sou · GWB330 · 2008-03-20 00:00:00 — När det gäller samarbetspartner så har verket en löpande forskningsdialog med i första hand , Formas och Mistra. Enligt verket har samverkansprocesserna ökat med ERA- neten. Verket har positiva erfarenheter från ett väl fungerande samarbete med Mistra. Administrativa resurser för forskningsfinansiering har ett forskningssekretariat bestående av cirka 20 personer. Sekretariatet har ett helhetsansvar för att hålla ihop arbetet med forskning och forskningsbaserad kunskap. Sekreta- riatet har också ett kansliansvar för de båda forskningsanslagen och ansvar för olika processer som säkrar att forskningssatsningar håller hög vetenskaplig kvalitet och stor praktisk relevans för miljöarbetet. Sekretariatets uppgifter är att samordna, stödja, kom- municera, utvärdera och utveckla forskningsrelaterade frågor. har huvudansvaret för granskning och utvärdering av forskningen. Nämnden är rådgivande till general- direktören i strategiska frågor. Beslut som rör miljöforsknings- anslaget och viltvårdsfonden fattas av generaldirektören. Ordförande i nämnden utses av regeringen och övriga represen- tanter utses av . Nämnden består enbart av etablerade forskare. För beredning av forskning med stöd av Viltvårdsfonden finns en permanent granskningsgrupp, vanligen benämnd , med uppgift att vetenskapligt och relevansmässigt granska ansök- ningar. Den består av ledamöter som representerar Natur- vårdsverket, och forskarsamhället. Bered- ningsprocessen sker i två steg. Granskning av de slutliga program- ansökningarna görs av en brett sammansatt grupp med inter- nationell vetenskaplig expertis, användare av forskningsresultat och en informatör med avseende på vetenskaplig kvalitet, praktisk relevans och fördelning mellan könen. En hearing genomförs då sökande får möjlighet att presentera sitt forskningsprogram och svara på frågor från granskningsgruppen. Kriterier för granskning av forskningsprogram: Kriterier för granskning av forskningsprogram Vid granskning av vetenskaplig kvalitet ska följande kriterier be- dömas: kännedom om forskningsläget inom för programmet relevanta områden genomförande, samverkan i och integrering av programmet ledarskap, ledning och organisation Vid granskning av praktisk relevans ska följande kriterier bedömas: relevans för andra organisationer inom området förväntade effekter för att uppnå miljökvalitetsmålen förmåga att bedriva forskning i samverkan med användare ledarskap, ledning och organisation ekonomiska och personella resurser. Vid granskning av fördelning mellan könen ska följande kriterier bedömas: könsfördelningen i programmet: programchef och projektledare fördelning av forskningsbidraget i relation till kön: programchef och projektledare Könsfördelningen i programmet: övriga deltagare Förutom forskningsprogrammen så arbetar verket också med mera traditionella forskningsbidrag. Lämpliga utförare i de universitets- och högskolenätverk som man etablerat söks upp och ombes komma in med ansökan. Det görs sällan renodlade upphandlingar av utredningar, synteser eller andra mindre FoU-uppdrag. Prin- cipen är att bidrag måste lysas ut och sökas i konkurrens. Internationellt och nationellt samarbete finansierar även projekt vid miljöinstitutet . Verket har också ett samarbete med Energi- myndigheten om kunskapsprogrammet Vindval som syftar till att ge kunskap om miljökonsekvenser i samband med vindkrafts- etablering. Dessutom samarbetar verket med forskningsfinansiärer i andra EU-länder genom så kallade ERA-Net och har samordnat den nationella expertgranskningen. Frågor om relevans och nyttiggörande bedöms vanligtvis av en intern forskningsberedningsgrupp med experter från verkets olika sakområden och ibland också av externa experter. Återkoppling till myndigheten och nyttiggörande av forskningen kanaliseras i huvudsak genom forskningsberedningen. Kortfattat kan man säga att den forskningsfinansierande verk- samheten har betydande likheter med hur de traditionella forskningsråden arbetar. Programmen är dock i större utsträckning styrda av myndighetens behov och särskilda uppdrag. Forsknings- sekretariatet har en viktig kommunicerande roll mellan FoU- verksamheten och myndighetens övriga verksamhet. ska enligt sina instruktioner verka för att de transport- politiska målen uppnås. har det samlade ansvaret för järnvägstransportsystemet i . Dess sektorsansvar inom järnvägsområdet innebär bland annat att de ska initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotiverad forskning inom området. De resurser som är avsatta för Forskning, utveckling och demon- stratorverksamhet (FUD) i det strategiska dokumentet Framtids- plan för järnvägen för perioden –2015, som regeringen fastställde 2004, uppgår till sammanlagt . Under den återstående programperioden förväntas det årliga beloppet överstiga . Rambeloppen omfattar all forskning som bedriver och finansierar. Beslut om enskilda FUD-projekt tas löpande utifrån FUD-programmet (se nedan). är central förvaltningsmyndighet som företräder det samlade statliga ansvaret för det svenska spårtransportsystemet. Som en del i detta ansvar har statsmakternas uppdrag att svara för sådan FUD som behövs för att utveckla spårtransport- sektorn och försörja hela samhället med ökad kunskap om spårtrafikens utvecklingsförutsättningar. Behovet av FUD styrs av sektorsansvar för spårtransportsektorn. antog ett nytt FUD-program för perioden –2011. Det nya programmet föregicks av en utvärdering av tidigare program där vikten av att nyttiggöra forskningsresultaten poängterades. I det nya FUD-programmet är detta ett särskilt område. ska också särskilda FUD-planer för de tre närmast kommande årens insatser ingå i den årliga verk- samhetsplaneringen. När det gäller formerna för forskningsfinansiering kommer övergå till en huvudansökningsomgång som förläggs till mars månad inriktad på nästkommande budgetår. söks anslag till projekt till såväl de treåriga som till det mera övergripande FUD-programmet. Inkomna ansökningar bereds i första instans av forskningssam- ordnaren och delas ut till berörda enheter inom verket för be- dömning. Forskningssamordnaren driver processen och tar in synpunkter från ansvariga bedömare. Verkets ambition är att i större utsträckning utnyttja externa experter för bedömningar. Inför beslut om beviljande av FUD-anslag sammanställer forskningssamordnaren ett beslutsunderlag i vilket anges moti- vering till beslut. Beslutsunderlaget baseras på de synpunkter som inkommit från ansvariga bedömare. Beslutsunderlaget godkänns av interna FUD-råd och fastställes av GD. I FUD-program görs bedömningen att kraven på insatsernas vetenskapliga kvalitet och samhälleliga relevans bör skärpas. Den utvärdering som genomfördes påtalade brister i kvalitetssäkringen i beslutsprocessen föreslog att kvalitetssäkringen ses över. Ett sätt att möta det här behovet är att i större utsträckning än utnyttja externa experter för yttranden över förslagen då den egna kompetensen behöver kompletteras. Verket planerar också att i större utsträckning kräva inrättande av styr- eller referensgrupper kopplade till FUD-insatserna. kommer också att lägga ökad vikt vid internationell publikation och publikation i fack- och branschorgan. För verket som forskningsfinansiär är det angeläget att de svenska FUD-miljöerna hävdar sig väl vid en internationell jämförelse. Samverkan med andra myndigheter Bland andra statliga myndigheter står särskilt inför mycket likartade förutsättningar och problem som . fastställde de båda verkens generaldirektörer ett gemensamt Program för utveckling av samarbetet mellan Ban- verket och . FUD-området är ett av 13 olika samarbets- områden. Även när det gäller de övriga 12 samarbetsområdena finns frågeställningar med stor potential för att gemensamt driva FUD-projekt. En förutsättning för att FUD-insatser inom dessa teman ska bli framgångsrika är ett intimt samarbete med forskningsfinansiärer och företrädare för övriga trafikgrenar och för de olika samhällssektorer som spårtrafiken ska betjäna. Ban- verket arbetar för att kommunala och regionala samhällsplane- ringsintressen ska ges ett stärkt inflytande på den fortsatta inriktningen av dessa FUD-insatser. Här finns stora möjligheter till samarbete, inte endast inom ramen för den nationella strategi för transportrelaterad FUD som beskriver i sin rapport , utan också med en rad initiativ som tas på kommunalt och landstingskommunalt håll. Ett exempel är de FUD-satsningar som Svenska Kommunförbundets forskningsråd finansierar. samverkar i sin FUD-verksamhet ofta med nära- liggande myndigheter. Ett typiskt exempel på detta är programmet för Framtidens personresor som är en gemensam satsning av , och . En gemensam satsning möjlig- gör också större effektivitet gällande finansiering av kollektiv- trafikforskning, ökade möjligheter att ta till vara resultaten, ökade möjligheter att sprida resultaten samt bättre samordning mellan olika projekt inom programmet. Programmet är ett resultat av ställningstaganden i den samlade strategin för FUD till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem som , i samverkan med andra forskningsfinansiärer, utarbetade på uppdrag. har i sin forskningsstrategi prioriterat att öka sitt engagemang i de internationella FUD-satsningarna främst i EU:s regi för att på sätt öka utväxlingen av egna medel. kommer vidare att ge hög prioritet åt det internationella samarbetet särskilt inom ERRAC () inom EU:s ramprogram. är också på väg att stärka sin systematiska bevakning, inte bara av den internationella forsk- ningsfronten inom transport- och spårtransportområdet, utan också av utvecklingen av europeisk transportpolitik. För att stimulera deltagande från svensk sida i internationella projekt – särskilt dem i EU:s och UIC:s regi – kommer även fortsättningsvis att ge planeringsbidrag till utförare av FUD som tänker delta i EU- och UIC-projekt. avser också avsätta en särskild medelsram för att kunna bidra till finansieringen av svenska forskares deltagande i sådana projekt. Enligt FUD-program är tillgängligheten till forsk- ningens process och resultat för dem som arbetar inom sak- områdena avgörande för nyttiggörandet. Man pekar på att tillgäng- ligheten ska utvecklas i dialog med olika målgrupper genom informationskanaler som motsvarar deras behov. En viktig del av nyttiggörandet, konstaterar , sker genom den forsk- ningsbaserade högskoleutbildningen. Högskoleutbildningen kom- mer därför att ägnas särskild uppmärksamhet. FUD- verksamhet har i huvudsak tre vägar att stödja utvecklingen av spårtransportsektorn på nämligen genom: Kunskapsutveckling för att direkt stödja verksamheten inom spårtransportsektorn, inriktad dels på att lösa konkreta och väldefinierade problem inom sektorn, dels på att bygga upp förståelse och metodik för att höja förmågan att utveckla sektorns verksamhet. För att den akademiska utbildningen ska kunna grunda sig på relevanta och aktuella kunskaper om spårtransportsektorn och dess relationer till det övriga samhället behövs forskning. Det behövs kritisk massa och uthållighet för att en forskningsmiljö ska kunna höja sin vetenskapliga kompetens och nå resultat som bidrar till sektorns kunskaps- och kompetensförsörjning på . har regeringen medgett att () och får använda del av förvaltningsanslaget till forskningsanslag för att stimulera till forskning om socialförsäkringarna. I relation till de båda tidigare beskrivna myndigheterna bedriver en mycket begränsad FoU-finansiering. har anslagit särskilda medel till forskning om social- försäkringar. har därför en särskild forsk- ningsfunktion samt knutit till sig kvalificerade företrädare för universitet och högskolor. utlyser även ett forskningsprogram inriktat på det förändringsarbete som bedrivs inom . 2005 skedde en sammanslagning av den centrala myndigheten och 21 fristående länskassor till en myndighet, . Ambitionen har varit att stimulera till flervetenskapligt forsknings- arbete kring förändringsprocesserna inom . Administrativa resurser för forskningsfinansieringen För att säkerställa att medlen används till forskning av hög vetenskaplig kvalitet har till hjälp ett veten- skapligt råd bestående av fem forskare vid universitet och hög- skolor, hämtade från olika discipliner. Dessa bedömer självständigt ansökningarna. Vidare avslutas ett projekt genom att en rapport skickas in för godkännande av det vetenskapliga rådet. Dessutom har man anställt en forskningsansvarig, med placering i utvärde- ringsenheten, som har tydlig koppling till och omfattande erfaren- het från universitetssystemet. tillämpar ett 2-stegsförfarande vid behandling av forskningsansökningar. Det första steget består av en skiss, som efter klartecken kan utvecklas till en fullständig ansökan. sker en gång , utom för bidrag för deltagande i konferenser m.m., som kan ske fortlöpande . Det är generaldirektör som, efter det vetenskapliga rådets rekommendationer, fattar beslut om anslag. Varje ansökan bedöms med hänsyn till såväl inomvetenskapliga kriterier som samhällsrelevans. Vidare görs bedömningar bl.a. av sökandes forskningskompetens, projektets originalitet, det för- väntade tillskottet av ny kunskap, betydelsen av förväntade resultat, metodansatsens lämplighet. lägger sig vinn om att sprida forsknings- resultaten utanför den akademiska kretsen, till verksamheten och praktiker. Detta sker genom traditionella kanaler som rapporter, seminarier och konferenser. En sådan kanal är den återkommande Socialförsäkringsforskningens dag – Försäkrings- kassan möter forskare. Ytterligare en väg för att föra ut forskning och skapa kontaktytor mellan forskare och praktiker är det återkommande forskarseminariet där är med- arrangör och medfinansiär tillsamman med Fas och Centralförbun- det för socialt arbete. har vidare ställt som krav att de som får forskningsmedel ska publicera ett Working Paper, som beskriver projektet och dess resultat, på hemsida; detta för att ytterligare sprida information om forskningsresultat på ett lättillgängligt sätt. Forskningsresultaten från dessa projekt kommer Försäkrings- kassan tillgodo på flera sätt. De ökar kunskapen i Försäkrings- kassan och inspirerar till fortsatta studier. Vidare uppmärksammas brister i socialförsäkringen, en nödvändig förutsättning för ett förbättringsarbete. Så har t.ex. forskningen om normer tjänat som input vid utarbetandet av nya handläggningsrutiner. är central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, hälsoskydd och smittskydd. ska verka för god hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. Genom uppföljning och utvärdering ska följa utvecklingen inom de olika verksamhetsområdena, bedriva tillsyn över dem vad gäller kvalitet, säkerhet och den enskildes rättigheter samt bidra till kunskapsutveckling och kunskapsförmedling i hälso- och sjukvård och socialtjänst. ska också följa, analysera och rapportera om hälsoutvecklingen i landet samt belysa epidemiologiska konsekvenser av olika åtgärder. Dessutom ska följa och stödja forsknings- och utvecklingsarbete av särskild betydelse inom ansvarsområdet. har också ett särskilt ansvar för officiell statistik inom området. Enligt SCB:s forskningsstatistik lade ut på externa FoU-utförare . Utöver detta avsatte man för egen intern forskning främst vid metoder i socialt arbete (IMS). bedriver en rad FoU-insatser inom sina olika politikområden. En del av insatserna bedrivs inom myndigheten, andra i samverkan mellan i första hand landsting och regioner och akademiska institutioner. Dessutom har man inom myndigheten skapat mer fristående institut med FoU- och kunskapsinriktat uppdrag. En annan typ av stöd är stödet till arbete med kvalitetsregister där delar av resurserna fördelats till finansierat av kommuner och landsting (SKL) och (), men också till universitets- och högskolebaserade institutioner (t.ex. Center). Beslut om anslagsfördelning sker efter årlig utlysning av Besluts- gruppen för , som är ett samverkans- organ mellan SOS och SKL. Ytterligare en typ av stöd är bidragen till nationella kompe- tenscentrum inom område. Dessa kompetens- centrum är ett samverkansorgan mellan landsting, regioner och vetenskapliga institutioner. Inom det odontologiska området finns exempelvis ett Kunskapscenter för dentala material (KDM). KDM:s uppgift är att ge "information, utbildning, konsultation, och handledning inom området dentala material". Kunskap om de dentala materialens egenskaper och hantering ska genom centret spridas till tandläkare, tandtekniker och övrig tandvårdpersonal. bidrar även med stöd till t.ex. katastrofmedicinska center i och enligt en liknande samverkansmodell som den gällande KDM. I enlighet med den nationella handlingsplanen för äldre fördelade efter sedvanligt ansökningsförfarande som stimulansbidrag 2005 till 18 FoU-centra på äldreområdet. fördelades ett lika stort belopp till arbetade i större utsträckning med Dessa var ofta kopplade till särskilda regeringsuppdrag. Det har funnits tveksamheter i erfarenheterna från dessa utlysningar. Medlen har varit för små och samarbetet med forskargrupperna vid universiteten och högskolorna har inte fungerat helt oproblematiskt. Istället har man kommit att lägga om verksamheten i inriktning mot gemensamma samarbetsprojekt mellan i första hand forskarna vid (se nedan) och externa forskargrupper vid institut, myndigheter och universitet och högskolor. metoder i socialt arbete (IMS) inrättades metoder i socialt arbete (IMS) vid , vars huvuduppgift är att öka tillgången på s.k. evidensbaserade metoder i landet. Formellt är IMS övergripande uppdrag att främja utvecklingen av metoder och arbetsformer i socialt arbete genom systematisk prövning och värdering av utfall och effekter av insatser samt förmedla kunskap om verkningsfulla metoder och arbetsformer. IMS är ett institut inom ramen för med en egen styrelse och ingår alltså inte i linjeorganisation. Projekten inom IMS bedrivs vanligtvis i samverkan mellan forskare vid IMS (eller andra delar av ) och forskare vid universitet och högskolor. Inom IMS pågår en löpande diskussion om avvägningen mellan om personalen på själva ska utföra beslutade projekt eller om man huvudsakligen ska fungera som beställare av andras insatser. Trenden går mot gemensam finansiering av gemensamma projekt. Inom IMS har man också diskuterat värdet av en hög beställarkompetens och kompetens att leda och genomföra egna forskningsprojekt och andra kvalificerade arbetsuppgifter som ligger inom de olika uppdragen. Erfarenheten visar, menar man, att det är svårt att med god legitimitet upprätthålla en kvalificerad beställarkompetens utan att själv vara aktiv som utförare. Det gäller med all sannolikhet både praktiskt och vetenskapligt arbete. IMS samarbetar utöver kommuner och landsting med en rad myndigheter inom hälso- och välfärds- området, som t.ex. , , och . ska i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel av hög kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. har som uppgift att utöva tillsyn enligt livsmedelslagen, leda och samordna livsmedels- kontrollen samt utarbeta regler inom livsmedelsområdet. De ska göra utredningar och praktiskt vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor. De ska också informera om viktiga för- hållanden på livsmedelsområdet. Vid verkets laboratorier bedrivs kunskapsuppbyggande verksamhet där nya och säkrare analysmetoder för livsmedelskontroll utvecklas. leder och samordnar kontrollen av de cirka 52 000 livsmedelsanläggningar inklusive vattenverk som finns i landet. Verket har en livsmedelsdatabas som regelbundet upp- dateras med nya livsmedel. Utgångspunkten för FoU-verksam- heten vid myndigheten är riskvärdering av livsmedel. En betydande del av FoU-verksamheten sker – av naturliga skäl – inom myndigheten, men i begränsad utsträck även i samverkan med forskargrupper vid exempelvis SLU. FoU-avdelningen är tämligen stor och omfattar cirka 125 personer varav cirka 50 disputerade. deltar i en rad internationella projekt, då framför allt inom EU. Nyttiggörande av den forskningsbaserade kunskapen inom livsmedelsverkets verksamhetsområde är av central betydelse för verkets verksamhet. Genom regelbundna undersökningar skaffar sig kunskap om befolkningens matvanor och näringsintag och denna kunskap måste föras ut till berörda aktörer inom t.ex. kommuner och livsmedelsindustrin och i flera fall även till medborgarna. Tidningen är kun- skapstidning och fungerar som en viktig populäriserad kanal för kunskapskommunikation. På en mera daglig nivå förmedlar Livs- medelsverket aktuella nyheter via sin webbplats. ger också ut många publikationer såsom broschyrer, rapporter och faktaböcker inom sitt område. En viktig del i nyttiggörande av ny kunskap är den kursverksamhet som verket bedriver. Dessa riktas exempelvis mot kommunala tjänste- män med ansvar för miljö- och livsmedelfrågor på den kommunala nivån. Enligt verket finns det en aktiv strävan att utveckla olika kanaler för olika mottagare: medborgare, kommunala inspektörer, andra myndigheter, politiker, EU m.m. I mera dramatiska och akuta situationer kan verket gå ut och slå larm och varna allmän- heten. På samma sätt som nyttiggörandet av den insamlade och producerade kunskapen är ett grundläggande uppdrag för verket så är myntets andra sida – den vetenskapliga kvaliteten på FoU- verksamheten av central betydelse. En strategi för att upprätthålla och vidareutveckla kvaliteten är att sträva efter att i så stor utsträckning som möjligt publicera artiklar i erkända vetenskapliga tidskrifter. Verket publicerar, själv eller tillsammans med andra forskare, mellan 20–30 artiklar . Ur en analys i Science Citation Index vad gäller publicerade vetenskapliga artiklar och citeringsfrekvens för kan man dra den försiktiga slutsatsen att och dess forskare är aktiva och synliga på den internationella vetenskapliga arenan och att visibiliteten, och genomslaget, ökar . har utvecklat ett omfattande internt granskningssystem för bedömning av projekt och forsknings- Till detta arbete har man dessutom kopplat ett externt vetenskapligt råd som stöd. Rådets verksamhet är reglerat i förordning för instruktion till . har också utvecklat ett nära samarbete inom ramen för EU. Verket är exempelvis kontaktpunkt för i relation till den europeiska livsmedelsmyndigheten när det gäller FoU-frågor. Detta är ett uppdrag som kräver god kännedom om och ett utvecklat nätverk inom livsmedelsforskningen vid universiteten och högskolorna. Det är intressant att konstatera att forskargrupper vid Livs- medelsverket ofta söker forskningsmedel med andra forsknings- miljöer – inte minst grupper från universitet och högskolor – och bedriver gemensamma forskningsprojekt. lantbruksuniver- sitet (SLU) är en viktig samarbetspartner. Emellertid gör verket sällan särskilda utlysningar eller gör andra mer direkta forsknings- beställningar. Det finns vissa likheter mellan den verksamhet som utvecklas inom ramen för IMS vid och Livs- medelsverkets FoU-verksamhet. Myndigheterna arbetar med en rad olika modeller för sin forsk- ningsverksamhet. , och i viss mån arbetar med olika former av traditionella utlys- ningar av projekt och program. och Livsmedels- verket bedriver i större utsträckning egen forskning och den externa verksamheten är i första hand organiserad i olika sam- verkanskonstruktioner. Detta kan avse samverkan med forskar- grupper vid universiteten och högskolorna, forsknings- eller branschinstitut eller kommuner och landsting. Samverkansformer varierar från traditionella gemensamma forskningsprojekt till expertorienterade . Bland myndigheterna som byggt upp en egen forsknings- kompetens skiljer sig sättet att organisera åt. har en FoU-avdelning i den ordinarie linjeorganisationen medan IMS vid är ett eget institut med särskilda styrnings- och organisationsprinciper.