sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Gränsvärden (0,1 ug/l enskilda respektive 0,5 ug/l totalhalt) för bekämpningsmedel i dricksvattenföreskrifterna är till skillnad från övriga gränsvärden inte hälsobaserade utan har fastställts mot bakgrund av försiktighetsprincipen. Undantag är aldrin, dieldrin, heptaklor och heptaklorepoxid där 0,03 ug/l som gränsvärde är hälsobaserat. I Rapportering av dricksvattentillsynen (2006) noterades att fluorid och/eller bekämpningsmedel gav upphov till de flesta kemiska hälsomässiga anmärkningarna. Några tillsynsmyndigheter rapporterade dock fynd av radon, arsenik och nitrat. Totalt hade av de allmänna anläggningarna kemiska hälsomässiga problem. Bilaga B 34 SOU 2007:60 78 Figur 4.2 Möjliga direkta och indirekta hälsokonsekvenser hos människa av översvämningar och mer långsamt ökande vattenflöden. Flödesschemat visar komplexiteten hos en översvämnings olika möjliga hälsokonsekvenser. Beige rutor omfattar olika sektorer som kan drabbas, blå rutor visar på vilket sätt en översvämning kan leda till en hälsoeffekt, och gula rutor visar hälsoeffekter. Källa: , , , et al. opublicerat Ökade flödens effekt på vektorburna sjukdomar Översvämningar skapar förhållanden som kan påverka spridningen av vissa vektorburna sjukdomar. Utbrott hos människa av leptospiros som sprids med gnagare har rapporterats efter översvämningar i (Kriz 1998) och (et al. 2003a, Mezentsev et al. Utbrott även av andra gnagareöverförda sjukdomar (som hantavirusinfektion) har rapporterats från flera håll i världen i samband med ökade flöden (et al ). Ökade flöden i våtmarker skapar också gynnsamma förhållanden för insekter med en vattenberoende larvutveckling, som myg SOU 2007:60 Bilaga B 34 79 gor, knott, svidknott och bromsar. Insektspopulationer kan öka drastiskt i efterförloppet av en översvämning. Detta kan skapa svåra problem för både boskap och vilda djur. Vissa insekter såsom översvämningsmyggan Ochlerotatus sticticus vars ägg är mycket torkresistenta kan överleva i marken under många torrår, kan lokalt komma att gynnas. Massförekomst av myggor har iakttagits efter översvämningar vid nedre . Det finns exempel från på utbrott hos människa av myggöverförda virusinfektioner (som hantavirusinfektioner och West feber) efter översvämningar (Hubalek et al ), t.ex. efter den svåra översvämningen i (Hubalek et al. Utbrott av tularemi har bl.a. rapporterats efter översvämningar i (Briukhanov et al ). 5 Hälsoeffekter av klimatets påverkan på vattentillgång och vattenkvalitet I bedöms stora delar av landets södra och mellersta delar kunna få ökande problem med torka under delar av sommarperioden under detta kommande sekel. Sydöstra kommer även att få totalt sett lägre grundvattentillgång . förekommer perioder med låga grundvattennivåer. Då uttaget av vatten till allra största del utgörs av grundvatten (t.ex. finns 25–30 större kommunala grundvattentäkter i ) kommer en minskad mängd grundvatten medföra diverse frågeställningar och problem, som ett förändrat klimat medför andra problem/behov (erosion, konstbevattning, avsaltning, m.m.). Tillgången på vattenresurser beror främst på grundvattenbildningen som i stort sett utgörs av skillnaden mellan nederbörd och avdunstning. Övriga faktorer som t.ex. jordart (et al. 2006) har relativt liten betydelse. Grundvattenbildningen överensstämmer tämligen väl med avrinningen. Grundvattenbildningen varierar avsevärt mellan olika delar av landet; på kan den överstiga medan sydöstra har en grundvattenbildning som kan understiga . En minskad grundvattenbildning i denna del av landet är således extra besvärlig med tanke på det relativt svaga utgångsläget. Bilaga B 34 SOU 2007:60 80 Om man upplever perioder med låga grundvattennivåer kommer sannolikt en framtida temperaturökning (följt av ett ändrat nederbördsmönster, ökad avdunstning) medverka till att grundvattenbildningen i landets sydöstra delar inte kommer att nå upp till det behov av vattenuttag som finns. I värsta fall kommer uttaget inom vissa områden att vara större än nybildningen, på lång sikt medför detta en långsiktig sänkning av grundvattennivån. Detta kan i sin tur medföra saltvatteninträngning från hav eller djupt liggande salthaltigt grundvatten, minskad tillrinning av grundvatten till ytvatten vilket kan påverka vattenföringen i åar, bäckar och andra vattendrag. Konsekvenser av störningar av vattenkvaliteten Vatten är vårt vanligaste livsmedel och även i ett förändrat klimat är det viktigt att upprätthålla en bra vattenkvalitet med god lukt och smak på vattnet och att man inte riskerar att insjukna på grund av patogener i vattnet. Efter ett vattenburet utbrott kan det vara svårt att få allmänheten att lita på vattenkvaliteten vilket kan göra att man hellre köper flaskvatten. Samma effekt kan det bli om vattnet inte smakar gott, är grumligt, färgat eller har en markant klorsmak. Det är viktigt att tänka på att en liter flaskvatten kostar mellan några till medan kommunalt dricksvatten kostar c:a . 5.1 Vattentillgång I beräknas en normal vattenförbrukning ligga på c:a per person och dygn. Vid nödvattenförsörjning, exempelvis via tankar, får man räkna med c:a 5–per person och dygn. Storskalig djurhållning kräver säker tillgång på vatten av god kvalitet. Brist på vatten av god kvalitet kan bli kraftigt begränsande för djurhållningen i vissa områden, ex. sydöstra eller på vissa platser. God tillgång till vatten är en förutsättning t.ex. för mjölkproduktion. En högproducerande mjölkko dricker vatten per dag. SOU 2007:60 Bilaga B 34 81 5.2 Dricksvattenskvalitet Ökade respektive minskade flöden samt högre vatten- och lufttemperaturer kan under vissa förhållanden (se beskrivning ovan) påverka dricksvattenkvaliteten negativt. Ett flertal smittämnen som kan förekomma vid vattenburen smitta kommer att påverkas av ett ändrat klimat (tabell 5.1). Vissa av dessa ger symtom enbart hos människa som calicivirus. Andra påverkar både människa och djur som Campylobacter, Cryptsporidium , Giardia, VTEC/EHEC, Salmonella och Yersinia. Vinterkräksjuka : Smitta via badplats Ett stort badvattenburet utbrott orsakat av calici/norovirus inträffade under en mycket varm period i . Det fina vädret gjorde att många, ungefär 1 000 personer per dag, sökte sig till badplatsen. Minst 250 personer insjuknade och även en del sekundärfall rapporterades. Den största risken för att smittas var att få kallsupar, eller på annat sätt få vatten i munnen, att bada vid den stora badplatsen, att bada och vara länge i vattnet, , samt att leka vid vattenbrynet eller bada eller simma nära stranden mindre än ut. Sjukdomssymptom som normalt uppträder (vinterkräksjuka) kan även dyka upp och en tät kontakt mellan människor, speciellt om någon är magsjuk (kräks och/eller har diarré), ökar risken för smittspridning. Intressant vid detta utbrott är att denna sjö förutom att vara en populär badplats även är råvattentäkt till vattenverk. bedömde att inte fanns någon risk för dricksvattenburen smitta under detta utbrott. Toxiska algblomningar orsakade av cyanobakterier (s.k. blågröna alger) uppträder i både sött och bräckt vatten. cyanobakterier klarar inte salthalten i (och ) och finns därför inte i dessa områden. Algblomningar kan dyka upp , men de potentiellt skadliga blomningarna är vanligast (juli–augusti) och delar av hösten. Vattentemperaturer på >15°C gynnar toxisk algblomning om vattnen är näringsrika. Giftalger gynnas genom att den Bilaga B 34 SOU 2007:60 82 period som vattnet är skiktat kommer att bli längre vid ett varmare klimat. Lång skiktningsperiod medför en ökad risk för kvävebrist i många vatten, genom att det varma ytvattnet utarmas på närsalter, bl.a. lättillgängligt kväve. Vid kvävebrist kommer blågrönalgernas förmåga till kvävefixering skapa en viktig konkurrensfördel gentemot icke kvävefixerande algarter. Dock krävs att vattendragen är näringsrika för att det skall uppstå så pass kraftiga algblomningar att de blir hälsomässigt störande. När det gäller råder det en viss osäkerhet om giftig algblomning kommer att gynnas eller ej, beroende på om fosfortillgången kommer att minska eller inte. SOU 2007:60 Bilaga B 34 83 Figur 5.1 Utbredning av algtoxin. Den övre kartsekvensen visar satellitobservationer av antal dagar med ytansamlingar av cyanobakterier i –2006 och de två nedre kartorna visar modellerad förändring i antal grader 2071–2100. Modell som använts är RCO (Oceanographic model) som baserats på olika regionala och globala modeller och scenarier. Källa: , 2006. Bilaga B 34 SOU 2007:60 84 Vid riklig förekomst av algtoxin kan dessa eventuellt tas upp av fisk och skaldjur med risk för att toxiner hamnar i livsmedelskedjan. Blomningar innebär en direkt hälsorisk för djur och människa och problem för rekreation och friluftsliv. Små barn liksom vilda djur, boskap och hundar som dricker av eller badar i kontaminerat ytvatten är speciellt utsatta. Vid varmare klimat ses också ett ökat problem med växt i vattenkoppar och dryckeshoar ute på beten. Blomningar i sjöar som används som ytvattentäkter kan innebära problem vid dricksvattenberedning, toxiska blomningar är en potentiell hälsofara vid otillräcklig rening av vattnet. Det är viktigt att poängtera att sjövatten aldrig bör drickas utan föregående rening. SOU 2007:60 Bilaga B 34 85 Tabell 5.1 Klimat-vatten-hälsoeffekter. Hälsoeffekter hos människa och djur som är av intresse för del och som har en känd eller misstänkt koppling till vatten, dvs., till översvämningar, ökade flöden och högre vattentemperaturer. x= klart samband. (x)= samband av mindre betydelse. Hälsoeffekt eller sjukdom Ökade flöden i sig Markläckage Betessmitta p.g.a. ökade flöden Badvatten Dricksvatten Vattenansamlingar Huvudsakligen människa Psykologiska besvär x Allergier (mögelsporer) x Hudinfektioner x Badsårsfeber x Calicivirusinfektion x x Cryptospiridiuminfektion x x x Giardiainfektion x x x Hepatit A x Rotavirusinfektion x Shigellainfektion x Både människa och djur Dödsfall och olycksfall x Andningsbesvär (mögelsporer) x Livsmedel + foder (mögelsporer) x Algtoxinförgiftning x x x Leptospirainfektion x x x Harpest (tularemi) x x x Insektsbett: Mygg och knott x x West feber x x x Aeromonasinfektion x x VTEC/EHEC x x x x Salmonellainfektion x x x x Campylobacterinfektion x x x Yersiniainfektion x x Huvudsakligen djur Frasbrand x Mjältbrand (antrax) x Paratuberkulos x Mag-tarmparasiter x x Bilaga B 34 SOU 2007:60 86 Figur 5.2 Högre vattentemperaturer (dricks- och badvatten) och hälsoeffekter hos människa. Beige rutor omfattar olika vattendrag som kan drabbas, blå rutor visar på vilket sätt högre vattentemperaturer kan leda till en hälsoeffekt, och gula rutor visar hälsoeffekter. 5.3 Badvattenkvalitet Högre temperaturer i badvatten kan öka tillväxtmöjligheterna av olika mikroorganismer i ytvatten. Under varma sommardagar söker sig fler folk till olika badplatser. Längre somrar ger längre badsäsonger. Bassängbad Fler badande i simbassänger ökar risken för smittspridning mellan människor av exempelvis öroninflammationer och andra övre luftvägsinfektioner, samt av mikroorganismer som ger mag-tarmbesvär som Cryptosporidium och calicivirus. Smittrisken ökar ytterligare genom att många smittämnen tillväxer fortare vid högre temperaturer, som exempelvis vissa Pseudomonas-arter, streptokocker och staphylokocker. Dricksvatten Rörledningar Mikroorganismer Badvatten Hav Sjöar o vattendrag Simbassänger Algtoxiner Högre vattentemperaturer och mikroorganismer Intag/ inhalation / ögon/slemhinna/sår Enskilda vattentäkter Ytvatten Grundvatten Sjukdom Sjukdom SOU 2007:60 Bilaga B 34 87 Strandbad Algförekomsten ökar vid varmare temperaturer och kan omöjliggöra bad. Ett flertal smittämnen som kan spridas på badplatser kommer att påverkas av ett ändrat klimat. Risken för mag-tarminfektion orsakad av calicivirus, Giardia och Cryptosporidium ökar vid ökad exponering. Utbrott av VTEC/EHEC vid strandbad kan troligen öka p.g.a. flera faktorer. Dels genom smittoläckage från betande boskap nära badplats, dels genom att sjuka badande personer (framförallt småbarn) kan överföra smittan, och dels p.g.a. möjlig tillväxt av bakterien i vattnet. Smittspridning av Campylobacter till badande kan ske från olika typer av vilda fåglar inklusive kanadagäss och betande boskap nära badplatser. Salmonella kan tillväxa i varmare vatten speciellt ifall mycket näring finns. Vid kraftiga regn kan olika typer av mikroorganismer som finns hos husdjur, vilda djur och fåglar, påverka badvattenkvaliteten. Badklåda är en i sig ofarlig självläkande parasitorsakad sjukdom som kan drabba människor vid bad i söt- och bräckvatten. Risken ökar vid varmare badvattentemperaturer. Badvattenkvalitetskontroll har, utifrån ett EG-direktiv, utfärdat föreskrifter för provtagning av badvatten. Badvatten övervakas i hela EU och provtagning genomförs i de bad som har minst 75–100 badande i snitt per dag. Kommunerna sköter provtagningen och rapporterar sina resultat till SMI (), som genomför regelbunden kvalitetskontroll av resultaten. Mindre epidemier av leptospirainfektion har rapporterats när människor smittats vid bad i insjöar eller vattendrag, som förorenats med urin från infekterade gnagare, se också avsnitt 4.2. I finns smittan hos svenska gnagare men inga kända fall av sjukdomen har setts hos människa . Om man badar med sår ökar risken för infektion av följande smittämnen: 1) Vibrioner, som ökar vid varmare vattentemperaturer och har en optimal tillväxt >20oC och salthalt på 0,4–1,, dock har den även isolerats från insjövatten; 2) Aeromonas som trivs i varmare vatten. Bilaga B 34 SOU 2007:60 88 Figur 5.3 Utbredning av badsårsfebersvibrioner och . Den vänstra kartan markerar områden med utbrott av badsårsfeber –2006, dvs., de första rapporterade fallen i . De två vänstra kartorna visar säsongsmedeltemperaturer för juni– aug –1990 (karta 1) och 1991–2005 (karta 2). Karta 3 visar modellerad ökning i antal grader för medeltemperaturen ––2100, respektive juli–sep (karta 4). Modell som använts är RCO-H (Oceanographic model) som baserats på olika regionala och globala modeller och scenarier (2006) Källa: , , 2006, och et al. (opublic) 1961-1990 1991-2005 2071-2100 2071-2100 karta1 karta 2 karta 3 karta 4 Försommar Sensommar Sommar SOU 2007:60 Bilaga B 34 89 Utbrott av badsårsfeber (hos känsliga personer) kan komma att bli vanligare i svenska vatten med ökande temperaturer, och sjukdomen kommer att påträffas allt längre norrut. Varm : Ökat antal rapporterade infektioner efter bad Vibrioinfektioner (utom V. cholerae O1 och O139) har bara varit anmälningspliktig . Ett fall av badsårsfeber rapporterades och tre fall 2005. Under den varma rapporterades totalt åtta fall av allvarlig vibrioinfektion efter bad, fem fall av Vibrio cholerae (ej O1 ej O139), ett fall av Vibrio vulnificus och två med typ ej angiven. Samtliga personer hade haft sår då de badade och tre av dessa smittade personer avled. Bakterien finns framförallt i bräckta vatten där den ofta förekommer tillsammans med plankton (speciellt blågröna alger) och tillväxer vid högre vattentemperaturer. Begränsade studier har påvisat Vibrio cholerae även i sötvatten. rapporterades även 4 vattenburna utbrott med calicivirus bland badande personer. har bara två sådana utbrott rapporterats i . Vibrio vulnificus har även tidigare förekommit i samband med humaninfektioner efter bad under varma somrar. Bakterien förekommer i 2 biotyper, varav 1:an påvisas hos musslor och 2:an orsakar sjukdom på ål (påvisats i odling ). Bakterien föredrar saltvatten varför den troligast kommer att utgöra ett problem vid våra kuster. En temperaturökning kommer med stor sannolikhet att öka prevalensen av sjukdomen i vilda ålbestånd. Det mest effektiva sättet att förebygga infektioner hos människa med av i vatten förekommande vibrioner är att ge information. Varning ska framförallt riktas till befolkning i områden där man vet att det alltid är varmare vatten än på andra ställen t.ex. i och vissa insjöar. Vid höga temperaturer är det viktigt att ersätta den vätska som förloras genom ökad svettning. För vissa grupper – t.ex. äldre och personer som står på viss medicinering – kan detta vara svårt och risken ökar då för intorkning (se figur 5.4). Om ett för litet vätskeintag pågår kan det leda till njursten. Ett ökat intag av vätska å andra sidan kan öka risken för diarrésjukdom om dricksvattenkvaliteten p.g.a. värmen är försämrad. Bilaga B 34 SOU 2007:60 90 Ett varmare klimat kan komma att öka människors vistelse i naturen. Vid fjällvandring är vatten i bäckar och sjöar ofta det enda tillgängliga dricksvattnet. Fler personer smittade med Campylobacter och Giardia kan bli en följd. Kostnadsberäkningar vid vattenburna utbrott Antalet registrerade dricksvattenorsakade sjukdomsfall anges till 63 000 fall i under men det finns ett betydande mörkertal. Kostnaden per insjuknad varierar mellan och , enligt en undersökning gjord på beroende på vilka kostnader som inkluderats. Kostnadsberäkningarna för EHEC-utbrottet i Walkerton (/insjuknad) och Giardiautbrottet i Bergen (/insjuknad) framstår som de mest fullständiga. Klimat- och sårbarhetsutredningens Dricksvattenrapport uppger att om man räknar med en kostnad på /insjuknad och en femfaldig ökning av de vattenburna infektionerna i fås en kostnad på mer än . Mörkertalet innebär att kostnaden för att inte genomföra riskreducerande åtgärder skulle kunna var betydligt högre. Utöver dessa kostnader finns mänskligt lidande i samband med dödsfall och sjukdom som i vissa fall blir kronisk samt avsevärda kostnader för att återställa förtroendet för dricksvattnet. Drickvattenrapporten visar på resultaten från en enkätundersökning som angav att föroreningsrisken från avloppsrening eller djurhållning ökar betydligt vid kraftig nederbörd vid av vattentäkterna. Även dagvatten kan innehålla betydande mängder mikroorganismer och vid av täkterna anges dagvatten som en föroreningsrisk. Vid av täkterna anges att jordbruksmark är en föroreningsrisk. Vid ett vattenburet utbrott i 1995 insjuknade omkring 3 000 personer med campylobacterinfektion, dvs. av de som hade kommunalt vatten. Det var relativt få personer som anmält sig sjuka eller varit hemma för vård av sjukt barn (6,) eller sökt läkare (), detta på grund av att det var långhelg. Det verkliga antalet sjuka var säkert betydligt högre. Den totala kostnaden för utbrottet beräknades till . Den högsta kostnaden var, trots att många inte sjukanmälts sig p.g.a. långhelgen, frånvaro från arbetet p.g.a. sjukdom eller vård av sjukt barn , följt av sjuk- och sjukhusvård . SOU 2007:60 Bilaga B 34 91 tvunget att anskaffa en UV-utrustning till en kostnad av . Kostnader för utbrottsutredningen bland olika myndigheter beräknades till 640 TSEK. kostnader för medicin, taxiresor m.m. 170 TSEK. Produktionsbortfallet har inte beräknats i denna studie. Vid ett annat vattenburet utbrott i där omkring 10 700 () av de som hade kommunalt vatten insjuknade med mag- och tarmsymtom, kunde sjukdomsagens inte påvisas. (Många kända mag-tarminfektioner t.ex. calicivirus kunde inte identifieras.) Den totala kostnadsberäkningen är inte fullständig då produktionsbortfall, sjukvårdkostnader, m.m. inte beräknats. Trots detta uppgick kostnaderna till , varav sjukskrivning stod för och kostnaderna för myndigheterna vid utredning av utbrottet . Utbrottet orsakades troligen av en bräddning av orenat avloppsvatten och på grund av ombyggnad på vattenverket, fallerande klorering. En konsekvens av detta utbrott var att en ny vattentäkt anordnades. Figur 5.4 Exempel på möjliga hälsoeffekter p.g.a. ett ändrat beteende vid högre sommartemperaturer. Beige rutor visar vad som ligger till grund för en hälsoeffekt, blå rutor visar på vilket sätt en hälsoeffekt uppstår, och gula rutor visar hälsoeffekter. Mänskligt beteende Fontäner Ökad vattenkonsumtion Uttorkning Njursten Sjukdom Badplatser Förorenat dricksvatten Infektionssjd Högre temperaturer Fler folk samlas Otillräckligt vattenintag Bilaga B 34 SOU 2007:60 92 6 Hälsoeffekter av klimatets påverkan på foder och livsmedel Foder är definitionsmässigt, enligt EU, första steget i livsmedelskedjan. 6.1 Foder Foder är grunden för hälsa och välbefinnande hos djuren. Foder är första steget i produktionen av animaliska livsmedel och måste vara av god kvalitet och utan främmande ämnen som kan ackumuleras och på detta sätt komma in i livsmedelskedjan. I produceras c:a foder till icke sällskapsdjur. Till detta kommer c:a vallfoder samt spannmål, bete och andra råvaror som inte ingår som ingredienser vid industriell foderproduktion. Till importeras proteinfoderråvaror bl.a. soya och soyaprodukter . I samband med extrema väderförhållanden som översvämningar eller långvarig torka kan betesbrist bli ett problem. Betesbrist gör att djur måste stödutfodras på betet eller hållas inne och utfodras. Betesbrist kan antas vara negativt för såväl vektorer som parasiter, vilket ju gynnar husdjuren. Betesbrist kan också orsaka att djuren ändrar sitt betesbeteende och börjar beta av giftiga växter eller att de i högre grad utsätts för parasitsmitta genom att de betar närmare marken och närmare fekalt förorenade områden som normalt ratas. Ekologisk produktion är mycket beroende av bete och grovfoder varför den produktionsformen är extra sårbar. Ett exempel på betesburen smitta är frasbrand (Clostridium chauvoei). Den smittar via sporer som överlever mycket länge i marken. Förutom översvämningar kan även torka (dvs., förändringar i markytans beskaffenhet och fukthalt) föra upp begravda sporer till markytan och förorsaka nya utbrott hos betande djur i till synes fria områden (se kapitel 4). Ökande problem med angrepp av mikroorganismer i växande gröda men även tillväxt i skördade fodermedel kan förväntas som en följd av högre temperatur men också som en följd av ökad relativ luftfuktighet (vinterhalvåret). Större problem kan förväntas med mögelgifter i inhemskt producerade fodermedel men också med Salmonella i den industriella foderpro SOU 2007:60 Bilaga B 34 93 duktionen. En ökad odling av nya fodermedel som t.ex. majs kommer att ge problem med andra mögelgifter än de som förekommit inom stråsädsodlingen. För svensk stråsädsodling finns en uppenbar risk att fältangreppen kommer att öka när det gäller mögelsvampen graminearum . Denna har ansetts vara relativt ovanlig i men förekommer allmänt i tempererade områden. Svampen angriper vete och majs och producerar främst mögelgiftet deoxynivalenol (). En klimatförändring kan medföra att svampens sexuella stadier uppträder i vårt klimat, något som ökar riskerna för en genetisk förändring och därmed en ökad spridning. Vallodlingen kan också påverkas till följd av nya grödor, anpassade till varmare klimat, i vilka angrepp av mögelsvampar är mer vanliga. Mer omfattande angrepp av olika mikroorganismer i växande gröda och lagrade foderprodukter kan medföra konsekvenser för djurs hälsa då de t.ex. exponeras för mögelgifter i fodret. Mögelgifter har olika effekter beroende på vilken substans det handlar om och vilket djurslag som exponeras. Bland annat kan grisars reproduktion och tillväxt störas allvarligt om halterna av mögelgifter från fusariumsvampar är höga i fodret. 6.2 Livsmedel Klimatförändringar kombinerade med en alltmer globaliserad livsmedelsproduktion och handel och förändrade matvanor innebär sannolikt stor risk för att livsmedelsburna sjukdomar ökar. Globalt sett kommer en ökande temperatur med extrema händelser som svåra stormar, långa perioder av torka m.m. att negativt påverka tillgången och kvaliteten på vatten och livsmedel (et al ). Kunskap saknas fortfarande om huruvida klimatet har en direkt påverkan på olika mikrobiella livsmedelsburna sjukdomar. Mycket talar dock för sådana samband som 1) varierande prevalens under olika årstider; 2) varierande prevalens mellan olika breddgrader i ett land; 3) ändrade sjukdomsmönster under El Niňo; 4) värmeböljor samt dokumenterade samband mellan vatten- och livsmedelsburna sjukdomar och 5) väderstörningar (Checkley et al. 2000, Colwell 1996, et al. 2001, m.fl.).