sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — Allmänna utgångspunkter för styrmedelsval Med de ovan angivna grundantagandena kommer Profu fram till att energipriserna i tabell 4.4 bör ligga till grund för beräkningen av energieffektiviseringspotentialerna. De resulterande rörliga energipriserna redovisas exklusive moms: för beslutsfattarperspektivet och det samhällsekonomiska per- spektivet för dagsläget och 2020 Tabell 4.4 Rörliga energipriser som ligger till grund för beslutsfattarkalkyler och samhällsekonomiska kalkyler av potential för energieffektivi- sering Dagens priser (öre/kWh) Prognoserat pris (cirka ) (exkl. moms) (öre/kWh) (exkl. moms) Biobränslen (pellets): Källa: Profu. Allmänna utgångspunkter för styrmedelsval För att kontrollera rimligheten i beräkningarna har Profu även gjort ett flertal känslighetsanalyser, som baseras på andra principer och/eller beräkningsförutsättningar jämfört med grundantagan- dena. Känslighetsanalyserna framgår av bilaga 4 där Profus rapport återges i sin helhet. 5Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Direktivet (2006/32/EG) avser energieffektivisering i de tre sektorerna bebyggelse, industri och transporter. Svensk officiell statistik är något annorlunda indelad, med sektorerna bostäder och service m.m., industri samt transporter. I bostäder och service m.m. ingår bebyggelsen i stort samt vissa servicefunktioner med en nära koppling till bebyggelse och de areella näringarna. Kapitlet inleds med en översiktlig beskrivning av sektorn bostäder och service m.m. (avsnitt 5.1) och dess energianvändning (avsnitt 5.2). I avsnitt 5.3 beskrivs de effekter tidiga åtgärder haft och de effekter som redan beslutade styrmedel bedöms leda till för bostäder och service. Dessa tre områden beskrivs mer ingående i kapitel 5 i utredningens delbetänkande.TPF1FPT I avsnitt 5.4 ges sedan en mer utförlig beskrivning av sektorns energieffektiviseringspotential baserat på de fördjupade studier som genomförts under utred- ningens andra etapp. Slutligen redovisas i avsnitt 5.5 förslag till styrmedel för ökad energieffektivisering 5.1Sektorn bostäder och service m.m. i huvuddrag Sektorn bostäder och service m.m. omfattar: Bostäder (småhus och flerbostadshus). Lokaler (fördelas enligt SCB i 11 kategorier av byggnader) exklusive industrilokaler. I delsektorn lokaler ingår service och näringslivsverksamhet som inte är kategoriserad som industriell verksamhet. 1TP PT SOU 2008:25, Ett effektivare . Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Areella näringar (jordbruk, skogsbruk, fiske m.m.). Övrig service (inkluderar byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk). Totalt omfattar sektorn bostäder och service cirka 590 miljoner m2P P byggnader. Bebyggelsen fördelar sig på cirka 260 miljoner m2P P små- hus (cirka 1,8 miljoner småhus inklusive lantbruk och permanent- bebodda fritidshus), 165 miljoner m2P P flerbostadshus (cirka 135 000 flerbostadshus med totalt 2,4 miljoner lägenheter) samt 165 mil- joner m2P P lokaler (cirka 60 000 fastigheter med övervägande kom- mersiell verksamhet och cirka 120 000 offentliga byggnader).TPF2FPT Utöver detta uppskattas cirka 124 miljoner m2P P uppvärmd lokalarea ingå i fastigheter som är taxerade som industrienheter. Av dessa, som industriklassade lokaler, bedöms cirka en tredjedel (44 mil- joner m2P )P vara normalt uppvärmda, och användas som kontor eller för liknande ändamål. 5.2Energianvändning för bostäder och service m.m. Under direktivets basperiod 2001 2005 stod sektorn bostäder och service m.m. för av den totala nationella slutliga energianvändningen, respektive av den nationella slutliga energianvändning som direktivet omfattar. Sammantaget uppgick den genomsnittliga slutliga användningen av energi i sektorn bostäder och service m.m. till . Det motsvarar en primär energianvändning på med de av utredningen använda viktnings- faktorerna.TPF3FPT Av denna energianvändning gick slutlig energi respektive primär energi till bostäder (dvs. småhus inklusive småhus på lantbruksfastigheter och fritidshus samt flerbostadshus) och lokaler. Energianvändning för uppvärmning och tappvarmvatten, fastighetsel samt verksamhetsel respektive hushållsel ingår här. 2TP PT SOU 2204:109, Energideklaration av byggnader. 3TP PT För en detaljerad beskrivning av utredningens viktningsfaktorer se SOU 2008:25, Ett energieffektivare , avsnitt 4.3 och bilaga 4. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Figur 5.1 Fördelningen mellan energislag för den slutliga energianvänd- ningen inom sektorn bostäder och service m.m. (genomsnittliga värden till 2005), TWhTPF4FPT Biobränsle, torv m.m. Källa: , . Den totala slutliga energianvändningen i sektorn bostäder och service m.m. har varit relativt , men fördelningen mellan olika ändamål har förändrats. Den slutliga energianvändningen för uppvärmning och tappvarmvatten har successivt minskat medan elanvändningen har ökat markant. har elanvändningen i bostäder och service m.m. ökat med , från till . Elanvändningen har ökat avseende såväl uppvärmning och hushållsel som el för fastighetsdrift och verk- samhet. Användningen av olja i sektorn har minskat från till , medan fjärr- värmeanvändningen har ökat från till . som den slutliga energianvändningen för uppvärm- ning och tappvarmvatten i bebyggelsen har minskat har bebyggel- sens totala area ökat.TPF5FPT Beräkningsmässigt har därmed den specifika slutliga energianvändningen (uttryckt i kWh per kvadratmeter) för uppvärmning och tappvarmvatten minskat. Denna minskning mot- svaras dock inte av motsvarande förändring i primär energianvänd- PT El för drift av värmepumpar ingår i posten el. PT 2005 har den totala arean för småhus, flerbostadshus och lokaler Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. ning, varför delar av effektiviseringen i praktiken är skenbar. Orsaken till detta är att en stor del av bebyggelsen har övergått från individuell uppvärmning till fjärrvärme eller elvärme. Härigenom har förluster som uppkommer vid energiomvandlingen flyttats från de individuella byggnaderna till el- och fjärrvärmeanläggningar vars förluster i den nationella energistatistiken bokförs i sektorn omvandling. En direkt jäm- förelse av specifik slutanvändning av energi (kWh per kvadrat- meter) blir således missledande. För sektorn bostäder och service m.m. som helhet har den specifika slutliga energianvändningen i kWh per kvadratmeter, inklusive hushålls-, verksamhets- och driftel, minskat med . Den primära energianvändningen i sektorn har gått i motsatt riktning, den har ökat med under samma tidsperiod.TPF6FPT Småhus inklusive småhus på lantbruksfastighetTPF7FPT uppgick den samlade slutliga energi- användningen för uppvärmning och varmvatten i cirka 1,8 miljoner småhus (varav cirka 200 000 småhus på lantbruks- fastighet) till i genomsnitt per år.TPF8FPT Utöver energi- användning för uppvärmning och tappvarmvatten användes fastighets- och hushållsel.TPF9FPT Den vanligaste uppvärmningsformen för svenska småhus är elvärme. Nästan en tredjedel av småhusen använde el för uppvärmning. Utöver detta hade drygt en femtedel av småhusen en kombinerad el- och biobränsleuppvärmning. Ungefär vart tionde småhus värmdes med enbart biobränsle, och med fjärrvärme. Andelen småhus med individuell oljeuppvärmning har minskat . var av små- husen helt eller delvis oljeuppvärmda jämfört . har andelen installerade värmepumpar ökat. Den nationella energistatistiken är bristfällig med avseende på värme- 6TP PT Energianvändning och -försörjning för byggnader ur ett systemperspektiv Ett samverksans- projekt mellan bygg- och energibranschen, SBUF och Svensk Fjärrvärme, 2006. 7TP PT Småhus på lantbruksfastighet inkluderas i SCB:s kategori småhus . 8TP PT I denna ingår energianvändning för småhus på lantbruksfastighet. Källor: Energimyndig- heten och SCB, EN 16 , Energistatistik för småhus, flerbostadshus och lokaler 2005, samt , Energiläget i siffror. 9TP PT Som fastighetsel räknas t.ex. el till ventilation och utomhusbelysning. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. pumpar.TPF10FPT Ökningstakten för installation av pump har varit stark. Sammantaget hade cirka 440 000 av småhusen någon form av värmepump år 2005.TPF11FPT I denna uppgift ingår alla typer av värme- pumpar, även frånluftsvärmepumpar och andra typer av värme- pumpar som inte används som primär värmekälla för huset.TPF12FPT Antalet hus som var huvudsakligen värmda med värmepump, i form av berg-, jord- eller sjövärmepumpar, uppgick till cirka 200 000. Den senaste statistiska undersökningen av fritidshusbeståndet ägde rum . SCB uppskattade då att det finns cirka 690 000 fri- tidshus i . Undersökningen visade att av fritidshusen värms upp med direktverkande el. Den totala energi- användningen för fritidshus uppskattades till , varav bedömdes vara el. omfattade det svenska flerbostadshusbeståndet, enligt lantmäteriverkets register, cirka 135 000 byggnader. Det motsvarar cirka 2,4 miljoner lägenheter med totalt uppvärmd area.TPF13FPT Utöver detta finns bostadsarea som i SCB:s statistik definitionsmässigt faller under kategorin lokaler. Totalt var den genomsnittliga slutliga årliga energianvändningen för perioden 2005 för uppvärmning och tappvarmvatten i flerbostadshus . Till detta kommer fastighetsel och hushållsel . 10TP PT Underlaget om antalet installerade värmepumpar bedöms vara gott. Däremot är bristerna stora i statistiken med avseende på tillgodogjord energi från omgivningen (gratisenergi). Det beror på att inga uppgifter om värmepumpars effekt eller prestanda samlas in i den officiella statistiken. 11TP PT /jord/sjövärmepumpar, luftvärmepumpar samt kombinationer. 12TP PT Med primär värmekälla avses i den nationella statistiken den värmekälla som står för den huvudsakliga delen av uppvärmningen. 13TP PT Arean anges i SCB:s statistik i uthyrningsbar area i Boarea (BOA) och Lokalarea (). nya byggregler baseras på Atemp som innefattar all area i en byggnad som är upp- värmd till minst , med undantag för varmgarage. Atemp är vanligen större än summan av BOA och . Till den angivna arean tillkommer lokalarea som ingår till mindre del i flerbostadshus. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Användningen av både fastighetsel och hushållsel har ökat kraftigt under . Den vanligaste uppvärmningsformen i flerbostadshus är fjärr- värme. Av flerbostadshusen är mer än tre fjärdedelar helt fjärrvärme- värmda och delvis fjärrvärmevärmda. av flerbostadshusen är helt eller delvis oljevärmda. av flerbostadshusen är elvärmda, och har värmepump i kombination med andra energislag. Resterande av flerbostadshusen har enligt statistik annan uppvärmning, t.ex. gas och primär uppvärmning med värmepump. Lokalbyggnader indelas i SCB:s statistik i elva kategorier. Många byggnader innehåller verksamhet ur flera olika kategorier, t.ex. kontor och bostäder. SCB:s elva lokalkategorier är: Samlingslokaler inkl teatrar och biograferTPF14FPT Enligt SCB:s statistik var den totala lokalarean 144 miljoner kvadratmeterTPF16FPT fördelad på cirka 53 000 fastigheterTPF17FPT. Kontor och skolor är de två största lokalkategorierna med vardera cirka en fjärdedel av den sammanlagda lokalarean. De största ägarna till lokaler är aktiebolag () och kommuner (). 14TP PT Kategorin teatrar och biografer var tidigare en egen kategori, men har slagits samman med övriga samlingslokaler . 15TP PT Varmgarage ingick tidigare i kategorin övriga lokaler. 16TP PT Arean anges i SCB:s statistik i uthyrningsbar area Lokalarea () respektive boarea (BOA). nya byggregler baseras på Atemp som innefattar all area i en byggnad som är uppvärmd till minst 10 ºC, med undantag för varmgarage. Atemp är vanligen större än summan av och . 17TP PT Många fastigheter omfattar mer än en byggnad. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Sammantaget äger den offentliga sektorn (stat, kommuner och landsting) cirka två femtedelar av den totala lokalarean. Totalt var den genomsnittliga slutliga energianvändningen för åren 2001 2005 för uppvärmning och tappvarmvatten i lokal- sektorn . Utöver detta tillkommer el för fastighetsdrift och verksamhetsel. Lokalsektorns elanvändning har ökat kraftigt under . Kunskapsunderlaget om användning av verksamhetsel fördelat på ändamålTPF18FPT har varit starkt begränsat, men projekt kommer successivt att för- bättra denna kunskapTPF19FPT. Fjärrvärme är den dominerande uppvärmningsformen i lokal- sektorn. Nästan tre femtedelar av alla svenska lokaler värms med fjärrvärme. Därefter kommer elvärme med , och oljeuppvärmning med . De resterande cirka 30 pro- centen är fördelade på mindre poster med biobränsle, värmepumpar och olika typer av kombinationer av de olika energislagen. De areella näringarna omfattar jord- och skogsbruk samt fiske. Den slutliga energianvändningen i denna kategori uppgick i genomsnitt 2005 till . Det domine- rande energislaget inom de areella näringarna är oljeprodukter som stod för . Av detta utgjordes av dieselolja. Elanvändningen i de areella näringarna uppgår till . I övrig service inkluderas byggsektorn, gatu- och vägbelysning, avlopps- och reningsverk samt el- och vattenverk. Den slutliga energianvändningen i denna kategori uppgick i genomsnitt 2005 till . Den största enskilda posten i denna sektor var ång- och hetvattenförsörjning i energiproduk- tionsanläggningar, med en årlig slutlig energianvändning på . Gatu- och vägbelysning respektive byggnads- och anlägg- 18TP PT Till exempel belysning, ventilation och kyla. 19TP PT Energimyndighetens studie STIL2 (Statistik i lokaler 2) beskrivs närmare i betänkandets kapitel 13. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. ningsverksamhet använde vardera slutlig energi. 5.3Effekten av tidiga åtgärder och redan beslutade styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Enligt direktivet får medlemsstaterna tillgodoräkna sig effekten av sådana styrmedel och effektiviseringsåtgärder som har intro- ducerats , för skatter gäller åtgärder . Detta gäller under förutsättning att effekten av åtgärderna fortfarande kvarstår . Vidare kan enligt direktivet effekter av åtgärder som vidtas med stöd av befintliga styrmedel också tillgodoräknas för direktivets uppfyllande. En mängd sådana åtgärder har vidtagits och bedöms komma att vidtas fram med stöd av olika styrmedel för effektivare energianvändning. Skatt på energi är ett centralt energipolitiskt styrmedel i . Utöver energiskatterna har ett antal riktade styrmedel använts. I det följande ges en kort sammanfattning av effekterna av dessa. För en mer detaljerad beskrivning av effekterna hänvisas till avsnitt 5.3 respektive 5.5 i utredningens delbetän- kande.TPF20FPT 5.3.1Effekten av tidiga åtgärder i sektorn bostäder och service m.m. Utredningen har i sitt delbetänkande bedömt effekten av tidiga åtgärder. Bedömningarna baseras främst på beräkningar och på de ekonometriska bedömningar som professor , , har genomfört på uppdrag av utredningen.TPF21FPT En åtgärdsbaserad top-down-utvärdering har genomförts av konsultföretaget . Utvärdering av effekten av genomförda åtgärder ska enligt direktivet ske med en kombination av så kallade bottom-up- metoder och top-down-metoder. Val av metod för beräkning och bedömning av olika styrmedels- och åtgärdseffekt har skett i enlig- het med detta. Utvärderingsmetoderna varierar beroende på vilken 20TP PT SOU 2008:25, Ett energieffektivare . 21TP PT Energimyndigheten, Effektivare energianvändning – Beräkning av uppnådda effekter och förväntade effekter av beslutade styrmedel för effektivare energianvändning , ER 2007:21. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. typ av åtgärd som avses. Vid valen av utvärderingsmetoder har strävan varit att undvika dubbelräkning av åtgärders effekter. Sammantaget bedömer utredningen att de uppnådda effekterna av åtgärder i bebyggelsen som kan tillgodoräknas för direktivets (2006/32/EG) måluppfyllelse kommer att ha en kvarstående effekt på primär energi (10,slutlig energi) (tabell 5.1).TPF22FPT En rad olika styrmedel har använts för att åstadkomma denna effekt. Bland dessa finns bl.a.: Stöd till konverteringar av värmesystem Lokalt investeringsprogram för minskad miljöpåverkan Energikrav i samband med nybyggnad Informationsinsatser avseende effektivare energianvändning Frivilliga överenskommelser mellan staten och aktörer inom byggsektorn För en detaljerad beskrivning hänvisas till delbetänkandets av- snitt 5.3. Tabell 5.1 Samlad effekt av tidiga åtgärder i bebyggelsen. Slutlig respektive primär energianvändning, TWh Uppvärmning, varmvatten, Källor: , Profu och , SOU 2008:25. 22TP PT Utredningen gör bedömningen att den effektivisering som ägt rum till följd av punkt- skatter och mervärdesskatt på energianvändning inom bebyggelsen för perioden 2005 respektive förväntas äga rum 2016 ingår som en del av den totala energieffektivisering som redovisas i de åtgärdsbaserade top-down-beräkningarna. Skatternas bidrag till effektivisering redovisas därför inte separat i tabellerna 5.1 5.3. 23TP PT I detta bedöms även skatternas effekt på energieffektivisering i bebyggelsen ingå. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. 5.3.2Förväntad effekt av beslutade styrmedel och åtgärder, 2005 2016 Utredningen bedömde i sitt delbetänkande också den effekt som befintliga styrmedel kan komma att ha 2016. Även dessa bedömningar baseras huvudsakligen på Energimyndig- hetens beräkningar och professor underlag. Bedöm- ningarna av konvertering av värmesystem i småhus har genomförts av konsultföretaget , och bedömningar av framtida fjärr- värmeanslutning i flerbostadshus och lokaler samt kraftvärme- utbyggnad baseras på underlag från Svensk Fjärrvärme. Sammantaget bedöms effekten av åtgärder 2016 till följd av redan beslutade styrmedel leda till en effektivare slutlig energianvändning på . Detta motsvarar en effektivare primär energianvändning på , se tabell 5.2.TPF24FPT De åtgärder som har bedömts åstadkomma denna effekt är: Konvertering av uppvärmningssystem i småhus Konvertering till fjärrvärme i flerbostadshus och lokaler Energi- och koldioxidskatternas inverkan på energianvändning i bebyggelsen, perioden 2016 Klimatinvesteringsprogram (KLIMP) Stöd till energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet (tidigare OFFROT) Stöd till installation av solvärmeanläggningar i småhus Stöd för installation av energieffektiva fönster i småhus Stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus bygg och konstruktionsregler (BBR06) 24TP PT Se fotnot 23. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Tabell 5.2 Samlad förväntad energieffektivisering som följd av redan beslutade insatser och styrmedel (TWh/år) Program/styrmedel inom sektorn bostäder och service m.m. [TWh] småhussektorn, beräknat på 2005 års byggnadsstock (exkl. solvärme) Konvertering till fjärrvärme i lokaler och Teknikupphandling (framtida förväntade Konverteringsåtgärder 2000 2005, solvärme Stöd till energieffektiva fönster Källa: , SOU 2008:25. 5.3.3Samlad effekt av tidiga åtgärder och bedömd effekt av beslutade styrmedel Sammantaget bedömde utredningen i sitt delbetänkande att tidiga åtgärder och effekter av åtgärder som bedöms komma till stånd 2016 till följd av redan beslutade styrmedel uppgår till slutlig energianvändning i sektorn bostäder och service m.m. . Det motsvarar primär energianvändning år 2016.TPF27FPT 25TP PT I detta ingår även skatternas effekt med avseende på effektivare energianvändning för uppvärmning och tappvarmvatten i småhus. 26TP PT I detta ingår även skatternas effekt med avseende på effektivare energianvändning för uppvärmning och tappvarm vatten i flerbostadshus och lokaler. 27TP PT Se fotnot 23. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. Tabell 5.3 Summering av effekter av tidiga åtgärder (perioden 2005) och redan beslutade styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. (perioden 2016). Effektivare slutlig energianvänd- ning respektive effektivare primär energianvändning, TWh/år Tidiga åtgärder, 1995 2005 Redan beslutade styrmedel, 2005 2016 5.4Potential för energieffektivisering i bebyggelsen Inför sitt delbetänkande gav utredningen () i uppdrag att studera potentialen för energieffektivisering i bebyggelsen.TPF28FPT Resultatet av denna studie redovisas i delbetän- kandets kapitel 5.4.TPF29FPT CEC:s studie pekade på att det finns en betydande potential för effektiviseringsåtgärder i byggnader, som trots att åtgärderna till synes är lönsamma inte kommer till stånd. CEC:s underlag pekar på att i genomsnitt för alla byggnadstyper endast av de åtgärder som till synes är lönsamma realiseras, även med beaktande av befintliga styrmedel.TPF30FPT Att en så liten del av den till synes lönsamma potentialen realiseras stöds av en kvalitativ genom- gång av de åtgärder som föreslagits i genomförda energi- deklarationer. Det finns alltså ett energieffektiviseringsgap.TPF31FPT CEC:s kalkyler innefattade dock endast vad som ibland kallas ingenjörs- mässiga kostnader, dvs. kostnader knutna direkt till investeringen. Om även andra kostnader, exempelvis transaktionskostnader (t.ex. kostnader för kunskapsinhämtning) tas med minskar lönsamheten för åtgärderna, och därmed i vissa delar den lönsamma potentialen. I det fortsatta arbetet inför slutbetänkandet har utredningen uppdragit åt Profu att, efter samråd med bl.a. professor , studera energieffektiviseringsåtgärder ur både beslutsfattar- 28TP PT , och , Energieffektiviseringspotential i bostäder och lokaler Med fokus på effektiviseringsåtgärder 2005 2016, EnergiCentrum, 2007. 29TP PT SOU 2008:25 Ett energieffektivare . 30TP PT pekar dock på betydande skillnader för graden av genomförande av lönsamma åtgärder mellan olika kategorier av byggnader. CEC:s analys pekar på en variation mellan . 31TP PT Uttrycket energieffektiviseringsgap beskrivs liksom transaktionskostnader närmare i be- tänkandets kapitel 4. Effektiviseringspotential och styrmedel i sektorn bostäder och service m.m. och ett samhällsekonomiskt perspektiv och att försöka kvantifiera olika faktorer som påverkar energieffektiviseringsgapet. Profu har i sin studie åt utredningen även gjort bedömningar av framtida energipriser. Dessa används i de samhällsekonomiska och besluts- fattarekonomiska kalkylerna. I betänkandets kapitel 4 redogörs mer principiellt för begreppet energieffektiviseringsgap, trans- aktionskostnader, antaganden för energipriser och utfall av energi- prisberäkningarna m.m. I det följande redovisas resultatet av Profus beräkningar av potentialer för energieffektivisering i bebyggelsen. Underlaget används för utredningens överväganden om styrmedel. Profus rapport till utredningen återfinns i sin helhet som bilaga 4 till betänkandet. 5.4.1Hur stor är den lönsamma potentialen för energieffektivisering i byggnader? Omfattningen och karaktären av lönsamma energiåtgärder i bebyggelsen har diskuterats mycket. Utredningen har ställts inför påståenden om att det finns allt från mycket stora till obetydliga potentialer. Diskussionen tenderar ofta att bli låst. Divergerande tolkningar kan ibland bero på olika och oklara sätt att använda begrepp som lönsamma åtgärder eller teknisk-ekonomisk potential. framförs kritik som går ut på att de potentialbedömningarna som redovisas i olika studier ofta är förenade med brister. T.ex. framhöll att kostnadsuppskatt- ningar ofta saknas eller är ofullständiga.TPF32FPT Mot denna bakgrund har utredningen med hjälp av konsultföretaget försökt klarlägga de olika synsätt och definitioner som brukar förekomma, och som ibland förenklat knyts till tekniker respektive ekonomer.