sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — En tidsbegränsad anställning kan vara ett steg på vägen mot en fast anställning men kan också vara en fälla om ungdomen fastnar i denna typ av anställning som ofta ger sämre utvecklings- möjligheter och mindre vidareutbildning betald av arbetsgivaren. visar dock att ungdomar rör sig mot en allt större andel med fast anställning. Figur 6.7 visar att det är vanligt med tidsbegränsade anställningar efter avslutad ut- bildning bland unga i och att majoriteten frivilligt har en tidsbegränsad anställning. Andelen med tidsbegränsad anställning har ökat mellan och den är sex gånger högre bland ungdomarna än bland de vuxna. Figur 6.7 Tidsbegränsat arbete efter avslutad skolgång, , 1998aP P och 2004b,cP ,P ofrivilligt (nederst i stapeln) respektive fri- villigt (överst i stapeln) Not: a) 1999 för , , , , och ; 2000 för , och ; 2001 för och . b)2003 för och . c)Värdet inom parentes är kvoten mellan förekomsten av tidsbegränsat arbete för ungdomar (15 24) och vuxna (25 54) . Källa: (2006). Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Även deltidsarbete är mycket vanligt bland svenska ungdomar efter avslutad utbildning, mest vanligt i bland samtliga (se Figur 6.8). Runt hälften av kvinnorna och av männen arbetar deltid och majoriteten gör det ofrivilligt. Andelen deltidsarbete har ökat kraftigt bland kvin- norna mellan . Även i och är deltidsarbete relativt vanligt bland ungdomar och i alla tre länderna är det vanligare bland ungdomar än bland vuxna. Figur 6.8 Deltidsarbete efter avslutad skolgång, , slutet av 1990-taletaP P och 2004bP ,P ofrivilligt (nederst i stapeln) respektive frivilligt (överst i stapeln) Incidence of part-time work at the end of 90's Involuntary Part-time job in 2004 Voluntary Part-time job in 2004 Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Not: a) 1998 för , , , och ; 1999 för , , , , , och ; 2000 för och . b)2003 för och . c)Värdet inom parentes är kvoten mellan förekomsten av deltidsarbete för ungdomar (15–24) och vuxna (25 54) . d)Länderna är rankade i stigande ordning efter förekomsten av deltidsarbete bland kvinnor . Källa: (2006). Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning 6.2Övergången från skola till arbete visar att det i de flesta länder tar för ungdomar som saknar gymnasieutbildning att bli sysselsatta än för ungdomar med längre utbildning. Figur 6.9 visar andelen syssel- satta, arbetslösa och inaktiva efter avslutad utbildning. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Figur 6.9 Arbetsmarknadsstatus efter avslutad skolgång, , 2004a,bP P Percentage of youth (15-24) one year after school end Employed Unemployed Inactive, not in school Less than upper secondary Not: Panel A visar samtliga utbildningsnivåer, Panel B visar ungdomar som saknar gymnasie- utbildning. a)2003 för , och . b)Länderna är rangordnade efter stigande sysselsättningsgrad för samtliga utbildningsnivåer. Källa: (2006). Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning ligger relativt dåligt till vad gäller sysselsättningsgrad kombinerat med relativ hög inaktivitet när man tittar på hela gruppen ungdomar oavsett utbildningsnivå. Bland de unga som saknar gymnasieutbildning har sysselsättning efter avslutad utbildning. Som framgick av avsnitt 2.1 är lågutbildade överrepresenterade bland de arbetslösa ungdomarna i . har å andra sidan en ganska låg andel unga som slutar skolan utan gymnasieutbildning. av de unga i åldern 15 går inte i skolan och saknar gymnasieutbildning, vilket kan jämföras med genomsnittet för som är omkring 14 procent.TPF2FPT Figur 6.10 Andel unga 15 som inte går i skolan och som saknar gym- nasieutbildning, , 2003aP P unweighted average () Not: a) , , och avser data 2002; för avser data 2001. Källa: (2006). 2TP PT Andelen kan tyckas låg i jämfört med de siffror som presenterades i avsnitt 2.1.1 men det beror på att ungdomar i åldern 15 fortfarande går i gymnasiet i i stor utsträckning. Men det ändrar inte slutsatsen att har en låg andel lågutbildade. av befolkningen i åldersgruppen 25 hade endast en förgymnasial utbildning i jämfört inom enligt Education at a Glance 2006, . Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Ungdomar med gymnasieutbildning eller högskoleutbildning har högre sysselsättningsgrader och är inaktiva i mindre utsträckning än ungdomar som bara har gått i . Men även bland ungdomar som har högskoleutbildning har ganska låg sysselsättningsgrad efter avslutad utbildning. Det tycks således ta relativt för svenska ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. Detta framgick även av avsnitt 1.2 som visade att etableringsåldern i har stigit kraftigt sedan slutet på 1980- talet. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning SOU 2007:18 Figur 6.11 Arbetsmarknadsstatus efter avslutad skolgång, , 2004a,bP P Not: Panel C visar ungdomar med gymnasieutbildning och Panel D visar ungdomar med eftergymnasial utbildning. a)2003 för , och . b)Länderna är rangordnade efter stigande sysselsättningsgrad för samtliga utbildningsnivåer. Källa: (2006). Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning 6.3Resurser och åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken för ungdomar – särskilt inom arbetsmarknadsutbildningen 6.3.1Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar är känt för att en stor andel av de arbetslösa deltar i aktiva åtgärder. Inom EU avsåg av utgifterna för arbetsmarknadspolitiken (exklusive offentlig arbetsförmedling) aktiva åtgärder . I var motsvarande andel . Mätt som andel av BNP var utgifterna för aktiva åtgärder i EU och i Sverige.TPF3FPT För ungdomsgruppen gäller dock inte detta förhållande. Aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar omfattar arbetsför- medling och sökaktiviteter, arbetspraktik, arbetsmarknadsutbild- ning och anställningsstöd respektive beredskapsjobb. Tabell 6.1 redovisar offentliga utgifter för arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar 1995 och 2002. 3TP PT European Commission (2006), Employment in Europe 2006, Chapter 3. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning SOU 2007:18 ungdomar, , 1995 och 2002P As a percentage of GDP As a percentage of total Not: a) För och avser data 2000 istället ; för avser data 2001 istället : för avser data 1996 istället . b) Genomsnitt exklusive , och . Källa: (2006). I genomsnitt används av BNP till arbetsmarknads- politiska program för ungdomar inom . I är andelen betydligt lägre, , medan och ligger på en mycket högre nivå. Skillnaden i utgiftsnivå beror naturligtvis både på hur stora problem ungdomar har på arbetsmarknaden i Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning respektive land, men också på den prioritet man ger åt program för ungdomar inom arbetsmarknadspolitiken. Ett mått som beskriver det förhållandet är hur stor andel av utgifterna för aktiv arbetsmarknadspolitik som går till just ung- domsinsatser. I genomsnitt läggs av de totala insatserna för aktiv arbetsmarknadspolitik inom på ung- domarna. I är andelen . som har en betydligt bättre situation för ungdomar på arbetsmark- naden satsar och som har en något lägre ungdomsarbetslöshet än lägger av programverk- samheten på ungdomar. Arbetsmarknadsutbildningen står för en stor andel av de totala utgifterna inom den aktiva arbetsmarknadspolitiken inom EU-15 (samtliga arbetslösa oavsett ålder). av kost- naderna avsåg arbetsmarknadsutbildning. Nedanstående figur visar andelen av utgifterna som går till olika typer av åtgärder inom EU-15 år 2003. Figur 6.13 Andel av utgifterna för aktiv arbetsmarknadspolitik fördelat på typ av åtgärd, EU, 2003 Källa: (2006). 4TP PT (2006), Expenditure on training measures for the unemployed across the EU, Statistics in Focus 5/2006. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Av figuren framgår att lägger störst andel av utgifterna för aktiv arbetsmarknadspolitik på arbetsmarknads- utbildning, . De nordiska länderna lägger omkring 35 på arbetsmarknadsutbildning utom där andelen är . Arbetsmarknadsutbildningen kan delas upp i fyra olika typer av utbildning beroende på var den äger rum: i klassrum, på arbets- platsen, en blandning av klassrum och praktik samt lärlingsutbild- ning. I genomsnitt avsåg knappt hälften av kostnaderna för arbets- marknadsutbildningen klassrumsundervisning, under- visning på arbetsplatsen, blandat klassrum och praktik och lärlingsutbildning inom EU-15 år 2003. Lärlings- utbildningar inom arbetsmarknadsutbildningen står för störst kostnadsandel i () och i (62 pro- cent). I de nordiska länderna dominerar klassrumsundervisningen. I är denna andel . 6.3.3Ungdomars tillgång till arbetsmarknadsutbildning och andra insatser Ungdomar får ta del av de arbetsmarknadspolitiska insatserna i olika utsträckning beroende på vilket land de lever i, vilket fram- gick av Tabell 6.1 ovan. I följande figur redovisas per land i den första stapeln hur stor andel av de arbetslösa som är och i de följande staplarna hur stor andel av deltagarna i respektive åtgärd som tillhör samma åldersgrupp. SOU 2007:18 Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Figur 6.14 Andelen ungdomar (under ) i arbetsmarknadspolitiska åtgärder jämfört med andelen ungdomar bland de arbetslösa, 2004 Andel av deltagarna 25 år Andel av de arbetslösa < 25 år Källa: egna beräkningar baserade på , European social statistics, Labour market policy, Expenditure and participants, Data 2004, 2006 Edition. I var av de arbetslösa 2004. Av det totala antalet arbetslösa som fick förmedlingsinsatser var unga, för utbildningsinsatser var motsvarande andel , för subventionerad sysselsättning , skyddad sysselsättning , direkt jobbskapande , starta eget-bidrag och passivt understöd . Ung- domar i får alltså ta del av arbetsmarknadsutbildning (och andra åtgärder) i mindre utsträckning än sin andel av arbetslös- heten. Detsamma gäller för medan utbildningsinsatserna i och går till ungdomar i samma utsträckning som de är arbetslösa. I är ungdomar kraftigt överrespre- senterade i utbildning, subventionerad sysselsättning och direkt jobbskapande åtgärder. Det är inte givet att ungdomar ska delta i arbetsmarknads- politiska insatser i samma utsträckning som sin andel av arbets- lösheten eftersom de ofta är arbetslösa kortare tider generellt sett, och man riskerar att låsa in ungdomarna i arbetslöshet under Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Men det är värt att notera att olika länder ger ungdomar olika prioritet. 6.4Internationella erfarenheter av ungdomsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken Utvärderingar av arbetsmarknadspolitikens effekter visar att speciella program för ungdomar inte är effektiva för utsatta ungdomar.TPF5FPT Det gäller arbetsmarknadsutbildning, riktade lönesubventioner och direkt jobbskapande åtgärder i offentlig sektor. Det finns dock undantag t.ex. i där programmet gav positiva resultat på sysselsättning och löner. Den höga kost- naden för programmet kompenserades av sparande genom minskad kriminalitet i målgruppen vilket ledde till en nettovinst. är ett program där man flyttar utsatta ungdomar från deras hemmiljö till en annan ort, ger dem mentorer, arbetserfarenhet och utbildning.TPF6FPT I uppvisar utvärderingar av the New i positiva effekter på utflödet från arbets- löshet, och i har ungdomssatsningen bidragit till den kraftigt minskade ungdomsarbetslösheten . Vi återkommer till dessa två program i avsnitt 6.5. och (2001) anger fem framgångsfaktorer för ungdomsåtgärder: 1.effektiva program har nära anknytning till den lokala arbets- marknaden och ger jobb med ganska hög lön, stark sysselsätt- ningstillväxt och bra utvecklingsmöjligheter 2.programmen innehåller en lämplig mix av akademisk utbild- ning, yrkeskunskaper och praktik 5TP PT och (2001), What Works and for Whom: a Review, 8 (2001), pp. Se även European Commission (2006), Employment in Europe 2006, Chapter 3 och SOU 2007:2 Från socialbidrag till arbete, bilaga sid 161 165. 6TP PT (2006), Starting Well or Losing Their ? The position of Youth in the Labour market in Countries, Social, Employment and Migration Working Papers no 39, DELSA//WD/(2006)8. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning 3.programmen ger ungdomarna möjligheter till vidare utbildning så att de kan fortsätta utveckla sina färdigheter och kompe- tenser 4.programmen erbjuder en rad stödjande tjänster som är skräddarsydda för ungdomarnas behov och för deras familjer 5.programmen följs upp regelbundet och vidareutvecklas på bas av den insamlade informationen. Dessutom är det viktigt att programmen sätts in tidigt och att de är uthålliga. Det innefattar åtgärder så tidigt som i förskolan och . Det är också viktigt att stödja inte bara den unga individen utan hela familjen. Attityderna bland utsatta ungdomar kan också behöva påverkas genom mentorer som ger stöd från en vuxen över . Även i (2006) listas ett antal viktiga egenskaper hos lyckade program. Av dessa är det några som bör nämnas: Jobbsökaraktiviteter är ofta mest kostnadseffektiva för ung- domar och ger positiva effekter på både sysselsättning och inkomst. Programmen måste skräddarsys efter målgruppen. Man måste skilja på tonåringar och avhoppare från skolan, respektive unga vuxna. Den bästa lösningen för tonåringarna är att få dem att stanna i skolan medan arbetslösa unga vuxna behöver arbets- livserfarenhet. Hårda krav på jobbsökande leder till kortare arbetslöshets- perioder. Program som integrerar och kombinerar olika tjänster verkar vara mer framgångsrika. Ett större deltagande av arbetsmarknadens parter liksom ett system för certifiering av utbildningsinsatser kan öka effektivi- teten i programmen. (2006) diskuterar också det faktum att aktiva åtgärder för ungdomar kan vara mycket kostsamma och att det är viktigt att ha en klar uppfattning om det är så att onödigt långa placeringar i utbildningsprogram endast döljer delar av ungdomsarbetslösheten. Kostnaderna kan begränsas om en del ungdomar kan hitta jobb genom aktivitetskrav och att relativt få går till subventionerad anställning. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Vi har inte funnit några särskilda framgångsfaktorer för utbild- ningsinsatser för ungdomar men de internationella utvärderingarna pekar på ett antal egenskaper som ökar effektiviteten i ett utbild- ningsprogram generellt sett. 1.vara tydligt målinriktat på deltagarna 2.vara relativt litet i omfattning (antal deltagare) 3.resultera i ett intyg eller betyg som erkänns och värderas på arbetsmarknaden 4.ha ett betydande praktikinnehåll som ger starka nätverk med lokala arbetsgivareTPF7FPT 5.under programtiden ska jobbsökaraktiviteten upprätthållas för att minimera inlåsningseffekterna 6.programdeltagandet ska inte återkvalificera för en ny ersätt- ningsperiod från arbetslöshetsförsäkringen. Utvärderingarna finner ofta en negativ eller bara en liten positiv effekt efter programmet. Men ett växande antal studier finner positiva effekter på lite längre sikt.TPF8FPT Detta kan bero på att det genom arbetsmarknadsutbildningen blir en bättre match- ning mellan den arbetssökande och tillgängliga jobb, att karriärmöjligheterna är bättre i det nya jobbet och därmed produk- tiviteten och inkomsten. Detta leder till mer stabila, varaktiga jobb som minskar risken för en ny arbetslöshetsperiod eller att personen lämnar arbetskraften. De flesta utvärderingsstudierna har dock bara data på relativt kort sikt och tenderar därför att underskatta de positiva effekterna. 7TP PT Detta gör dock att programmet uppmuntrar undanträngning (displacement) av andra aktiviteter i ekonomin som inte får offentligt stöd. 8TP PT (2005), Employment Outlook , Chapter 4. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning 6.5Arbetsmarknadspolitik riktad mot ungdomsarbetslöshet och inaktivitet i och och lyfts ofta fram som exempel på länder där man har lyckats utforma effektiva arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetslösa ungdomar. har som framgått tidigare en mycket gynnsam situation för ungdomar på arbetsmarknaden. Ungdomarna har en hög sysselsättningsgrad, låg arbetslöshet och låg långtidsarbetslöshet i ett internationellt perspektiv. har också en låg andel ungdomar som varken studerar eller arbetar, övergången från skola till arbete går relativt snabbt, relativt få lämnar skolan utan gymnasieutbildning och relativt få har ett tidsbegränsat arbete, snarare än ett fast arbete, efter skolan. Deltidsarbete är dock mycket vanligt i efter skolan, , varav hälften är frivilligt. Den danska arbetsmarknadsmodellen har diskuterats flitigt inte bara i utan även inom EU och OECD.TPF9FPT Den kallas flexicurity-modellen vilket syftar på att den förenar flexibilitet på arbetsmarknaden med säkerhet för den enskilde. Arbetsmarknads- modellen har tre komponenter: flexibla uppsägningsregler som gör att företagen kan anpassa arbetsstyrkan efter variationer i efterfrågan och produktion utan större kostnader generöst ersättningssystem vid arbetslöshet vilket gör att den individuella risken för inkomstbortfall minskar aktiv arbetsmarknadspolitik som dels stärker den enskildes kvalifikationer och möjligheter att få ett nytt jobb och dels säkerställer att de arbetslösa verkligen står till arbetsmark- nadens förfogande. och (2006) argumenterar för att den gynnsamma utvecklingen på den danska arbetsmarknaden , då arbetslösheten föll från till , inte kan förklaras 9TP PT och (2006), Flexicurity – den danska arbetsmarknadsmodellen, Eko- nomisk Debatt nr 1 2006, årgång 34. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning av den flexibla arbetsrätten eftersom den inte har förändrats . Samma arbetsrätt har funnits både i perioder med hög och låg arbetslöshet. De menar däremot att åtstramningar i arbets- löshetsförsäkringen tillsammans med krav på aktivering i arbets- marknadspolitiken har bidragit till den positiva utvecklingen. Andelen arbetslösa som deltar i något aktivt arbetsmarknads- program har fördubblats . I de följande avsnitten kommer vi att översiktligt beskriva aktiveringslinjens införande och de förändringar av arbetslöshets- försäkringen som har genomförts i Danmark.TPF10FPT Kommunerna har haft ansvaret för arbetsmarknadspolitiska insatser riktade mot oförsäkrade arbetslösa (socialbidragstagare) och framför allt mot unga . Staten och arbetsförmedlingen har haft ansvaret för insatser riktade mot försäkrade arbetslösa och utbetalning av arbetslöshetsunderstöd. , , genomförs en reform som innebär att alla arbetslösa som söker hjälp ska få en gemensam ingång oavsett om de har arbetslöshets- försäkring eller inte.TPF11FPT Alla kommuner med fler än 20 000 invånare ska inrätta ett Jobcentre som ska ha de uppgifter arbetsförmed- lingens och kommunens aktiveringsenheter hade tidigare. Alla arbetslösa ska ha rätt till samma typer av insatser och den som är arbetslös ska genom den nya organisationen få tillgång till en bredare uppsättning insatser. Vårt fokus ligger dock på de reformer som redan har genomförts och de effekter de har haft på ung- domarnas arbetsmarknadssituation. Aktivering inom social- och arbetsmarknadspolitiken Aktiveringslinjen infördes först i kommunernas arbete mot social- bidragstagarna. infördes krav på någon form av motprestation för att få socialbidrag. Kommunerna hade redan möjlighet att aktivera unga genom arbetsmarknads- och utbildningsinsatser men definierades aktivering som en skyldighet för den unge. Lagen om aktivering för- pliktigade alla kommuner att ge ungdomar stöd, råd- givning och aktiveringsinsatser. utvidgades aktiveringskravet till alla socialbidragstagare i Lagen om aktiv 10TP PT (2006), Svensk aktiveringspolitik i nordiskt perspektiv, Rapport till ESS 2006:3, , . Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Kommunen skulle senast upprätta en individuell handlingsplan för bidragstagaren. Den som var skulle aktiveras efter 12 månaders arbetslöshet medan gränsen för personer gick . Kommunen erbjöd förmedling och vägledning, subventionerat arbete på offent- liga och privata arbetsplatser och speciella utbildningsinsatser. För dem som stod längst ifrån arbetsmarknaden användes s.k. flex- jobs vilket innebar att stat och kommun helt subventionerade arbeten för dessa arbetslösa. Inom arbetsmarknadspolitiken infördes aktiveringslinjen i en rad förändringar av arbetslöshetsförsäkringen. var ersättnings- perioden i arbetslöshetsförsäkringen och man kunde återkvalificera sig genom 26 veckors arbete där arbetet kunde vara lönesubventionerat. Kravet på aktivitet var svagt med liten kontroll av t.ex. sökaktivitet. Reformerna som genomfördes i flera steg innebar att arbetslöshetsperioden delades upp i en passiv del och en aktiv del och att ersättningsperioden kortades. är ersättnings- perioden varav är passivt. Alla arbetslösa har rätt och skyldighet att aktiveras arbetslöshet. För ungdomar går gränsen . Kvalificering till arbetslös- hetsförsäkringen sker efter 52 veckors reguljärt arbete och åter- kvalificering kan inte ske genom lönesubventionerat arbete. infördes den s.k. ungdomssatsningen i för ung- domar under som varit arbetslösa och som inte har en yrkeskompetensgivande utbildning. utökades satsningen till att omfatta alla ungdomar som har arbetslöshetsersättning dvs. inklusive de ungdomar som har formella kvalifikationer. Med formella kvalifikationer menas i att man har gått en yrkesutbildning omfattande 2 antingen på gymnasienivå eller på högskolenivå. Satsningen innehåller en rad initiativ på utbildningsområdet och justeringar av de ungas möjligheter att få arbetslöshetsersättning (dagpenning) eller socialbidrag (kontanthjälp) beroende på om de väljer att studera överhuvudtaget, och om de väljer att studera inom ordinarie utbildningssystemet eller inte.TPF12FPT Satsningens fokus på 12TP PT (2000), Effekter af aktiveringsindsatsen, och information från tjänstemän på ministeriet och AMS. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning utbildning speglar behovet av att ha formella kvalifikationer för att ha några jobbchanser på den danska arbetsmarknaden.TPF13FPT Unga arbetslösa med rätt till arbetslöshetsersättning har efter sex månaders arbetslöshet , rätt och plikt till utbildning . Inkomsten under utbild- ningen beror på den enskildes utbildningsval. Om den arbetslösa ungdomen väljer en utbildning inom det ordinarie utbildnings- systemet får han eller hon det ordinarie studiebidraget () eller gällande elevlön, och lämnar AMS system. Den unge måste själv, på samma sätt som andra ungdomar, hitta utbildningsplatsen. Arbetsförmedlingen kan ge vägledning men har ingen skyldighet att tillhandahålla platser i det ordinarie utbild- ningssystemet. Unga som saknar formella kvalifikationer får en halverad arbets- löshetsersättning om de väljer en utbildning utanför det ordinarie utbildningssystemet. Denna aktiveringsersättning motsvarar det studiebidrag de skulle få om de gick i reguljär utbildning. Utbild- ningen som de erbjuds av arbetsförmedlingen är särskilt utvecklad för ungdomssatsningen. De har inte rätt att gå studiemedels- berättigande reguljära utbildningar med aktiveringsersättning annat än i två undantagsfall. Dessa är unga som har förbrukat sin rätt till studiemedel och unga som har försörjningsplikt för hemmaboende barn. De som har formella kvalifikationer har rätt, men inte plikt, till utbildning. De får en aktiveringsersättning motsvarande av arbetslöshetsersättningen. Om de väljer att inte delta i ytter- ligare utbildning, har de plikt att delta i normala aktiveringsinsatser som t.ex. vägledning, korta kurser, praktik och subventionerad anställning. Den som inte deltar i aktiveringsinsatserna mister rätten till arbetslöshetsersättning och övergår till socialbidrag. Senast efter tre månaders arbetslöshet kallas den unge till ett samtal på arbetsförmedlingen där man värderar om den unge kan förmedlas ett arbete. Kontakten ska ske tidigare om den arbetslöse har kompetens inom ett flaskhalsområde.