sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över och lägga fram förslag om organisationen av de statliga förvaltningsmyndigheterna inom skolväsendet m.m. (U 2007:03). fastställdes direktiv för utredningen (dir. 2007:28, bilaga 1). förordnades som särskild utredare. Regeringen har fastställt tilläggsdirektiv för utredningen genom beslut (dir. 2007:122, bilaga 2). Som experter i utredningen förordnades departe- mentssekreteraren i , ämnesrådet i , departe- mentssekreteraren i , rättssakkunnig i och departementssekreteraren i . Kansliråden , i , och , i , har också biträtt utred- ningen med expertkunskap. Som sekreterare i utredningen förordnades ämnesrådet och ämnesrådet , båda från . Utredningen, som antagit namnet , överlämnar betänkandet Tre nya skolmyndigheter (SOU 2007:79). Uppdraget är härmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Behovet av översyn....................................................... Utgångspunkter för uppdraget.................................... Statlig styrning, organisation och ansvarsfördelning ....... 3.1.1 Färre och mer effektiva myndigheter.......................... 3.1.2 Bättre styrning och kontroll ........................................ Renodla statens åtagande ............................................. En tydlig myndighetsstruktur...................................... Mål- och resultatstyrning............................................. 3.2.3 Myndigheter för handikappfrågor i skolan ................. Myndigheter för sameskolfrågor ................................. En ny myndighetsstruktur på skolområdet..................... Övergripande om strukturen .................................................. En ny myndighet för inspektion inrättas................................ Inre organisation m.m. ................................................. 4.3.1 Myndighetens roll och uppgifter ................................. 4.3.2 Verksamhet som förs från .............. 4.3.3 Verksamhet som förs till ......................... Inre organisation m.m. ............................................... MSU läggs ner ........................................................................ 4.4.1 Myndighetens roll och uppgifter ............................... 4.4.2 Verksamhet som överförs till .................. 4.4.3 Uppgifter som förs till Internationella program- 4.4.4 Uppgifter som förs till Myndigheten för special- Verksamhet som upphör ............................................ 4.4.6 Verksamhet som sköts av högskolan m.fl. ................ CFL läggs ner ......................................................................... 4.5.1 Myndighetens roll och uppgifter ............................... 4.5.2 Verksamhet som övergår till andra myndigheter, folkbildningen och den kommersiella marknaden.... Verksamhet som upphör ............................................ Barn- och elevombudet för likabehandling .......................... En myndighet för specialpedagogik ...................................... Specialpedagogiska institutets och Specialskole- myndighetens verksamhet läggs ihop........................ Verksamhet som förs till Myndigheten för Statlig styrning och tillsyn ......................................... Inre organisation m.m. ............................................... för särskilt utbildningsstöd........... Ansvaret för sameskolfrågor ................................................. Andra statliga myndigheter................................................... 4.13.1 Regionala utvecklingscentrum................................... 4.13.2 Internationella programkontoret för utbildnings- Organisation och dimensionering ............................... Myndigheten för specialpedagogik ....................................... 5.4Övriga myndigheter som berörs av verksamhets- Myndigheten för specialpedagogik ............................ 6.3.6 Översikt över de nya skolmyndigheternas Författningsförslag och kommentarer .......................... 7.3Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ............................. Ikraftträdande och övergångsfrågor ............................. Finansiering och ekonomiska konsekvenser m.m.......... Finansiering och ekonomiska konsekvenser ........................ Den nuvarande myndighetsstrukturen inom skolväsendet en översikt............................................ barn- och elevombudet för likabehandling Nationellt centrum för flexibelt lärande Myndigheten för handikappolitisk samordning Internationella programkontoret för utbildnings- Nationellt referenscentrum för yrkesutbildning Statens skolor för vuxna En effektiv statsförvaltning är en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning. Dagens myndighetsstruktur på skolområdet är splittrad. uppdrag har därför varit att föreslå en ny förvaltningsstruktur på skolområdet med färre myn- digheter. Det övergripande syftet med översynen är att få till stånd en tydligare och mer överskådlig myndighetsstruktur för att stärka kvaliteten och säkra likvärdigheten i skolverksamheten. Strukturen ska bidra till att tydliggöra ansvar och uppgifter på nationell res- pektive lokal nivå i det mål- och resultatstyrda skolsystemet och underlätta statens styrning. Uppdraget omfattar de statliga förvaltningsmyndigheterna inom skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt Nationellt centrum för flexibelt lärande, Valideringsdelegationen, för särskilt utbildningsstöd samt . Totalt omfattar översynen åtta myndigheter och tre särskilda beslutsfunktioner. Utredningen ska klargöra vad som ska vara myndigheternas offentliga åtaganden och uppgifter, dvs. myndigheternas kärnupp- gifter. En tydlig åtskillnad ska göras mellan myndigheter med in- spekterande och kvalitetsgranskande uppgifter respektive myndig- heter med stödjande och utvecklande uppgifter. Utredningen ska pröva vilka former av stödjande eller utvecklande verksamhet som ska rymmas inom det statliga åtagandet. Ambitionen är att statens åtagande ska begränsas. I det sammanhanget ska utredningen sär- skilt beakta hur universitet och högskolor med lärarutbildning kan främja skolans utveckling. Utredningen ska även föreslå hur myndigheterna ska vara orga- niserade, dimensionerade och lokaliserade. Utredningen föreslår i korthet följande: En ny myndighetsstruktur införs från . Orga- nisationen innebär att statens ansvar för skolfrågorna samlas i tre nya skolmyndigheter med tydliga och avgränsade uppgifter: Myndigheten för specialpedagogik. 2.En ny självständig myndighet för nationell inspektion, Skol- inspektionen, inrättas. Den utbildningsinspektion och övrig till- synsverksamhet inklusive enskilda ärenden som ansvarar för överförs till Skolinspektionen. Skolinspektionens huvudkontor lokaliseras till och myndigheten övertar Statens skolverks regionala organisation. Inspektionen kan initialt dimensioneras till cirka 220 personer och väntas förstärkas kraftigt . 3.Ett nytt bildas vars uppgifter renodlas till att avse upp- följning och utvärdering av det offentliga skolväsendet m.m. samt ansvar för styrdokument, nationella prov, tillstånd för fristående skolor och statsbidragsadministration. Vissa stödjande uppgifter, t.ex. generell skolutveckling inom nationellt prioriterade områden förs till myndigheten. dimensioneras till cirka 220 per- soner och lokaliseras till . 4.Myndigheten för skolutveckling (MSU) och Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) läggs ner. Vissa kärnuppgifter som generellt utvecklingsstöd inom prioriterade områden och visst IT- stöd förs till . Även ansvaret för den statliga rektors- utbildningen förs till . Annan verksamhet, t.ex. viss läro- medelsproduktion och statsbidragshantering övergår till Myndig- heten för specialpedagogik och folkbildningen. Den kommersiella marknaden kan komma att överta viss IT-verksamhet. Sammanlagt övergår av MSU:s respektive av CFL:s verksamhet till andra statliga myndigheter. Verksamhet som inte längre ska rymmas inom statens åtagande upphör, t.ex. viss utbildningsverksamhet. Även riktade utvecklingsinsatser, som innebär att staten tar på sig en roll i den lokala utvecklingen hos en viss huvudman eller skola, ska upphöra. Stöd ska inte ges i sådana former att det blir alltför styrande. 5.Barn- och elevombudet för likabehandling inordnas hos Skolin- spektionen. Skolinspektionen ska även tillhandahålla kansliresurser för . Verksamheterna påverkas inte av förslagen men lokaliseras till Skolinspektionens huvud- kontor. 6.En ny myndighet, Myndigheten för specialpedagogik, bildas för frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder i skolan. All verksamhet vid () och () läggs ihop i den nya myndigheten. SIT och SPM avvecklas som egna myndigheter. Vissa uppgifter som tex. förmedling av statsbidrag förs i samband med avveck- lingen av MSU och CFL till den nya myndigheten. Myndigheten övertar SIT:s och SPM:s regionala organisation och huvudkontoret lokaliseras till . Myndigheten dimensioneras samman- taget till cirka 1 300 personer. 7.All verksamhet vid för särskilt utbild- ningsstöd (Sisus) förs till den nya Myndigheten för special- pedagogik. Sisus avvecklas som beslutsorgan inom . 8.Huvuddelen av Tolk- och översättarinstitutets (TÖI) verksam- het inordnas i . Verksamheten kring tecken- språkstolkar och kontakttolkar överförs till . TÖI avvecklas som särskild inrättning. 9.Ansvaret för sameskolfrågorna inordnas i . Sameskol- styrelsen läggs ner som statlig myndighet. Skolverksamheten be- rörs inte av förslagen. 10.Valideringsdelegationen, som är en tillfällig organisation, upp- hör . Strukturförändringen syftar till att de politiska målen på skol- området ska kunna realiseras. Genom att myndighetsstrukturen an- passas till den mål- och resultatstyrda skolan blir ansvarsfördel- ningen tydligare och kan tillämpas mer konsekvent. Förslaget inne- bär att antalet myndigheter minskar och att uppgifterna renodlas, vilket gör att strukturen blir tydligare och mer medborgarorien- terad. I princip ersätts dagens åtta skolmyndigheter med tre nya skol- myndigheter. Dessa ska fokusera på statens kärnuppgifter. Två särskilda rättsliga beslutsfunktioner på skolområdet knyts till Skol- inspektionen. Vissa andra statliga myndigheter och organisationer, t.ex. och , kommer även i fort- sättningen ha viktiga uppgifter på skolområdet. Myndighetsstrukturen och ansvarsfördelningen mellan de nya myndigheterna underlättar statens styrning och minskar behovet av särskilda regeringsuppdrag. Statens åtagande begränsas i och med att vissa främjande och stödjande uppgifter kan föras över till den privata marknaden och på de lokala skolhuvudmännen. Förslaget ger också förutsättningar för en mer rationell administration. Färre skolmyndigheter kommer att bli mer kostnadseffektivt. Strukturen lägger också grunden för en fortsatt utveckling av en självständig och kraftfull nationell inspektion med kvalitetsgransk- ning och tillsyn. En likvärdig skola kräver att rättssäkerheten och kvaliteten i verksamheten kan säkerställas. Ansvarsfördelningen mellan staten och skolhuvudmännen renodlas, liksom tillämp- ningen av mål- och resultatstyrningen. ökar den profes- sionella friheten för rektorer och lärare. Genom att samla all kompetens inom området i en Myndighet för specialpedagogik som ger stöd och råd avseende elever med funktionshinder till skolhuvudmän och även svarar för utbild- ningen i specialskolan kan synergieffekter uppnås. I och med att övertar Sameskolstyrelsens uppgifter ökar det demokratiska samiska inflytandet över sameskolfrågorna. Omkring 1 900 personer är fast anställda vid de berörda skolmyndigheterna. Förslaget innebär att vissa myndigheter läggs ner. Detta får både personella och regionala konsekvenser. Verk- samhetsförändringarna bör därför genomföras samlat och . Främst berörs CFL och MSU eftersom viss verksam- het vid dessa myndigheter föreslås upphöra. sioneringen av de nya skolmyndigheterna innebär att viss övertalig- het uppstår. Övriga skolmyndigheter påverkas främst på så sätt att verksamheten får en ny huvudman. Förslagen är kostnadsneutrala. De medel som står till förfog- ande för verksamheterna i dagens organisation föreslås föras över till den nya organisationsstrukturen inklusive avvecklingsstruk- turen. De kommande organisations- och avvecklingsutredningarna bör inrikta arbetet på att minimera kompetensförluster och nega- tiva personalkonsekvenser. Lokaliseringen av myndigheternas ledningar och huvudkontor innebär i allt väsentligt ingen större förändring jämfört med . Både Myndigheten för specialpedagogik och Skolinspektionen kommer att ha regionala enheter, men det kommer inte längre att finnas skolmyndigheter representerade i , och . lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 2 a kap. 20 §, 2 b kap. 6, 8, 9, 10 a, 10 e, 12 och 13 §§, 9 kap. 1, 5–6 a, 7 a, 8, 8 b, 8 d, 1114, 16 c och 17 §§ samt 11 kap. 20, 21 och 24 §§ skollagen (1985:1100)TPF1FPT ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till böter döms den som utan tillstånd bedriver verksamhet som avses i 13 §. endast efter medgivande av den endast efter medgivande av den bedrivs eller av . bedrivs eller av . Utbildning som motsvarar förskoleklassen får bedrivas yrkesmässigt av ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild person, om utbildningen är godkänd en- ligt 7 §. Ärenden om godkän- nande prövas av den kommun Utbildning som motsvarar förskoleklassen får bedrivas yrkesmässigt av ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild person, om utbildningen är godkänd en- ligt 7 §. Ärenden om godkän- nande prövas av den kommun 1TP PT Lagen omtryckt 1997:1212. 2TP PT Senaste lydelse 1999:321. där utbildningen skall bedrivas, där utbildningen ska bedrivas, om inte annat följer av andra om inte annat följer av andra Ärenden om godkännande av Ärenden om godkännande av utbildning som motsvarar för- utbildning som motsvarar för- skoleklassen för sådana fristå- skoleklassen för sådana fristå- ende skolor som avses i 9 kap. 1 § ende skolor som avses i 9 kap. 1 § andra stycket prövas av Statens andra stycket prövas av Skol- Godkännande behövs inte för sådan utbildning som kommunen genom avtal enligt 2 § tredje stycket har överlämnat till en enskild att utföra. Utbildning som avses i 6 § står under tillsyn av den kommun där utbildningen bedrivs, om inte annat följer av andra stycket. Kommunen har rätt att inspektera utbildningen och får hämta in de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. fristående skolor står under till- fristående skolor står under till- syn av Skolinspektionen. är skyldiga att delta i den upp- är skyldiga att delta i den upp- skolväsendet som genomförs av skolväsendet som genomförs av Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i skolans verksamhet, om skolan får bidrag enligt 10 a §. Skolan är också skyldig att i den utsträckning som kommunen be- stämmer delta i den uppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende. och den tillsyn som utövas av och den tillsyn som utövas av Skolinspektionen ska också om- fatta kontroll av att huvud- fatta kontroll av att huvud- mannen iakttar sina skyldigheter mannen iakttar sina skyldigheter (2000:873) om (2000:873) om inom förskoleverksamhet, skola inom förskoleverksamhet, skola 3TP PT Senaste lydelse 2000:875. Om en utbildning som avses Om en utbildning som avses i 6 § inte längre uppfyller kraven i 6 § inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för inte avhjälps efter påpekande för eller, när det gäller utbildning eller, när det gäller utbildning som bedrivs av en fristående som bedrivs av en fristående skola, återkalla god- Ett godkännande skall åter- Ett godkännande ska åter- lagen (2000:873) om register- lagen (2000:873) om register- kontroll av personal inom för- kontroll av personal inom för- inte avhjälps efter påpekande för inte avhjälps efter påpekande för 10 a §TPF FPT En fristående skola som av En fristående skola som av kännande att anordna utbild- ning som motsvarar förskole- motsvarar förskoleklassen ska av klassen skall av för- till sådant bidrag som avses i bidrag som avses i 10 b §. 10 b §. lämna någon förklaring om rätt lämna någon förklaring om rätt skulle innebära påtagliga nega- skulle innebära påtagliga nega- tiva följder för skolväsendet i tiva följder för skolväsendet i den kommun där skolan är den kommun där skolan är belägen eller om skolan tar ut belägen eller om skolan tar ut avgifter i strid med 10 d §. avgifter i strid med 10 d §. För att en fristående skola För att en fristående skola med nystartad utbildning ska ha ha rätt till bidrag gäller att skolan 4TP PT Senaste lydelse 2000:875. 5TP PT Senaste lydelse 2002:159. har ansökt om att bli godkänd före kalenderåret innan utbildningen startar. har ansökt om att bli godkänd före kalenderåret innan utbildningen startar. 10 e §TPF FPT fristående skola som har rätt till fristående skola som har rätt till bidrag enligt 10 a § förändras i bidrag enligt 10 a § förändras i innebär påtagliga negativa följder innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen, skall där skolan är belägen, ska Rätten till bidrag ska skall också återkallas, om skolan också återkallas, om skolan tar tar ut avgifter i strid med 10 d §. ut avgifter i strid med 10 d §. Kommunens beslut i ärenden om godkännande enligt 6 § första stycket och om återkallande av godkännande enligt 9 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. ärenden om godkännande enligt kallande av godkännande enligt av godkännande enligt 9 § eller i 9 § eller i ärenden om rätt till ärenden om rätt till bidrag enligt bidrag enligt 10 a § eller återkal- 10 a § eller återkallande av sådan lande av sådan rätt enligt 10 e § rätt enligt 10 e § får överklagas får överklagas hos allmän för- hos allmän förvaltningsdomstol. Kommunens respektive beslut om återkallande av godkännande enligt 9 § och domstols motsvarande beslut gäller . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 6TP PT Senaste lydelse 1999:321. 7TP PT Senaste lydelse 1999:321. Till böter döms den som utan godkännande bedriver utbildning som avses i 6 §. endast efter medgivande av den endast efter medgivande av den bedrivs eller av . bedrivs eller av . Skolplikt får fullgöras i en fristående skola, om skolan är god- känd enligt 2 §. Ärenden om godkännande av Ärenden om godkännande av fristående skolor som motsvarar fristående skolor som motsvarar Ärenden om godkännande av fristående skolor som motsvarar specialskolan prövas av styrelsen för specialskolan. Den som endast för är bosatt i eller den som har andra skäl att få utbildning i en internationell skola på grundskolenivå får full- göra sin skolplikt i en sådan skola, om skolan är godkänd för ändamålet av . Detta gäller dock inte sådana barn som avses i 3 kap. 3 § andra och tredje styckena. Med internationell skola på grundskolenivå avses en fristå- ende skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i eller i en fristående skola som motsvarar . Den som endast för är bosatt i eller den som har andra skäl att få utbildning i en internationell skola på grundskolenivå får full- göra sin skolplikt i en sådan skola, om skolan är godkänd för ändamålet av . Detta gäller dock inte sådana barn som avses i 3 kap. 3 § andra och tredje styckena. Med internationell skola på grundskolenivå avses en fristå- ende skola som har en annan internationell inriktning än den som får finnas i eller i en fristående skola som motsvarar . 8TP PT Senaste lydelse 1999:321. 9TP PT Senaste lydelse 1999:886. 10TP PT Senaste lydelse 2006:1447. utbildning som helhet betraktad utbildning som helhet betraktad Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter som underlättar och färdigheter som underlättar Undervisning i svenska språket Undervisning i svenska språket skall meddelas i den omfattning ska meddelas i den omfattning bosatta eleverna behöver. bosatta eleverna behöver. Regeringen får besluta att en Regeringen får besluta att en internationell skola på grund- internationell skola på grund- skolenivå får ta emot andra barn skolenivå får ta emot andra barn än sådana som avses i första än sådana som avses i första stycket för att de skall fullgöra stycket för att de ska fullgöra skolplikten vid skolan. skolplikten vid skolan. En godkänd fristående skola En godkänd fristående skola berättigad till sådant bidrag som gad till sådant bidrag som avses i avses i tredje stycket. skall dock inte lämnas, om skolans dock inte lämnas, om skolans skolväsendet i den kommun där skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller skolan tar skolan är belägen eller skolan tar ut avgifter i strid med 7 §. ut avgifter i strid med 7 §. För att en nystartad skola För att en nystartad skola ska skall ha rätt till bidrag gäller att ha rätt till bidrag gäller att skolan har ansökt om att bli skolan har ansökt om att bli deråret innan skolan startar. deråret innan skolan startar. 11TP PT Senaste lydelse 2006:1447. svarande gäller, om en skola har svarande gäller, om en skola har vissa årskurser och ansöker om vissa årskurser och ansöker om att bli godkänd för ytterligare att bli godkänd för ytterligare För varje elev som genomgår För varje elev som genomgår som ges i lämnas som ges i lämnas hänsyn till skolans åtagande och hänsyn till skolans åtagande och grunder som kommunen till- grunder som kommunen till- resurser till de egna grund- resurser till de egna grund- Om en elev har ett Om en elev har ett stöd, är kommunen inte skyldig stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande särskilda stödet, om betydande Det som sägs i förstatredje Det som sägs i förstatredje styckena gäller inte de friståen- styckena gäller inte de fristå- de skolor för vilka regeringen ende skolor för vilka regeringen eller andra särskilda beslut och eller andra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka inte heller skolor, för vilka tredje stycket gäller inte, om tredje stycket gäller inte, om Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet stämmas i stället för det som stämmas i stället för det som anges i tredje stycket, om stats- anges i tredje stycket, om stats- för en elev som har tagits emot i för en elev som har tagits emot i en fristående skola. en fristående skola. 6 a §TPF FPT En godkänd fristående skola En godkänd fristående skola som motsvarar särskolan skall av som motsvarar särskolan ska av tigad till sådant bidrag som avses till sådant bidrag som avses i i tredje stycket. dock inte lämnas, om skolans dock inte lämnas, om skolans verksamhet skulle innebära på- skolväsendet i den kommun där skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller skolan tar skolan är belägen eller skolan tar ut avgifter i strid med 7 §. ut avgifter i strid med 7 §. För att en nystartad skola För att en nystartad skola ska skall ha rätt till bidrag gäller att ha rätt till bidrag gäller att skolan har ansökt om att bli skolan har ansökt om att bli Motsvarande gäller, om en skola Motsvarande gäller, om en skola har godkänts för utbildning för har godkänts för utbildning för vissa årskurser och ansöker om vissa årskurser och ansöker om att bli godkänd för ytterligare att bli godkänd för ytterligare För varje elev som genomgår För varje elev som genomgår