sou · GWB330 · 2008-03-20 00:00:00 — – kvalitet och relevans Betänkande av Utredningen om utvärdering av myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Genom beslut tillkallade chefen för departementet , generaldirektören med uppdrag att utvärdera myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering (dir. 2007:102). anställdes kanslirådet och docent som sekreterare i utredningen. 2:e vice generaldirektören knöts till utredningen som expert. En expertgrupp bestående av kanslirådet (Miljö- departementet), ämnesrådet (Jord- bruksdepartementet), departementssekreteraren (), kanslirådet (Närings- departementet), departementssekreteraren (Social- departementet) och ämnesrådet (Utbildnings- departementet) förordnades . Härmed överlämnas utredningens betänkande Forskningsfinan- siering – kvalitet och relevans (SOU 2008:30). Uppdraget är med detta avslutat. Utgångspunkter för utredningens arbete............................... 1.4.1 Kvalitet, relevans och effekt......................................... Utvärdering och analys ............................................... Råden, och de andra forskningsfinansiärerna ......... 2.1.2 för arbetsliv och socialvetenskap 2.1.3 för miljö, areella näringar och samhällsplanering – Formas ......................................... 2.1.4 Verket för innovationssystem – .................... Några andra viktiga aktörer..................................................... Metrologi vid SP ......................................................... 2.2.5 Några andra forskningsfinansierande 2.3Tydlighet i organisationen – behov av förflyttning av ansvar för vissa forskningsområden ...................................... 2.3.1 Inom råden och ............................................ 2.3.2 Andra myndigheter..................................................... Systemnivåns problem: samverkan och koordinering ......... Ett uppdelat finansieringssystem .......................................... Ett enda råd............................................................................. Samordning och sektorsuppdelning...................................... 4.1En sammanhållen organisation för forsknings- Styrformer och ekonomi ............................................ 4.1.3 Rådet för natur, teknik och innovation ..................... 4.1.4 Ett råd med inriktning mot klimat, miljö, areella näringar och relaterade grundläggande discipliner.... 4.1.5 Rådet för medicin och hälsa ....................................... 4.1.6 Rådet för samhälle och kultur .................................... Gränser mot omvärlden ......................................................... interaktion med kommersialiseringsaktörer och Andra forskningsfinansierande myndigheter............ Bilaga 2 Sammanställning av genomförda intervjuer ................ Organisering och finansiering av forskning ................ Koncentration eller omfördelning: trender rörande fördelning av forskningsrådens medel ......................... Utredningen bedömer att den myndighetsorganisation som sjös- attes 2001 inte fullt ut har kunnat realisera de intensioner och ambitioner som låg till grund för reformen. Det innebär inte att utredningen frånkänner de nya myndigheterna många förtjänster och framgångsrika insatser. har effekti- viserats, innovationsstödet har fått en mer professionell inramning och vissa strategiska områden har blivit föremål för samlade insatser. Sammantaget har dock den nya myndighetsorganisationen inte helt uppnått önskade effekter, varken i sina enskilda delar eller i helheten av insatser. Denna synpunkt gäller stödet till grund- forskningen, som är alltför fragmenterat och småskaligt . Beredningen av inkommande ansökningar, om än effektiviserad, förefaller helt dominera verksamheten, så att större, mer genom- gripande analyser och insatser har kommit i skymundan. Den gäller också stödet till nyttiggörande, som, om än initiativrikt, är alltför ostrukturerat. Utredningens kritik gäller dock först och främst avsaknaden av kopplingar mellan dessa insatsområden samt de begränsade kontaktytorna mellan , Fas och Formas å ena sidan och å den andra sidan. De fåtaliga initiativen som finns är inte heller utformade så att olika finansiärer spelar kompletterande roller utifrån sina respektive uppdrag för att nå gemensamma mål. Utredningen har, i enlighet med direktiven, bedömt utveck- lingen inom olika områden för att värdera om den nuvarande uppgiftsfördelningen kan modifieras. Utredningen har därvidlag behandlat frågan om ansvarsfördelningen mellan myndigheterna är ändamålsenlig. Utredningen ser många möjligheter till förbätt- ringar vilka sammantaget skulle förstärka kvaliteten inom ett antal forskningsområden och öka möjligheterna för nyttiggörande. Det gäller utbildningsvetenskap, där den nuvarande ordningen med en utbildningsvetenskaplig kommitté inom inte bedöms vara långsiktigt hållbar. Utredningen menar att utbild- ningsvetenskapens finansiering kan hämta inspiration i Fas arbets- former, där en varierad uppsättning finansieringsinstrument bidragit till att öka kvaliteten men också utveckla samspelet mellan forskning och praktik. Arbetslivsforskningen hanteras av både Fas och . Den uppdelning i roller och ansvarsområden som låg till grund för uppdelningen har inte visat sig fruktbar. En samlad organisatorisk form är därför påkallad. Transportforskningens samhällsvetenskapliga delar, som fram- förallt berör kommunikation och tillgänglighet, liksom kollektiv- trafikens planering, har haft svårt att finna en naturlig plats i inriktning mot utvecklingen av innovationssystem. Den bör också kunna utvecklas bättre i ett annat sammanhang. Andra områden som är i behov av andra organisatoriska lös- ningar än är byggforskningen och forskningen kring samhälls- planering, som inte fått fullgoda utvecklingsbetingelser inom Formas. Utredningen ställdes också inför frågan om bör inför- liva ytterligare områden inom sin verksamhet. Här föreslår utred- ningen att myndigheten ska kunna arbeta med behovsmotiverade och innovationssystemstärkande satsningar inom alla områden. Detta omfattar även behov relaterade till den kliniska forskningen. Denna sista observation leder fram till utredningens huvud- förslag. Det nuvarande finansieringssystemet kan göras mer effektivt och ändamålsenligt genom att vissa uppgifter får en ny huvudman och genom att varje myndighet förstärker sin strate- giska planering och blir mer aktivt i valet av finansieringsinstru- ment. kvarstår behovet av bättre samordning. Generellt sett saknar utredningen uttalade ambitioner bland forskningsfinan- siärerna att skapa en mer sammanhållen struktur av utlysningar för att tillgodose behoven inom hela värdekedjan, från grundforskning till tillämpning inom olika sektorer. Utredningen ser inte heller några tecken till djupgående förändringar i detta avseende bland forskningsfinansiärerna. Utredningen föreslår därför inrättandet av en ny och samordnad forskningsfinansierande myndighet, Forsknings- och innovations- myndigheten, som inom sig rymmer fyra ämnesorienterade råd. Organisatoriskt förslår utredningen att fyra råd inrättas, med inriktning mot natur, teknik och innovation, medicin och hälsa, klimat, miljö och areella näringar samt samhälle och kultur. råd hålls samman av en central myndighetsorganisation vilken också innefattar en central forskningspolitisk, strategisk, analytisk och internationell verksamhet, en enhet för forskningens infra- struktur samt enheter för juridik och kommunikation. Genom att samla alla finansieringsinstrument inom varje råd, istället för att som skilja mellan forskningsstöd och innova- tionsbefrämjande finansiering, ökar möjligheterna att uppnå såväl hög vetenskaplig kvalitet som nyttiggörande. kan den uppgiftspolarisering som råder i dagens myndighetsstruktur und- vikas. Inom de nya råden ryms stöd till nydanande grundforskning, satsningar på starka forskningsmiljöer, tvärvetenskapliga program, branschutveckling, stöd till teknisk utveckling och nyttiggörande. Genom att råden är organiserade inom en sammanhållen struktur möjliggörs kombinerade satsningar mellan vetenskapsområden och mellan olika organisationer. Därigenom ökar möjligheterna att knyta samman starka grundforskningsmiljöer med forskare och grupper som arbetar med behovsmotiverade frågeställningar. På så sätt kan vetenskaplig förnyelse stimuleras som betydande effekter på innovationssystemet uppnås. Utredningen föreslår att den forskning som finansieras av Formas, ämnesråd för naturvetenskap och tek- nikvetenskap och fördelas på tre råd, där finansierings- ansvaret för både grundforskning och tillämpad forskning, och för teknisk verifiering och innovation inom kemi, fysik och teknik samlas i ett råd, medan miljöforskning, meteorologi, jordbruk och klimatforskningen med grundvetenskaperna grön biologi, eko- logi, geologi m.m. integreras i ett råd. Även i detta råd bör verksamheten omfatta såväl grundforskning som tillämpad forsk- ning och nyttiggörande i olika former. Utredningen föreslår ett samlat råd för hälsa med en bredare inriktning än medicinsk forskning. Det finns ett behov av ett råd som kan ta ansvar för hela hälsoområdet, från grundforskning inom det som brukar kallas den moderna biologin (som finansieras av ÄNT) och biomedicinen till anknytning mellan forskning och klinisk verksamhet eller till innovationer och nya behandlings- metoder. Rådet bör även hantera frågeställningar rörande global hälsa, klinisk prövning och mycket av den behovsmotiverade vårdforskningen. Utredningen föreslår att Fas, ämnesråd för humaniora och samhällsvetenskap samt den forskning som stöds av den utbildningsvetenskapliga kommittén samlas i ett sammanhållet råd för samhällsvetenskap, social- och utbildningspolitiskt motive- rad forskning och humaniora. Därigenom kan såväl kontinuitet som förnyelse garanteras, så att grundläggande forskning av högsta kvalitet som också belyser viktiga problemställningar understöds såväl som tillämpade ansatser. Även delar av samhälls- vetenskapliga forskning bör föras till det nya rådet för samhälle och kultur. Den kompetens som finns inom för aktörs- grupper kring olika typer av samverkansprogram måste också överförs till rådet för natur, teknik och innovation men också till övriga råd. Den nya myndigheten bör emellertid inte arbeta med de affärsmässiga delarna av kommersialiseringsarbetet. En tydlig arbetsfördelning mellan myndigheten, , och andra relevanta aktörer är angelägen. Den nya myndigheten kommer, genom sin samlade struktur, bättre kunna ge regeringen underlag i forskningspolitiska frågor. Den kommer att öka möjligheterna till samordning av inter- nationella kontakter och samarbeten. Utredningen har förhopp- ningar om att effekten ska vara mätbart större än med den nuvarande formen för finansiering, såväl ur ett vetenskapligt som ur ett samhälleligt perspektiv. Utredningen utgår från att universitetens basfinansiering utökas och att detta hanteras annorstädes, eller på annat sätt, så att det nya finansieringssystemet kan inriktas mot strategiska insatser för resurskoncentration, förnyelse, kvalitet och nyttiggörande. Den nya myndigheten behöver koncentrera sig på dessa insatser, och kan inte ha som sin primära uppgift att hantera stora mängder projektansökningar i olika beredningsgrupper. Övriga frågeställningar som utredningen behandlat är forsk- ningsfinansiering i Rymdstyrelsen och logistiken för polarforsk- ningen. Vad gäller logistiken för polarforskningen tillstyrker utred- ningen det förslag som lämnades av KFI:s internationella panel. Utredningen föreslår en ändring vad gäller polarforsknings- sekretariatets placering, så att den integreras med den övergripande infrastrukturplaneringen inom ramen för KFI och forskningsfinan- sieringen kring miljö och klimat. Rymdstyrelsens forskningsfinansierande verksamhet bör i sin helhet ingå i den nya myndigheten, inom råden för natur, teknik och innovation respektive klimat, miljö och areella näringar. verksamhet som riktas mot forskningsinstrument och apparatur bör hanteras som ett led i infrastrukturplaneringen. Utredningen har inte kunnat fullfölja alla delar av direktiven. Författningsändringar har inte föreslagits. Utredningen bedömer att förslaget om en helt ny myndighet innebär så omfattande för- fattningsförslag att frågan bör hanteras av en organisationskom- mitté. Utredningen föreslår att denna organisationskommitté bör utformas så att den kan hantera alla delar av den kommande processen för genomförandet av den nya Forsknings- och inno- vationsmyndigheten. The Inquiry makes the assessment that the agency structure launched in 2001 has not been fully able to realise the intentions and ambitions that formed the basis for the reform. This does not mean that the inquiry is denying the many merits and successful work of the new agencies. The organisation for preparing proposals has become more efficient, innovation support has been given a more professional setting and concerted action has been taken in certain strategic areas. All in all, however, the new agency organisation has not fully achieved the desired effects, either in its individual parts or concerning the full range of measures taken. This view applies to the support for basic research, which is far too fragmented and small-scale at present. Even though the preparation of applications received has become more efficient, this work appears to completely dominate activities with the result that larger and more extensive analyses and work have been overshadowed. This also applies to support for the application of research, which, while full of initiative, is far too unstructured. However the criticism delivered by the Inquiry applies first and foremost to the lack of links between these two action areas, and the limited interfaces between the , () and , Agricultural Sciences and Spatial Planning (Formas), on the one hand, and the for , on the other. are the few initiatives that do exist designed so that different play complementary roles on the basis of their mandates to achieve common objectives. In accordance with its terms of reference, the Inquiry has assessed developments in various areas so as to judge whether the present division of tasks can be modified. In doing so, the Inquiry has considered the question of whether the division of responsibilities between the agencies is appropriate. The inquiry sees many opportunities for improvements, which, when taken together, would enhance quality in a number of research areas and increase the possibilities of applying the research. This applies to education science, where the present structure with a at the is assessed as not being sustainable in the long term. The Inquiry is of the opinion that the funding of education science can draw inspiration from the working forms used by FAS, where a varied set of funding instruments has helped to increase quality but has also developed the interaction between research and practice. At present research on working life is handled by both FAS and the for . The division of roles and working areas that formed the basis of this dual responsibility has not turned out to be fruitful. A unified organisational form is therefore called for. The social science parts of transport research, which mainly concern communications and accessibility, as well as the planning of public transport have had difficulty in finding a natural place in the focus of for on the development of innovation systems. This research should also be able to develop better in another context. Other areas that are in need fresh organisational solutions are research and research on spatial planning, which have not been given adequate conditions for their development in Formas. The Inquiry was also faced with the question of whether the for should incorporate further areas in its activities. Here the Inquiry proposes enabling the agency to work on needs-driven action and action to enhance innovation systems in all the areas. This also includes needs related to clinical research. This final observation leads on to the Inquirys main proposals. The present system can be made more efficient and better suited to its purpose by making a new body responsible for certain tasks and by every agency reinforcing its strategic planning and being more in the selection of funding instruments. At the same time, there is still a need for better coordination. Generally speaking, the Inquiry has sought but not found explicit ambitions among research to create a more unified structure of calls for proposals to meet the needs in the whole of the value chain, from basic research to applications in various sectors. Inquiry see any signs of profound changes in this respect among the research . The Inquiry therefore proposes the of a new coordinated research funding agency, the Research and that accommodates four subject-oriented councils. In organisational terms the Inquiry proposes that four councils be set up focussing on nature, and innovation; medicine and health; climate, environment and agricultural sciences; and society and culture. These councils will be held together by a central agency organisation that also includes central research policy, strategic, analytical and international activities, a department for research infrastructures and departments for legal affairs and communication. Bringing together all the funding instruments in each council, instead of distinguishing, as is the case today, between support for research and funding to promote innovation, increases the potential of attaining both high scientific quality and the appli- cation of research. At the same time, the prevailing polarisation of tasks in the current agency structure can be avoided. The new councils accommodate support for path-breaking basic research, action to strengthen research environments, cross-disciplinary programmes, industry development, and support for technical development and research applications. Organising the councils in a unified structure enables combined action between scientific domains and between different organisations. This increases the possibilities of linking up strong basic research environments with groups and researchers working on needs-driven issues. In this way, scientific renewal can be simulated at the same time as substantial effects are attained on the innovation system. The Inquiry proposes dividing the research currently funded by Formas, and the for between three councils, where responsibility for funding both basic research and applied research and for technical verification and innovation in chemistry, physics and is gathered together in one council, while environ- mental research, meteorology, agriculture and climate research with the fundamental sciences of green biology, ecology, geology, etc. are integrated in one council. This council should also cover activities in both basic research and applied research, along with various forms of applications of research. The Inquiry proposes a unified council for health with a broader focus than research. There is a need for a council that can take responsibility for the whole of the health area, from basic research in modern biology (that is funded by ) and biomedicine to the link between research and clinical activities or to innovations and new treatment methods. The council should also handle questions concerning global health, clinical trials and much of the needs-driven healthcare research. The Inquiry proposes that FAS, and the research that is supported by be brought together in a unified council for social sciences, research driven by social and education policy, and humanities. Doing so can guarantee both continuity and renewal, so that basic research of the highest quality that also sheds light on important problems is supported along with applied approaches. Parts of the for social science research should also be transferred to the new council for society and culture. The competence available in the Innovation Actors Division of the for Innovation Systems concerning different kinds of cooperation programmes must also be transferred to the council for nature, and innovation but also to the other councils. However, the new agency should not work on the business parts of commercialisation work. It is important to have a clear division of responsibilities between the agency, the for Economic and Regional Growth (), Innovations- bron AB and other relevant actors. As a result of its unified structure, the new agency will be better able to supply the Government with information in research policy matters. This will increase the possibilities to coordinate international contacts and cooperation. The inquiry has hopes that the effect will be measurably larger than with the present form of funding, both in a scientific and in a social perspective. The Inquiry assumes that basic funding for the universities will be increased and that this will be handled somewhere else, or in some other way, so that the new funding system can focus on strategic action for the concentration of resources, renewal, quality and applications. The new agency needs to concentrate on this work and cannot have as its primary task the handling of a large number of project applications in various preparation groups. The other questions that the Inquiry has dealt with are research funding in and the logistics for polar research. As regards the logistics for polar research, the inquiry supports the proposal submitted by the international panel of . The Inquiry proposes an alteration concerning the placement of the Secre- tariat to integrate it with overall infrastructure planning within the framework of research funding concerning environment and the climate. All of the research-funding activities of should be included in the new agency in the council for nature, and innovation and the council for climate, environment and agricultural sciences. The activities directed at research instruments and apparatus should be handled as part of infrastructure planning. The Inquiry has not been able to fulfil all parts of its terms of reference. Legislative amendments have not been proposed. The Inquirys assessment is that a completely new agency entails such great volume of legislative amendments that the matter should be handled by an organising committee. The Inquiry proposes that this organising committee should be set up so as to be able to handle all parts of the coming process for the implementation of the new research and innovation agency. Regeringen inrättade 2001 en ny organisation för forsknings- finansiering, där nio aktörer blev fyra; med ansvar för grundforskning inom alla vetenskapliga discipliner, områdes- forskningsråden Formas och Fas samt . Syftet med organisationsförändringen var att skapa en orga- nisation för forskningsfinansiering som kunde kraftsamla inom viktiga vetenskapliga områden, främja samarbete mellan forskning och utvecklingsarbete samt förbättra spridningen av information om forskningen och dess resultat. Den nya organisationen för- väntades också förbättra möjligheterna för att stimulera tvär- och mångvetenskaplig forskning och ge framstående forskarbegåv- ningar tillräckligt stöd för att kunna utveckla en självständig och nyskapande forskning. Organisationen skulle också klara av både att initiera forskning inom nya viktiga områden och att avveckla forskning inom områden som inte längre var angelägna.