknisk nivå och mycket lika preferenser. Ländernas komparativa fördelar är därigenom lika, liksom preferenserna. Handeln mellan länder drivs då inte av komparativa fördelar och skillnader i preferenser. I stället drivs den av specialisering och skalfördelar. Man finner då att ett land importerar varor och tjänster inom samma branscher som det exporterar. Detta kallas för inombranschhandel. I utvecklade industriländer beräknas inombranschhandeln utgöra av utrikeshandeln. I utvecklingsländer är andelen ännu så länge lägre.TPF19FPT Möjligheterna till produktdifferentiering förefaller vara väl så stora inom tjänsteproduktion som inom varuproduktion. Den ena hårfrisören är inte den andra lik. Men skalfördelarna synes i normalfallet inte vara lika stora i tjänsteproduktion som i varuproduktion. Självklart spelar komparativa fördelar en roll som utgångspunkt för vilket slag av produktion som lokaliseras till ett visst land eller en viss region. Men om länderna har samma komparativa fördelar är det en öppen fråga var lokaliseringen sker. Forskningen har ännu inte något enkelt, bra svar på denna fråga. Hur ska man t.ex. kunna förklara att en stor båttillverkare ligger på Småländska höglandet, en annan i en österrikisk alpdal? Förklaringarna är så olika i det enskilda fallet att det är svårt att koka ned dem till en enda, övergripande förklaring. Det handlar om alltifrån slumpmässiga möten mellan personer och särpräglade personligheter till lokala traditioner. På grundval av specialiseringen kan ansamlingar – kluster – av företag ge upphov till agglomerationseffekter, som innebär fördelar för ytterligare företag att lokalisera sig till området. Det är med hänvisning till dylika förhållanden som lokaliseringspolitik kan motiveras.TPF20FPT 19TP PT Flam, H. [2005], sid 29. 20TP PT Brakman, S. m.fl. [2001]. Bilaga 4 till LU 2008 Handel och direktinvesteringar – teori och empiri 3.2Innehållet i handeln med tjänster Internationell handel med tjänster utgör av världshandeln och har gjort så . Världshandeln som helhet har vuxit mycket starkt , vilket alltså också gällt handeln med tjänster. Men handeln med tjänster har inte vuxit snabbare än handeln med varor, snarare något långsammare. Världshandeln med varor och tjänster 2006 och årlig förändring 2000–2006 förändring 2000–2006 Källa: WTO [2006]. De tjänster man handlar med utgörs av tre huvudsakliga kategorier: transporter, resor samt övriga kommersiella tjänster. I den senare gruppen ingår bl.a. finansiella tjänster, försäkringstjänster, licenser och royaltyn, juridiska tjänster, bokföringstjänster m.fl. tjänster. Världshandeln med tjänster efter kategori 2006 och årlig förändring 2000–2006 förändring 2000–2006 Källa: WTO [2006]. Transporttjänster sammanhänger nära med varuhandeln. Utveck- lingen av handeln med dessa tjänster följer mycket nära handeln med varor. Exempelvis ökade handeln med varor med . ökade handeln med transporttjänster Handel och direktinvesteringar – teori och empiri Bilaga 4 till LU 2008 Faktum är att även de två övriga tjänstekate- goriernas utveckling följer handeln med varor och således också i hög grad är kopplade till denna. Samvariationen förefaller ha en naturlig förklaring.