sou · GVB349 · 2008-01-01 00:00:00 — pågår ett arbete med att ta fram underlag för regeringens beslut om utformning av offentlig-privata samarbetsprojekt och en utredning om det lämpliga med att införa en kilometerskatt. Som bakgrund till dessa frågor kommer det att finnas ett forskningsbehov kring individers preferenser och betalningsvilja för olika attribut som påverkas av policyåtgärder såsom tidsvärden, värdering av hälsorisker till följd av trafikolyckor eller miljöproblem, m.m. Effekten och utformningen av policyåtgärder i form av regleringar och styrmedel kräver dessutom kunskap kring marknader och individers beteenden. Klimatgaserna utgör här ett specialfall där kunskap om handeln med utsläppsrätter måste kombineras med kunskap kring trafikanternas priskänslighet. Andra nu aktuella frågor handlar om trafikförsäkringspremiens utformning. har VTI fokuserat mer kring godskundernas reaktioner och det finns ett forskningsbehov kopplat till logistikfrågor ur ett mer samhällsvetenskapligt perspektiv. Ett annat område som bedöms komma att öka rör spelteoretiska ansatser kring finansieringsfrågor. finns en begränsad 193 Bilaga 3 SOU 2007:49 forskning kring förväntade beteenden när nya prissättningsinstrument blir tillgängliga, en fråga som kommer att få ökad vikt . Det framträder också ett antal nya och angelägna forskningsområden i anslutning till policyområden med växande transportpolitisk relevans. I anslutning till den ökande betoningen av transportinfrastrukturens inverkan på klimatet kommer fördjupade kunskaper att krävas kring transporternas miljörisker samt olika aktörers värdering av dessa risker i sitt vardagliga resande. saknas också kunskap om hur offentliga förvaltningar, politiska organ, m.fl. utformar och implementerar policies i sina respektive verksamheter som har betydelse för att uppnå de transportpolitiska målen. Ett exempel är frågan om hur olika offentliga och privata aktörer gör avvägningar mellan trafiksäkerhet, miljö och framkomlighet när det gäller synen på hastighetsfrågor. Ytterligare ett angeläget forskningsområde rör den växande andelen äldre i samhället, vilket aktualiserar frågan om hur samhället bäst ska kunna tillgodose dessas resbehov i utformning av inte minst den regionala kollektivtrafiken. Det blir allt mer uppenbart att de äldre utgör en heterogen grupp med skilda förutsättningar och behov. Slutligen ser vi ett ökat intresse för att kartlägga skillnader i mäns och kvinnors resvillkor och – resmönster ur ett jämställdhetsperspektiv, inte minst när det gäller trygghetsfrågorna. Utöver dessa forskningsbehov finns kortsiktigare behov i att ta denna kunskap vidare och nyttja den i utredningar. Här finns framförallt genomförandet av samhällsekonomiska analyser av policyförslag baserat på gedigen forskning som ett viktigt behov. Kompetens och resurser Finansieringen av verksamheten domineras av offentliga myndigheter – , , och Vägtrafikinspektionen. har genomförts flera uppdrag direkt åt och för offentliga utredningar, en verksamhet som delvis bekostas via VTI:s anslag. Därutöver finns en ökande andel finansiering via EU:s ramprogram. Exempelvis har VTI på uppdrag av ansvarat för bildande och ledning av ett nytt internationellt konsortium inom ramen för ERA-NETsatsning Keep Moving 2008–2010 som har inriktning mot äldres mobilitet i transportsystemet. SOU 2007:49 Bilaga 3 VTI:s forskning om policyanalys och transporternas utveckling i samhället har tillgång till ett drygt 30-tal kvalificerade forskare. Medarbetarna har utomordentligt hög kompetens med 17 disputerade forskare, däribland två professorer, en docent samt dessutom flera doktorander. Av de två professorerna är den ena VTI:s första egna tillsatta professur, delad med . Den andra är en professorstjänst vid . Verksamheten är under kraftig tillväxt med pågående rekryteringar. Forskarna har ämnesbakgrunder inom nationalekonomi, sociologi, teknikens utveckling i samhället, kulturgeografi, offentlig förvaltning, socialpsykologi och etnologi. Många av forskarna har en lång sektorserfarenhet inom transportområdet. Andra är nyrekryterade och är unga, välutbildade och har ofta erfarenhet från andra relevanta forsknings- eller infrastrukturområden. VTI:s flervetenskapliga kompetens möjliggör en mångsidig belysning av ofta komplexa forskningsproblem och frågeställningar, vilken i sin tur kan bidra till ett gediget och välgrundat underlag för policybeslut hos beslutsfattare. Forskningen kan tilllämpas på flera transportslag även om dagens verksamhet i stor utsträckning är inriktad mot väg- och bansektorn. Den flervetenskapliga forskningen om transporternas utveckling i samhället är unik både nationellt och internationellt, då det inte finns någon forskargrupp med transportinriktning som kan uppvisa en motsvarande bred kompetens på området. Detta ger VTI en mycket stark konkurrensfördel när det gäller möjligheterna att bedriva, diversifiera och finansiera sin forskning. Området som det presenterats ovan beräknas ha en årlig omsättning på ca . Väg- och banteknik Området och dess samhällsintresse Området väg- och banteknik omfattar infrastruktur i form av vägar, järnvägar, flygfältsbanor, gång- och cykelvägar, broar och tunnlar och avser såväl nykonstruktion som drift och underhåll. Samhället satsar stora resurser på att bygga, förbättra och underhålla transportinfrastrukturen. Transportsystemets betydelse för samhället och dess effekter på miljön är omfattande och komplicerad. Det krävs en helhetssyn med samhällseko195 Bilaga 3 SOU 2007:49 nomiska aspekter i allt högre grad . Inom VTI finns erfarenheter och specialistkunskap inriktad mot teknisk, miljömässig och i övrigt samhällsekonomisk optimering av transportinfrastrukturen i ett livscykelperspektiv. Detta är en förutsättning för att ta fram kunskap som innebär minskade framtida drift- och underhållskostnader. Klimatförändringar innebär att nya krav ställs på hur vägar och järnvägar ska byggas, förbättras och underhållas. Inte minst kommer den tunga trafikens påverkan att bli än större. Den ständigt ökande tunga trafiken spelar en avgörande roll för behov av nya lösningar inom vägkonstruktion och vägunderhåll. Inom området pågår intensivt forsknings- och utvecklingsarbete vad gäller nya konstruktioner och nya sätt att bygga och underhålla vägar. Exempel på detta är utveckling av nya konstruktioner som blandning av betong- och asfaltkonstruktion eller armering i vägöverbyggnader, nya material med användning av polymerer, syntetiska bindemedel eller gummibeläggningar för bullerreduktion samt nya sätt att bygga och underhålla vägar, t.ex. prefabricerade beläggningar. VTI:s medverkan i detta forsknings- och utvecklingsarbete sker i hög grad i form av deltagande i europeiska samarbetsprojekt. Tyngdpunkten i institutets verksamhet inom området väg- och banteknik ligger på analytisk dimensionering, underhållsteknik, materialteknik och driftteknik, speciellt vinterväghållning. VTI utvecklar bättre vägkonstruktioner sett ur ett livscykelperspektiv och forskar om alternativa material för vägbyggande. Det förväntas ett ökat intresse för användning av restprodukter från industriell verksamhet, t.ex. slaggprodukter i vägkonstruktioner. För detta krävs ökad kunskap inte minst om produkternas långsiktiga miljöpåverkan. Det blir allt vanligare att nybyggnad respektive drift och underhåll av vägar utförs efter en funktionsupphandling. Detta ställer stora krav på att rätt kunna beskriva tillståndet på vägen, vilket restvärde vägen har inför nästa upphandling och vilka gränsvärden som ska gälla för när åtgärder ska utföras. Gränsvärden ska sättas utifrån samhällsekonomiskt lägsta kostnader vilket innebär att man måste ha god kännedom om effekterna av olika tillstånd för trafikant, miljö och för samhället i övrigt. Upphandling med funktionskrav istället för detaljstyrning sker för att ge minskade livscykelkostnader. Vinterväghållning utförs för att öka framkomlighet och säkerhet vid körning på vintervägar. Dålig vinterväghållning medför klart 196 SOU 2007:49 Bilaga 3 förhöjda olycksrisker. Vinterväghållningen har också negativa miljöeffekter t.ex. fordonskorrosion. Miljöeffekterna beror främst på saltning men även på sandning och de luftkvalitetsproblem som de partiklar från nermald sand ger upphov till. VTI arbetar med att ta fram en modell för optimal vinterväghållning. Samhällsekonomiska beräkningar görs för olika vinterväghållningsregler och bäst möjliga vinterväghållning föreslås. Modellen kan även användas för att tillsammans med redan tidigare utvecklade modeller ingå i ett övergripande nationellt system för drift och underhåll av vägar. Avsikten med detta är att ytterligare kunna reducera kostnaderna genom att omfördela pengar till de åtgärder där de gör bäst nytta. Dessa system är i första hand avsedda för väghållaren men både väghållare och trafikant kan ha nytta av att snabbt bli informerad om tillståndet på väg. Detta gäller inte minst då en bil kan förvarna andra bilar i närheten om halka. Denna teknik är under utveckling och utnyttjar redan befintlig utrustning i fordonen för att avgöra om det är halt. Trafikanten servas även med information via skyltar och vägmarkeringar. Utformningen av dessa är betydelsefull för hur trafikanten låter sig påverkas. Trafiksäkerheten på en väg påverkas inte bara av vägen i sig utan av en mängd faktorer som stolpar och räcken som finns i vägens sidoområde. VTI medverkar till ökad säkerhet genom krockprovning för utveckling av t.ex. eftergivliga stolpar och vägräcken som tål påkörning och som minimerar skadeföljd. Bedömning av marknaden Det långsiktiga sektorsansvaret för forskning inom området väg och banteknik i ligger hos respektive . är också den dominerande uppdragsgivaren för VTI:s forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området och svarar för av uppdragsintäkterna. Övriga nationella sektorsmyndigheter som och svarar för av intäkterna. För ämnesområdet väg- och banteknik finns det nationellt mycket liten möjlighet till finansiering via forskningsråd. Den mångfacetterade verksamhet som inryms i området väg och banteknik med såväl, forskning och utveckling som provningsverksamhet innebär att VTI även har ett stort antal uppdragsgivare inom kategorin entreprenörer, konsulter och materialindustri. Dessutom har VTI en icke oväsentlig andel internationella kunder. Bilaga 3 SOU 2007:49 Inom väg- och banteknik har VTI samarbete med alla tekniska högskolor i , ett flertal utländska högskolor samt svenska och utländska forskningsinstitut. Nationellt har VTI en viktig roll som koordinator i ett av , det nationella centret . I detta center för vägteknisk forskning, som har en årlig omsättning på , medverkar tio forskningsparter från universitets och högskolesektorn. VTI medverkar även i ytterligare ett av nationella centra som rör vägutformning, Road Planning and Design. VTI har ett etablerat samarbete med ett 30-tal europeiska forskningsinstitut inom vägområdet genom det europeiska institutsamarbetet FEHRL (Forum of ). Detta samarbete är en viktig förutsättning för VTI:s medverkan i EU-projekt. Därutöver har VTI även samarbete bland annat via , (), International Union of Laboratories and Experts in Construction, Materials, Systems and Structures (Rilem) samt Bergmaterialtekniskt centrum vid . En betydande del av forsknings- och utvecklingsarbetet inom väg- och banteknik genomförs i EU-projekt där VTI är en eftertraktad partner, främst i EU:s ramprogram. I det sjätte ramprogrammet medverkar VTI i närmare ett 10-tal större projekt inom området, varav i tre som koordinator. EU-projekten rör många olika delar av väg-och banteknik, bland annat användning av alternativa material och restprodukter i vägbyggnad, nya innovativa konstruktionsmetoder och material, nya beläggningstyper för reducerat väg- och däckbuller samt projekt som rör problematiken kring tunga fordon i vid mening. Ett av de större projekten som VTI också koordinerar är INTRO –intelligenta vägar där syftet är att förbättra transportkapacitet och trafiksäkerhet genom att använda och kombinera information från olika befintliga datakällor. Dessutom deltar VTI i EU-projekt som innefattar metoder för kunskaps- och tekniköverföring till EU:s nyblivna medlems- och kandidatländer samt projekt som innebär samordning av forskningsinfrastruktur i ett Euorpa-perspektiv. De flesta projekt inom EU-programmet som VTI medverkar i avser också området väg- och banteknik. SOU 2007:49 Bilaga 3 Framtida forskningsbehov De grundläggande behoven inom nykonstruktion samt drift och underhåll av vägar och banor bedöms vara oförändrade . Det finns dock en stor samhällsekonomisk potential i att ta fram kunskap för att sänka framtida drift- och underhållskostnader. Följande forskningsområden kan speciellt lyftas fram som angelägna: Den tunga trafikens inverkan på vägarna är ett angeläget problemområde. Ökningen av tung trafik gör att nedbrytningstakten av våra vägar har ökat. Ny kunskap om vilka faktorer som påverkar nedbrytningen samt hur vi skall göra nödvändiga förstärkningsåtgärder är av stor samhällsekonomisk betydelse. Miljöaspekter som t.ex. användning av restprodukter i vägkonstruktionen, bullerreducerande beläggningar och ytors motstånd mot slitage. Klimatförändringar gör att nya krav kommer att ställas på hur vägar/järnvägar ska byggas, förbättras och underhållas. Det kommer att vara viktigt att ta fram nya kostnadseffektiva förstärkningsmetoder för vägar och banor som påverkas av framtida höga vattenflöden. Tillståndsbeskrivning samt restvärdesbestämning av vägobjekt för att kunna handla upp vägar med s.k. funktionsupphandling. Avancerad materialteknik som t.ex. nanoteknologi gör att nya materialegenskaper kommer att kunna tas fram och material kan skräddarsys för olika tillämpningar. Det skulle t.ex. kunna vara möjligt att påverka ytegenskaper för beläggningsmaterial som sedan i sin tur kan ge lägre halkrisk. Samhällsekonomisk optimering av vägar och banor ur ett livscykelperspektiv. Samhällsekonomiskt effektivare drift och underhåll, inkluderande vinterväghållning. IT-system för att informera både väghållare och trafikant om tillståndet på vägen. Exempelvis kan ett fordon samla in data om väglaget och informationen skickas vidare till andra fordon som på detta sätt kan bli varnade för t.ex. halka. Bilaga 3 SOU 2007:49 Kompetens och resurser Inom området väg- och banteknik på VTI arbetar ca 40 personer varav en professor, nio disputerade och två medarbetare med licentiatexamen. Professorstjänsten inom området väg- och banteknik är den andra av VTI:s två egna professorstjänster, denna i samverkan med KTH. En stor del av personalen har lång erfarenhet och ett flertal medarbetare har en kompetens som är unik inom och också mycket konkurrenskraftig på den internationella marknaden. VTI har utvecklat och förfogar över avancerad utrustning och resurser för olika typer av provning och mätning såväl i laboratorier som i fält. Exempelvis kan nämnas fordon för vägytemeätning – Road Surface Tester, fallviktsutrustning för att mäta ytors bärighet, utrustning för sprickmätning och vägars tvärprofil samt fordon för friktionsmätning. En unik resurs för som finns hos VTI:s är utrustningen för accelererad provning av vägkonstruktioner, Heavy Vehicle Simulator, (HVS). Utrustningen kan användas för att förutsäga och bedöma en vägkonstruktions motstånd mot nedbrytning orsakad av trafiken. Genom att HVS-maskinen är mobil kan den t.ex. utnyttjas för att bedöma testytor i vägobjekt i fält. På kan trafikbelastning simuleras. VTI har även en provvägsmaskin för att bl.a. studera beläggningsslitage samt hälsofarliga partiklar orsakade av fordons- och däckslitage. VTI:s Vägmateriallaboratorium för provning av stenmaterial, bitumen, asfalt och restprodukter som t.ex. askor eller slagg är ackrediterat av SWEDAC för materialprovning enligt standardiserade metoder och har dessutom tillsynsansvar för andra materiallaboratorier i landet. VTI har vidare tagit fram flera avancerade datormodeller för bedömning av vägars nedbrytning och tillstånd som t.ex. spårmodell, sprickmodell samt ett antal databaser. Vid institutet finns också data som beskriver tillståndsutveckling på belagda vägar i ett 20årsperspektiv samt data om hastighet respektive olyckor vid olika vägytetillstånd både sommar och vinter fördelat på flera databaser. Området väg- och banteknik vid VTI beräknas ha en omfattning på ca . SOU 2007:49 Bilaga 3 Trafikteknik Området och dess samhällsintresse Området trafikteknik handlar om planering och utformning av transportsystemet och berör i den meningen en stor del av institutets verksamhet. Det forskningsområde som här beskrivs avser dock i första hand vägtransportsystemet och frågeställningar kring planering, effekter av väg- och gatuutformning, samt trafikanalys med särskilt fokus på storstädernas trafikproblem. (Frågeställningar som rör planeringsprocessen se sid. 2ff) I samband med planering och investeringar är det av central betydelse att kunna beskriva och förutsäga effekter av väg- och gatuutformning. Ett aktuellt exempel är ombyggnaden av motortrafikled och vanlig 13 meters landsväg till mötesfri 2+1-väg. För att bedöma dess effekt på bland annat trafiksäkerhet och framkomlighet, eller den totala samhällsekonomiska nyttan, krävs tillförlitliga mått och modeller med vars hjälp åtgärder kan analyseras. Det är enbart utifrån sådan kunskap som investeringar kan värderas och ge underlag för prioritering och planering. VTI har bedrivit forskning kring tillstånds- och effektbeskrivningar för tillgänglighet, trafiksäkerhet och miljö. Det innebär till stor del utveckling av beräkningsmodeller och framtagning av empiriskt grundade normalvärden. Tillämpningarna ligger främst inom analys av väg- och gatuinvesteringar samt övergripande uppföljning av de transportpolitiska delmålen. Nedan ges en kortfattad sammanfattning av inriktningen för respektive effektkategori. Tillgänglighet beskrivs i termer av restid, fördröjning, hastighet, andel stopp och kapacitet som funktion av utformning och reglering för olika väganläggningar. Frågeställningar inom detta område löses i allmänhet med simuleringsmodeller som normalt bygger på empiriska underlag. har VTI svarat för uppföljning och utvärdering av mötesfria vägar, bland annat den vanliga 2+1-vägen. Uppföljningen har omfattat i stort sett alla aspekter såsom framkomlighet, reshastighet, kapacitet och servicenivåer, trafiksäkerhet samt vägslitage och kostnader för drift och underhåll. Utvärderingen har resulterat i fullständiga underlag för tillgänglighet och trafiksäkerhet för en uppdaterad effektkatalog. Inom den närmsta framtiden torde frågeställningar för nya vägtyper och effekter för överbelastade vägar bli aktuella. Bilaga 3 SOU 2007:49 Inom trafiksäkerhet söks i första hand risk- och konsekvensmått som funktion av väg- och gatuutformning och reglering för länkar, trafikplatser och korsningar. Traditionellt användes datormodeller som beskriver olyckskvot, skadeföljd och allvarlighetsföljd som funktion av trafikflöde, vägutformning och hastighetsgräns. VTI har bidrag till effektkataloger och utformningsråd. Mötesfria vägar har kontinuerligt följts upp under . Forskningen inom trafiksäkerhetsanalys, bland annat för utveckling av effektsamband, baseras i hög grad på olycksdatasystem. Miljöeffekter kan delas upp i dels luftföroreningar och luftkvalitet, trafikbuller och vibrationer och dels i natur-, kultur- och bebyggelsemiljöer. Luftföroreningar och luftkvalitet beskrivs vanligtvis som funktion av utformning och reglering. Detta görs med olika typer av simuleringsmodeller som bygger på körförlopp som i sin tur är beroende på vägutformning och trafikflöden. Inom VTI har den s.k. VETO-modellen använts för att ta fram underlag till effektkataloger. Inom trafikanalys har forskningen alltmer kommit att handla om trängsel och kapacitetsfrågor. I ett Vägverksfinansierat projekt utvecklades modeller för kapacitet, framkomlighet och fördröjning, beroende av antalet körfält och inverkan av trafikplatser och växlingssträckor . Projektet resulterade i en ny katalog av effektsamband för motorvägar i stadsmiljö. genomför VTI regelbunden uppföljning av framkomligheten på i . Med floating car-teknik registreras hastighetsprofilen som sedan matchas mot flödes- och hastighetsobservation från systemet för trafikövervakning. Genom trafikmätningar och analys av trafikens sammansättning och variationen bidrar VTI med viktiga underlag för effektbedömningar och samhällsekonomisk kalkyl. har flera projekt handlat om utveckling av s.k. volume-delay-funktioner. Det är samband som ligger till grund för uppskattning av den flödesberoende restiden mellan olika punkter i nätverket. Funktionerna har en avgörande inverkan på resultaten i de övergripande analyser som alltid görs i större infrastrukturprojekt och även för analys av t.ex. Stockholmsförsöket. VTI påbörjade utvecklingen av en modell för mikrosimulering av landsvägstrafik. Baserat på omfattande trafik och beteendemätningar utvecklades en välkalibrerad simuleringsmodell. har intresset för mikrosimulering snabbt 202 SOU 2007:49 Bilaga 3 ökat och det finns många sofistikerade modeller på marknaden, dock endast för stads- och motorvägsmiljö. För landsvägsmiljö, med mötande trafik och möjlighet till omkörningar, är dock VTI:s modell fortfarande unik. Av den anledningen har finansierat utvecklingen av en helt ny landsvägsmodell som klarar nya vägtyper och är utformad för att även klara effektstudier av åtgärder inom ITS. Trafiken i storstäderna ligger ofta mycket nära eller över kapacitetsgränsen. Det innebär långa restider och stor risk för köbildning . I det läget kan även en begränsad trafikminskning eller en mindre kapacitetsökning ge märkbara restidsvinster. Här spelar ITS och åtgärder för trafikstyrning och trafikledning en central roll. VTI:s forskning inom detta område handlar om utformning och utvärdering av sådana system, t.ex. i och . Bedömning av marknaden Området har till sin karaktär stark koppling till och kommuner, särskilt vad gäller frågor om vägutformning och effekter. har startat ett nationellt forskningscenter, Road planning and design, genom vilket finansiering av forskningsarbetet i huvudsak kommer att kanaliseras. VTI deltar som partner i centret och är f n ordförande i styrgruppen för trafikteknik och effekter av väg- och gatuinvesteringar. Området är väsentligt för hela planerings- och investeringsprocessen och har därför haft stabil efterfrågan. Bildandet av det nationella centret pekar på även fortsatt stort engagemang från . Även inom trafikanalys är en viktig finansiär. För ITS-området finns ett separat nationellt center finansierat av där VTI tillsammans med flera övriga nationella aktörer deltar. Den framtida efterfrågan inom ITS bedöms som god, vilket inte minst understryks av engagemang i som arrangör för världskongressen 2009 i . Inom ITS-området har EU-projekt och andra internationella samarbeten under senare kommit att spela en allt större roll. Denna utveckling förväntas fortsätta även i det nu aktuella sjunde ramprogrammet. VTI har i detta sammanhang stor nytta av europeiska samarbeten inom bland annat FEHRL (Forum of ) och ECTRI (European Con203 Bilaga 3 SOU 2007:49 of Insititutes). Flera viktiga EU-projekt, varav några koordinerade av VTI, har initierats inom ramen för dessa organisationer. Framtida forskningsbehov Inom framkomlighet, miljö och trafiksäkerhet finns stora behov av vidareutveckling av effektsamband. Det gäller både samband för nya vägtyper och vidareutveckling av samband för befintliga vägtyper. Tillgången till tillförlitliga samband är av central betydelse vid planering och prioritering av ny infrastruktur, och är en förutsättning för att kunna uppskatta restider och kapacitet, avgasemissioner samt trafiksäkerhetseffekter.