sou · GVB389 · 2008-01-01 00:00:00 — Ersättning för rovdjursförekomst i renskötselområdet har ökat väsentligt sedan ersättningssystemet ändrades 1996. Beträffande skador på andra tamdjur är renar skall dessa i möjligaste mån undvikas genom förebyggande åtgärder. Medel kan utgå för sådana förebyggande åtgärder. En förstärkning av dessa medel har också successivt skett. Länsstyrelserna har genom rovdjurspolitiken fått en rad nya arbetsuppgifter och ansvarsområden. Mer omfattande är ansvaret för rovdjursinventeringar samt bidrag och ersättningar för rov- djursskador. Även vissa beslut om skyddsjakt kan fattas av läns- styrelserna, som också följer upp skyddsjaktsbeslut som meddelats av . Många länsstyrelser har arbetat med länsvisa förvaltningsplaner för hur rovdjurspolitiken skall genomföras regionalt. I det arbetet ingår också att utarbeta förslag till regionala delmål för främst lodjur och björn. I förlängningen av det arbetet ligger också ett ytterligare utökat regionalt förvaltningsansvar. Informationsarbetet om ansvarsområden och andra aktörers roller är omfattande och nödvändigt. Omfattande intervju- och attitydundersökningar har genomförts för att ta reda på befolkningens inställning till de stora rovdjuren och för att bedöma på vilken nivå myndighetsbeslut bör tas. Inställningen till rovdjuren förändras på olika sätt beroende på erfarenheter av rovdjuren. De mest negativa reaktionerna är främst kopplade till förekomst av varg. Förståelsen för såväl Naturvårds- verkets som länsstyrelsernas arbete med rovdjursförvaltningen är stor. Regionala rovdjursgrupper har inrättats i samtliga län där det finns fasta stammar. I den utvärdering som har redovisats beträffande arbetet i det nationella rådet för rovdjursfrågor föreslås att även de regionala rovdjursgrupperna utvärderas. I redovisningen har det även föreslagits en utveckling av samarbetet mellan de regionala grupperna och rådet. Åtagandet att bevara biologisk mångfald på jorden är en gemen- sam sak för alla länder. Det är viktigt att förvaltningen av de stora rovdjuren i kan ses i en internationell jämförelse. För intressanta erfarenheter av förvaltningen av stora rovdjur i andra länder bör tas till vara för att bl.a. utveckla vår egen förvalt- ning. Som medlem i Europeiska unionen har åtaganden enligt gällande EG-rätt när det gäller bevarandet av vilda djur och fåglar, inklusive rovdjur. I framför allt rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet) och rådets direktiv /409/EEG av om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) finns utförliga bestämmelser som reglerar medlemsstaternas skyldigheter på området. Det är således nödvändigt att beakta EG-rätten och dess tillämpning i rättspraxis i utredningen av effekterna av rov- djursstammarnas utveckling och frågorna kring uppfyllandet av målen i en sammanhållen rovdjurspolitik. Det finns skäl att genomföra en utvärdering av vargförekomstens effekter – även om etappmålet för varg ännu inte har nåtts. Det finns också skäl att även för de andra stora rovdjuren göra en utvärdering av effekterna av stammarnas utveckling, främst , dvs. då den senast beslutade rov- djurspolitiken varit gällande. Utgångspunkten för utredarens arbete är de av fast- ställda målen för en sammanhållen rovdjurspolitik. Med denna utgångspunkt skall utredaren beskriva den situation som råder och den utveckling som kan förväntas beträffande rovdjursstam- marna. Utredaren skall beskriva vilka åtgärder som har vidtagits för att förhindra och förebygga olägenheter samt föreslå hur kvarstå- ende problem kan åtgärdas. Möjligheten att delegera ytterligare an- svar regionalt avseende rovdjursförvaltningen bör analyseras. Likaså bör rovdjursförvaltningens nuvarande regionala organisation på myndighetssidan ses över. Skillnaderna i organisation och ansvar är påtagliga mellan länen varför behovet av ökad samordning och effekten av insatta åtgärder och resurser för tillsyn, inventering, förebyggande åtgärder etc. bör analyseras. Utredaren skall utifrån en analys av rovdjursstammarna redovisa utvecklingen och beskriva väsentliga reglerande faktorer när det gäller biologiska förhållanden och olika mänskliga verksamheter. I redovisningen bör utvecklingen i landet som helhet och i relevanta delområden beskrivas. Betydelsen av relevanta populationer i angränsande länder bör ingå i beskrivningen. Utvecklingen skall beskrivas i förhållande till uppsatta etappmål och miniminivåer. Effekterna av rovdjursstammarnas utveckling Utredaren skall redovisa de effekter som utvecklingen av rovdjurs- stammarna har haft när det gäller bevarande, näringar, jakt, och de bofastas levnadsbetingelser. Utredaren skall särskilt redovisa effekterna för rennäringen och den indirekta verkan i fråga om betningsskador i skogsbruket och i fråga om trafiksäkerheten. I sammanhanget bör det samlade rovdjurstrycket i olika delar av lan- det belysas och en förnyad prövning av begreppet toleransnivåer övervägas främst inom renskötselområdet. Utredaren bör efter- sträva att i redovisningen kvantifiera effekterna i såväl ekonomiska som andra relevanta mått. Utredaren skall utvärdera användningen av viltskadeanslaget och andra statliga medel för förebyggande arbete respektive ersättningar för uppkomna skador av rovdjur samt andra åtgärder. I utvärderingen bör utredaren belysa vad åtgärderna betytt för rovdjurens bevarande, för näringar och för acceptansen för rovdjur. betalas ersättning av viltskademedel även för rovdjursföre- komst i de delar av där samer i har betesrätt för sina renar. Förhandlingar pågår mellan och om en ny renbeteskonvention. Utredaren skall analysera frågan om ersätt- ning av rovdjursskador på svenska renar i de områden som kan komma att omfattas av en ny konvention. Även verksamheter som är kopplade till rovdjursförekomsten och genererar sysselsättning i glesbygd skall belysas. Exempel på sådana är rovdjursinventeringar, forskning, besiktningar av skador och fällt vilt, tillsyn och olika former av turism och lokalt företa- gande. Utredaren skall beskriva utvecklingen av intressekonflikter med hänsyn till konflikternas omfattning utifrån ett enskilt och ett all- mänt perspektiv. Utredaren skall också analysera behovet av åtgär- der lokalt och regionalt för att ytterligare begränsa konflikterna. Utredaren skall ange hur länsstyrelser, intresseorganisationer och andra aktörer kan bidra till att skapa en mer nyanserad och allsidig bild. Utredaren skall föreslå hur saklig och aktuell information kan hållas tillgänglig. Vidareutveckla formerna för samverkan Utredaren skall föreslå utvecklade former för samverkan mellan företrädare för myndigheter, bevarandeintressen, näringar, jägare och bofasta som berörs av rovdjursförekomsten samt besökare och upplevelseturismen i dessa områden. Utredaren bör i samband med det också utvärdera arbetet i de regionala rovdjursgrupperna. Utredaren skall utvärdera rovdjursförvaltningen och beakta an- svarsfördelning, organisation och resursanvändning. Utredaren skall vidare analysera behovet av förändringar när det gäller an- svarsfördelning, organisation och resurser för en rovdjursförvalt- ning med inriktning mot ett ökat regionalt och lokalt inflytande och med utgångspunkten att de nationella målen skall nås. Ytterligare åtgärder för att uppnå etappmålen och iniminivåerna Utredaren skall analysera behovet av andra åtgärder än de som redan är vidtagna för att nå de uppsatta etappmålen och minimini- våerna. Behovet av ökad genetisk variation i den mellansvenska vargpopulationen skall analyseras och åtgärder föreslås vid behov. I detta ingår att analysera vikten av nödvändiga spridningsvägar mel- lan den finsk-ryska och den mellanskandinaviska vargpopulationen samt att vid behov föreslå åtgärder för att säkra spridningsvägarna. Utredaren skall också överväga om frågan om illegal jakt behöver prioriteras ytterligare av berörda myndigheter. Vidare bör undan- tagsreglerna för att medföra vapen på terrängfordon ses över. Utredaren skall analysera nuvarande ersättningsnivåer och regel- verk för ersättning för rovdjursförekomst i renskötselområdet, bl.a. med hänsyn tagen till rovdjursstammarnas nuvarande storlek re- spektive stammarnas storlek enligt de uppsatta etappmålen och mi- niminivåerna. Om det behövs, skall utredaren föreslå ändrade er- sättningsnivåer eller andra ändringar i regelverket för ersättning. Utredaren skall också överväga om ersättning för förekomst av björn och kungsörn bör fastställas som eller om en ersättning helt eller delvis bör byggas på inventeringsresultat, eller föreslå en annan metod. Ett av syftena med det ersättningssystem som infördes var att få en större acceptans för de stora rovdjuren. Utredaren skall därför utvärdera effekterna av det ersättningssystemet. Lämplig omfattning av förvaltningsområden I rovdjurspolitiken intar renskötselområdet en särställning som påverkar rovdjursarternas utbredning, numerär och spridning. Utredaren skall analysera behovet av indelning av olika förvalt- ningsområden för de olika rovdjursarterna utanför renskötsel- området. Innebörden av gynnsam bevarandestatus För var och en av de nu ifrågavarande rovdjursarterna skall utreda- ren ange innebörden av en gynnsam bevarandestatus utifrån de kunskaper som finns om arternas antal, utbredning, täthet och förökningstakt samt om riskerna för genetisk utarmning och isolering. Erfarenheter i andra länder av rovdjursförvaltning Utredaren skall redovisa erfarenheter från förvaltningen av stora rovdjur i andra länder och som kan vara av betydelse för den svenska rovdjursförvaltningen. Betydelsen av gällandet EG-rätt I sina analyser och vid utformningen av förslag och rekommende- rade åtgärder skall utredaren beakta relevant EG-rätt och dess tillämpning i rättspraxis. Utredaren skall samråda med företrädare för berörda myndigheter, organisationer samt aktuella intressegrupper i syfte att presentera förslag som har vuxit fram i dialog med de berörda intressenterna och som ger förutsättningar för samexistens mellan olika intres- senter och rovdjur. Utredaren skall redovisa regionalpolitiska konsekvenser, pröva offentliga åtaganden samt redovisa konsekvenserna för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet. Utredaren skall redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag och föreslå hur de skall finansieras. Utredaren skall redovisa uppdraget till regeringen . Tilläggsdirektiv till Utredningen om effekterna av rovdjursstammarnas utveckling (M Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav statsrådet en särskild utredare i uppdrag att utreda frågan om rovdjursstammarnas utveckling och frågor knutna till att uppfylla målen i en sammanhållen rovdjurspolitik.(dir. Utredaren skall enligt direktiven redovisa resultatet av sitt arbete . Utredaren skall slutredovisa uppdra- get . Förteckning över myndigheter, organisationer och andra intressenter som Utredningen om de stora rovdjuren (M2006:1) besökt eller på annat sätt fört dialog med Development, Artdatabanken, , SLU kommun , , Cefos, , CITES Scientific Authority, , , , lantbruks- universitet, SLU Direktoratet for Naturforvaltning, , Djurens rätt, , , Environment , () , Fjällbevakningen, FjällMistra, /Naturbruksgymnasium Greater Yellowstone Coalition, Bozeman, , Grimsö Forskningscenter, , SLU Indian and Northern Affairs, , (departement) Rovdjurscentret De 5 Stora, , Kommunledningarna i Kontaktutvalget for rovviltforvaltning, Koordineringsgruppen för rovdjursforskning i Fennoskandia Kungsörnssymposiet 2007, Holmhällar , LRF i i i i i län i i i i i län Miljöverndepartementet i Norsk institutt for naturforskning, , , projektilfabrik, Regionala Rovdjursråden i , och Regionala i län Regionala i Regionala i län , Bleckets by Samebyarna län Samverkansgruppen mot illegal jakt Skogsindustrierna , SSR , SVA Stormöte med samebyar och länsstyrelser, Sweet Grass County, , , distrikt , SNF , , , Wennerberg för Miljö och Biovetenskap, Ås, i , , genomik och systematik US Fish and , , US Fish and , Regional office, Fort Snelling, , USDA, , Grand Rapids, , , (inrikes- departementet) , Åklagarkammaren kommun kommun Exempel på hur prioriteringar för toleransnivåer kan struktureras inom renskötselområdet. Sápmi, antal renar Sápmi, milj. kronor , , (2007) Genetisk variation hos vilda växter och djur i . , Rapport 5712. , Liberg O (1999) Demografi och minsta livskraftiga po- pulation hos lodjur. CBM:s Skriftserie 1: 119-123. , Linnell J, Liberg O m.fl. (2002) Estimating total lynx (Lynx lynx) population size from censuses of family groups. Wildlife Biology 8: 299-306. , Linnell J, Liberg O m.fl. (2006) Survival rates and cau- ses of mortality in Eurasian lynx (Lynx lynx) in multi-use lands- capes. Biological Conservation 131: 23-32. (1969) A ladder of citisens participation. of 35: 216-224. Aronson Å, Liberg O (1997). Utvärdering av lodjursinventering i renskötselområdet 1997. Aronson Å, Wabakken P, Sand H m.fl. (1999) i : statusrapport för vintern 1998-99. Høgskolen i Hedmark, Rap- port 18. Bangs E, Fritts S, Fontaine J m.fl. (1998) Status of gray wolf rest- oration in , , and . 26: 785–798. Bensch S. , , m.fl. (2006) Selection for Hete- rozygosity Gives Hope to a Wild Population of Inbred Wolves. PLoS ONE 1(1): e72. doi:10.1371/journal.pone.0000072. (2005) Hunting by carnivores and humans: does functio- nal redundancy occur and does it matter? In Large carnivores and the conservation of biodiversity (ed. J. m.fl.), s. 315– 341. , DC: Press. , , m.fl. (2001) A Mammalian Predator- Prey Imbalance: Grizzly Bear and , Ecological Applications, 11: 947-960. Bilaga 5 Referenser SOU 2007:89 Bergo, G (1990) Ørneskador på småfe og hjortedjur. 009: 1-37. (1998) Bete av Rådjur och älg – mer gran och mindre blåbär i skogen. Fakta Skog, nr 12, Lantbruksuniversi- tet . (2006) Herbivori i skogslandskapet – påverkan på strukturer och processer, Skogforsk, . Berkes F (1994) : Bridging the two solitudes. Northern Perspectives 22 (2-3): 17-21. Bjärvall, A, , Nordkvist M, (1990) Renar och rovdjur. , Liberg O, m.fl. (2003) Del III. Förlust av alfaindivider i en vargflock – effekter på flock-dynamik och re- produktion i rapporten – Beståndsdynamik, livskraft och effekter av uttag. Brand C, (1979) Lynx demography during a snowshoe hare decline in Albeta. J. Wildl. Manage 43: 827-849. , (1964) The Golden Eagle in relation to its food supply. Campell T (1996) Co-Management of . In- formation North 22 (1). , Berkes F (2005) Co-management: concepts and methodological implications. gement 27: 65-76. Chapron G, Legendre S, Ferrière R m.fl. (2003) Conservation and control strategies for wolf (Canis lupus) in western Europe ba- sed on demographic models. Comptes Rendus Biologies 326:575-587. Chapron, G, Arlettaz R (2006) Using models to manage carnivo- res. Science 314: 1682-1683. Coulson T, Mace GM, E, Possingham H (2001) The use and abuse of population viability analysis. Trends in Ecology and Evolution 16: 219-221. Decker m.fl. (2001) Human Dimensions of Wildlife management in North Ameroca, : . (2000) Population viability analyses in endangered species management: the wolf, otter and in . Ecological Bulletins 48: 143-163. (2005) Platser för rovdjursturism? : Vargar, männi- skor och utveckling i . Eksvärd m.fl. (2006) Gå en mil i mina skor – på väg mot samför- valtning. , SLU, land. Elmhagen B, Rushton SP (2007) Trophic control of mesopredators in terrestrial ecosystems: top-down or bottom-up? Ecology Letters 10: 197-206. , (2003) Delrapport om svenskars inställ- ning till rovdjurspolitik- och förvaltning. FjällMistra Rapport nr 10. (2003) activity patterns and behaviour during handling time in the re-establishing wolf population on the Scandinavian peninsula. Flagstad Ø, , Wärdig C m.fl. (2007) Familjegrupper i den svenska gaupebestanden vinteren 2006/2007 belyst fra genetisk analyse av ekskrementer og hår. Flagstad Ø, , Wärdig C m.fl. (2007) Hiovervåkning ved hjelp av DNA-analyse fra jervekskrementer. 2006, Miniapport 185. , Hawthorne, Beyer L m.fl. (2005) Wolves Influence Elk Movements: Behavior Shapes A Trophic In Yellow- stone National Park. Ecology 86, 1320–1330. , and Soulé M (1981) Conservation and evolution. , , UK. Frankham R, Ballou JD, Briscoe DA (2005) Introduction to Con- servation Genetics. , R (1996) Kungsörnen som predator på ren. Kungsörnen 1996, sid. 2-11. Fritts S, and Carbyn L (1995) Population viability, nature-reserves and the outlook for gray wolf conservation in north-America. Restoration Ecology 3: 26-38. Fuller T, Mech L, Cochrane J (2003) population dynamics. Sid. 161-191 i Mech L, Boitani L (Eds.) Wolves – behaviour, ecology, and conservation. Chi- cago & . Gärdenfors U (2000) Hur rödlistas arter? Manual och riktlinjer. Artdatabanken, SLU, . Gärdenfors U (2005) Rödlistade arter i . Artdataban- ken, SLU, . Halahan R, (2003) Favourable conservation status – to the heart of EU wildlife legislation. Hebblewhite M, , Nietvelt C, m.fl. (2005) Human Acti- vity Mediates A Trophic Caused By Wolves. Ecology Article 86: 2135–2144. m.fl. (2002) Differentiation and levels of genetic varia- tion in north European lynx (Lynx lynx) populations revealed by microsatellites and mitochondrial DNA analysis. Conserva- tion Genetics 3: 97-111. , JO 2004. Lodjurspredation på räv – och dess sekundära effekter på bytespopulationerna. Slutrapport, Grimsö forsk- ningsstation, SLU. Herfindal I, Linnell J, , m.fl. (2005) Prey density, envi- ronmental productivity, and home range size in the Eurasian lynx (Lynx lynx). , 265: 63-71. Huhtala K, Sulkava S (1977) Kungsörnens näringsval i 1958-75. Summary of papers from the in , . , (1996) Den skandinaviska vargpopulatio- nen: en sårbarhetsanalys. Rapport från Världsnaturfonden WWF, Rapportserie 1996:1. (2004) Metoder för ökat deltagande. Hållbar vattenförvaltning, organisering, deltagande, inflytande, ekonomi. Vastra Rapport 5. (2003) Renägare och renskötselföretag, rennäring- ens struktur 1994-2001. , (2004) Vargar och lodjur – hur går de ihop? I: , m.fl. (redaktion) 2004. Vilt och landskap i förändring. Spår av verksamhet vid . Sid. 89–91. , Brøseth H, Sand H, (und tryckn.) Predicting suitable wolf habitat in . J. Zoology, . Katajisto J (2006) Habitat use and population dynamics of brown bears (arctos) in . Kjelvik O, Kvam T, Nybakk K (1998) Dødlighet hos tamrein i et rovdyrområde. , nr 2: 35-42. Knappworst U (2006) Territorial variation in the wolves diet? – A comparison of 11 territories in . Kreeger TJ (2003) The internal wolf: Physiology, Pathology and Pharmacology. Sid. 192-217 i Mech L, Boitani L (Eds.) Wolves – behaviour, ecology, and conservation. (1987) Loss of genetic diversity from managed popula- tions: interacting effects of drift, mutation, immigration, selec- tion, and population subdivision. Conservation Biology 1:143- 158. Lande R (1993) Risks of population extinction from demographic and environmental stochasticity and random catastrophes. American Naturalist 142: 911-927. Lande US, Linnell J, Hefindal I m.fl. (2003) Utredninger i forbin- delse med ny rovviltmeldning. Potensielle leveområder for store rovdyr i Skandinavia: GIS-analyser på et økoregionalt nivå. Lauber TB, (2000) Citizen Participation in Natural Re- source management, A synthesis of . Ithaca NY, , Human Dimensions research Unit. HDRU Series NO 00-7. (1995) Population dynamic principles. I , (eds.) Univer- sity Press. LCIE (2007) Guidelines for population level management plans for large carnivores in Europe. Draft 20th January 2007. Liberg O (2006) Genetic aspects of viability in small wolf popula- tions – with special emphasis on the Scandinavian wolf popula- tion. , Rapport 5436. Liberg O, (2006) Lodjursstammen i 1994-2004. En utvärdering av inventeringsresultat och metoder. Rapport, Viltskadecenter/, SLU. Liberg O, , m.fl. (2005) Severe inbreeding depression in a wild wolf (Canis lupus) population. doi:10.1098/rsbl.2004.0266. Liberg O, Glöersen G (1995) Lodjurs- och varginventeringar 1993- 1995. Svenska Jägareförbundets Forskn. Linnell J, , Kvam T m.fl. (2001) Home range size and choice of management strategy for lynx in . Envi- ronmental Management 27: 869-879. Linnell J, (red.) (2002) Frykten for ulven. En tverrfaglig utredning. 722: 1–110. Linnell J, Promberger C, Boitani L m.fl. (2005) The Linkage bet- ween Conservation Strategies for Large Carnivores and Biodi- versity: The View From the Half-Full of Europe. Large Carnivores and the Conservation of Biodiversity (ed. m.fl.), sid. 381–399. , DC: Press. Linnell J, Swenson J, (2000) Conservation of biodiver- sity in Scandinavian boreal : large carnivores as flagships, umbrellas, indicators or keystones? Biodiversity and Conserva- tion 9:857-868. Ø (1985) Næringsøkologi hos kongeørn Aquila chrysaetos i Nord-Østerdalen, . Hoveduppgave i spesiell zoologi till matematisk-naturvitenskapelig embedseksamen, Universi- tetet i . , , m.fl. (2005) Utvärdering av nationella övervakningsprogram för stora rovdjur. Di- rektoratet for naturförvaltning, Utredning 2005-7. Mace GM, LandeR (1991) Assessing extinction threats: toward a reevaluation of IUCN threatened species categories. Conserva- tion Biology 5: 148-157. Mace, G.M. and Lande, R. Assessing extinction threats: to- ward a reevaluation of IUCN threatened species categories. – Conservation Biology 5: 148-157. Mech LD, Boitani L (2003) social ecology. Sid. 1-34 i Mech LD, Boitani L (Eds.) Wolves – behaviour, ecology, and conser- vation. (2006) Diet composition of wolves (Canis lupus) on the Scandinavian peninsula determined by scat analyses. Förslag till nytt ersättningssystem för rovdjurs- dödade renar. (2004) Integrating effects of hunting policy, cata- strophic events and inbreeding depression, in PVA simulations: the Scandinavian wolf population as an example. Biological Conservation 115: 227-239. (2005) Cause-specific mortality of radio-collared rein- deer calves: a summary report of calf mortality studies in the Finnish reindeer herding area from 1997-2004. Finnish Game and . Nybakk K, Kjelvik O Kvam T (1999) Golden eagle predation on semidomestic reindeer- Wildlife society Bulletin 27:1038-1042. Okarma H, Jedrzejewski m.fl. (1997) Predation of Eurasian lynx on roe deer and red deer in Białowie a Primeval , . Acta Theriologica 42: 203-224. Ostrom E (1990) Governing the commons. Ostrom E (2005) Understanding Institutional Diversity. (2003) Territory size, activity and distance travelled by reproducing and non-reproducing wolves during summer in . Palomares F, Caro TM (1999) Interspecific killing among mam- malian carnivores. American Naturalist 153: 492-508. , Wabakken P, Arnemo JM m.fl. (2005) Rovvilt og Samfunn (RoSa). Det skandinaviske ulveprosjektet Skandulv. Oversikt over gjennomførte aktiviteter i 2000-2004. , Linnell J, m.fl. (1999) lynx Lynx lynx predation on semi-domestic reindeer Rangifer tarandus in northern . Wildlife Biology 5: 203-211. (2003) Moose population density and habitat produc- tivity as drivers of ecosystem processes in northern boreal fo- rests. (2005) Wolverine female reproduction: reproductive costs and food availability. 83: 1453-1459. (2006) Järvens status och ekologi i . Rapport till Utredningen om de stora rovdjuren. Prinkerton E (1989) Co-operative management of local fisheries. Priscoli JD (1998) Public involvement, conflict management, and dispute resolution in water resource and environmental decision making. I Chreighton JL m.fl. Public involvement and dispute resolution. A reader on the second decade of experience at , U.S Corps Engineers, Alexan- dria. IWR Report 82-R-5. , Bignert A, , (2006) Conge- nital defects in a highly inbred wild wolf population (Canis lu- pus). Mammalian Biology 71:65-73. Ripple WJ, Beschta RL (2007). Hardwood tree decline following large carnivore loss on the Great Plains, . 5(5): 241-246. (2003) Sociala fällor och tillitens problem. Rueness E Jorde P, m.fl. (2003) Cryptic population structure in a large, mobile mammalian predator: the Scandina- vian lynx. Molecular Ecology 12:2623-2633.