sou · GWB357 · 2008-06-23 00:00:00 — I de fall som arbetet utförts före gäller dock att den som utfört arbetet, när avtalet om arbetet träffas eller när ersättningen betalas ut, ska ha haft F-skattsedel eller, beträffande ett utländskt företag, intyg eller annan handling som visar att företaget i fråga om skatter och avgifter i sitt hemland har genomgått motsvarande kontroll som innehavare av F-skattsedel. Enligt andra punkten ska de nya bestämmelserna också tillämpas för hushållsarbeten som har utförts efter och betalts före (förskottsbetalningar). Detta gäller dock endast i de fall den som utfört arbetet, när avtalet om arbetet träffas eller när ersättningen betalas ut, ska ha haft F-skattsedel eller, beträffande ett utländskt företag, intyg eller annan handling som visar att företaget i fråga om skatter och avgifter i sitt hemland har genomgått motsvarande kontroll som innehavare av F-skattsedel. Av tredje punkten framgår att lagen (2007:346) om skattereduk- tion för hushållsarbete ska upphöra att gälla. Den upphävda lagen ska dock tillämpas i fråga om hushållsarbeten som har utförts och betalats –. 15.2Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) I den nya punkten 6 i paragrafen anges att om preliminär skatte- reduktion för hushållsarbete ska tillgodoräknas enligt 65 a kap. 4 § 2 b och 10 § första stycket 2 inkomstskattelagen (1999:1229) ska avdrag för den preliminära skattereduktionen göras i den för- enklade skattedeklarationen. Detta innebär att det krävs att redo- visning av arbetsgivaravgifter avseende utbetalda ersättningar för hushållsarbete görs i en förenklad skattedeklaration. Dessutom krävs att den som utfört arbetet inte får vara skattskyldig enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Därutöver har paragrafen justerats språkligt. I punkt 3 görs det tillägget att slutlig skattereduktion för hushålls- arbete enligt 65 a kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska minska den slutliga skatten. Den nya punkten 2 d i andra stycket är en följd av förslaget om skattereduktion för hushållsarbete i 65 a kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Bestämmelsen innebär att till den slutliga skatten ska läggas preliminär skattereduktion enligt 65 a kap. 10 § inkomst- skattelagen. Därutöver har paragrafen justerats språkligt. 15.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Paragrafen ändras på så sätt att begäran om slutlig skattereduktion för hushållsarbete alltid ska göras i självdeklarationen. Det gäller således såväl utgifter för hushållsarbete som skattereduktion för förmån av hushållsarbete och skattereduktion för den som redo- visat arbetsgivaravgifter för ersättning för hushållsarbete i en för- enklad skattedeklaration. Underlaget för slutlig skattereduktion enligt bestämmelserna i 65 a kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska framgå av begäran. Särskilda yttranden och bilagor Särskilt yttrande av experten från Ett enklare och effektivare system för skattereduktion för hus- hållstjänster är välkommet. Utredningens analys och förslag inne- bär flera viktiga steg på vägen mot ett sådant system. Jag instämmer i stora delar med utredningen, men vill även anföra följande. Från företagens perspektiv kan utredningens huvudförslag med en s.k. fakturamodell principiellt analyseras utifrån en avvägning mellan å ena sidan fördelar i form av bättre marknadsförutsätt- ningar som förslaget kan skapa och å andra sidan nackdelar i form av ökad administrativ börda. Enligt direktiven ska utredaren se till att reglerna utformas så att den administrativa bördan för företagen blir så begränsad som möjligt. För att tillgodose detta bör kraven minimeras bl.a. vad avser mängden information säljaren ska förse med i sin begäran om utbetalning av belopp motsva- rande köparens skattereduktion. Med ledning av underlag för skattereduktion samt betald del kan fastställa hur mycket ett säljande företag maximalt kan begära i utbetalning och rimligen utgå från detta om annat inte särskilt anges i begäran. Även tiden för säljaren att erhålla utbetalning måste minimeras och jag välkomnar särskilt att utredningen understryker vikten av snabbhet. Förslaget att lägga ansvaret för när gränsen i skatte- reduktion uppnåtts på säljaren är orimligt. De säljande företagens möjligheter att få utbetalning av belopp motsvarande köparens skattereduktion kommer med detta förslag att bli beroende av relationen mellan köparen och . Denna relation är utom kontroll för säljaren och saknar motsvarighet bland faktorer som normalt påverkar affärsrisker. Ansvaret borde i stället vila på de parter som har informationen om denna relation. skattskyldige som har ansvaret för att känna till om beloppsgränsen har överskridits. Även har kännedom om detta och enligt förslaget ska verket löpande informera den skattskyldige om vilka preliminära skattereduktioner som beviljats. Den enda part som saknar information är säljaren av tjänsten. Ändå föreslår utredningen att ansvaret ska läggas hos säljaren. Även om säljaren varje gång han eller hon tar på sig ett uppdrag skulle kontakta och få information om beslutade skattereduktioner för varje kund är det ändå inte möjligt att gardera sig för risken att inte få betalt. Det finns, i alla fall enligt den tolkning som utredningen gör av sekretesslagens bestämmelser, inte heller någon möjlighet för sälja- ren att hos ta reda på hur mycket av utrymmet för skattereduktion som köparen utnyttjat. Det är först i efterhand, när någon skattereduktion kan tillgodoräknas, som det enligt utredningen skulle bli möjligt för säljaren att informeras om detta av . Dessutom innebär förslaget, såsom utred- ningen bekräftat i ett förtydligande, att den först registrerade ska få betalt. Detta kan inte betecknas som en affärsrisk som en säljare ska behöva ta. Det är härutöver viktigt att upprätthålla en principiell fördelning av vem som har ansvar för någons skatteförhållande. Säljaren utgör en tredje part medan köparen och är de parter som har att reglera förhållandet om köparens skattereduktion. Att låta säljaren stå en risk för andra parters förhållande är principiellt fel- aktigt och det finns inga godtagbara skäl för att frångå den grund- princip som gäller i normala skatteförhållanden. Förslaget innebär även en rejäl ökning av den administrativa bördan för företagen. Det är inte endast en praktisk fråga att blanda in företagen i hanteringen. Min sammantagna bedömning avseende fakturamodellen är att den åtminstone avseende ovanstå- ende aspekter behöver ändras och förenklas utifrån säljarens per- spektiv. En bedömning av om ett checksystem vore att föredra skulle kräva ett större material och en djupare analys än vad som varit möjligt att få fram inom ramen för utredningen. Bland annat skulle ytterligare analys behövas av potentiella fördelar med ett check- system, t.ex. ökad specialisering och därigenom effektivare admi- nistration av systemet som helhet, förenkling för de säljande före- tagen och därmed ökade möjligheter för dessa att fokusera på den egna verksamheten, möjligheter att även framöver från ett stort antal länder med checksystem löpande tillvarata erfarenheter och ytterligare förbättringspotential, ökade möjligheter till marknads- föring av skattereduktionen för hushållstjänster samt bättre förut- sättningar för kvalitetssäkring av hushållstjänsterna. Vidare skulle en kostnadsuppskattning för ett checksystem behöva tas fram för att kunna ställas mot kostnadsuppskattningen för den s.k. faktura- modellen. En fördjupad diskussion kring upphandlingsmodeller för utveckling och drift av checksystem vore också värdefullt. Eventu- ella kontrollproblem med ett checksystem skulle kunna analyseras utifrån internationella erfarenheter samt svenska erfarenheter med det etablerade systemet med friskvårdscheckar. Ur det tillgängliga materialet förefaller inte något ha framkom- mit, som pekar på några anmärkningsvärda kontrollproblem. All- mänt kan konstateras att checksystem torde vara intressanta att utreda närmare även för andra syften än skattereduktion för hus- hållstjänster. Min sammantagna bedömning avseende ett check- system är att det i ett kortare perspektiv inte finns förutsättningar att snabbt introducera ett sådant system, men att det kan förtjäna ytterligare utredningsinsatser. Utredningens uppdrag att utvärdera hur det hittillsvarande systemet med skattereduktion fungerar kan bl.a. ses mot bakgrund av regeringens syften med systemet. Dessa var att omvandla svart arbete till vitt arbete, möjliggöra för flera att öka sin tid på arbets- marknaden samt att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. I synnerhet syftet att möjliggöra för flera att öka sin tid på arbets- marknaden vore intressant att utvärdera djupare, bl.a. mot bak- grund av regeringens övergripande politiska mål att minska utan- förskapet och få fler människor i arbete. Exempelvis skulle under- sökningar (t.ex. enkäter) av säljare såsom befintliga och nystartade företag i branschen samt deras köpare kunna belysa utvecklingen avseende omsättning, sysselsättning, köparnas förändrade beteen- den och arbetsutbud m.m. En sådan analys är givetvis beroende av tidpunkten för genomförande och måste värderas med utgångs- punkt från bl.a. detta. En av organisationen beställd under- sökning pekar bl.a. på att antalet anställda per företag i branschen uppgått till 7 heltids- och 10 deltidstjänster, att företagen i genom- snitt nyanställt 4 personer och att nästan ¾ av de nyan- ställda var arbetslösa vid anställningstillfället. Min sammantagna bedömning är att en fördjupad utvärdering av hur systemet med skattereduktion fungerar är angelägen. Särskilt yttrande av experten från Utredningen föreslår ett nytt system för att ge skattelättnader vid köp av hushållstjänster i form av en skattereduktion i tre olika fall: 1.När en privatperson anlitar någon som har A-skatt. 2.När en arbetsgivare tillhandhåller hushållstjänsterna som en löneförmån. 3.När en privatperson anlitar någon som har F-skatt. Gemensamt för alla tre fallen är att en begäran om skattereduktion avseende utgifter för hushållsarbete ska ske i den sökandes själv- deklaration. Den praktiska hanteringen av hur skattelättnaden löpande ska tillgodoräknas och administreras skiljer sig dock åt i de tre olika fallen. I de två första fallen (punkt 1 och 2 ovan) instämmer jag i utredningens bedömningar och förslag. Det tredje fallet (punkt 3 ovan), som avser när en privatperson anlitar någon som har F-skatt, berör flest personer och företag. I detta fall föreslår utredningen en s.k. fakturamodell enligt vilken skattelättnaden tillgodoräknas direkt vid köpet, genom att köparen inte ska behöva betala den del av fakturabeloppet som motsvarar skattelättnaden. I denna del av betänkandet delar jag inte utred- ningens analys och bedömning i alla delar och vill därför anföra nedanstående. Vid utformningen av ett nytt system för skattelättnader för hushållstjänster är det ofrånkomligt att en administration för att hantera och kontrollera skattelättnaden uppstår. Viktiga utgångs- punkter när utredningen har undersökt och analyserat olika modeller har varit att skattelättnaden om möjligt ska ges direkt i samband med köpet samt att hanteringen bör vara så enkel som möjligt för de enskilda hushållen, vilket jag till fullo instämmer i. Möjligheterna till en effektiv löpande kontroll har också varit en viktig förutsättning för utredaren. Med den av utredningen valda modellen läggs merparten av den administration som i nuvarande system utförs av köparen på de företag som kommer att tillhandahålla hushållstjänster. dels i form av att det indirekt ställs utökade krav på fakturans inne- håll i förhållande till kraven i bokföringslagen samt mervärdesskat- telagen. Dels genom att utredningen föreslår att hushållsföretagen ska inge en särskild begäran om utbetalning till för att få ut resterande del av betalningen. Begäran om utbetalning innebär i praktiken en löpande redovisning av ett antal uppgifter på kund- nivå. Förslaget innebär vidare att hushållsföretagen (säljarna) för- skotterar skattelättnaden och får betalt från två håll. Sammantaget innebär den föreslagna fakturamodellen en betydande ökning av den administrativa bördan för hushållsföreta- gen i förhållande till vad som gäller enligt nuvarande system. Den föreslagna fakturamodellen har inte någon mot- svarighet inom skatteområdet. Det system som ligger närmast att jämföra med den modell som föreslås är mervärdesskattesyste- met där företagen agerar som mellanmän för uppbörd och redovis- ning av en konsumtionsskatt. I mervärdesskattesystemet behöver företagen dock inte löpande på kundnivå ange vem man köpt ifrån eller sålt till, ange person eller organisationsnummer eller styrka betalningsdag för varje transaktion för att få t.ex. överskjutande ingående skatt utbetalt. Däremot ska företagen vid anmodan kunna styrka sin avdragsrätt alternativt att utgående mervärdesskatt påförts med rätt belopp etc. Med hänsyn till att utredningsdirektiven uttryckligen anger att reglerna ska utformas så att den administrativa bördan för företa- gen blir så låg som möjligt och det faktum att merparten av hus- hållsföretagen torde vara småföretag, är det av stor vikt att ett nytt system är enkelt även för dem som tillhandahåller tjänsterna. Det är visserligen rimligt att hushållsföretagen på något sätt är med och bidrar till systemet, t.ex. i form av en viss administrativ hantering, då skattelättnaden för hushållstjänster innebär betydande fördelar för branschen. är det viktigt att det råder en proportio- nalitet mellan fördelar och bördor i ett nytt system, då den verkliga förmånstagaren i systemet är köparen av hushållstjänsterna som de facto får privata levnadskostnader subventionerade och därför också bör bidra till systemet om än med en liten insats. Ett antal länder runtom i har utifrån sina specifika för- hållanden och regler lagt en del av administrationen på en fjärde part såsom en myndighet eller ett företag i form av t.ex. ett system med hushålls-checkar. För en bedömning om ett sådant system skulle kunna utgöra ett reellt alternativ i förhållande till fakturamo- dellen, hade det krävts en mer ingående analys av utredningen för att få fram ett mer omfattande underlag kring hur sådana system skulle kunna utformas för svenska förhållande och enligt den krav- specifikation som direktiven anger. Utredningen föreslår att i de fall har kännedom om att en köpare uppnått taket för skattereduktionen på , ska någon utbetalning inte ske till säljaren. Enligt utredningen är detta en affärsrisk som säljaren får ta. Säljaren får i dessa fall vända sig till köparen igen för att begära resterande del. Jag delar inte utredning- ens bedömning i denna del. Det är varken rimligt eller en normal affärsrisk att säljaren ska behöva stå risken för att köparen når taket då detta är en omständighet som hänför sig till annan parts skatte- förhållande och som säljaren inte råder över. Även om säljaren hål- ler reda på hur mycket en viss kund köpt tjänster för, kan det vara så att den kunden också köper hushållstjänster från andra säljare. Det är vidare inte möjligt för säljaren att vända sig till för att få uppgift om beslutade skattereduktioner för varje kund, då detta enligt utredningens bedömning är sekretessbelagda uppgifter. Det rimliga är istället att köparen som åtnjuter skattelättnaden och som råder över informationen också bör ansvara för om han överskrider taket. ska enligt förslaget löpande under- rätta köparen om vilka preliminära skattreduktioner som tillgodo- förts samt i de fall då taket nåtts särskilt informera köparen om detta. Detta talar ytterligare för att den omständighet att taket överskridits är en fråga som rimligen bör hanteras av de två parter som förfogar över informationen, i detta fall, och köparen, och där köparen bör vara den som får ta konsekvenserna av detta. Särskilt yttrande av experten från Utredningen har arbetat fram ett förslag i tre delar, fakturamodel- len, redovisning i förenklad skattedeklaration och som tidigare förmån från arbetsgivare. Efter det att utredningen lämnat sitt betänkande kommer en remissbehandling och sedan troligen ett riksdagsbeslut sent under höstriksdagen 2008. Ändringarna i inkomstskattelagen, skattebetalningslagen och lagen om självdekla- rationer och kontrolluppgifter föreslås träda i kraft . Utredningen förutsätter att hanteringen ska kunna ske elektroniskt. Det innebär att det nya stödet med ett snabbt mot- tagnings- och utbetalningssystem, maskinellt urvalssystem, korre- spondensstöd med mera måste finnas på plats efter- som de som utfört hushållsarbete då kan börja begära utbetalning från . Jag anser att det inte är möjligt att som finns till för- fogande ta fram det nya elektroniska stödet. För ett maskinellt stöd av den här omfattningen bedömer jag att det behövs en utveck- lingstid , helst 12 månader. Det är inte lämpligt att de nya reglerna träder i kraft eftersom det då är två olika regelsystem som ska tillämpas under första respektive . Mot bakgrund av det sagda bör de nya lagreglerna träda i kraft . Översyn av bestämmelserna om skattelättnader träder lagen (2007:346) om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete i kraft. En särskild utredare skall utreda och lämna förslag om ett enklare och effektivare system än det nuvarande för att medge skattelättnader för hushållstjänster. Syftet med subventionen av hushållstjänsterna är framför allt att omvandla svart arbete till vitt arbete, möjliggöra för flera att öka sin tid på arbetsmarknaden samt att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Utgångspunkten för ett nytt system är att hanteringen skall vara så enkel som möjligt för de enskilda hushål- len. Detta innebär bl.a. att subventionen om möjligt skall ges direkt i samband med köpet av tjänsten. För att minska administrationen skall utgångspunkten vara att den som är berättigad till subventio- nen inte skall behöva ansöka om eller begära den hos . Utredaren skall även analysera möjligheten att avskaffa begräns- ningen att anlita eget eller närstående företag utan att möjligheter till missbruk öppnas. Enligt de nu införda reglerna måste hushållstjänsterna för att kvalificera för skattereduktion utföras av en näringsidkare, dvs. en person som har F-skattsedel. Förenklingsuppdraget enligt ovan gäller även dessa regler. För att möjliggöra att fler personer kan erbjuda hushållstjänster och för att underlätta för hushållen att köpa sådana tjänster ingår i uppdraget också att undersöka om det är möjligt och lämpligt att öppna för möjligheten att få skattelätt- nad även i de fall hushållsarbetet utförs av privatpersoner som inte har F-skattsedel. Subventionsgraden för hushållstjänsterna bör anpassas så att valet av utförare av tjänsterna inte blir beroende av nivån på Utredaren bör därför ta ställning till om det är möj- ligt och lämpligt att subventionen lämnas med olika procentsatser, exempelvis beroende på om utföraren har F-skattsedel eller inte. Uppdraget skall redovisas . träder lagen (2007:346) om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete i kraft. Syftet med skattereduktionen är bl.a. att omvandla svart arbete till vitt arbete samt att möjliggöra för kvinnor och män att öka sin tid på arbetsmarknaden. Avsikten är även att fler korttidsutbildade skall komma in på arbetsmarkna- den och att såväl kvinnor som män skall kunna kombinera familje- liv och arbetsliv på lika villkor. De berörda tjänsterna skall kunna utföras även av personer som saknar en mer omfattande yrkesut- bildning. Mot denna bakgrund omfattar skattereduktionen städar- bete eller annat rengöringsarbete, vård av kläder och hemtextilier samt matlagning. Hushållsarbete som omfattas av skattereduktio- nen kan också avse snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning. Även sådan omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning omfattas av bestämmelserna om skattereduktion. Hushållsarbetet skall vanligtvis vara utfört i eller i nära anslutning till sökandens eller en förälders hushåll. Föräldern måste vara bosatt i . För att skattereduktion skall kunna ges krävs normalt att hus- hållsarbetet har utförts av någon som har F-skattsedel. Arbetet får inte utföras av en närstående eller av ett företag i vilket sökanden eller närstående till denne, direkt eller indirekt, genom ägarandel eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande. Skattereduktionen uppgår till av utgifterna för hus- hållsarbeten. I underlaget räknas inte utgifter för material, utrust- ning och resor in. Skattereduktionen får sammanlagt inte överstiga per person och år. Om arbetskostnaderna under ett beskattningsår understiger ges inte skattereduktion. Skattereduktion ges bara till personer som under beskattningsåret har fyllt minst . Ansökan om skattereduktion skall vara skriftlig och ges in till året efter det beskattningsår då betalning för arbetet har gjorts. Ansökan skall innehålla uppgifter om bl.a. sökanden, det arbete som utförts och när betalning för arbetet skett. Till ansökan skall bifogas en kopia av faktura eller motsvarande handling. Beslut om skattereduktion fattas av Skatte- verket. Skattereduktion skall räknas av mot och statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighetsskatt och förmögenhets- skatt. Skattereduktion skall vidare beaktas vid ändrad beräkning av preliminär skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483), s.k. jämk- ning. Reglerna om skattereduktion träder i kraft och tillämpas på utgifter för arbeten som utförts och betalats efter . I promemorian Skattelättnader för förmån av hushållstjänster (dnr Fi 2007/4301) föreslås att skattereduktion också skall införas för fysiska personer som har haft skattepliktig löneförmån i form av hushållstjänster. Enligt promemorians förslag skall hushållstjäns- terna ha utförts av någon som har F-skattsedel. Detta gäller även när arbetsgivaren själv eller med anställd personal utför hushållsar- bete hos arbetstagaren. För skattereduktion krävs att hushållsar- betet utförs av annan person än den som begär reduktionen eller närstående till denne. Underlaget för skattereduktion utgörs av den skattepliktiga förmånen av hushållstjänsten som kommit den som begär reduk- tionen till del under beskattningsåret. I underlaget får dock inte inräknas värdet för förmån av material, utrustning och resor. Vid beräkningen av skatteavdrag skall arbetsgivaren inte beakta förmån av hushållsarbete. På detta sätt kommer till viss del hänsyn att tas till skattereduktionen vid beräkningen av skatteavdraget utan att arbetstagaren behöver ansöka om ändrad beräkning av skatteavdrag hos . Arbetsgivaren är skyldig att på kontrolluppgift redovisa underlaget för skattereduktion för förmån av hushålls- tjänster. Detta underlag kommer att förtryckas på den självdekla- ration som skickas till den skattskyldige. Begäran om skattereduktion för förmån av hushållstjänster skall göras i den självdeklaration som lämnas. Detta innebär att begäran i de flesta fall skall lämnas året då hus- hållstjänsten tillhandahållits. I övrigt gäller samma tillämpningsom- råde, definitioner, beloppsgränser m.m. som enligt lagen (2007:346) om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete. Reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas på hushållstjänster som kommit den sökande till del efter . Systemet för att ge skattelättnader för utgifter för hushållsarbete De nuvarande reglerna innebär att den sökande först får betala hela utgiften för hushållstjänsten. Därefter skall ansökan om skattere- duktion göras hos året då betalning för arbetet skett. Till ansökan skall bifogas faktura eller handling som visar vilket hushållsarbete som har utförts och hur stor del av utgiften som avser arbete. beslutar om skattereduktionen och reduktionen kommer att räknas av från skatten i samband med beräkningen av slutlig skatt året då hushållstjänsten har betalats.