sou · GVB3104 · 2008-01-01 00:00:00 — Storstadssatsningen i ett områdesperspektiv, , , 2004, . , , 2006, . Också Storstadssatsningens organisering 2004. Mot en modern och sammanhållen förvaltning (VISAM, Statskontoret 2005:126). Budgetar eller 2007 från kommunerna som erbjudits lokala utvecklingsavtal, ägardirektiv till de kommunala bostadsbolagen m.m. Koordinator för samverkan inom En särskild utredare (koordinator) skall svara för strategisk sam- verkan mellan de lokala och regionala aktörer som berörs av stor- stadspolitikens lokala utvecklingsarbete. Koordinatorns arbete skall utgå från den nationella storstadspolitikens övergripande mål att bryta segregationen, samt de kunskaper och erfarenheter som hit- tills vunnits från storstadsarbetet. Sammanfattningsvis skall koor- dinatorn verka för att det storstadspolitiska målet med att bryta segrega- tionen uppnås inom ramen för ordinarie insatser inom berörda politikområden. verka för ökad samverkan av storstadsarbetets aktörer inom och mellan lokal och regional nivå, se över regionala referensgruppers arbets- former, och ge en kompletterande bild av situationen och utvecklingen i de stadsdelar i de ytterligare kommuner som kommer att erbjudas teckna lokala utvecklingsavtal. Koordinatorn skall löpande rapportera arbetet till Storstadsdelega- tionen. En slutrapport av arbetet skall skriftligen lämnas till regeringen . Därefter kommer en bedömning att göras av det fortsatta behovet av en koordinator. fastställde regeringens förslag om mål och inriktning för storstadspolitiken (prop.1997/98:165, bet.1998/99:AU2, rskr.1998/99:34). att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfäl- len skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet, samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregatio- nen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jäm- ställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Till det senare målet har lokala utvecklingsavtal tagits fram. Avtalet är ett instrument för att reglera samverkan mellan staten och vissa storstadskommuner. Regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med sju kommuner med 24 segregerade stadsdelar. För att förbättra situationen i de segrege- rade stadsdelarna avsatte staten under storstadsarbetets inledande år. Av dessa har drygt 80 miljoner kro- nor använts till utvärderingar, rapporter och kunskapsunderlag från bland annat , i , Mångkulturellt Centrum, , , samt . är det beredningsorgan som på regeringens uppdrag samordnar och utvecklar den nationella storstadspolitiken. inomdepartementala referensgrupp och dess referensgrupp för centrala myndigheter har formaliserats för att på nationell nivå säkerställa samordning av statliga myndigheters arbete. Initialt tillsattes tre storstadsförhandlare för att bistå i kontakterna med kommuner, landsting, självstyrelseorgan inom respektive region och andra aktörer i samband med avtalstecknande. I och med ingången av 2006 är de 2 miljarder som staten avsatte i princip förbrukade. Det lokala utvecklingsarbetet övergår därmed till att genomföras inom ramen för statens, kommunernas och andra aktörers ordinarie verksamhet och resurser. Regeringen har erbjudit de sju kommunerna att teckna nya lokala utvecklingsavtal . Vidare har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen aviserat att man avser erbjuda ytterligare 20 av landets största kommuner med segregerade stadsdelar att teckna lokala utvecklingsavtal. Dessa kommuner kommer erbjudas att komma in med en intresseanmälan om att teckna lokala utveck- lingsavtal samt en beskrivning av situationen i den eller de stads- delar som kommunen anser vara segregerad. För att stödja det lokala utvecklingsarbetet inom ramen för ordinarie verksamheter har en översyn av storstadsarbetets organi- sering genomförts, i syfte att stärka de strukturer som bär upp storstadsarbetet. På nationell nivå har bland annat Storstadsmötet etablerats som ett forum för ledande representanter från regeringen, myndigheter och kommuner för att kunna diskutera övergripande frågor vad gäller storstadspolitikens utveckling. En koordinator för ökad måluppfyllelse Ett flertal steg har således tagits på nationell nivå för att stödja övergången till ordinarie verksamhet. För att även säkra och för- stärka verksamheten på lokal och regional nivå krävs en koordinerande funktion för att, i likhet med de initialt verksamma storstads- förhandlarna, förstärka samverkan inom och mellan de två nivåerna. Det är väl belagt att införlivning av ett utvecklingsarbete i ordinarie verksamhet ställer ökade krav på stödjande strukturer i form av organisation, arbetssätt och metoder. I ett övergångsskede ställs frågor kring bland annat ansvarsfördelning, prioritering av resurser och invanda arbetssätt på sin spets. Den omfattande kunskap som storstadsarbetets insatser fört med sig innebär stora utmaningar och möjligheter för en lång rad aktörer, framför allt på lokal och regional nivå. Koordinatorns viktigaste funktion är att verka för att målet att bryta segregationen uppnås inom ramen för ordinarie insatser inom berörda politikområden. Vidare skall koordinatorn öka förutsättningarna för att aktörer samverkar utifrån den kun- skap som finns, till gagn för en snabbare utveckling bort från utanförskap och segregerade stadsdelar. I arbetet ska slutsatserna i Rapport 2005 beaktas. Samverkan på lokal och regional nivå Erfarenheterna och kunskaperna från storstadsarbetet har visat att en betydande del av det lokala utvecklingsarbetet är beroende av en mer utvecklad samordning och samverkan mellan aktörer på såväl lokal som regional nivå. Inom ramen för storstadsarbete har sam- ordning och samverkan sällan påverkat det nationella arbetet i form av till exempel regeländringar. Koordinatorn skall därför vara en resurs i arbetet med att sam- ordna frågor på lokal och regional nivå som inte kräver åtgärder på nationell nivå. Inom ramen för sitt uppdrag skall koordinatorn inspirera, stödja och följa utvecklingsarbetet på regional och lokal nivå. Koordinatorn skall verka för att samarbetet mellan storstads- arbetets olika aktörer fungerar så att ökad måluppfyllelse uppnås. Uppdraget omfattar bland annat att, inom storstadsarbetets ram, bidra till att samordna olika statliga myndigheters, kommunala och övriga aktörers arbete inom och mellan regional och lokal nivå. Koordinatorns uppgift kan, till exempel, innebära att bidra till att samverkan mellan statliga myndigheter och kommunala aktörer fungerar som vid Matchning och Arbets- och Utveck- lingscentrum i . Arbetet kan även innebära att koordinatorn verkar för att de brottsförebyggande rådens arbete samordnas med övrigt brottsförebyggande arbete i kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal. I koordinatorns bidrag till att samverkan inom ramen för storstadsarbetet kommer till stånd ingår inte att styra aktörernas verksamheter. Koordinatorn skall verka för en långsiktig utveckling mot att nå målen för storstadspolitiken genom att identifiera och undanröja hinder för ett effektivt samarbete mellan involverade aktörer. I uppdraget ingår att koordinatorn kan utgöra ett stöd vid gemen- samma överläggningar mellan involverade aktörer där behovet av åtgärder, exempelvis omprioriteringar och omorganiseringar, dis- kuteras och där förslag till förbättringar kan lämnas. I de fall då det förekommer målkonflikter mellan den statliga och kommunala verksamheten inom storstadspolitikens målområ- den skall dessa redovisas till tillsammans med förslag om hur dessa bör lösas. Koordinatorn skall, i samverkan med de aktörer som har kunskap om storstadsarbetet, förmedla erfarenheter kring hur det lokala utvecklingsarbetet kan genomföras och utvecklas genom att det integreras i berörda politikområden. Koordinatorn skall i sitt arbete utgå från regeringens skrivelse Lokalt utvecklingsarbete i storstäderna (skr.2003/04:49), utred- ningen Storstad i rörelse (SOU 2005:29), Rapport 2005, samt övriga rapporter som tagits fram inom ramen för utvär- deringar av storstadsarbetet. Vidare bör koordinatorn i sitt arbete beakta myndighetsrapporter samt beakta den utbildning som sker inom myndigheternas ordinarie verksamhet och som rör storstads- politik. Dessutom bör erfarenheterna från de aktiviteter som bedrivs enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av reha- biliteringsinsatser tas tillvara. Översyn av regional referensgrupp Uppdraget innefattar även att se över organiseringen av Storstads- delegationens informella regionala referensgrupper i , och . Översynen skall särskilt inriktas på refe- rensgruppernas arbetsformer och framtida organisering och anpassas till de lokala utvecklingsavtalen . Redogöra för utvecklingen i nya stadsdelar I och med att ytterligare 20 kommuner erbjuds att teckna lokala utvecklingsavtal skall koordinatorn ge en kompletterande bild av situationen och utvecklingen i aktuella stadsdelar. Koordinatorn skall samråda med de kommuner som fått erbjudande om att teckna avtal för att närmare undersöka och diskutera utvecklingen i aktuella stadsdelar. En särskild lägesrapport, såvitt avser nya stads- delar, skall lämnas till (). Att beakta i övrigt Koordinatorn skall kvartalsvis rapportera sitt arbete till Storstads- delegationen samt till (). Koordinatorn skall beräkna de ekonomiska konsekvenserna av förslag som lämnas samt vid eventuella kostnadsökningar även föreslå finansiering. Förslag på åtgärder skall även ange hur even- tuell medfinansiering kan ske av berörda samverkande aktörer. Koordinatorn skall verka till och med utgången av 2007, då en avstämning av det fortsatta behovet av en koordinator skall göras. En slutrapport skall skriftligen lämnas till regeringen, då kommunerna lämnar sina årliga rapporter om utvecklingen i stadsdelarna. Den skriftliga slutredovisningen skall innehålla förslag på hur storstadsarbetets mål nås genom att inför- livas i ordinarie verksamheter. Nya kommuner – en bild En genomgång har gjorts av hemsidorna för de kommuner som tackat ja till erbjudandet att teckna lokala utvecklingsavtal. Syftet har varit att få en bild av hur man beskriver situationen i respektive kommun när det gäller utsatta stadsdelar, segregation och liknande. De dokument som studerats är företrädesvis budgetskrivelserna , andra s.k. strategiska måldokument samt de kommunala bostadsbolagens årsredovisningar. För det stora flertalet av kommunerna kan kort och gott sägas att det inte finns några skrivningar som visar på en medvetenhet om de problem som är förknippade med inomkommunala skillna- der. Det är ovanligt att man nämner sådana ord som segregation eller att det finns vissa områden i kommunen som har en koncent- ration av sociala och ekonomiska problem. Generellt kan sägas att man i korta ordalag noterar att mer måste göras för att fler elever skall klara godkänt i slutbetyg och att det finns skall att göra mera för att minska arbetslösheten. Sedan skrivs inte mer. Undantaget är i första hand , som för ett resonemang om att det krävs aktiva insatser mot segregationen. Kommunen är tydliga med att det krävs extra insatser för vissa bostadsområden och att det också är ett uppdrag för det kommunala bostadsbolaget att delta i detta arbete. har både gjort insatser och beskrivit sitt arbete i tidigare kontakter med Storstadskansliet. erhöll också ett anslag om ?? av regeringen efter förslag från . , , och har tidi- gare erhållit medel via de s.k. Blommanpengarna – 98. Där finns alltså ett aktivt arbete som har dokumente- rats. är enda kommunen som har en heltäckande geografisk kommundelsnämndsorganisation, vilket automatiskt ger ett reso- nemang om fördelning av resurser utifrån bl.a. sociala kriterier. slutligen tala om att det sociala kapitalet i skall aktiveras. har några få formuleringar i budgeten som ankny- ter till storstadsarbetet. Man anger att samverkan skall öka mellan , arbetsförmedlingen, och sjukvår- den för att få fler i arbete (kolla om det gäller ett samordnings- förbund). Man säger vidare att extra insatser skall göras för att mobilisera det sociala kapitalet i , som är det av kommunen utpekade området för ett ev. lokalt utvecklingsavtal. skriver tydligt i budgeten att det krävs aktiva insatser mot boendesegregationen. Man anger att utsatta stadsdelar måste få särskilda insatser enligt den modell som tillämpats i , som är den stadsdel som pekas ut för insatser i det lokala utveck- lingsavtalet. I budgetskrivelsen anges vidare att man har två tydliga problem att arbeta med, den ökande boendesegregationen och stagnerande små tätorter. Man är vidare medveten om att det krävs ompriorite- ringar mellan verksamheter och åldersgrupper för att kunna göra de insatser som krävs. Slutligen har kommunen gett det kommunala bostadsbolaget i uppdrag att medverka till en långsiktig utveck- ling av . har som tidigare nämnts varit en av referenskommu- nerna till Blommansatsningen, och har dokumenterade insatser från och framåt. Det finns dock inte mer än allmänna fraser om integration och mångfald i budgeten. Inte heller förefaller det allmännyttiga bostadsbolaget ha något speciellt uppdrag för något utsatt bostads- bolag. var också referenskommun och gjorde insatser under Blommantiden i stadsdelen . genom- fördes en genomgripande omdaning av stadsdelen med hjälp av stora statliga åtaganden via miljömedel. Stadsdelen har efter genomförd renovering döpts om till Ringdansen. utpekade området för ett lokalt utvecklingsavtal är Klockaretorpet, som i huvudsak består av radhus med blandade upplåtelseformer. Det finns mycket lite skrivet i budgeten, det som något nämns är att det finna inomkommunala skillnader mellan olika områden. Inget uppdra till det egna bostadsbolaget. har heller inget skrivet i budget eller liknande. Det stora allmännyttiga bostadsbolaget sålde alla sina lägenheter i och . Skäggetorp är det bostadsområde som kommunen pekar ut som lämpligt för ett lokalt utvecklingsavtal. har dock antagit en Handlingsplan för hållbar utveckling i . Planen innehåller ett tydligt åtagande att utveckla de tre mest utsatta bostadsområdena, varav Skäggetorp är ett. Kommunstyrelsen beslutar också att ett samarbetsavtal skall tecknas med det kommunala bostadsbolaget om resurser för utvecklingsarbetet. Ett citat ur handlingsplanen belyser hur nära arbetet ansluter till storstadspolitikens grunder: Arbetet ska handla om att utveckla stadsdelarna tillsammans med de människor som bor och verkar där. Det handlar inte i första hand om att utveckla den kommunala verksamheten. Det är viktigt att de boende i de aktuella stadsdelarna deltar i arbetet med målformuleringar för stadsdelen och lokala åtgärdsplaner. Internationella erfarenheter visar att utveckling av bostadsområden kräver en hög grad av delaktig- het från invånarna. Det är därför viktigt att underifrånperspektivet finns med i arbetet hela vägen, dvs. i nulägesbeskrivning, analys, stra- tegi och val av insats. har tidigare som enda kommun utanför storstadsregio- nerna erhållit medel via , , för insatser i ett utsatt bostadsområde, . Det finns tidigare dokumentation kring detta arbete, till vilket kommunen också gett årliga extra medel. Kommunen anger nu att det fortsatta arbetet skall ske inom ramen för de ordinarie resurser som finns i budgeten, men har fortfarande avsatt resurser i kommunledningen för en samordnare. Utpekat område för ett lokalt utvecklingsavtal är Öxnehaga. har inga skrivningar i budgeten eller i bostadsbolaget handlingar om några problem. Utpekat område är Araby. har heller inget skrivet i budget eller i bostadsbola- get årsredovisning. Utpekat område är Gamlegården. Däremot har kommunen en utredning igång kring den kommu- nala organisationen från , som bl.a. innehåller direktiv om att utreda en ny förvaltning med ansvar för segregation. Direk- tiven är antagna, och förslaget om ett integrationspolitiskt hand- lingsprogram är på väg fram till kommunfullmäktige. Förslagen innebär en tydlig organisation i kommunen kring frågor som är direkt kopplade till ett ev. lokalt utvecklingsavtal. har också tidigare varit referenkommun, varför det finns viss dokumentation från tidigare insatser. Har delvis tyd- ligt skrivningar i budgeten, även om mycket hänvisas till olika pågående projekt. I flera av projekten finns ett etablerat samarbete med bl.a. arbetsförmedlingen, och polisen. Det utpekade området för ett lokalt utvecklingsavtal är Cent- rum är den enda kommunen i landet som har sitt cent- rum som utsatta område. har inte så mycket i budgeten, men väl i ett mål- dokument. Har uttalade planer för Söder som skall utvecklas. Utpekat område för ett avtal är Raus Plantering/Miatorp, som är en del av Söder. Det finns fem tvärsektoriella och geografiska utskott i , som är inkopplade när det gäller förankring bland boende. Utskotten skall bl.a. ta fram en Lokal utvecklingsplan utifrån medborgarnas erfarenheter. Kommunstyrelsen/kommunfullmäktige fastställde ett föredömligt åtgärdsprogram för att motverka segregation, socialbidragsberoende och långtidsarbetslöshet, som mobiliserar alla kommunens nämnder och förvaltningar, liksom det kommun- ägda bostadsbolaget. har inga skrivningar i budgeten eller i bostadsbolagets handlingar om några problem. Utpekat område är . har en heltäckande kommundelsnämndsorganisation, vil- ket automatiskt leder till fördelningskriterier som tar hänsyn till bl.a. sociala faktorer, utlandsfödda m.m. Kommunen har en full uppsättning centrala facknämnder, vilket ger en komplicerad organisation. En viss diskussion finns i budgeten om de inom- kommunala skillnaderna. Kontakter med tjänstemän pekar dock mot att den problematik som finns i den angivna stadsdelen, , antas ut inom det arbete som sker genom kommundelsnämnden, medan kommu- nens i övrigt har en mera avvaktande inställning. har inget i budgeten och förefaller heller inte att använda det kommunala bostadsbolaget operativt för att minska segregationen. Kommunen hör dock till de tidigare referens- kommunerna, varför det finns dokumentation kring tidigare insat- ser i bostadsområdet , som också är det utpekade området för ett lokalt utvecklingsavtal. Under finns ett konto som heter Integration/Kronogårdsprocessen på ca 1,5 mnkr . Efter kontakter med olika tjänstemän noteras att mycket arbete bedrivs lokalt i , men att ett tydligt organiserade arbete inom hela kommunen som stöd för det lokala arbetet verkar saknas. har inget skrivet i budgeten, men hänvisar till den stra- tegiska planen samt till stadsdelsförnyelse (som inte går att hitta på nätet). Utpekat område är Bäckby. nämner i varje fall orden integration och mångfald i bud- getskrivelsen under rubriken arbetsmarknad. I det allmännyttiga bostadsbolaget finns dock beskrivning av omda- ningen av Öster som, ligger i linje med storstadspolitiken, inklusive engagemang av boende via föreningslivet. Utpekat område är Brynäs, som i varje fall ligger öster om stadskärnan. nämner inget om segregation eller liknande i budge- ten, inte heller finns något i bostadsbolagets årsredovisning. Skönsberg är det angivna området för lokalt utvecklingsavtal. Det skall dock noteras att man i ett annat av bostadsområden, Nacksta, arbetat med att förändra ett bostadsområde. Arbetet finns dokumenterat och visar att man arbetat med de metoder som används inom storstadspolitiken. har inget skrivet i vare sig budget, måldokument eller i bostadsbolagets årsberättelse. Angivet område är . skriver inget i budgeten eller i den strategiska planen om stadsdelsförnyelse eller liknande. Däremot finns i dels 2,3 mnkr avsatta för att företaget skall kunna utveckla sina bostadsområden, dels ett uppdrag att arbeta med minst 5 projekt som utvecklar bostadsområden och stadsdelar. Det område som anges för ett lokalt utvecklingsavtal är Hertsön. De allmänna valen har förändrat majoritetsförhållandena i ett antal av de kommuner som har varit positiva till det lokala utvecklingsarbetet. Detta försvårar bedömningen över hur kom- munerna ställer sig till att teckna ett lokalt utvecklingsavtal, liksom hur kommunen nu kommer att prioritera sina egna insatser. Det finns skäl att invänta de nya kommunbudgetar som kommer att fastställas senast . De studier av kommunala program och budgetar som gjorts före valet ger dock en blandad bild av hur kommunerna ser på arbetet med utsatta bostadsområden. Det är ett fåtal kommuner som direkt anger att insatser skall göras eller som har gett uppdrag till de kommunala bolagen att agera för att bryta segregationen. Fördjupade kontakter med tjänstemän inom kommunerna tyder på att man i många kommuner medvetet avstår från att beskriva de skillnader som utan tvekan finns mellan olika stadsdelar av rädsla för att peka ut en eller flera stadsdelar som utsatta. Innebörden av detta är ju att det heller inte görs några samord- nade insatser för att bryta den utsatta situationen. Det hindrar inte att det kan finnas speciella aktiviteter, men det blir svårt att komma fram till en bred samverkan mellan olika parter och inte kommunen vill se de problem som uppenbart finns. Det finns anledning att i överläggningarna mellan regeringen och kommunerna stryka under att en samverkan mot segregation förutsätter aktiva insatser från alla parter. Det finns vidare anledning att stryka under att arbetet med att bryta segregationen kräver helhjärtade insatser från alla berörda parter, men också att det uppmärksammas i alla beslut. Att bryta segregationen förutsätter att frågan uppmärksammas vid alla beslut, på samma sätt som t.ex. jämställdhet eller hållbar utveckling skall finnas med i övervägandena inför beslut. Mycket talar för att många vardagsbeslut kan få större effekter i utsatta områden utan att det har varit avsikten. Vilka beslutsnivåer finns i resp. myndighet? består av , , som är chefsmyndighet, 20 länsarbetsnämnder samt cirka 325 arbetsförmedlingar. , AMS är den centrala myndigheten inom . Som chefsmyndighet svarar AMS för ledning, styrning, uppföljning och utvärdering av Arbetsförmedlingens verksamhet. AMS utfärdar riktlinjer, ger uppdrag och fördelar resurser mellan länen. AMS leds av en styrelse med en extern ordförande. Dessutom finns en rådgivande nämnd, tre delegationer och en personalansvarsnämnd inom AMS. En ny organisation kommer att presenteras för att träda i kraft . Utgångspunkten är troligen 60–80 lokala arbetsmarknadsregioner som beslutande nivå. är den nationella myndigheten för frågor om samhälls- planering, stads- och bebyggelseutveckling, byggande och förvalt- ning och för bostadsfrågor. svarar också för administra- tionen av statliga bostadsstöd i form av bidrag eller stöd till finan- siering av bostäder. bildades när och Bostadsstyrel- sen slogs ihop. finns dessutom inom . Rådet har sitt kansli i och ska driva på det lokala och regionala arbetet för en hållbar utveckling. har ingen regional organisation. arbetar med samhällsplanering, byggande, förvaltning och boende. Verket tar exempelvis fram föreskrifter för att nya byggnader, så att dessa ska vara hälsosamma och säkra, samt före- skrifter för statens ekonomiska stöd till byggnader. ana- lyserar dessutom bostadsmarknaden ur olika aspekter, till exempel när det gäller segregation, hur äldre och yngre bor och tillgången på bostäder runt om i landet. (Brå) är ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet. Rättsväsendet består av myndigheter som polisen, åklagarna, domstolarna och kriminalvården. En viktig utgångspunkt för den svenska kriminalpolitiken är att arbeta för att förhindra att brott sker. Brå är en myndighet som verkar för att brottsligheten minskar och tryggheten ökar i sam- hället genom att ta fram fakta och sprida kunskap om brottslighet och brottsförebyggande arbete. Brå producerar även den officiella kriminalstatistiken, utvärderar reformer, bedriver forskning för att ta fram ny kunskap och stödjer lokalt brottsförebyggande arbete. Brå har ingen regional organisation. är en statlig myndighet som har till huvuduppgift att förbättra folkhälsan.