sou · GVB360d11 · 2008-01-01 00:00:00 — 8 Turismen i – några nyckeltal Vi vill här också lyfta fokus från klimatförändringar och algblomning och ge en kort översikt av svensk turistnäring . Turismen är en betydande näring, inte bara på , utan i hela . konstaterar följande i Årsbokslut för svensk turistnäring 2005 att: Turismen i genererade totalt: i total omsättning av totala BNP. i exportintäkter/utländsk konsumtion i . 138 166 sysselsatta (årsverken). Andelen av totala BNP är i nivå med energisektorn och betydligt större än jordbruk, skogsbruk och fiske. Exportvärdet, som är utländska turisters konsumtion i , uppgick till . Detta är något mer än exportvärdet av svenska personbilar. Turismens exportintäkter är också den enda exportnäring som genererar direkta momsintäkter till statskassan. Sysselsättningen inom många traditionella basnäringar i minskar. Turistnäringen har dock vuxit med drygt 35 000 nya SOU 2007:60 Bilaga B 29 49 heltidsarbeten . sysselsatte turistnäringen hela 138 000 årsverken. Det är flera än i de nio största svenska storföretagen. Det är också fler än inom till exempel jordbruk, skogsbruk och fiske. Turismens utgifter gynnar hela det svenska näringslivet. Varuhandel omsätter , eller av den totala turistomsättningen. Därefter kommer boende och restaurang, med , eller av omsättningen. Transportsektorn med intäkter från exempelvis tågbiljetter, flygstolar och hyrbilar står för eller . 8.1 Olika sätt att beräkna turismens ekonomiska effekter använder ett s.k. satellitkonto, TSA (Account), för att mäta turismens effekter på ekonomi och sysselsättning. TSA-modellen är framtagen av () i nära samarbete med och turistnäringens organisationer. Metoden är på väg att bli en etablerad standard i hela världen för att mäta turismens effekter. TSA-beräkningarna görs på Nuteks uppdrag av SCB i Nationalräkenskaperna. I används också, , TEM för att beräkna turismens ekonomiska effekter, framförallt på lokal och regional nivå. Dessutom tillför TDB ett värdefull information om turisternas utlägg. Satellitkontot visar en total turistomsättning på . TEM 2005 redovisar en omsättning på . Det är 112,1 miljarder lägre än Nuteks siffror! Varför skiljer det hela mellan TEM och Nuteks TSA? TEM redovisar enbart den konsumtion som sker direkt på respektive destination. Men besökarna spenderar också mycket på själva resan till sitt resmål, både inköp före resan, reskostnader samt utlägg under resan till resmålet. Utlägg för detta kartläggs för svenska resenärer i TDB, men kan inte särredovisas per område. Detta ger följande omsättningsstruktur: Konsumtion på svenska destinationer 78,9 miljarder Bilaga B 29 SOU 2007:60 50 Utlägg före och under resa till svenska destinationer 26,0 miljarder ÖVRIGT 86,1 miljarder TOTAL TURISMOMSÄTTNING Posten Övrigt svarar för av turismomsättningen. Här ingår främst följande konsumtion: Utländska besökares utlägg för resor i Svenska resenärers resor till utlandet generar omsättning i hos researrangörer, resebyråer, transportörer och många andra i form av provisioner, bokningsavgifter, försäkringar och pålägg. Gränshandel, främst norska inköp i län som gränsar till Utländska dagbesök i , främst affärsresenärer Utländska övernattningar i fritidshus som ägs av utländska medborgare, framförallt danska och tyska i , samt norska i västra och norra . Turistnäringen är inte en bransch i traditionell mening. Den ingår som en naturlig och själklar del i många andra branscher som handel och transportsektor. Men vem är turist och vem är lokal kund? Det är ibland mycket svårt att urskilja turister från vanliga ortens vanliga kunder, gäster och besökare. Det finns inga praktiska kassasystem som kategoriserar kunderna. Vi kan knappast heller ha separata entréer till muséer, evenemang och attraktioner för turister. Här talas det om besökare, som ofta är kommunens egna invånare. Det är därför svårt att få fram statistik för turisternas inverkan på ekonomi och sysselsättning på samma sätt som för andra näringar. Många turister kommer heller inte ihåg var eller i vilket område eller län de stannade för att tanka eller fika. Definitionen av ordet turist är inte heller självklar och kan skapa svårigheter när det gäller avgränsningar och beräkningar. Våra kommande räkneexempel använder uppgifterna i TEM som utgångspunkt och beräknar därför enbart turismens direkta effekter. De bör närmast ses mera som räkneövningar än som beräkningar och prognoser över framtiden. SOU 2007:60 Bilaga B 29 51 Som tidigare är detta ett räkneexempel för , en återhållsam prognos som svarar mot lågt ställda förväntningar med en ökningstakt på en blygsam nivå. Det finns ett otal faktorer som skulle kunna påverka utvecklingen positivt. Det är lätt att överskatta dessa faktorers påverkan. Vi har dock valt att inte spekulera över eller räkna med politiska beslut, turismens övergripande organisation, marknadsföring och regleringar eller statliga övergripande turistiska initiativ. Vår bedömning är ett exempel på ett scenario över en låg ökningstakt, som inte förväntas innehålla några extraordinära, stora regionala och nationella satsningar på turismen. Våra exempel indikerar dock att turismen har stora möjligheter att få en starkare ställning och betydelse för svensk ekonomi . 8.2 Turismens ekonomiska effekter i år 2005-2025 Med TEM 2005 som grund kan vi göra samma beräkningar för som vi gjorde för . Nyckeltalen skiljer beroende på att består av många olika län, med sinsemellan mycket olika utläggs- och omsättningsmönster. Observera att för gör vi beräkningarna av de ekonomiska effekterna per helår, inte som på enbart för sommaren. Vi låter diagram och tabeller tala för sig själva. Bilaga B 29 SOU 2007:60 52 8.2.1 Scenario för utvecklingen av antalet gästnätter i Figur 10 Antalet miljoner gästnätter i med prognos Källa: . 8.2.2 Scenario för utvecklingen av total turistomsättning i Figur 11 Total turistomsättning i Mdr SEK 2005 med prognos Källa: . 0 50 100 150 200 250 300 2005 2010 2015 2020 2025 Miljontal År Gästnätter Miljoner gästnätter 0 20 40 60 80 100 120 140 2005 2010 2015 2020 2025 Miljardtal År Omsättning Total turistomsättning Mdr SOU 2007:60 Bilaga B 29 53 8.2.3 Utvecklingen av turistomsättningen i olika branscher Tabell 11 Prognos för utvecklingen av turistomsättningen i Bransch % andel av Turistkronan Omsättning År SEK Omsättning År SEK Logi 22 098 440 36 210 867 Restaurang 14 995 370 24 571 660 Livsmedel 9 470 760 15 518 943 Shopping 15 784 600 25 864 905 Aktivitet 5 524 610 9 052 717 Transport 11 TOTAL TURISTOMSÄTTNING 78 923 000 129 324 525 Källa: . 8.2.4 Turismens effekter på sysselsättningen i Tabell 12 Prognos för turismens effekter på sysselsättningen i Bransch Sysselsatta Nyckeltal Kkr/anställd Sysselsatta Logi 30 800 717 50 469 Restaurang 18 300 819 29 987 Livsmedel 3 900 2 428 6 391 Shopping 8 100 1 149 13 273 Aktivitet 8 100 682 13 273 Transport 3 700 2 986 6 063 TOTALT 72 900 119 455 Källa: . Notera att vi har gjort dessa exempel med antagande att inga stora politiska beslut förändrar villkoren för svensk turism, eller att inga stora och betydande nationella eller regionala satsningar sker. Bilaga B 29 SOU 2007:60 54 8.3 Sommarturismen i Det är naturligtvis inte bara turismen på som påverkas av utvecklingen och förändringar i klimat och resemönster. Vi kan på goda grunder anta att kommer att gynnas och öka sin andel av den europeiska sommarturismen, under förutsättning att vi klarar att hantera de negativa effekter som klimatförändringen i sig innebär. Men vi måste också klara de högre krav och belastningar som en ökande turism ställer på såväl infrastruktur som miljö. Att belysa den totala sommarturismen i faller utanför ramen för detta uppdrag, och skulle ta bort fokus från huvuduppgiften. Vi beskriver därför kortfattat, som exempel, några av de mest välbesökta destinationerna och turistlänen . Vi redovisar däremot inte några beräkningar av ekonomiska effekter. Denna beskrivningen av sommarturismen i , har vi begränsat till de besökare som använder sig av någon form av kommersiellt boende på hotell, vandrarhem, stugby eller camping. För övernattningar på hotell, vandrarhem och stugbyar gäller uppgifterna . Statistiken för camping gäller dock . Ett rimligt antagande är dock att: en överväldigande majoritet av campingnätterna sker , med undantag av fjällvärldens relativt få vintercampare. Uppgifter om gästnätter och omsättning från boende i eget/lånat fritidshus, hos läkt/vänner och övriga boendekategorier saknas i vissa län/områden eller är osäkra på grund av olika metoder och modeller för beräkningar. De län och områden som har de största turistströmmarna i , är framförallt kustlän med goda möjligheter till sol och bad. Undantag är och . erbjuder såväl tradition, natur och kultur som bad i Siljan. har också en rik turistisk tradition och en betydande gränshandel. har också en särställning. Här lockar ett enormt utbud av aktiviteter av alla olika slag. Men har också en stor attraktionskraft i Skärgården, som ofta betraktas som något helt unikt, men som inte riktigt har en kommersiell boendekapacitet att ta emot en betydande turistström. Sommarturismens vanligaste kommersiella boendeform i är camping, förutom i där hotellövernattningar dominerar. Campingen förknippas med sol och bad vid kusten. SOU 2007:60 Bilaga B 29 55 har här nedan sorterat ut de största och mest besökta länen , . Dessa är i tur och ordning, sorterade efter antalet gästnätter på kommersiella boendeanläggningar : 1. , framförallt och 2. län med 5. Dessa åtta län står för av det totala antalet övernattningar på kommersiella boendeanläggningar som hotell, vandrarhem, stugbyar och camping i . av logiintäkterna för kommersiellt boende i skapas i dessa åtta län! Som en liten tankeställare beskriver också mycket vi kort några destinationer som anses vara stora, men som i verkligheten endast tar emot en liten andel av turistströmmarna, nämligen: Åre Turismen i visar också på stora skillnader mellan närliggande områden som kan väcka frågor. i mörkaste har utländska gästnätter av inkommande turism, medan typiska badområden som län knappt når och en ännu lägre andel med utländska övernattningar. Utländska turister kanske efterfrågar annat än sol och bad. , och har alla mycket god tillgänglighet med goda kommunikationer, väl utbyggd infrastruktur och en närhet till stora befolkningscentra. De har således nära Bilaga B 29 SOU 2007:60 56 till sina besökare. Närheten till stora befolkningscentra är både geografisk och ekonomisk. ligger mycket avsides och kan naturligtvis inte räkna med någon större turistinvasion från . har dock en mycket stor andel norska gästnätter. Vi tror också att andelen norska turister kommer att öka. och ligger avsides i sydost och har därför hinder i tillgänglighet och kommunikationer. E 22:an är en betydligt sämre väg än t ex och E 6:a. 8.3.1 ligger i topp med av antalet gästnätter på kommersiellt boende i . Framförallt och ligger mycket väl till med goda kommunikationer och en väl utbyggd infrastruktur och förbindelser med vägar, järnvägar, flyg och båt. En vacker skärgård med klippor, många campingplatser, fiskelägen, badorter och hällristningar är naturliga fördelar. Utbudet av boende är också komplett med väl utbyggd hotellkapacitet i städerna, samt ett pärlband av många campingplatser längs kusten. Kommunikationerna är goda och tillgängligheten hög. Sträckan Oslo-Göteborg-Malmö-Köpenhamn har mycket goda kommunikationer med motorväg och järnväg. Här finns en stor marknad på relativt nära håll. Avståndet till och är också inte längre än , d v s ungefär samma avstånd som det är från till . ligger klart i topp som största turistområde för såväl svenskar som utländska besökare, framförallt norrmän. 8.3.2 med huvudstadens aktiviteter, shopping, restauranger, evenemang och näringsliv generar ett resande året runt av alla såväl affärsgäster som fritidsresenärer. har av de kommersiellt boende sommarturisterna i . Goda kommunikationer med flyg och tåg gör att har den största andelen besökare som inte kommer med bil. SOU 2007:60 Bilaga B 29 57 har också en internationell kryssningstrafik vuxit sig stark med otalig anlöp till . Infrastrukturen framställs ofta som ett stort hinder för utveckling i regionen. Regeringen har tagit beslut om den s k . Den är beräknad att tas i drift successivt år 2013-2016. Detta ökar tillgängligheten. Många europavägar som E4, E18, E20 bär alla till , men huvudstaden saknar fortfarande effektiva kringleder, så stora trafikstockningar är vanliga. En trängselskatt införs . 8.3.3 län har såväl god hotellkapacitet som ett antal betydande campingområden. Hotell dominerar i och , medan Camping är helt dominerande i områden som , , och . bjuder också på slott, herrgårdar och gästgiverier. Några stora betydande sommarevenemang lockar stor publik, t ex Kiviks- och marknader. Närheten till och ger också goda förutsättningar för turismen. Kommunikationerna är goda. I är det nära till allt. 8.3.4 län län saknar de goda kommunikationerna och närheten till stora marknader. Med tanke på läget som en avkrok i sydost, är det närmast uppseendeväckande att län har en tätposition i Sommarsverige när det gäller camping. Endast är större. Detta säger något om den verkliga potentialen och möjligheterna för och . Campingen är hårt koncentrerade till , men några starka orter är också , och . Satsningar på infrastruktur, kommunikationer och tillgänglighet planeras. Flygplatsen förväntas få ett uppsving i samband med den omtalade Kina-satsningen, där det kinesiska företaget bygger ett stort utställningsexpo, där europeiska köpare kan möta kinesiska produkter. De mest optimistiska gissar på nära 2 miljoner besökare när centrat är väl etablerat. Flygplatsen klarar en utökning av flygtrafiken till ca 500 000 passagerare . Satsningen gynnar inte bara Kinacentrat. En utökad flygtrafik, Bilaga B 29 SOU 2007:60 58 tätare linjenät och en byggnad av flygplatsen ökar också möjligheten för lågprisflyg och charter till och . E 22:an håller, framförallt i Bleking och län, en alltför låg standard. har tillsammans med berörda kommuner och intressenter startat ett s.k. PPP/OPS-projekt (Public Private Partnership/Offentlig Privat Samverkan) med planer att uppgradera och bygga ut E 22:an till en betydligt bättre framkomlighet. Planerna räknar med att E 22 ska vara full utbyggd till minst 2+1 väg senast . 8.3.5 saknar något av hotellkapacitet, men har en mycket väl utbyggd campingkapacitet med tätt mellan campingplatserna. Här bytts klippor mot långa sandstränder. Tillgängligheten är god med såväl som järnväg. 8.3.6 har ofta framställts som själva sinnebilden av svensk sommar med lövad midsommarstång och folkdans. är ett av få tvåsäsongsområden. Här finns såväl camping som annat kommersiellt boende vid Siljan och . Camping dominerar , medan hotell och stugor vintersäsongen. En betydande andel () av intäkterna från hotell och stugor skapas . Siljan är också, inte att förglömma, ett av få turistområden som, , fungera både . Vintersäsongen kan dock komma att hotas av klimatförändringarna. 8.3.7 ligger i topp när det gäller andel utländska turister. av turisterna kommer från utlandet, framförallt från . Gränshandeln är betydande. Även camping har en stor andel. har också en kuststräcka vid största insjö, , men det är snarare älvarna, bruksbygderna och skogarna som präglar turistbilden. står också för svensk turisttradition. är också det län som har störst andel SOU 2007:60 Bilaga B 29 59 inkommande utländsk turism med i huvudsak norrmän. Även har inkommande turism från . 8.3.8 har vid kusten Riviera. Här är huvuddelen av sommarturismen lokaliserad. Fjällen med och Dundret samt med marknaden, samt skogar och älvar, orörd vildmark och naturupplevelser lockar inte några betydande skaror av besökare. En betydande del av turismen i kommer från . 8.3.9 anses allmänt som en sommarö. Här är det betydligt färre antal besökare än man kan tro. Tillgängligheten är ett stort hinder. Färja och flyg är de enda alternativen. Det gör att det krävs enorma satsningar för att nå upp till de områden som är mera lättillgängliga. ligger faktiskt på näst sista plats av län när det gäller kommersiella gästnätter . Endast har färre övernattningar på kommersiellt boende. Andelen som bor hos släkt/vänner eller i eget/lånat fritidshus är dock relativt hög. har också en relativt liten andel som väljer camping. 8.3.10 Åre har en mycket liten andel sommarturism, men arbetar med att bredda sitt utbud för att öka attraktionskraften med aktiviteter av olika slag. 8.4 Camping i förändring Försäljningen av husbilar och slår nya rekord. Denna trend har hållit i sig . har försäljningen av nya husbilar och ökat med . Campingen har förändrats. Campare är inte längre familjerna i matchande träningsoveraller och träskor. Bilaga B 29 SOU 2007:60 60 bort. Standarden ökar och allt fler väljer camping . Formerna för camping och camparnas resemönster förändras. Utvecklingen av campingen är både nödvändig och viktig för utvecklingen av svensk sommarturism. 8.5 Vägen till framtiden börjar nu Som avslutning kan det vara på sin plats att diskutera rimligheten av dessa beräkningar. Som alla prognoser så rymmer de ett antal antaganden. Prognosen stämmer så länge förutsättningarna inte ändras utanför de ramar som avgränsar. Precis som alla tankar om framtiden, så kan de aldrig tas för absoluta sanningar. Rapporten visar på stora utvecklingsmöjligheter för besöksnäring. Men studien väcker också en del nya frågor som kanske behöver belysas närmare, för att vi ska få en skarpare bild av algblomningens och klimatförändringens effekter på turismen. Hur påverkar algblomning uppfattningen om och öns image som turistområde? Om sambandet mellan algblomning och högre vattentemp beläggs, så kanske detta rimligen motverkar den långsiktliga ökningen av attraktionskraften. kan drabbas av vattenbrist med bevattningsförbud. Hur bli och utvecklas tillgången på rent och tjänligt dricksvatten ? Transporterna till/från står för stora koldioxidutsläpp. Utvecklingen av oljepriset är osäker. Hur påverkar och begränsar energiskatter och ökade oljepriser tillgängligheten, framförallt transporterna. Vad gör besöksnäringen på ? Hur kommer turistnäringen att arbeta för att utveckla och stärka attraktionskraft, image och varumärkesvärde? Hur kommer kapaciteten och infrastrukturen att utvecklas för att klara och möjliggöra en ökad turism? Medias roll och påverkan kan granskas ytterligare, så att sambanden mellan medias larmrapporter och antalet avbokningar, inställda resor eller avvaktan tydligare beläggs. Således finns det en hel del spännande frågor att jobba med. Framtiden må medföra stora utmaningar för att klara klimatförändringar, men här finns också möjligheter till utveckling för turistnäringen som kan gå hand i hand med aktiv miljövård, ansvarsfull resurshantering och klimathänsyn. SOU 2007:60 Bilaga B 29 61 , , TuristEkonomisk Modell, 2005, , 2006 , Solligan [www] , 2006 , , Rese- & TuristDataBasen, , Åre 2007 , , Trafikflöden 19952006 [e-post]E-brev med bifogade statistikfiler för traikflöden över 19952006 UNWTO, Tourism 2020 Vision [www] , Fröken [www] 2 ˚C > förändringar av ekosystem > förlust av kustnära våtmarker Storskaliga förluster av arter, t.ex. på bergstoppar Tolkningar av faktiska observationer Det finns också flera studier och vetenskapliga teorier som pekar på att de klimatförändringar som redan har observerats (temperaturer och nederbörd) redan har påverkat arter och ekosystem i , vilket indikerar att ekosystem är sårbara för klimatförändringar (se t.ex. , 2003). En studie utförd i och av m.fl. (2003) visade att flera av de 50 arter som testades direkt uppvisade respons på förändringar i klimat. Deras studie visade också att om man beaktade förmågan att anpassa sig till ändrade klimatförhållanden, var det arter och habitat i bergsområden (följt av mossar, tallnaturskog och vissa gräsmarkstyper) som var mest sårbara. WBGU (2003) har identifierat tre europeiska regioner med särskilt sårbara ekosystem: den arktiska regionen (som även innefattar delar av och ), bergsområden, samt flera kustområden över hela , särskilt i och vissa delar av . Även Thuiller m.fl.s (2005) europeiska studie visade att bergsområden Bilaga B 30 SOU 2007:60 16 var särskilt känsliga (av arterna beräknades försvinna ). Den boreala regionen beräknades förlora endast ett fåtal arter, men däremot få ett stort tillskott av inflyttade nya arter. FN:s sammanfattning FN:s sekretariat för konventionen om biologisk mångfald (2003) har summerat följande generella konsekvenser för biologisk mångfald till följd av framtida förändringar i medeltemperatur, extrema vädertillfällen och variabilitet i klimat: 1. Flera arter kommer att flytta norrut eller till en högre höjd än deras nuvarande utbredningsområde. Deras möjlighet till förflyttning beror av landskapets fragmentering. Flera arter som är sårbara kan komma att utrotas. Detta gäller särskilt de arter som är specialiserade till vissa klimatologiska förhållanden, de som begränsas geografiskt (t.ex. de som befinner sig på en bergstopp, på öar eller halvöar, eller de arter som mest består av små populationer). Naturliga och antropogena störningsregimer i ekosystemen kommer att förändras i termer av frekvens, intensitet, omfattning och plats, och det kommer att påverka på vilket sätt och med vilken hastighet ekosystem förändras. Alla arter i ett ekosystem kommer inte migrera på samma sätt. Ekosystem som påverkas av störningar av hög intensitet och frekvens kan komma att domineras av opportunistiska ogräsarter. Vissa ekosystem är särskilt sårbara för klimatförändringar. Exempel på sådana i är kalfjället, lämningar av naturlig fodermark (halvnaturlig ) och ekosystem på permafrost. Biologisk mångfald och ekosystemens stabilitet Ett argument som ofta i internationella sammanhang framhålls för bevarandet av en rik biologisk mångfald är mångfaldens buffrande förmåga när ett ekosystem är på väg att förändras. En rik biologisk mångfald kan alltså vara en faktor som kan dämpa oönskade effekter av en klimatförändring. Då vi redan upplever en klimatförändring som sker snabbt kommer biologisk mångfald att påverkas negativt och flera ekosystemstjänster bli mindre före SOU 2007:60 Bilaga B 30 17 kommande. Då klimatförändringar förväntas ha denna ökade effekt på distributionen och funktionen hos arter och ekosystem ter det sig uppenbart att naturvård, i praktik och policy, måste beakta och hantera problemet. Klimatförändringar dagens kunskapsläge och utgångspunkter Användande av olika utsläppsscenarier och klimatmodeller leder till en spridning i resultaten över klimatförändring en framåt i tiden. IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) bedömer i sin senaste kunskapssammanställning (2007) att den globala temperaturökningen kan komma att ligga mellan 1,84,0º C för perioden 20902099 jämfört med 19801999 (för att därefter fortsätta). Dessa beräkningar bygger inte på antaganden om direkta beslut om minskade utsläpp. Det totala osäkerhetsintervallet bedöms vara 1,16,4º C. Det är dock viktigt att poängtera att olika regioner påverkas något olika och kontinenterna och uppvisar snabbare och större uppvärmning än haven. Vid () görs regionala modellberäkningar av , det nordiska området och . En sammanställning av fyra scenarier pekar på en höjning av årsmedeltemperaturen på mellan 2,5 och 4º C i för perioden 20712100 i jämförelse med 19611990. Temperaturen förväntas stiga något mer än . Uppvärmningen leder också till att vegetationsperioden förlängs. Generellt sett för del kan sägas att klimatscenarierna visar en minskning av antalet frostdagar. Andelen riktigt kalla dagar minskar främst i norra , medan antalet dagar med högsommarvärme och förekomsten av tropiska nätter ökar för kustområdena i . En klimatförändring innebär också förändringar i nederbörd. Liksom för temperaturen påverkas olika regioner olika mycket. I så beräknas årsmängderna av nederbörd öka mer , vintern och våren. Förändringarna är små i norra