sou · GVB390 · 2008-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga och föreslå förändringar i straff- lagstiftningen i syfte att åstadkomma en straffmätning som markerar en skärpt syn på allvarliga våldsbrott samt att överväga förändringar som ger större spännvidd i straffmätningen för brott i allmänhet när det har funnits försvårande eller förmildrande om- ständigheter. I uppdraget ingick även att överväga hur påföljds- frågor och frågor om särskild rättsverkan av brott kan ges större uppmärksamhet i brottmålsprocessen i syfte att bidra till en ökad förutsebarhet och en större enhetlighet i rättstillämpningen. Som särskild utredare anställdes expeditions- och rättschefen . Som experter att biträda utredningen förordnades generaldirektören , professorn , professorn , rättssakkunnige , advokaten , chefsrådmannen , överåklagaren , chefsjuristen och hovrättslagmannen . Som sekreterare anställdes hovrättsassessorn . Genom tilläggsdirektiv som beslutades fick utredningen i uppdrag att med förtur i ett delbetänkande se över straffskalan för mord i syfte att skapa utrymme för en mer nyanserad straffmätning och därigenom också en höjd straffnivå för detta brott. Enligt tilläggsdirektiven ska delbetänkandet lämnas . Tiden för redovisning av utred- ningens uppdrag i övrigt förlängdes till . Utredningen, som har antagit namnet , överlämnar härmed delbetänkandet Straffskalan för mord (SOU 2007:90). Experterna har i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens överväganden och förslag. Betänkandet har därför formulerats i vi- form. Experten har dock avgett ett särskilt yttrande. Återstående frågor som omfattas av uppdraget kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande, som kommer att över- lämnas . Förslag till lag om ändring i .............................. Förslag till lag om ändring i lagen (1964:169) om straff för folkmord ............................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2003:148) om straff för terroristbrott...................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1703) om ändring i ....................................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Kort historisk tillbakablick .......................................... Straffskalorna för mord och dråp............................................ Straffmätningen vid mord och dråp ........................................ Allmänt om straffmätning............................................ 2.4.2 Straffmätningspraxis för mord och dråp ..................... Tidsbestämning av livstidsstraff .............................................. 2.6.2 Lagen (2006:45) om omvandling av fängelse 2.6.3 Beslut i ärenden om omvandling av fängelse Verkställighet av fängelsestraff i anstalt.................................. Allmänt om verkställigheten ........................................ 2.7.2 Särskilt om verkställighet av livstidsstraff ................... Överväganden om straffskalor och straffmätning ................. 3.2.1 Brottsförebyggande rådets arbetsgrupp rörande 3.2.4 Utredningen om frigivningsprövning av Departementspromemorian (Ds 2007:31) Skärpt straff för vållande till annans död..................... Överväganden kring psykiskt störda lagöverträdare.............. Departementspromemorian (Ds 2007:5) Påföljder för psykiskt störda lagöverträdare ............... Departementspromemorian (Ds 2007:1) Preskription vid allvarliga brott ................................... Ordningen i övriga ........................................... Statistiska .......uppgifter om dödligt våld och påföljder Förekomsten ..............................av dödligt våld i samhället Utvecklingen ......................................................i rättspraxis Överväganden ..........................................och förslag 6.1.2 Närmare om de straffteoretiska 6.1.3 ....................Utgångspunkter för våra överväganden Straffskalan .............................................................för mord 6.2.1 ..............................Allmänt om straffnivån för mord 6.2.2 .............Användningen av livstids fängelse för mord Övriga ..........brott för vilka livstids fängelse kan dömas ut 6.3.2 ...............................Behovet av att ändra straffskalor Straffskalan vid flerfaldig brottslighet och återfall Lagen om omvandling av fängelse på livstid......................... Kostnads- och konsekvensanalys ................................ 7.1.1 Konsekvenser för staten ............................................. 7.1.2 Ekonomiska konsekvenser i övrigt............................ Andra konsekvenser av förslagen.......................................... Förslaget till lag om ändring i .......................... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:169) om straff för folkmord........................................................... 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:148) om straff för terroristbrott .................................................... 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1703) om ändring i ...................................................... Särskilt yttrande av experten .............................. Brott som kan leda till fängelse på livstid............................. Beslut i ärenden om tidsbestämning av livstidsstraff........... lag (1964:163) om införande av lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt förordningen (1974:248) om kriminalvård i Nytt juridiskt arkiv, avdelning I Nytt juridiskt arkiv, avdelning II har som huvudsaklig uppgift att föreslå änd- ringar av lagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt syn på allvarliga våldsbrott. Därutöver ska utredningen överväga vissa frågor som rör straffmätning för brott generellt. I detta delbetänk- ande behandlar vi frågan om straffskalan för mord samt vissa anknytande frågor. Enligt nuvarande lag döms för mord till fängelse eller på livstid. Vi föreslår att straffet för mord ska vara fängelse i lägst tio och högst eller på livstid. En motsvarande utvidgning föreslås för de flesta övriga brott för vilka fängelse på livstid är föreskrivet. Vi föreslår också vissa andra följdändringar. Mord är det grövsta av de allvarliga våldsbrotten. Den brottsliga gärningen består i att uppsåtligen beröva annan livet. För mord döms till fängelse eller på livstid. Om brottet är att bedöma som mindre grovt döms i stället för dråp. Straffskalan för dråp är fängelse i lägst sex och högst . Förutom för mord är livstids fängelse föreskrivet för ytterligare ett trettiotal brott. Ett tiotal av dessa kan begås endast då riket är i krig eller andra liknande utomordentliga förhållanden råder. Sedan trädde i kraft har samtliga domar på livstids fängelse utom en avsett mord eller försök till mord. Den som har dömts till livstids fängelse får normalt, har avtjänats, sitt straff omvandlat till ett tidsbestämt fängelse- straff. skedde detta uteslutande genom att regeringen beviljade nåd. omvandlades livstids fängelse till tidsbestämda fängelsestraff som i genomsnitt uppgick till . Därefter skärptes praxis successivt så att omvandling skedde till fängelse . gäller lagen (2006:45) om omvandling av fängelse på livstid. Enligt denna får en domstol efter ansökan omvandla livstids fängelse till ett tidsbestämt straff, dock fängelse. En ansökan om omvandling får göras av livstidsstraffet har avtjänats. Av de fall som har prövats enligt den nya lagen har livstids fängelse omvandlats till tidsbestämda fängelsestraff . Sedan omvandling har skett medges villkorlig frigiv- ning enligt samma regler som gäller för andra fängelsestraff, dvs. normalt efter att två tredjedelar av strafftiden har avtjänats. I genomsnitt inträffar knappt 100 fall av dödligt våld . Med dödligt våld avses i detta sammanhang mord, dråp och misshandel med dödlig utgång. Det dödliga våldet har legat på en relativt nivå . i ett längre perspektiv har det dock minskat. Detta gäller särskilt det dödliga våldet mot kvinnor i nära relationer som har minskat med 20–och det dödliga våldet mot barn som har minskat med . har i genomsnitt 45 personer dömts för mord, 13 personer dömts för dråp och tio personer dömts för grov misshandel i kombination med vållande till annans död. Antalet fall som har bedömts som mord har ökat i förhållande till de fall som har bedömts som dråp eller grov misshandel i kombination med vållande till annans död. När det gäller straffet för mord har antalet domar till fängelse på livstid ökat successivt i förhållande till de tidsbestämda straffen. dömdes 17 personer till fängelse på livstid och lika många till ett tidsbestämt fängelsestraff . Den nu beskrivna utvecklingen i praxis kan knappast förklaras med att det dödliga våldet skulle ha blivit grövre eller mer svårartat. Den sannolika förklaringen är istället att domstolarna har sett strängare på dödligt våld . Ökningen av antalet domar till livstids fängelse har brutits genom Högsta domstolens dom (NJA 2007 s. 194). I domen slår fast att fängelse på livstid bör förbehållas de allvarligaste fallen av mord. Domen har medfört att tidsbestämda fängelsestraff döms ut för mord i betydligt större utsträckning . Andelen livstidsstraff har alltså minskat. Bland de övriga nordiska länderna tillämpas livstids fängelse för mord endast i och . I sker detta i omkring ett fall och i i omkring 18 fall . I samtliga övriga nordiska länder är det möjligt att döma ut längre tidsbestämda fängelsestraff för mord än . Våra överväganden och förslag Den nuvarande straffskalan för mord innehåller endast två steg, fängelse eller på livstid. Utvecklingen av praxis för omvand- ling av fängelse på livstid har medfört att avståndet mellan dessa två steg numera är mycket stort. Detta medför nackdelar i två hän- seenden. För det första medför straffskalans utformning en mycket kraftig tröskeleffekt. Valet mellan fängelse eller fängelse på livstid kan bero på relativt obetydliga skillnader i bedömningen av brottets allvar. kan en dom på livstids fängelse innebära ett mer än dubbelt så långt straff som fängelse . För det andra medför den nuvarande utformningen av straff- skalan att försvårande omständigheter inte kan beaktas alls i de fall där det inte finns anledning att döma till livstids fängelse; normalt måste straffet då stanna vid minimistraffet fängelse . Denna konsekvens av straffskalans utformning framstår särskilt tydligt mot bakgrund av Högsta domstolens dom , enligt vilken fängelse på livstid ska vara förebehållet de allvarligaste fallen av mord. Det dödliga våldet har inte ökat och det finns inte något som tyder på att brottsligheten skulle ha blivit mer svårartad. Varken brottsutvecklingen eller förändringar av brottslighetens karaktär kan därför motivera en skärpning av straffen för mord. Med hänsyn till det ringa antalet fall av mord i och den redan höga straffnivån torde det också vara så att en ytterligare höjning av straffen skulle ha en väldigt liten betydelse för brottslighetens omfattning. Mycket talar emellertid för att acceptansen för våld generellt sett har minskat i samhället, vilket bl.a. avspeglar sig i en ökad benägenhet att anmäla våldsbrott till polisen. Med hänsyn bl.a. till att välståndet i samhället har ökat, kan antas att våldsbrott framstår som ett generellt sett större hot mot den enskilde, jämfört med annan brottslighet. En sådan minskad acceptans för våld kan i sig motivera en höjd straffnivå för mord. Straffen för olika gärningar bör stå i proportion till hur förkastlig respektive gärning kan be- traktas. Straffskalorna måste därför efter hand anpassas efter för- ändringar av värderingarna i samhället. Vi har mot bakgrund av vad nu anförts övervägt bl.a. att föreslå att fängelse på livstid ska vara normalstraffet för mord. Livstids- straffet är emellertid förenat med flera nackdelar och har även ut- satts för kritik. Eftersom livstids fängelse i de allra flesta fall om- vandlas till ett tidsbestämt fängelsestraff, som det är svårt att förutse när detta ska komma att ske, kan livstidsstraffet anses vara otydligt till sin innebörd och brista i förutsebarhet, både för domstolen som dömer ut straffet och för andra berörda. Bristen på förutsebarhet medför svårigheter att utforma verkställigheten av straffet på ett lämpligt sätt och har även ansetts innebära att livstidsstraffet är inhumant. Till detta kommer att om livstids fängelse döms ut i stor omfattning och även för andra fall av mord än de som utgör de allvarligaste, finns det en risk att livstidsstraffet förlorar sin symbolfunktion såsom det yttersta fördömande som samhället kan använda sig av. Av dessa skäl föreslår vi inte någon ökning av användningen av fängelse på livstid. Enligt vår mening kan istället skapas möjlighet till en tillräckligt sträng straffmätning för flertalet fall av mord genom att straff- skalan för det tidsbestämda straffet utvidgas. Det är således möjligt att nästan fördubbla det högsta tidsbestämda straffet för mord utan att överlappa livstidsstraffet i stränghet. Vi gör bedömningen att den nedre gränsen för straffskalan för mord liksom bör ansluta till det högsta straffet för dråp, som är fängelse , medan den övre gränsen för det tidsbestämda straffet bör motsvara det lägsta tidsbestämda straff till vilket fängelse på livstid kan omvandlas, dvs. Vi föreslår alltså att straffskalan för mord ska vara fängelse i lägst tio och högst eller på livstid. Vid straffmätningen bör hela straffskalan för det tidsbestämda straffet användas, med be- aktande av samtliga försvårande och förmildrande omständigheter som är relevanta i målet. Detta innebär att fängelse på livstid bör dömas ut endast i de fall där fängelse inte kan anses vara en tillräckligt ingripande påföljd. Vårt förslag i denna del syftar alltså till att skapa utrymme för både en mer nyanserad straffmätning för mord och en höjd straff- nivå för de fall som inte föranleder att fängelse på livstid döms ut. Straffskalan för övriga brott som kan leda till fängelse på livstid Vi föreslår att straffskalan för samtliga övriga brott för vilka livstids fängelse är föreskrivet ska utvidgas på motsvarande sätt som för mord, dock inte med avseende på de brott som endast kan begås när är i krig eller när andra liknande utomordentliga förhållanden råder. Bland de övriga brotten, förutom mord, som kan leda till fängelse på livstid kan nämnas människorov och grov mordbrand samt grovt sabotage, vilka samtliga kan innefatta fara för människoliv. Samma överväganden kan därför göras beträffande straffskalan för dessa brott som beträffande straffskalan för mord. Många av de övriga brotten som kan leda till livstids fängelse avser speciella situationer vilka sällan förekommer i praktiken. Med hän- syn till att fängelse numera är det kortaste straff till vilket fängelse på livstid kan omvandlas, föreligger emellertid samma nackdelar med straffskalan för dessa brott som för straffskalan för mord. Detta talar för att även dessa bör ändras. De straffbestämmelser som är tillämpliga endast när är i krig eller när andra sådana utomordentliga förhållanden råder, är avsedda för väsentligt annorlunda förhållanden än de som råder . Det innebär att det är svårt att förutse vilka förutsätt- ningar som skulle gälla för straffmätningen för sådana brott och för omvandling av eventuellt utdömda livstidsstraff till tidsbestämda straff. Mot denna bakgrund framstår det inte som motiverat att i detta sammanhang lägga fram några förslag till ändringar be- träffande dessa brott. Flerfaldig brottslighet och återfall i brott Enligt nuvarande lagstiftning kan, om någon står åtalad för flera brott, straffskalan för den sammanlagda brottsligheten utsträckas utöver det längsta straffet som kan följa på något av brotten. På motsvarande sätt kan, om ett brott utgör återfall i allvarlig brottslighet, straffskalan sträckas ut med utöver det längsta straff som annars kan ådömas. Detta innebär att om någon ska dömas för flera allvarliga brott och dessutom har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet, är det längsta tidsbestämda straff som kan dömas ut fängelse . Om de nu beskrivna reglerna skulle tillämpas på det föreslagna längsta tidsbestämda straffet om fängelse , skulle tidsbestämda fängelsestraff på ända upp till kunna dömas ut. Detta vore enligt vår mening inte en lämplig ordning, eftersom det skulle kunna skapa oklarhet om hur det tidsbestämda straffet i stränghet förhöll sig till fängelse på livstid. Vi föreslår därför att dessa regler inte ska vara tillämpliga i de fall där den tillämpliga straffskalan redan sträcker sig upp till fäng- else . I sådana fall kan i stället det förhållandet att fråga är om flerfaldig brottslighet eller återfall i allvarlig brottslighet tala för att livstids fängelse ska dömas ut. Den som har begått brott innan han eller hon har fyllt får enligt nuvarande lagstiftning inte dömas till livstids fängelse. Inte heller får ett sådant brott läggas till grund för att vid återfall i brott döma till ett strängare straff än vad som är föreskrivet för brottet. Med nuvarande straffskalor innebär detta att för brott som någon har begått kan dömas till högst fängelse om det är fråga om ett enstaka brott och högst fängelse om det är fråga om flera brott. Vi föreslår att fängelse ska vara det högsta straff som kan dömas ut för brott som någon har begått , oavsett om det är fråga om ett enstaka brott eller flera brott. Detta innebär alltså en viss skärpning i förhållande till vad som gäller . En sådan skärpning är enligt vår mening motiverad för att undvika en alltför stor skillnad mot vad som gäller för vuxna lagöverträdare. I övrigt föreslår vi inte någon förändring av reglerna för straff- mätning och påföljdsval såvitt avser unga lagöverträdare. Det bör betonas att ett så långt fängelsestraff som endast i yttersta undantagsfall kan komma i fråga för en ung lagöverträdare och endast om brottet begåtts innan den unge skulle fylla . Vi bedömer att den föreslagna ordningen inte ska medföra några ökade kostnader för staten, kommunerna eller för någon annan. Visserligen kan det antas att fler personer kommer att dömas till längre tidsbestämda straff om våra förslag genomförs, vilket innebär ökade kostnader för Kriminalvården. Å andra sidan kan det förutses att antalet personer som döms till fängelse på livstid minskar, sett i förhållande till den praxis som tillämpades före Högsta domstolens dom (NJA 2007 s. 194), vilket i så fall leder till minskade kostnader. Det bör dock beaktas att Kriminalvårdens långsiktiga kostnader för verkställighet av fängelsestraff för mord i stor utsträckning är beroende av den framtida utvecklingen av dels förekomsten av dödligt våld, dels praxis för straffmätning för sådan brottslighet. Inte heller i övrigt bedömer vi att våra förslag leder till några be- aktansvärda konsekvenser av de slag som ska redovisas i betänk- andet. Vi bedömer att det tidigaste datum de nya bestämmelserna kan träda i kraft är . Vi föreslår därför detta datum för ikraftträdande. Den förslagna utvidgningen av straffskalan för mord, och för övriga brott för vilka fängelse på livstid är föreskrivet, innebär inte i något fall en höjning av det lägsta eller högsta straff som får ådömas för brottet. Vi gör därför bedömningen att den nya ord- ningen kan göras tillämplig också på brott som har begåtts före ikraftträdandet, utan att därigenom komma i konflikt med de för- bud mot retroaktiv tillämpning av strafflag till den tilltalades nack- del som finns i regeringsformen och i om de mänskliga rättigheterna. Med hänsyn till bl.a. detta, och då vi anser det angeläget att nackdelarna med den nuvarande lagstiftningen undanröjs, har vi stannat för att föreslå att de nya straffskalorna ska vara tillämpliga också på brott som har begåtts före ikraftträdandet. Detta gäller dock inte ifråga om brott som har begåtts av någon som vid tid- punkten för brottet inte hade fyllt . lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 3 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 13 kap. 2, 3, 5, 5 a, 5 b och 7 §§, 16 kap. 6 §, 18 kap. 1 §, 19 kap. 1, 3 och 6 §§, 22 kap. 6, 6 a och 6 b §§, 26 kap. 1, 2 och 3 §§ samt 29 kap. 7 § ska ha följande lydelse. Den som berövar annan livet, dömes för mordU U till fängelse eller på livstid. Den som berövar annan livet, döms för mordU U till fängelse , lägst tio och högst , eller på livstid. Den som bemäktigar sig och för bort eller spärrar in ett barn eller någon annan med uppsåt att skada honom eller henne till liv eller hälsa eller att tvinga honom eller henne till tjänst eller att öva utpressning, döms för människorovU U till fängelse , lägst fyra och högst , eller på livstid. Den som bemäktigar sig och för bort eller spärrar in ett barn eller någon annan med uppsåt att skada honom eller henne till liv eller hälsa eller att tvinga honom eller henne till tjänst eller att öva utpressning, döms för människorovU U till fängelse , lägst fyra och högst , eller på livstid. 1TP PT Senaste lydelse 1998:393. Är brottet mindre grovt döms till fängelse i högst . Är brott som i 1 § sägs att anse som grovt, skall för grovU mordbrandU dömas till fängelse , lägst sex och högst , eller på livstid. Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt be- aktas, om branden anlagts i tätt- bebyggt samhälle, där den lätt kunde sprida sig, eller eljest inneburit fara för flera männi- skor eller för egendom av sär- skild betydenhet. Är brott som i 1 § sägs att anse som grovt, ska för grovU mordbrandU dömas till fängelse , lägst sex och högst , eller på livstid. Vid bedömande huruvida brottet är grovt ska särskilt be- aktas, om branden anlagts i tätt- bebyggt samhälle, där den lätt kunde sprida sig, eller annars inneburit fara för flera männi- skor eller för egendom av sär- skild betydenhet. Den som åstadkommer explosion, översvämning, ras, skepps- brott, flyg- eller tågolycka eller annan sådan ofärd och därigenom framkallar fara för annans liv eller hälsa eller för omfattande för- störelse av annans egendom, döms för allmänfarlig ödeläggelse till fängelse, lägst två och högst . Är brottet mindre allvarligt, döms till fängelse, lägst ett och Är brottet grovt, döms till Är brottet grovt, döms till fängelse , lägst sex och fängelse , lägst sex och högst , eller på livstid. högst , eller på livstid. Är brott som i 4 § sägs att anse som grovt, skall för grovtU sabotageU dömas till fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om därigenom fram- Är brott som i 4 § sägs att anse som grovt, ska för grovtU sabotageU dömas till fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vid bedömande huruvida brottet är grovt ska särskilt beaktas, om därigenom fram- 2TP PT Senaste lydelse 1993:207. kallats fara för rikets säkerhet, för flera människoliv eller för egendom av särskild betyden- het. kallats fara för rikets säkerhet, för flera människoliv eller för egendom av särskild betyden- het. Den som genom olaga tvång bemäktigar sig eller ingriper i manöv- reringen av 2.ett fartyg, som används i civil yrkesmässig sjöfart för beford- ran av gods eller passagerare, bogsering, bärgning, fiske eller annan fångst, eller 3.en buss, en tung lastbil eller ett maskindrivet spårfordon på järnväg, spårväg eller tunnelbana, som används i förvärvsverksam- het för befordran av gods eller passagerare, döms för kapning till fängelse i högst . Detsamma gäller den som genom olaga tvång bemäktigar sig en plattform i havet som är avsedd för verksamhet för utforskning eller utvinning av naturtillgångar eller för något annat ekonomiskt ändamål. Den som i annat fall