sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Fibern ansluts därefter till en distributionspunkt i husets källare som kopplas samman med fastighetsnätet. Det är alltså det nät som förbinder samtliga lägenheter med punkten i källaren, och det kan bestå av nya kopparledningar (catkablar) eller det befintliga kopparnätet i det fasta telenätet. FTTH innebär att fiber dras hela vägen från en anslutningspunkt i accessnätet till slutanvändaren. Den teknik som är vanligast för FTTB och FTTH är Ethernet, som är en etablerad teknik för höga symmetriska överföringshastigheter. Tekniken håller på att utvecklas, liksom nyare tekniker som t.ex. GPON. Det sistnämnda är en teknik för höga symmetriska överföringshastigheter som använder passiva komponenter i nätet, dvs. ingen aktiv utrustning i accessnätet.6 Utöver det fasta telenätet och fibernäten finns också koaxialkabelnät för kabel-tv. Dessa har tekniska egenskaper som medger hög bandbredd, men samsas överföring av bredband med tv vilket begränsar överföringshastigheterna. Det pågår nu prov med DOCSIS 3.0 som enligt standarden medger både upp- och nedströmshastigheter på över /s. En trådlös tekniks täckningsområde är av stor betydelse då den avgör hur många basstationer som måste byggas, storleken på investeringskostnaden samt hur bra kvalitet det blir på tjänsten inomhus. 6Se vidare bilaga 7. 7Avsnittet bygger på rapporten for All – a Guide, , 2007, samt information på , och . Figur 7.5 Täckning för en basstation i olika frekvensband Källa: , Broadband Access for all, 2007 Figuren visar en basstations täckningsområde i antal kvadrat- kilometer som en funktion av vilket frekvensband som används. Det är värt att notera att det behövs nästan fyra gånger fler bas- stationer i ett frekvensutrymme på två GHz än vid en GHz. Vid 3,5 GHz behövs det tio gånger fler. Generellt är det så att trådlösa nät som byggs i ett lägre frekvensband får en god geografisk täck- ning med ett färre antal /basstationer då varje basstation kan täcka en större yta i antal kvadratkilometer. Men ett trådlöst nät i ett lägre frekvensband har inte samma möjligheter att ge lika höga överföringshastigheter som ett trådlöst nät i högre frekvensband då den tillgängliga bandbredden är lägre. En fast riktantenn utomhus hos användaren kan öka nätets täckningsgrad samt överförings- hastigheten. Följande tre tekniker för mobila trådlösa nät finns etablerade i : CDMA2000 i 450 MHz-bandet (3G-teknik, tredje generatio- nens mobiltelefoniteknik), GSM/Edge (2G-teknik, andra generationens mobiltelefoni- teknik) i 900 och 1 800 MHz-bandet, UMTS/HSPA (3G-teknik, tredje generationens mobiltelefoni- teknik) i 2 GHz-bandet. Utöver de mobila trådlösa näten finns också andra former av tråd- lösa nät. Dessa nät är ofta baserade på tekniken Wimax. UMTS-näten byggdes ursprungligen för att kunna hantera datatrafik med en överföringshastighet på 384 Kbit/s. Företaget blev först av operatörerna med att uppgradera sitt nät till så kallad turbo med hjälp av HSPA-teknik. Detta medger en högre överföringshastighet, och gjorde det möjligt för användare att få mer avancerade bredbandstjänster till mobiltelefonen som t.ex. tv. Tekniken skapade ett stort intresse för mobilt bredband till datorn via modem eller instickskort. växte efter- frågan på mobilt bredband kraftigt och samtliga UMTS-operatörer uppgraderade sina mobilnät med HSPA. lanserade också företaget () sitt mobila nät i 450 MHz-bandet. Mobilnätet använder CDMA2000 EV-DO teknik, en världsomfattande stan- dard för 3G-mobiltelefoni. Nätet kan erbjuda överfö- ringshastigheter på /s nedströms och /s uppströms. Det pågår en utveckling av nya versioner av HSPA och CDMA2000. Det kommer att innebära högre överföringshastighet, och att frekvensutrymmet kan utnyttjas bättre. Ett parallellt spår är utvecklingen av nästa generations mobiltekniker, 3G+, som troli- gen kommer att lanseras omkring . Det pågår en utveckling av olika standarder där CDMA2000 förväntas övergå i UMB, medan UMTS och HSPA kommer att utvecklas mot LTE.8 Det är amerikanska som i första hand arbetar med utveck- lingen av UMB medan , och Alcatel- utvecklar LTE. Andra stora företag såsom , och driver på utvecklingen av mobilt Wimax. En operatör som bygger ett trådlöst nät måste ansluta varje bas- station och mast till ett gemensamt transportnät för att kunna leverera tjänster till användaren. Detta transportnät består vanligt- vis av en blandning av trådbundna alternativ eller av en kraftfull radiolänklösning. Utvecklingen går dock mot alltmer fiberbaserade lösningar. Nät av typerna HSPA, CDMA2000 och Wimax kan även 8 Med UMB menas Ultra Mobile Broadband och med LTE menas Long Term Evolution. använda sig av DSL-teknik i transportnätet för att komma upp i högre överföringshastigheter. Standarderna LTE och UMB kom- mer däremot att ställa krav på ännu högre överföringshastigheter. Dessa hastigheter kan i praktiken endast levereras via Ethernet och GPON. Det framgår av ovanstående beskrivningar att de trådlösa näten är beroende av frekvensutrymme och av vilket frekvensband som kan användas. Detta styr räckvidden för en basstation och därmed täckningsgraden i förhållande till investeringskostnaden. PTS är den myndighet som hanterar frekvensutrymmet i och som samarbetar internationellt med att fastlägga frekvensband för olika slags radiotjänster. Myndigheten ger tillstånd för användning av radiosändare i , med utgångspunkt i denna fördelning och med stöd av bestämmelserna i lagen om elektronisk kommunika- tion. På grund av den tekniska utvecklingen och att olika nät går samman, arbetar PTS med målet att framtida tillstånd ska vara tek- nik- och tjänsteneutrala så långt det går. Den operatör som får ett tillstånd får då själv avgöra vilka tjänster som bäst svarar mot marknadens behov. Operatören kan alltså själv välja om den vill erbjuda fasta eller fullt mobila trådlösa tjänster eller kanske båda dessa. PTS har som mål att ytterligare frekvensutrymme för trådlöst bredband ska göras tillgängligt när det finns ett behov, och när tekniken gör det möjligt. är följande frekvensband harmoniserade för bredbandiga tjänster, enligt nedanstående figur. Utveckling och trender SOU 2008:40 Frekvensband för trådlösa nät GSM900 GSM1800 UMTS 2GHz BWA 3,5 BWA 3,7 Källa: PTS, 2008 avslutade PTS en auktion om tillstånden i 3,7 GHz- bandet. Spektrumauktionen omfattade totalt 1 160 tillstånd, fyra per kommun. Bredbandsbolaget (som ingår i Telenorkoncernen) vann tillstånd i hela , IT i 13 kommuner och TeliaSonera i 12 kommuner. Därutöver vann ett flertal aktörer tillstånd i en till tio kommuner. Bedömningen är att dessa tillstånd kommer att användas för trådlösa accesslösningar i större och mindre tätorter och då främst i områden som inte utgörs av flerfamiljshus. Räckvidden, som till stor del beror på val av teknik, bedöms vara om användaren har en riktantenn monterad utomhus. planerar PTS att genom två auktio- ner dela ut tillstånd för trådlösa tjänster i 2,6 GHz-bandet och i 1 900–1 905 MHz-bandet. Tilldelningen i 2,6 GHz-bandet är upp- delat på 15 frekvensblock. Bedömningen är att dessa frekvensband i första hand kommer att användas för att höja kapaciteten i dagens UMTS-nät när det behövs. Det kommer då främst att ske i tätorter där det nuvarande frekvensutrymmet utnyttjas för fullt. Ett av frekvensblocken kommer att vara reserverat för TDD-användning (tidsdelning som duplexmetod). Det ger förutsättningar för t.ex. Wimax och en eventuell etablering av en ny operatör. Auktionen i 1 900–1 905 MHz-bandet avser ett mindre frekvensband och omfattar ett nationellt tillstånd. Kravet är att den operatör som får tillståndet använder TDD. Ytterligare frekvensutrymme kommer att frigöras när det ana- loga tv-nätet har stängts ner och kanske också i samband med att det nuvarande tillståndet för GSM i 900 MHz-bandet löper ut. Dessa frekvenser är särskilt intressanta då de ligger i låga frekvens- band. Det ger möjlighet till god geografisk täckning med färre och basstationer. beslutade regeringen om sändningsutrymmet för marksänd tv och att utrymme ska frigöras för annan använd- PTS fick då i uppdrag att ta fram en nationell planeringslös- ning. I den ingår att de befintliga tv-näten planeras om för att frekvensutrymme ska frigöras i en sammanhängande del av UHF- bandet (790–). Detta frekvensutrymme frigörs då för andra användningsområden än tv-sändningar och PTS kan fördela det enligt lagen om elektronisk kommunikation. Myndigheten kommer troligen att dela ut utrymmet /2010, men frekvensbandet är förmodligen inte fullt användbart . Det beror på samordningen med övriga i fråga om att stänga de analoga tv-sändningarna. En annan aspekt är att det inte finns någon tillgänglig teknik för att bygga ut datanät i detta frekvensband. Bedömningen är att den kommer att utvecklas, eftersom efterfrågan kommer att vara stor både i och i övriga . Det nuvarande tillståndet för GSM i 900 MHz-bandet går ut . Det ger upphov till i huvudsak två frågor: Blir det möjligt att använda detta frekvensband för bredbandtjänster? Hur ska tilldelningen gå till, då det finns fyra operatörer som har tillstånd i frekvensbandet? Figuren nedan visar hur frekvensbandet är uppdelat mellan de olika operatörerna. Figur 7.7 Uppdelning av GSM 900 MHz-bandet Källa: PTS, 2008 Det finns ett ECC9 -beslut om att det ska gå att implementera UMTS (trådlöst bredband) i GSM-banden. Det pågår också en lik- nande process i och ett beslut kommer troligen snart. En del andra länder har börjat arbeta mot att GSM-banden ska kunna användas på ett annat sätt, och i vissa fall har de redan kommit fram till en lösning. PTS har som mål att spektrum ska användas effektivt och förbereder nu för att 3G-lösningar kanske ska gå att använda i GSM-banden. I det ingår att planera om fre- kvensbandet. Målet är att införa nya frekvensarrangemang i 9 , för tele- och radiofrågor (elektronisk kommunikation). 5 MHz-block (vilket gör att spektrum kan användas effektivt och för bland annat UMTS-teknik) och göra det möjligt för GSM- operatörerna att driva sina GSM-nät vidare, parallellt med att implementeras. Sammanfattningsvis bedömer vi att utvecklingen fram till och med kommer att resultera i en ökad användning av bredband. De tjänster som operatörerna erbjuder kommer att ställa krav på högre överföringshastigheter i näten. Det är framför allt använd- ningen av tv med hög kvalitet och andra former av rörlig bild som kommer att driva på trafikvolymerna i näten. Det gäller både tråd- bundna och trådlösa nät. Det är inte osannolikt att tro att en användare kommer att behöva en överföringshastighet (nedströms) på ca /s. Detta för att kunna hantera de flesta tjänster på Internet. Det kommer dock att krävas en överföringshastighet på ca /s för att kunna använda både Internet och flera samtidiga tv-kanaler av HD-kvalitet. Storanvändare av bredbandstjänster kommer troligen att vilja ha en överföringshastighet på ca 1 Gbit/s. Det finns några trådbundna och trådlösa tekniker som kan hantera den ökade efterfrågan på överföringshastighet, enligt bedömningar . Det är följande: Tabell 7.1 Tekniker som kan hantera ökade kapacitetskrav 1 Gbit/s När det gäller de trådbundna alternativen, baseras användningen av teknikerna på att det finns en fiber- infrastruktur tillgänglig så nära slutanvändaren som möjligt. Det- samma gäller för de framtida trådlösa teknikerna där basstationerna kommer att kräva matning av fiber eller eventu- ellt en kraftig radiolänk för att kunna hantera de stora trafik- volymerna. 8Behov och nytta av bredband i glesbygd och landsbygd För att komplettera Statskontorets samhällsekonomiska analys (redovisas i avsnitt 9.3) av den föreslagna fortsatta statsstödda utbyggnaden har vi givit i uppdrag åt () att beskriva och analysera hur bredbandsutveck- lingen påverkar tillväxtmål, välfärdsmål och hållbarhetsmål med speciell betoning på glesbygd och landsbygd. Särskilt viktiga områdena att belysa är lokalt näringsliv och regional utveckling, välfärd och livskvalitet, utbildning samt klimat och miljö. Detta är ett sätt att beskriva behov och även de samhällsekonomiska effek- terna av en fortsatt bredbandsutbyggnad som inte fångas av hus- hållens och företagens uppskattade betalningsvilja. Det saknas översikter och effektstudier inom de aktuella områdena och ITPS har därför gjort telefonintervjuer och hämtat in skriftliga syn- punkter från olika organisationer. ITPS har redovisat resultatet av sitt arbete i rapporten , glesbygd och samhällsnytta.1 8.1Lokalt näringsliv och regional utveckling ITPS konstaterar i sin rapport att tillgång till bredband är av avgö- rande betydelse för det lokala näringslivet och den regionala utvecklingen. Myndigheten hävdar med stöd av olika exempel från Företagarna, och () att bredband är viktigare för företag i glesbygd och på landsbygden än för andra företag.2 1Rapporten finns tillgänglig i utredningens diarium. 2Bilaga 3, Nyttan av bredband – Några exempel från verkligheten. Behov och nytta av bredband i glesbygd och landsbygd 8.1.1Bredband gjuter nytt liv i gamla branscher Exempel på detta är textilföretag i utanför . Många företag arbetar med s.k. smarta textilier i samarbete med . Smarta textilier är textilier med olika inbyggda egenskaper. , ett av företagen, arbetar med plagg som skyddar mot hetta, kyla, högt vattentryck eller från nedsmittning av bakterier och kemikalier. Vad betyder tillgång till kommunika- tionslösningar för företaget och dess utveckling? Det betyder oerhört mycket. Vi behöver bredband för produktutveck- ling, försäljning och för produktionen – ja, för alla våra viktiga verk- samheter. Vårt företag klarar inte av att hänga med i utvecklingen om vi är begränsade till /s uppströms (ADSL). Vi har tunga filer med ritningar och mönster att skicka, vi kommunicerar kring utveck- ling och design här hemma och om produktion i Fjärran Östern.3 8.1.2Bredband är nödvändigt för fortsatt konkurrenskraft Här tjänar jordbruket som exempel. Det som har gjort att det svenska jordbruket har överlevt är i hög grad lyckad rationalisering, med större gårdar och fler djur som följd. Det skapar förutsätt- ningar för att allt fler processer kan kontrolleras och styras över bredband. Exempel på detta är ett webbaserat mjölkanalyssystem som kräver minst /s i båda riktningarna. Alternativet är provtagning på gården, varefter provet sänds till enda laboratorium i . EU har beslutat att alla nötkreatur, svin, får och getter ska journalföras. Den inre marknaden förutsätter att djur ska kunna flyttas fritt. Smittrisken ökar och djurens identitet och ursprung måste kunna fastställas. Den centrala djurdatabasen hos Jordbruks- verket registrerar 176 000 händelser varav skickas in på papper och måste hanteras manuellt (scannas m.m.). Här finns en stor rationaliseringspotential som LRF har räknat på. Merkostnaden är per blankett. Hanteringen av 88 000 blanketter innebär en kostnad och potentiell samhälls- vinst på år om alla gårdar och bönder hade tillgång till bredband.4 3Uttalande av TST-Swedens företagsledning i ITPS rapport. 4Se beskrivning i bilaga 3. Behov och nytta av bredband i glesbygd och landsbygd 8.1.3Bredband är en förutsättning för nyföretagande Tillgången till bredband är enligt de redovisade exemplen också en helt avgörande faktor för att nya företag ska etablera sig på en ort. Det är en förutsättning för företagens kontakt med kunder och leverantörer och inte minst för att rekrytera kompetent personal. En representant för säger: När man anställer personal frågar man inte om företaget har dator och uppkoppling. Man utgår från att det finns och fungerar. Om inte är arbetsplatsen dömd. Och även om man skulle kunna rekrytera en vuxen medarbetare så kommer barnen att protestera mot att flytta till en ort utan bredband.5 konstaterar, när myndigheten rapporterar de företagsexempel som visar glesbygdsföretagens beroende av bred- band: att denna teknik är betydelsefull för så gott som alla företag men är särskilt betydelsefull för företag i glesa regioner med långa avstånd till kunder, leverantörer, företagstjänster m.m. Längre avstånd innebär att ett flertal nödvändiga aktiviteter tar och blir dyrare som vissa kanske helt får väljas bort. En tillförlitlig bredbands- uppkoppling med hög kapacitet innebär för dessa företag ett väsentligt steg mot att neutralisera de geografiska avstånden när det gäller infor- mationsflöden.6 8.1.4Bredband en plattform för regional utveckling IT och bredbandsnätens betydelse för den regionala utvecklingen beskrivs i ITPS rapport med Lumiora som exempel. Lumiora är det regionala nätet i och ägs av länets 14 kommuner och av . Den totala bredbandsutbyggnaden har kostat 600 mil- joner kr varav staten och EU har svarat för och kommunerna för . Kostnaden för Lumiora är . Fibernätet har lagts både på luftledningar och i marken. Många byföreningar har medverkat för att få fiber till det egna området. Nätet har full redundans och är öppet för alla operatörer. En ope- ratör kan genom ett enda avtal med IT nå hela länet. 5Jan , planeringsdirektör i i mail till , ITPS, 2008- 02-11. 6Jan Lithander, , i ett e-brev till Bredband 2013, , DNR 08GV26:68:1. Behov och nytta av bredband i glesbygd och landsbygd håller nätet på att kopplas samman med . Det finns också planer på att koppla ihop nätet med norra och nordvästra , vilket skulle leda till att en mycket stor marknadsplats skapades. har ett elektroniskt journalsystem som är gemen- samt för fem sjukhus, 33 vårdcentraler och 34 tandvårdskliniker. En behandlande läkare i som är uppkopplad till Lumiora kan hämta in sjukjournaler och röntgenbilder från vilket sjukhus eller vilken vårdcentral som helst. En röntgenläkare på eller kan t.ex. diskutera en svårtolkad rönt- genbild med en specialist vid via Lumiora. Det har skapat förutsättningar för en avancerad hemsjukvård där många mätningar kan göras hemma hos patienten. Kommu- nerna kan samarbeta i fråga om olika administrativa funktioner, och företag som finns på flera platser kan koppla ihop sig till enda företagsnät. Näten gör också bland annat att kan bedriva distansutbildning, att företag får kommunikation med högre kapacitet och lägre kostnader och att privatpersoner kan kommunicera på lika villkor som de som bor i storstäderna. Nätet har spelat en avgörande roll både för etablerandet av flyg- platsen i och för de välkända biltestanläggningarna i och , där det krävs att biltestare från olika länder har en säker bredbandsuppkoppling till sina fabriker på hemmaplan. Bredbandsnätet är en integrerad del i det regionala tillväxtprogrammet inför planering av testbanor, flygplats, hotell osv. Aktörerna i regionen har lyckats skapa både en stor uppslutning bakom nätet och en högklassig integration mellan IT-infrastruktur och vitala samhällsfunktioner som näringslivsutveckling, kommu- nal förvaltning, undervisning och utbildning. Företrädare för regionen hävdar samstämmigt nätets stora betydelse för det ekonomiska och sociala uppsving som regionen har upplevt . När det gäller den fortsatta utvecklingen menar man att det finns en risk att PTS kartläggning av IT-infrastruktur kommer att visa, eller i varje fall tolkas som, att i princip alla har tillgång till någon form av bredband om man inkluderar mobilt bredband. En företrädare för säger: Det man ibland glömmer med detta är att det finns vita fläckar mellan masterna om man inte förtätar med fler . SOU 2008:40 Behov och nytta av bredband i glesbygd och landsbygd hastigheten i nätet beroende på hur många som är uppkopplade gentemot den givna masten. Det innebär att man måste ställa sig frå- gan: Vad är bredband, 56 kbit/s eller 7.2 Mbit/s som t.ex. Tele2/Telias mobila bredband ger beroende på vilket klockslag man är i nätet? Om kommunikationshastigheten är för låg så skulle man kunna definiera det som grå fläckar. [------]Om vi får en situation där vi accepterar grå fläckar och sätter ribban där det ju i alla fall är möjligt att skicka ett mejl så betyder det att vi glömmer många viktiga aspekter gällande bl.a. möjligheterna att använda sig av bredband som en plattform för t.ex. videokonferenser som är miljövänligt och effektivt ur resesyn- punkt och spar tid samt för telemedicin/E-hälsa och distansutbild- ning.7 Dessutom skulle möjligheten för företag att utveckla sin verksam- het i glesbygd minska påtagligt. Exempel på detta finns inom turistnäringen, rennäringen och hos tjänsteföretag som kan produ- cera sina tjänster på distans från den egna byn. Det skulle öka pro- blemen för företag inom t.ex. lantbruksnäringen och minska möj- ligheterna för t.ex. skogsbruket att rationalisera. Där blir det allt vanligare med kommunikation direkt från maskin till maskin. lägger stor vikt vid utvecklingen av akutsjuk- vården och ambulansverksamheten. Vi vet att den avgörande faktorn om vi skall överleva en viss akut skadesituation är tidsfaktorn dvs. att vi snabbt kommer under sjuk- vårdsbehandling. I ett stort geografiskt län som är därför ambulansverksamheten viktig. Och är det så att den akuta åtgär- den sätts in redan i ambulansen till sjukhuset. I ambulanserna finns avancerad sjukvårdsutrustning som kommunicerar över nätet med sjukhuset t.ex. EKG. Kommunikation upprättas mellan ambulansens sjukvårdsteam och akutintaget på sjukhuset. finns det vita fläckar i vissa byar som innebär att datakommunikationen inte kan upprättas eller att kommunikationen avbryts.8 Enligt våra direktiv ska vi beakta att elektroniska kommunikationer ska underlätta vardagen för människor och företag i hela landet. På vilket sätt kan bredbandsnäten underlätta vardagslivet? Det finns ingen systematisk studie av svenska förhållanden, men däremot har presenterat en studie av IT-användningen och dess 7Uttalande av , vd för , i ITPS rapport. Behov och nytta av bredband i glesbygd och landsbygd nytta utifrån existerande officiell statistik. I detta kapitel refereras de resultat som är intressanta för . Därefter följer informa- tion om den svenska situationen som den tolkas av ITPS. IT bedöms som ett viktigt verktyg inom ett stort antal områden inom hälsa. Det inkluderar avancerad medicinsk utrustning, tele- medicin och patientdatabaser som stöd för diagnostisering och val av behandlingsmetoder, samordning och behandlingen av patien- terna. För individen kan Internet bli en värdefull källa för informa- tion – som den svenska välbesökta Vårdguiden – men också genom olika s.k. peer-to-peer-grupper för t.ex. dyslektiker eller diabetiker som kan stödja varandra och förse varandra med erfarenheter och t.ex. olika behandlingsmetoder. I ett bredbandsperspektiv kan det vara speciellt intressant att se hur IT har påverkat sådana företeelser som vård i hemmet eller möjligheter för äldre till s.k. kvarboende. Inte minst har i olika sammanhang argumenterat för den samhällsekonomiska nyttan av att äldre kan vårdas i hemmet i stället för på institution. Frågan kommer att bli ännu mer aktuell i takt med att befolk- ningen åldras. Det har funnits ett betydande antal projekt inom dessa områden drivna av , , , etc. Det saknas dock översiktsartiklar eller uppföljningar av vad dessa projekt har lett till. Det är också svårt att skaffa sig en bild av t.ex. hur många kommuner som systematiskt bedriver ett utvecklingsarbete inom detta område. Många kommuner har infört mobila lösningar i , framför allt för att underlätta dokumentation och arbetsvillkor för de anställda. Utifrån ett glesbygdsperspektiv är det viktigt att se vilka hjälp- medel som har utvecklats för att patienterna ska kunna nå medi- cinska tjänster utan att behöva resa till ett sjukhus eller en vård- central. Hjälpmedel som kan användas i hemmet är mobil utrust- ning för att enkelt kontrollera värden som blodsocker, blodtryck, EKG och lungfunktion. Det finns också system som gör det möj- ligt att från den egna datorn läsa av avancerade kroppsfunktioner och skicka resultaten direkt till läkaren. Behov och nytta av bredband i glesbygd och landsbygd Den kanske i ett glesbygdssammanhang viktigaste aspekten på bredband och utbildning är den verksamhet som bedrivs inom landets lärcentra.