sou · GVB3112 · 2008-01-01 00:00:00 — University >= 3 years Not: JCR betecknar andelen nya jobb, JDR betecknar andelen försvunna jobb och Net betecknar nettoförändringen av antalet sysselsatta. Pre-upper secondary betecknar förgymnasial utbildning, Upper secondary gymnasial utbildning och University < 3 years högskoleutbildning kortare än och University >= 3 years betecknar högskoleutbildning eller längre. Källa: Gartell m.fl. (2007). Av figuren framgår att 1990-talskrisen slog hårdast mot sysselsatta med grundskoleutbildning eller gymnasieutbildning genom en kraftig ökning av försvunna jobb. skapades dock jobb för dessa utbildningsgrupper men på en betydligt lägre nivå vilket ledde till en nettominskning av sysselsättningen. Nettoföränd- ringen har varit negativ för gruppen sysselsatta med grundskole- utbildning under hela den studerade perioden. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik minskade med för dem medan den totalt ökade bland samtliga anställda. Bland hög- skoleutbildade ökade sysselsättningen med i genomsnitt. Nettoökningen har en tydligt stigande trend för dem med lång högskoleutbildning vilket framgår av figuren. I inledningen av detta kapitel ställer vi frågan om vilken betydelse en stigande kvalifikationsnivå i arbetslivet har på den relativt korta arbetsmarknadsutbildningens möjligheter att hjälpa arbetslösa till jobb. För att kunna besvara den frågan har vi kartlagt hur kvalifi- kationsnivån har utvecklats . De slutsatser vi kan ta med till den diskussion som avslutar kapitlet är att kvalifikationskraven har ökat över i och utveck- lingen fortsatte , beroende på mätmetod blir andelen jobb på låg, mellan och hög kvalifikationsnivå olika stora, enligt SSYK var av jobben på låg kvalifikationsnivå, på mellannivå och på hög nivå , enligt SEI hade av de sysselsatta okvalificerade arbe- taryrken och var lägre tjänstemän, 17 var kvalifice- rade arbetare och var tjänstemän på mellannivå, var högre tjänstemän och företagare , jobb skapas och försvinner på alla kvalifikationsnivåer, omsätts , nettoförändringen är dock negativ för sysselsatta med grund- skoleutbildning medan den är positiv och med en stigande trend för sysselsatta med lång högskoleutbildning. 7.2Vilka är drivkrafterna? Genomgången ovan visar att kvalifikationsnivån i arbetslivet har stigit . Vilka är de bakomliggande fakto- rerna till uppkvalificeringen? Ett antal ekonomiska och teknolo- giska förändringar driver på strukturomvandlingen i ekonomin som i sin tur påverkar efterfrågan på arbetskraft med olika kvalifika- tioner. Men utbudet av arbetskraft med olika kvalifikationer spelar Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik naturligtvis också roll. Vi har haft en kraftig utbildningsexpansion i , både med en i praktiken obligato- risk och treårig gymnasieskola och en kraftigt utbyggd eftergymnasial utbildning främst inom universitet och högskolor. I detta avsnitt diskuterar vi effekterna av internationell handel, lokalisering av produktion inom de multinationella företagen och den tekniska utvecklingens påverkan på efterfrågan på arbetskraft med olika kvalifikationer liksom effekterna av utbildningsexpan- sionen på sammansättningen av arbetskraften. Sysselsättningen av kvalificerad arbetskraft ökar i förhållande till sysselsättningen av okvalificerad arbetskraft inom tillverknings- industrin i . Det beror dels på att branscher som använder mycket kvalificerad arbetskraft växer medan branscher som inte gör det krymper, dels på att den relativa användningen av kvalificerad arbetskraft ökar inom respektive bransch. Det är främst efterfrågeförändringar inom respektive bransch som har lett till den relativa sysselsättningsförändringen.TPF4FPT Branscherna är sammansatta av olika aktiviteter som är olika intensiva i sin användning av kvalificerad arbetskraft. Struktur- omvandlingen leder till en ökad specialisering inom respektive bransch mot aktiviteter med ett högt innehåll av kvalificerad arbetskraft. Två faktorer som har bidragit till en minskad efter- frågan på okvalificerad arbetskraft och en ökad efterfrågan på kvali- ficerad arbetskraft är en ökad handel med varor och tjänster från låglöneländer, samt investeringar i realkapital och ny teknologi, speciellt informations- och kommunikationsteknologi (IKT).TPF5FPT Import från låglöneländer respektive teknisk utveckling Import av färdig- och insatsvaror samt tjänster från länder som har riklig tillgång på okvalificerad arbetskraft leder till en minskad relativ efterfrågan på okvalificerad arbetskraft i . 4TP PT Detta gäller för enligt (2000), men också i , , , , och enligt Machin och (1998). I har förändringstakten i efterfrågan på kvalificerad arbetskraft inom respektive bransch ökat . 5TP PT Se ITPS (2007) för en aktuell översikt. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik densamma som vid teknisk utveckling som är besparande i okva- lificerad arbetskraft t.ex. genom datorisering. Forskning visar som regel signifikanta effekter av den tekniska utvecklingen medan den internationella handelns roll är omtvistad (se (2000), Bandick och (2005), Machin och (1998), Anderton m.fl. (2002) samt och (2005) för ana- lyser av ). De multinationella företagens lokalisering av produktion Annan forskning analyserar effekterna av multinationella företags lokaliseringsbeslut på den relativa efterfrågan på lågutbildad arbets- kraft. (2005) visar att om andelen sysselsatta inom till- verkningsindustrin ökar i dotterbolag i icke-OECD-länder, som har lägre lönenivåer, leder det till att den relativa efterfrågan på lågutbildad arbetskraft minskar i . Effekten var särskilt tydlig 1997 då investeringarna i Central och ökade kraftigt. En ökad andel sysselsatta i dotterbolag i andra , med liknande lönenivåer, påverkar däremot inte den relativa efterfrågan i de svenska moderbolagen. har så kallad outsourcing eller offshoring fått stor uppmärksamhet. Med outsourcing brukar avses att ett företag köper insatsvaror och tjänster utifrån som tidigare producerades inom företaget. Om köpet sker från företag i utlandet kallas det offshoring. Bakom utvecklingen ligger bland annat teknisk utveck- ling inom IKT och sänkta kostnader för kommunikation, vilket gör det lättare för företagen att koordinera och övervaka utflyttad verksamhet. Genom att flytta den del av varuproduktionen som är intensiv i okvalificerad arbetskraft till låglöneländer kan företagen dra nytta av de låga arbetskraftskostnaderna i utlandet. De bearbetade varorna importeras sedan tillbaka och säljs som färdigvaror eller används som insatsvaror. Produktion kan också offshoras till andra höglöneländer. Vinsterna för företagen kommer i detta fall från utnyttjande av skalfördelar och mer variation i produkterna. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik och (2005) har studerat offshoringens omfatt- ning och effekter på efterfrågan på arbetskraft med olika utbild- ningsnivå i inom både varu- och tjänsteproduktionen. Off- shoringen tycks ha ökat mätt som ande- len av insatsvarorna som importeras. Merparten av importen sker från andra höginkomstländer, men en ökning har skett av importen från . Två branscher påvisar en påtaglig ökning av offshoring till låginkomstländer: transportmedelsin- dustrin och elektronikbranschen. Effekterna av offshoring till låginkomstländer på arbetskraftsefterfrågan inom tillverknings- industrin är negativa för arbetskraft med gymnasieutbildning och positiva för arbetskraft med högskoleutbildning. Effekten på arbetskraft med grundskoleutbildning är insignifikant eller relativt osäker. Offshoring till andra höglöneländer ger inga signifikanta effekter på den relativa efterfrågan på arbetskraft. och drar slutsatsen att den ökade offshoringen i inte har lett till några omvälvande effekter på arbetskraftsefter- frågan. som jobben har blivit allt mer kvalificerade sedan 1970- talet har utbildningsnivån ökat både avseende andelen i befolk- ningen som har en gymnasieutbildning och andelen som har en högskoleutbildning. Följande tabell är hämtad från Stanfors (2007) och beskriver hur utbildningsnivån har höjts – 2003. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik SOU 2007:112 Utbildningsnivå för befolkningen 25–, 1971–2003, procent 25–44 år 45–64 år Källa: Stanfors (2007). Uppdelningen av tabell 7.5 i åldersgrupperna 25–respektive 45–tydliggör hur utbildning är en generationsfråga genom den successiva utbyggnaden . I den äldre åldersgruppen hade t.ex. av kvinnorna eftergymnasial utbildning medan andelen var i den yngre åldersgruppen . hade andelen ökat till i den yngre ålders- gruppen. Denna ökning motsvaras av en minskning av andelen kvinnor i befolkningen med enbart förgymnasial utbildning. Den har minskat från i den äldre åldersgruppen i den yngre åldersgruppen . Det finns även skillnader mellan könen. hade männen en högre utbildningsnivå både inom den yngre och äldre ålders- gruppen. Skillnaden utjämnades i stort sett , och uppvisade kvinnorna en högre utbildnings- nivå. Stora skillnader kvarstår dock vad gäller utbildningsinriktning där utbildningsvalen bekräftar den könssegregerade svenska arbets- marknaden. Sammantaget framgår det med all tydlighet hur utbyggnaden av utbildningssystemet har lett till en betydligt högre utbildningsnivå hos befolkningen –2003. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Den tekniska utvecklingen och den fortsatta internationaliseringen av ekonomin leder enligt ovanstående genomgång till att efter- frågan på lågutbildad arbetskraft minskar i förhållande till efter- frågan på högutbildad arbetskraft. Effekten från den tekniska utvecklingen tycks dominera även om import från låglöneländer, samt lokalisering av de multinationella företagens produktion i låg- löneländer, också ger negativa effekter på efterfrågan på lågutbildad arbetskraft i . har utbudet av högutbildad arbets- kraft stigit i förhållande till utbudet av lågutbildad arbetskraft. Det har understött strukturomvandlingen och möjligheterna för sam- hällsekonomin att utvecklas mot mer kunskapsintensiv produktion. Men det kan också ha bidragit till att kraven på kvalifikationer för att få ett jobb har stigit, även om inte jobbet i sig kräver högre kvalifikationer för att genomföras. 7.3Överensstämmer utbildningsnivån med jobbens kvalifikationskrav? Motiven bakom utbildningsexpansionen har enligt Stanfors (2007) varit en strävan efter ekonomisk tillväxt och full sysselsättning samt en strävan efter ökad jämlikhet i samhället, inkomsttrygghet och välfärd. Utbildning är avgörande för produktivitetsutveckling och tillämpning av ny teknik på bred front. Utbildning är också viktigt för demokrati och delaktighet i samhällslivet. För att jämföra om utbildningsexpansionen har gått i takt med jobbens ökade kvalifikationskrav jämför SCB (2005) de anställdas utbildningsnivå med utbildningskraven i det yrke de är sysselsatta inom för samtliga anställda. Bland kvinnorna hade en eftergymnasial utbildning medan hade ett yrke vars kvalifikationskrav motsvarade en eftergymnasial utbildning enligt SSYK. Bland männen hade en eftergymnasial utbildning medan hade yrken som krävde en eftergymnasial utbild- ning. SCB konstaterar att arbetslivets krav fortfarande översteg den formella utbildningsnivån för både kvinnor och män. Det är dock en slutsats som ifrågasätts av (1999, 2002), Le Grand m.fl. (2001, 2004) och (2007). De talar i stället om en allt högre grad av överutbildning på den svenska arbetsmark- naden dvs. att fler har högre utbildning än vad jobbet kräver. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik i detta avsnitt igenom olika empiriska resultat avseende graden av matchning mellan individens utbildningsnivå och jobbens kvalifika- tionsnivå. 7.3.1Brist på okvalificerade jobb eller på kvalificerade jobb? (1999, 2002) tar sin utgångspunkt i svårigheterna för låg- utbildade att åter få ett arbete efter 1990-talskrisen i . Han ifrågasätter den vanligt förekommande förklaringen att de nya jobben har högre kvalifikationskrav än de kvalifikationer de arbets- lösa har. Svensk arbetsmarknad skulle enligt denna syn ha ett strukturellt problem där de enkla okvalificerade jobben inte räcker till för alla lågutbildade på arbetsmarknaden. Hans analys visar, se avsnitt 7.1.1 ovan, att de okvalificerade jobben har minskat men att de fortfarande motsvarar av alla jobb år 2000.TPF6FPT Detta ska jämföras med andelen personer som har kort utbildning. hade av befolkningen i åldern 20–enbart grundskoleutbildning och hade kort gymnasieutbildning. hävdar därför att det inte är brist på okvalificerade jobb utan att problemet är att de tillsätts med personer som har längre utbildning än vad som krävs för jobbet. Han visar att andelen överutbildade i enkla jobb har ökat från år . drar slutsatsen att det är den totala mängden jobb som behöver öka, och särskilt mer kvalificerade jobb, snarare än att framväxten av fler okvalificerade jobb behöver stimuleras. 7.3.2Matchningen har försämrats och överutbildningen har ökat Le Grand m.fl. (2001) instämmer med och anser att lönta- garnas överkvalificering har ökat snarare än att arbetskraftens kvalifikationer inte längre räcker till för att möta arbetsgivarnas krav. Denna utveckling illustreras i följande tabell som är hämtad från deras rapport. 6TP PT Jobb som kräver mindre än utbildning efter . SOU 2007:112 Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik utbildningskrav, 1974–2000, procent Källa: Le Grand m.fl. (2001). Arbetets kvalifikationskrav mäts här med en fråga till respondenten: Ungefär hur många års (skol- eller yrkes-) utbildning utöver folk- eller grundskola behöver man i din befattning?. Andelen underkvalificerade har varit relativt stabil medan andelen överkvalificerade har ökat med nästan 20 procent- enheter. Överkvalificeringen har främst ökat inom den privata sektorn. Att andelen matchade har minskat beror främst på att andelen lågutbildade med lågkvalificerade jobb har minskat enligt Le Grand (2004) och (2007). I tabell 7.7 har de anställda indelats i fyra grupper baserade på om individen har mindre än utbildning efter respektive om jobbet kräver mindre än utbildning efter . Tabell 7.7 Anpassning mellan egen utbildning och jobbets krav bland anställda, 19–, 1974–2000 Utbildade i kvalificerade jobb Utbildade i lågkvalificerade jobb (Över) Lågutbildade i kvalificerade jobb (Under) Lågutbildade i lågkvalificerade jobb (Match) Källa: (2007). Gruppen lågutbildade i lågkvalificerade jobb är nu mycket liten på arbetsmarknaden och andelen matchade totalt sett kommer därför Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik inte att minska lika mycket framöver. Att andelen överutbildade ökat beror på att andelen överutbildade med kvalificerade jobb har ökat men också att andelen överutbildade med lågkvalificerade jobb har ökat. Detta gäller särskilt jobb inom transport och kommuni- kationer samt handel, hotell och restaurang där tillhör kategorin överutbildade med okvalificerade jobb. Inom sektorerna bank och försäkring, vård och utbildning samt offentlig förvaltning ökar gruppen utbildade med kvalificerade jobb kraftigt . Även inom industrin har en tydlig uppgradering av jobbstrukturen ägt rum. 7.3.3Metodvalet är viktigt för resultaten Som framgick av tabell 7.3 och tabell 7.4 ger den socioekonomiska indelningen SEI respektive yrkesklassificeringen SSYK olika beskrivningar av kvalifikationskraven på svensk arbetsmarknad. ITPS (2001) studerar matchningen mellan utbildning och kvalifika- tionskrav inom näringslivet med hjälp av båda klassificeringarna. (2001) har även använt en av respondenterna självuppskattad kvalifikationsnivå från samma datamaterial, baserad på en fråga om arbetet kräver utbildning/kurs utöver grund- skola/folkskola. Tabell 7.8 redovisar de olika resultaten. Tabell 7.8 Matchning mellan utbildningsnivå och kvalifikationskrav inom näringslivet 1990–1999, procent Källa: ITPS (2001) och (2001). Andelen överutbildade på arbetsmarknaden är som förväntat betydligt högre när SEI-indelningen används (som anger lägre kvalifikationskrav för yrket) än när SSYK-indelningen används. Andelen överutbildade inom näringslivet har inte ökat under 1990- Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik talet när SEI-koden ligger till grund för måttet på kvalifikations- krav. Andelarna är mycket stabila . Den självuppskattade kvalifikationsnivån, och följande över- utbildningsgrad, överensstämmer bättre med SEI-koden än med SSYK-koden. Trots att metodvalet har en stor betydelse för resul- taten kan man dra slutsatsen att det finns en relativt stor grupp av de sysselsatta som har högre utbildning än vad deras jobb kräver. Om de fick mer kvalificerade jobb skulle produktiviteten öka i ekonomin.TPF7FPT Dessutom skulle deras nuvarande, mer okvalificerade, jobb frigöras, vilket i sin tur skulle kunna öppna möjligheter för personer med lägre kvalifikationer som står utanför arbets- marknaden. 7.3.4Matchning när hänsyn tas även till utbildnings inriktning En invändning som kan göras mot denna typ av matchningsstudier är att den inte tar hänsyn till utbildningens inriktning utan bara dess nivå. Le Grand m.fl. (2004) analyserar även matchningen med hänsyn tagen till utbildningens inriktning bland anställda med minst två års utbildning efter och som har ett jobb som kräver utbildning efter . De finner att omkring tre fjärdedelar hade rätt utbildningsinriktning för sina jobb . Inom denna grupp var underutbildade, matchade på utbildningsnivå och var över- utbildade. Graden av överutbildning har inte ökat inom denna grupp 2000. Analyser av matchningen mellan arbetskraftens utbildningsnivå och jobbens kvalifikationskrav visar att matchningen har försäm- rats . En allt lägre andel har matchande nivåer och en allt högre andel av de sysselsatta är överutbildade. Andelen underutbildade är relativt . 7TP PT Både ITPS (2001) och Le Grand m.fl. (2001) visar att utbildningsår utöver vad som krävs för yrket ger lägre löneökning än de år som krävs för yrket vilket kan tolkas som att humankapitalet inte tillvaratas fullt ut. Se även och (2007) som visar att bristande matchning mellan utbildning och kvalifikationskrav bidrar till löneskillnaden mellan kvinnor och män. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Beroende på mätmetod var mellan överutbil- dade för sina jobb /2000. Den stora variationen i andelen överutbildade visar hur avgörande mätmetoden är. Ett perspektiv som helt saknas är arbetsgivarens uppfattning om vilka kvalifika- tioner som krävs för jobbet. Det vore intressant att matcha denna mot individens egen uppfattning, yrkesklassificeringen och mot individens utbildning.TPF8FPT Det är särskilt inom två sektorer, handel, hotell och restaurang samt inom transport och kommunikationer, som överutbildningen har ökat. I dessa sektorer är utbildade efter men har jobb som inte kräver denna utbildning. En tydlig ökning av andelen utbildade i kvalificerade jobb har skett inom tillverk- ning, bank och försäkring, vård och utbildning samt inom offentlig förvaltning. 7.4 Nya produktionsstrukturer, nya organisationsformer och nya kompetensbehov Kompetenskraven har höjts i arbetslivet bland annat som en effekt av en ökad internationalisering och teknikutveckling. Det pågår också en förändring av kompetensbehoven som inte bara är knuten till utbildningsnivån, utan som mera handlar om andra kompe- tenser. Vi ska i detta avsnitt redogöra för några av dessa tendenser som pekar på behovet av att arbetsmarknadsutbildningen rustar deltagarna inte bara med yrkesfärdigheter i traditionell mening, utan även med otraditionella sådana som till exempel social kompetens, samt att den ger deltagarna baskunskaper som gör att de kan lära sig effektivt på arbetsplatsen i sitt framtida yrkesliv. 7.4.1Nya arbetsformer och ny arbetsorganisation möter företagen hårdare konkurrens, krav på snabb avkast- ning, ett rörligare investeringskapital, snabbare teknisk utveckling och krav på kundanpassade produkter och kortare produktions- serier. Det har lett till att företagen förändrar sin arbetsorganisa- tion för att kunna anpassa sig snabbare mot förändringar i sin omvärld. Dessa nya organisationsformer har i litteraturen många 8TP PT Arbetsgivares värderingar av gymnasieutbildade ungdomars färdigheter studeras av Skol- verket (2005) vilket vi återkommer till i nästa avsnitt. Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik namn såsom nya, innovativa, högpresterande eller flexibla arbets- organisationer. De flertaliga modellerna har vissa gemensamma egenskaperTPF9FPT mer komplexa, kvalificerade arbetsuppgifter och mer varierade uppgifter som spänner över fler kompetensområden (multi- skilling, multi-tasking), stor användning av lagarbete, plattare organisationer med färre chefsnivåer, delegering av ansvar till individer och arbetslag, utökad kommunikation inom organisationen. Traditionella arbetsorganisationer kräver å andra sidan att de anställda har specialiserade kunskaper och färdigheter som överens- stämmer med en standardiserad produktionsprocess.TPF10FPT Specialise- ringen leder till snäva, väldefinierade yrken och få krav ställs på den anställdes förmåga att tillgodogöra sig ny kompetens. I de nya arbetsorganisationerna finns inte samma väldefinierade, snäva yrken utan den anställde får ansvar inom många områden som t.ex. produktion, administration, utbildning, marknadsföring, kundkon- takter och innovationer. Arbetslagen behöver kommunikations- förmåga, social kompetens och omdöme. De anställda är involverade i ledningsarbete som t.ex. övervakning och utvärdering, introduktionsutbildning och inköp. De nya arbetsorganisationerna efterfrågar därför mer kvalifi- cerad personal och särskilt personal med mjuka kompetenser som förmåga till kommunikation, samarbete, problemlösning, affärsmässighet, kreativitet och innovationsförmåga. Dessa kompe- tenser kompletterar de fortsatt viktiga traditionella yrkeskunska- perna. (2001) diskuterar begreppet social kompetens och varför det efterfrågas i dagens arbetsliv. Hon hänvisar liksom till bakomliggande faktorer som slimmade organisationer, snabbare flöden av kapital och varor, kundstyrning, ökat tjänste- innehåll i produktionen, nya telekommunikationsmöjligheter och outsourcing samt kundanpassning av produkt och servicekedjor. Dessa förändringar leder enligt till en högre andel kvalificerade arbeten som innehåller mer social interaktion. 9TP PT (1999). 10TP PT Arnal m.fl. (2001). Framtidens arbetsmarknad – strukturomvandling, dynamik Arbetssituationer som ställer krav på servicearbete och social kompetens ökar inte bara i vissa branscher eller på vissa kvalifi- kationsnivåer. Sådana arbetsuppgifter kan omfatta att undervisa, lösa oförutsedda problem, arbetsleda, övertyga, inge förtroende, förhandla, kompromissa. refererar till en undersökning av anställda på åtta stora industriarbetsplatser. Där hade fått nya arbetsuppgifter i sina befattningar varav handlade om kommunikation. Exempel var deltagande i möten och i projektgrupper, kontakter med kunder och leverantörer, information, undervisning och socialt stödjande åtgärder.TPF11FPT beskriver också utvecklingen mot en allt större andel så kallade frontlinjearbetare. En anledning är utvecklingen mot kundanpassade lösningar och att företagen konkurrerar med hjälp av servicenivån. En annan är decentralisering av arbetsuppgifter och telearbete (helpdesk-funktioner). En ytterligare anledning är outsourcing. När företagen fokuserar på kärnfunktioner och låter serviceuppgifter utföras av specialiserade företag innebär det att den anställde på serviceföretaget får bredare uppgifter medan företaget specialiseras. exemplifierar med ett städföretag där städaren förutom att städa även ska marknadsföra företagets tjänster. (2007) menar att ju mer distribuerad produktionen blir desto större blir avståndet mellan enskilda arbetsmoment och den färdiga produkten. Behovet blir större av koordination och integration av de olika arbetsmomenten i hela värdekedjan, vilka utförs av specialiserade underleverantörer.