sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — Twengström, 1999. Drechslera teres (Kornets bladfläcksjuka) 8 15-25 33 Konidier sprids vid regnigt och blåsigt väder. Mathre, 1982. Rhynchosporium secalis (Sköldfläcksjuka) 15-18 Konidier sprids vid regnigt och blåsigt väder. Sundheim, 1982. Alternaria solani (Torrfläcksjuka) 28 (1923) 32 Myceltillväxt in vitro är maximal vid , Konidiebildning är maximal vid 19-23ºC. Gynnas av omväxlande torrt och fuktigt väder. Potatisbladmögel Potatisbladmögel är den mest betydelsefulla skadegöraren i potatis, och bekämpningen mot denna sjukdom svarar för en stor del av användningen av bekämpningsmedel i . Slutsatser beträffande temperaturens effekt på potatisbladmögel varierar mellan olika studier. al (1996) använde en empirisk SOU 2007:60 Bilaga B 24 165 modell grundad på inventeringsdata och fann att risken för potatisbladmögel minskar med stigande temperaturer. Kaukoranta (1996) använde en mekanistisk simuleringsmodell och kom fram till motsatta slutsatser. Han fann att betydelsen av potatisbladmögel ökar eftersom ett varmare klimat medför att grödans mottagliga period förlängs och det första angreppet kan förväntas komma tidigare. Simuleringar visar att en ökad temperatur upp till ca 20oC starkt minskar tiden från att bladmögelangreppen startar till det av bladen är angripna (GiLB, 2000). Vid ytterligare förhöjd temperatur ökade tiden igen. Ökad bladfuktighet och varaktighet av bladfukt minskade tiden till det av bladen var angripna av potatisbladmögel. Med historiska data från har man jämfört angreppen av potatisbladmögel med perioden 19832002 (Hannukkala et al., 2007). Risken för angrepp var betydligt högre än perioden 19331962. Angreppen började också . Dessa förändringar förklarade man främst med gynnsammare klimat för potatisbladmögel . Man menade också att växtföljd och ev. marksmitta inte hade så stor inverkan på de tidigare och starkare angreppen. Till följd av detta har man behövt utföra kemisk bekämpning mot potatisbladmögel betydligt oftare än vad man gjorde tidigare. I torde effekterna av en klimatförändring bli likartade som i . Vi kan förvänta oss betydligt starkare och tidigare angrepp i ett framtida varmare klimat än vad som föreligger. Observationer pekar också mot detta. Det kan dock föreligga stora skillnader mellan olika regioner i beroende på nederbörd, temperatur och vegetationsperiodens längd. Förmodligen kan behovet av kemisk bekämpning öka med nuvarande sortmaterial och odlingsteknik, främst i mellersta och norra . Stråsäd och oljeväxter Högre temperaturer kommer troligen att öka förekomsten av vissa svampsjukdomar såsom rostsjukdomar. I områden med minskad nederbörd torde förekomsten av några sjukdomar i stället minska t.ex. kornets bladfläcksjuka och sköldfläcksjuka. För oljeväxter gäller detta bomullsmögel, svartfläcksjuka och klumprotsjuka, även Bilaga B 24 SOU 2007:60 166 om en ökad frekvens av oljeväxtodling kan öka förekomsten av dessa sjukdomar. Ökad nederbörd i rad kan också öka förekomsten genom smitta på halmrester t.ex. vid odling av vete efter vete. Andra skadegörare skadegörare som nematoder på potatis torde också gynnas av ökad temperatur . Potatiscystnematoden kan få fler generationer per säsong vilket skulle kunna öka angreppen och därmed skördeförlusterna (et al., 1996). Detta kan dock motverkas av ökad användning av resistenta sorter. I stråsäden torde olika rostsvampar öka i omfattning vid ett varmare klimat. är betingelserna för utveckling och spridning i vårt land i regel under de optimala. Hur stor betydelse dessa svampar kan ha hänger också samman med tillgång till resistent sortmaterial. Det finns indikationer på att vissa rostsvampar kan bli mycket allvarliga framöver på grund av att sortmaterialet är mycket mottagligt. Ändrad synkronisering mellan grödors och skadegörares utveckling Växter är oftast mottagliga för angrepp av skadegörare under begränsad period av sin utveckling. Ett förändrat klimat innebär att synkroniseringen mellan grödans känsliga stadium och förekomsten av skadegörare ändras. Det kommer att påverka både förekomst och utbredning av skadegörare och odlingsperiod av olika grödor. Nederbörd, temperatur och solstrålning i det framtida klimatet kommer att medföra senare sådd av höstsäd och höstoljeväxter vilket i sin tur påverkar skadegörarnas etablering . Förmodligen kommer skadeinsekter, svampsjukdomar och virussjukdomar att gynnas mera än grödan med förlängd period för spridning och etablering i olika grödor. Vårsådden kommer att kunna ske tidigare än , men tidpunkten för skadegörarnas utveckling bedöms tidigareläggas ännu mer (jmfr Tabell 2.3). Detta innebär att det förmodligen blir större problem med vissa sjukdomar och insekter i de vårsådda grödorna som havre, korn, vårvete, åkerböna, ärt, sockerbetor och SOU 2007:60 Bilaga B 24 167 våroljeväxter. Detta torde även gälla tidpunkt för sättning av potatis. Svampsjukdomar Mildare vintrar och med snötäcke medför att betydelsen av övervintringssjukdomar i stråsäd minskar. Det gäller t.ex. snömögel (Fusarium nivale), medan däremot stråknäckarsvampen gynnas av milda regnrika fuktiga höstar, vintrar och vårar. Snötäckets varaktighet har stor betydelse för dvärgstinksot som är en betydelsefull sjukdom på höstvete. Långvarigt snötäcke ökade risken för dvärgstinksot (, 1992). Även temperaturen påverkar förekomsten av dvärgstinksot. Flertalet svampsjukdomar gynnas i hög grad av nederbörd, temperatur och luftfuktighet. Ökad tillväxt av grödorna med stigande CO2-halt ger tätare bestånd vilket gynnar många sjukdomar (et al., 1999). Ökad CO2-halt kan också leda till snabbare tillväxt och ökad förökning av svampsjukdomar, men växtens motståndskraft mot infektioner ökar också (et al., 1999; Chakraborty et al., 2000). En högre C/N kvot i marken medför långsammare nedbrytning av växtmaterial vilket ökar överlevnaden av patogener som överlever på skörderester. Några exempel på svampsjukdomar som förmodligen kommer att få ökad betydelse är potatisbladmögel, olika bladfläcksvampar och rostsvampar på stråsäd, svampsjukdomar som bomullsmögel på oljeväxter. Flera svampsjukdomar på vårsäden torde gynnas mer än grödan . Förmodligen kommer gräsmjöldagg och vissa rostsvampar att få ökad betydelse. I områden med relativt hög nederbörd under vår och försommar torde olika bladfläcksvampar på stråsäd att få ökad betydelse. Även beträffande potatisbladmögel torde angreppen komma tidigare i plantans utveckling än vad som är fallet. Den längre vegetationsperioden medför att vissa svampsjukdomar på stråsäd som rostsvampar och gräsmjöldagg kommer att gynnas mera än grödan. för infektion innebär ökad risk för angrepp och förmodligen med ökat behov av kemisk bekämpning mot svampsjukdomar på höstsäden som följd. Även höstoljeväxterna kan drabbas i större omfattning av vissa svampsjukdomar som kålbladmögel och bomullsmögel. Det medför troligen ökat behov av kemisk Bilaga B 24 SOU 2007:60 168 bekämpning av höstoljeväxter om inte mer resistenta sorter kommer till användning Insekter och virussjukdomar Flera olika skadeinsekter kommer att gynnas mera än grödan på grund av att nederbörden förväntas öka. Ett sådant exempel är fritfluga i främst havre, men även korn och vårvete kan drabbas. Fritflugan övervintrar som larv i gräsmarker, och höstsäd. Utvecklingen startar vid temperaturer . Vid brukar de fullbildade flugorna flyga ut till de nysådda vårsädesfälten för att lägga ägg på de späda plantorna (bastemperatur ). Men stråsäden är endast mottaglig i tidigt stadium fram till att 4 blad vuxit fram (åldersrersistens). Därefter är grödan mer eller mindre resistent. Det innebär att fritflugan kommer att ha för äggläggning vilket kommer att medföra starkare angrepp i vårsäden. Förmodligen för detta med sig behov av ökad kemisk bekämpning eftersom det nuvarande sortmaterialet i stort sett saknar resistens mot fritflugan förutom den nämnda åldersresistensen. Man skulle kunna minska risken genom användning av tidiga sorter med hastig utveckling . Även höstsäden torde drabbas i större omfattning av fritflugans angrepp . Såtidsförsök med höstvete visar tydligt att tidig sådd medför mycket starka angrepp och stora skördeförluster. Den förväntade senare såtiden torde gynna fritflugan mera än grödan eftersom den minskande solstrålningen medför att man inte kan utföra höstsådden så sent att fritflugan ej är aktiv under grödans mottagliga stadium. Detta torde medföra ökad risk för angrepp i höstsäd och för att minska risken torde ökad kemisk bekämpning bli följden. Förutom fritflugan torde också insekter som den randiga dvärgstriten gynnas. Den orsakar skador främst genom spridning av en virussjukdom, vetedvärgsjuka. kommer den förmodligen att få ökad betydelse. Mot både fritflugan och randig dvärgstrit har betning av utsädet med insekticider god effekt. Emellertid måste man mycket tidigt bedöma behovet av betning, så den hinner utföras före höstsådden. Det kräver tillförlitliga prognosmetoder. Vissa möjligheter finns att utnyttja ett SOU 2007:60 Bilaga B 24 169 nätverk av sugfällor, vilka även registrerar förekomst av fritflugor och höst. Rödsotvirus torde gynnas både i höstsäd och i vårsäd. sådd av vårsäd i förhållande till bladlössens utveckling och migration medför att de kommer att infektera vårsäden i ett tidigare utvecklingsstadium och med följd starkare angrepp. Havrebladlusen och sädesbladlusen som är de viktigaste vektorerna kommer förmodligen att kunna övervintra på gräs och höstsäd utan att genomgå äggstadiet. Detta får också till följd en tidigare utveckling av bladlössen i förhållande till grödans utveckling vilket i sin tur ökar risken för starka angrepp. Höstsäden kommer förmodligen att drabbas i mycket stor omfattning av rödsotvirus i det framtida klimatet. Bladlössen kommer att gynnas mera än grödan och detta innebär att bladlössen kommer att ha en betydligt att infektera grödan. Dessutom ökar risken för sekundär spridning av rödsotvirus i fälten på grund av förökning och spridning av bladlöss inom fältet. För att minska risken för stora skördeförluster kan man använda insektsbetat utsäde eller behandla höstsäden med kemiska medel. För att kunna behovsanpassa användningen av kemiska medel mot bladlössen skulle man behöva utveckla liknande prognosmetoder som man har utvecklat i . Det finns möjligheter till detta bl.a genom att utnyttja sugfällor för insekter. 3.6 Regionala skillnader vid ett förändrat klimat Mellan olika delar av landet kommer det förmodligen att föreligga skillnader i angrepp av svampar, virus och insekter på olika grödor beroende på nederbörd, temperatur och vegetationsperiodens längd. I tidigare avsnitt har förekomsten av olika skadegörare belysts främst med hänsyn till skillnader mellan nuvarande angrepp och förväntat vid ett framtida klimat. Under avsnittet om ändrad synkronisering mellan olika grödors och skadegörares utveckling har också några exempel tagits upp beträffande regionala skillnader. I detta avsnitt tas ytterligare några exempel upp för att belysa vilka skillnader som kan förekomma i angrepp mellan södra, mellersta och norra . Bilaga B 24 SOU 2007:60 170 Insekter och virussjukdomar Det varmare klimatet kommer att medföra att många insektsarter kommer att få ökad betydelse både som direkta skadegörare, men också indirekt genom deras förmåga att sprida virussjukdomar. Med sydliga eller syd-ostliga vindar torde koloradoskalbaggen föras in i de södra delarna av landet under den närmaste 30 årsperioden. Vintrarna kommer att vara tillräckligt varma för att den skall kunna övervintra. I torde koloradoskalbaggen i potatis få större betydelse än i mellersta och norra , men förmodligen blir vintrarna tillräckligt milda för att den skall kunna övervintra i . I norra torde den få måttlig betydelse. Olika bladlusarter kommer att kunna övervintra utan att genomgå äggstadiet. Detta medför att risken för direkta skador kommer att öka såväl som risken för spridning av olika virussjukdomar. Förmodligen kommer bladlössen att gynnas mera än de vårsådda grödorna beroende på att de kommer att utvecklas tidigare än nu i förhållande till grödans utveckling. Detta har betydelse på flera sätt. De direkta skadorna kommer att bli större av olika bladlusarter. Risken för spridning av olika virussjukdomar torde också öka. Störst problem med både direkta och indirekta skador av bladlössen torde det bli i områden med relativt torrt och varmt väder . Skadorna torde bli större i de södra och mellersta delarna av landet än i de norra delarna. Särskilt starka angrepp kan förekomma i de sydöstra delarna av . I stråsäden är det främst havrebladlusen och sädesbladlusen som får ökad betydelse, men förmodligen kommer också majsbladlusen att öka i omfattning om odlingen av majs blir omfattande. Det innebär att rödsotvirus kommer att bli betydligt vanligare i höstsäden med stora skördeförluster som följd om ej motåtgärder sätts in. Detta gäller främst södra och . Betydligt större problem torde det också bli med persikbladlusen, som kommer att kunna övervintra i fält på olika grödor och ogräs. Det medför att både direkta skador och indirekta kommer att öka. När det gäller spridningen av virussjukdomar torde det främst bli större problem i höstoljeväxter och i potatis (potatisens bladrullsjuka). Störst problem torde det bli i de södra delarna av landet jämfört med de mellersta och norra och särskilt SOU 2007:60 Bilaga B 24 171 stora problem i områden med relativt torrt och varmt väder under vår och försommar. Förekomsten av fritfluga torde öka främst i höstsäd, men även vårsäden torde drabbas i större omfattning än nu beroende på något senare sådd i förhållande till fritflugans utveckling . Riklig nederbörd och våren kan försena vårsådden, men ändå gynna fritflugans utveckling. I sådana områden kan angreppen bli något starkare jämfört med områden med tidig vårsådd. De geografiska skillnaderna torde inte påverkas nämnvärt jämfört med nuvarande förhållanden. I områden med mycket och brukar populationen av övervintrande fritflugor vara mycket hög och det är främst i sådana områden som stor risk för angrepp föreligger. Utsädesproduktionen av potatis kan påverkas avsevärt. Under nuvarande förhållanden produceras de högsta klasserna i norra , där virusspridningen normalt är mycket liten. Under vissa år har mycket omfattande spridning av potatisvirus Y ägt rum främst i de södra och mellersta delarna av landet beroende på mycket stor förekomst av bladlöss, vektorer. I norra brukar förekomsten av bladlöss vara mycket liten, vilket gynnat utsädesproduktion av hög kvalitet. Förmodligen kommer förekomsten av bladlöss att bli betydande även i norra i ett framtida varmare klimat. Risken är då stor att utsädesodlingarna kommer att drabbas. För att minska risken för virusspridning vore det önskvärt att inrätta någon form av utsädesreservat inom vilka vanliga bruksodlingar med stor andel virussmittade plantor begränsas. Svampsjukdomar Vissa geografiska skillnader torde också föreligga beträffande förekomst av svampsjukdomar. Flertalet svampsjukdomar torde få ökad betydelse på stråsäden och det gäller särskilt rostsvampar och gräsmjöldagg, som gynnas av högre temperatur, men inte är speciellt beroende av mycket hög luftfuktighet. Det innebär att sådana sjukdomar torde bli mer allvarliga i de södra och mellersta delarna av landet jämfört med de norra delarna. När det gäller olika svampsjukdomar på höstsäden är det troligt att rostsvampar och gräsmjöldagg får för infektion och att de gynnas mera än grödan. Även stråknäckaren kommer att gynnas av mildare och fuktigare höstar, vintrar och Bilaga B 24 SOU 2007:60 172 vårar, vilket innebär att angreppen kommer att bli starkare i höstsäden. Förmodligen får stråknäckaren större betydelse i de södra och mellersta delarna av landet jämfört med de norra delarna. Olika bladfläcksvampar på vårsäden torde inte gynnas i så stor utsträckning jämfört med nuvarande förhållanden. I områden med relativt stor nederbörd kan angreppen bli något starkare än , men den förväntade relativt torra försomrarna torde missgynna dessa bladfläcksvampar som kornets bladfläcksjuka och sköldfläcksjuka. I norra torde dessa svampar få ökad betydelse. På höstsäden är det troligt att angreppen av olika bladfläcksvampar som brunfläcksjuka och vetets bladfläcksjuka kommer att öka något. Men den relativt torra våren och i det framtida klimatet torde missgynna sådana bladfläcksvampar och då främst brunfläcksjuka. Potatisbladmögel torde få ökad betydelse och då särskilt i områden med relativt varmt och fuktigt väder . Det innebär att angreppen kommer att bli förhållandevis något strakare i de mellersta och norra delarna av landet jämfört med nuvarande förhållanden. 3.7 Effekter av förändrad odlingsstruktur och arealfördelning vid förändrat klimat Man kan förmoda att nya grödor kommer att odlas i vårt land i samband med varmare klimat. Det gäller kanske främst majs och solros. Vissa grödor kommer också att odlas i större omfattning än nu som t.ex. vårraps och höstraps. Man räknar också med att höstsäden kommer att öka i omfattning medan vårsäden kommer att minska något. Den förändrade odlingsstrukturen, nya grödor och förändrad areal av de nu odlade grödorna kommer att medverka till förändringar beträffande förekomsten av skadeinsekter och växtsjukdomar. I oljeväxter torde utökad areal av vår och höstraps medverka till större problem med vissa skadinsekter och växtsjukdomar. Det gäller kanske främst vissa växtföljdssjukdomar som bomullsmögel, klumprotsjuka och Verticillium, men även svartfläcksjuka gynnas om vår- och höstraps odlas inom samma område. Även vissa insekter torde öka i omfattning. Det gäller t.ex. rapsbaggar, kålbladlöss, rapsvivlar, rapsjordloppa och gallmyggor. SOU 2007:60 Bilaga B 24 173 Odling av majs kommer att medverka till "grön brygga" när det gäller spridning av rödsotvirus. Majs kan fungera som smittkälla för spridning av rödsotvirus från vårsäd till höstsäd. Odling av majs innebär att bladlössen som sprider rödsotvirus har möjlighet att livnära sig på innan de flyger till den nysådda höstsäden och där kan infektera grödan. Förutom ökad risk för spridning av de nu vanligaste vektorerna, havrebladlusen och sädesbladlusen torde ett varmare klimat även gynna majsbladlusen, Rhoplosiphum , som är en mycket betydelsefull vektor för rödsotvirus (, 2002). En av virusstammarna beträffande rödsot sprids mycket effektivt av majsbladlusen. Bladlusen är relativt ovanlig i , men kommer förmodligen att bli allt vanligare vid ett varmare klimat. Den torde övervintra på gräs och olika stråsädesslag. Sammantaget innebär detta att vi kan förvänta oss betydligt starkare angrepp av rödsotvirus i det framtida klimatet och det gäller då även de stammar som är vanliga på majs. Ökad majsodling torde gynna vissa svampsjukdomar som t.ex. fusarium arter, vilka orsakat toxinbildning i bl.a. höstvete. För övriga grödor som potatis, ärt och sockerbetor torde odlingsstruktur och odlad areal inte förändras i sådan omfattning att skadegörarproblemet blir större än vad som beskrivits i föregående avsnitt. 3.8 Konsekvenser och anpassningsmöjligheter Nya grödor i de södra delarna av landet och ökad odling av befintliga grödor längre norrut i landet kommer med all säkerhet att påverka skadegörarnas utbredning och angrepp på grödorna. Nya insekter t.ex. i potatis som koloradoskalbaggen kommer att medföra ökat behov av kemisk bekämpning om man ej accepterar lägre skörd. I detta avsnitt har bedömningarna gjorts utifrån liknande odlingstruktur, arealfördelning och priser som . Insekter Ökade angrepp av olika bladlusarter i olika grödor och ökad spridning av virussjukdomar medför större skördereduktion än . Flera bladlusarter torde kunna övervintra i olika grödor Bilaga B 24 SOU 2007:60 174 och på ogräs vilket kan medföra tidigare och starkare angrepp. Det gäller bl.a. sädesbladlusen i stråsäd och persikbladlusen på potatis och sockerbetor. Eventuellt kan nya arter också etablera sig i landet, men är det svårt att bedöma vilken effekt detta kan få. Växtproduktionen är relativt sårbar för bladlusangreppen, som kan medföra mycket stor skördereduktion vid starka angrepp. Förutom nämnda insekter finns ytterligare ett antal på olika grödor som kan tänkas få ökad betydelse. Behovet av varningssystem och prognosmetoder för behovsanpassad användning av bekämpningsmedel kommer troligen att öka. Starkare angrepp av virussjukdomar på höstoljeväxter i och av t.ex. rapsjordloppan kan också medföra större skördeförluster om ej motåtgärder sätts in. Omfattande spridning av virussjukdomar på potatis kan under vissa år medföra att det blir brist på friskt potatisutsäde. Man kan då utnyttja relativt starkt smittat utsäde med lägre skörd som följd eller importera friskt utsäde från andra länder. I norra torde virusspridningen få ökad betydelse vilket kan påverka utsädesproduktion av de bästa klasserna. För att minska risken för utsädesproduktion kan man inrätta speciella utsädesreservat. Svampsjukdomar Förutom ökade angrepp av insekter torde också angreppen öka av olika svampsjukdomar som gräsmjöldagg och rostsjukdomar. Särskilt under milda höstar och vintrar gynnas dessa svampsjukdomar på höstsäden. Vid ökad nederbörd kan också angreppen öka av vissa svampsjukdomar som brunfläcksjuka och axfusarios, vilket medför att skörden kan bli olämplig till brödsäd. Det innebär att det kan bli brist på brödspannmål av viss önskvärd kvalitet. Även mjöldryga, Claviceps purpurea på höstsäd torde öka i omfattning. Detta kan orsaka ökat importbehov av vissa kvaliteter under enstaka år. På potatis kommer särskilt potatisbladmögel att bli ett större problem för odlarna. Under vissa år kan angreppen bli så starka att viss brist på inhemskt odlad potatis kan uppstå. Det finns då ofta möjligheter att importera potatis. Även ökade problem med stjälkbakterios på potatis torde bli följden av varmare och fuktigare klimat. SOU 2007:60 Bilaga B 24 175 På oljeväxterna kommer förmodligen bomullsmögel och klumprotsjuka leda till starkare angrepp och större förluster. Detta kan medföra försämrad lönsamhet av odlingen och minskad areal, så att mer vegetabilisk olja måste importeras än vad som är aktuellt . Det finns flera möjligheter för jordbruket att anpassa sig till de nya förhållanden som kommer att råda vid ett förändrat klimat när det gäller ökade problem med insekter, svampsjukdomar, virussjukdomar och ogräs i våra olika grödor. Val av gröda, sort, odlingsteknik, växtföljd, näringstillförsel, utsädeskvalitet, kemisk bekämpning och odlingsstruktur är några faktorer att beakta. Det är därför angeläget med ökade forskningsinsatser för att belysa möjligheterna att utnyttja och förbättra nämnda metoder. Det finns flera möjligheter till anpassning av växtproduktionen till förändrat klimat och ökade angrepp av skadeinsekter. På kort sikt skulle ökad insats av kemiska medel minska skördeförlusterna. Av flera skäl är det inte önskvärt med ökad användning av kemiska medel i jordbruket. Negativa effekter på flora och fauna och ökad risk för att grundvatten, dricksvatten och åar skall förorenas är några exempel. har ett flertal rapporter kommit som visar ökad förorening av bekämpningsmedel i dricksvatten. För att minska skador av olika insekter i grödorna bör man så långt möjligt anpassa odlingssystemen så att skadegörarna missgynnas, utnyttja motståndskraftiga sorter, använda lämplig växtföljd och odlingsteknik samt utnyttja biologiska medel. För lantbruksgrödor finns endast ett fåtal biologiska medel godkända, men ytterligare medel torde bli tillgängliga . Det finns andra möjligheter att begränsa skador av olika svampsjukdomar än kemisk bekämpning. Användning av friskt utsäde, motståndskraftiga sorter, utnyttja lämplig växtföljd och odlingsteknik är några exempel. Även användning av biologiska medel torde få allt större betydelse. utnyttjas bl.a. biologiska betningsmedel mot utsädesburna svampsjukdomar på stråsäd. Dessa medel har effekt mot flera betydelsefulla sjukdomar.