sou · GWB36 · 2008-02-28 00:00:00 — I har homestaging funnits . Enligt kommittédirektiven ska vi uppmärksamma mäklares ageran- de i förhållande till homestaging. Vi har förstått uppdraget på så vis att vi ska utreda om fastighetsmäklare bör vara skyldiga att informera om att homestaging har skett. Vi har övervägt om det bör införas en skyldighet för mäklare att upplysa om en säljare har vidtagit renoveringar eller liknande åtgärder En fastighetsmäklares grundläggande skyldigheter mot parterna med anledning av en förestående fastighetsaffär och som säljaren således inte skulle ha vidtagit om han eller hon haft för avsikt att bo kvar i fastigheten. Det kan emellertid vara förenat med svårigheter för mäklaren att få klarhet i bakgrunden till säljarens vidtagna åtgärder. För att förbättra möjligheten för köpare att bedöma en eventuell fastighetsaffär bör en mäklare i stället vara skyldig att i objektsbeskrivningen upplysa om en säljare har vidtagit renover- ingar eller liknande åtgärder på fastigheten innan objektsbeskrivningen upprättas. Upplysningsskyldigheten bör exempelvis omfatta åtgärder som förnyar, förbättrar eller åter- ställer fastigheten samt åtgärder som innebär ombyggnad eller till- byggnad av fastigheten. Det kan vara fråga om åtgärder som syftar till att dölja fastighetens skick, t.ex. ommålning vid tecken på fukt, men behöver inte vara det. Säljaren kan t.ex. ha bytt golv- eller väggbeklädnad för att fastigheten ska se mer attraktiv ut. Upplys- ningsplikten bör däremot inte omfatta sådana åtgärder som endast avser uppfräschning genom ommöblering eller liknande. 13.5Fastighetsmäklarens skyldigheter mot säljaren 13.5.1Mäklarens skyldighet att verka för att säljaren lämnar vissa uppgifter om fastigheten Mäklaren ska enligt gällande ordning verka för att säljaren före kontraktskrivningen lämnar de uppgifter om fastigheten som kan antas vara av betydelse för köparen. Enligt vår mening är bl.a. upp- gifter i en energideklaration sådana att de omfattas av de uppgifter om fastigheten som säljaren ska lämna till köparen (se avsnitt 13.4.3). En fastighetsmäklare bör därför upplysa säljaren av en byggnad om dennes plikt att upprätta en energideklaration om det inte finns någon deklaration som är nyare än vid försäljningen. Det finns ingen anledning att ändra gällande ordning härvidlag. Eftersom fastighetsmäklaren får flertalet av de uppgifter som ska anges i objektsbeskrivningen från säljaren och mäklaren normalt inte är skyldig att kontrollera att uppgifterna är korrekta anser vi att det är lämpligt att mäklaren låter säljaren få ta del av och god- känna uppgifterna i objektsbeskrivningen innan den lämnas till köpare. Vi har övervägt att införa en skyldighet för mäklare att göra detta. En sådan skyldighet skulle emellertid föra med sig vissa kon- sekvenser som måste analyseras närmare. Enligt vår mening torde En fastighetsmäklares grundläggande skyldigheter mot parterna en sådan skyldighet inte komma att påverka mäklarens ansvar. Där- emot torde säljarens ansvar enligt jordabalken komma att påverkas av ett sådant krav. Vårt förslag i avsnitt 12.1.3 om att en fastighetsmäklare ska föra journal över varje förmedlingsuppdrag innebär bl.a. att mäklaren ska anteckna att han eller hon har informerat säljaren om att denne bör lämna samtliga uppgifter om fastigheten som kan antas vara av betydelse för köparen. Om säljaren har tagit del av och godkänt objektsbeskrivningen bör det också antecknas i journalen. Anteck- ningarna ska enligt förslaget överlämnas till säljaren när förmed- lingsuppdraget är slutfört. Genom dessa förslag tillgodoses i huvud- sak syftet bakom den rekommendation lämnar angå- ende viss informations- och dokumentationsskyldighet för mäkla- ren i detta avseende (se avsnitt 13.2). 13.5.2Upplysningar till säljaren om fastighetens bedömda marknadsvärde En upplysning om en fastighets bedömda marknadsvärde kan vara av värde för säljaren när denne väljer mäklare men t.ex. också när säljaren och mäklaren ska komma överens om hur ersättningen för mäklaruppdraget ska beräknas. Vi anser därför att mäklare enligt den nya fastighetsmäklarlagen ska vara skyldig att redan innan upp- dragsavtalet sluts upplysa säljaren om det bedömda marknadsvärdet. En mäklare som satt ett för högt värde för att i konkurrens med andra mäklare få förmedlingsuppdraget kan därmed komma att meddelas en disciplinär påföljd. Eftersom värdet grundar sig på en bedömning torde det dock endast undantagsvis kunna bli fråga om några sådana påföljder (jfr övervägandena i avsnitt 13.4.4). I avsnitt 13.4.4 har vi redovisat några faktorer som bedömningen enligt vår mening lämpligen grundar sig på. I den journal som en mäklare enligt våra förslag ska föra bör mäklaren anteckna det av honom eller henne uppskattade marknadsvärdet och att han eller hon upplyst säljaren om det. Som nämnts tidigare är säljaren emeller- tid inte i förhållande till mäklaren förpliktad att sälja till det pris som anges i uppdragsavtalet. Överenskommelser om förmedlings- objektets pris får för övrigt också ändras muntligen. En fastighetsmäklares grundläggande skyldigheter mot parterna 13.5.3Upplysningar till säljaren om lämnade anbud En mäklare är enligt god mäklarsed skyldig att löpande till säljaren redovisa alla anbud som lämnas på fastigheten (se avsnitt 2.1.6). Enligt våra förslag i avsnitt 12.1.4 ska en fastighetsmäklare upprätta en förteckning över samtliga de anbud som lämnas på fastigheten. Det innebär att mäklaren ska dokumentera lämnade anbud på fastigheten efter hand som de inkommer. Mäklaren ska även enligt förslaget till säljaren och köparen överlämna förteckningen över anbuden när överlåtelseavtalet är slutet. Förslaget tillgodoser syftet med rekommendation om att mäklare ska bli skyl- diga att skriftligen informera och dokumentera att de lämnat infor- mation till säljaren om samtliga spekulanter och bud som lämnats till mäklaren. 13.6Fall då både säljaren och köparen har anlitat mäklare I de fall säljaren och köparen har anlitat varsin fastighetsmäklare kan frågor om respektive mäklares skyldigheter och ansvar uppkomma. Eftersom mäklare oftast får sina uppdrag från säljare aktualiseras frågan i praktiken främst i de fall även köparen anlitar en mäklare. En lösning skulle kunna vara att endast en av mäklarna får huvud- ansvaret. I praktiken torde säljarens mäklare dessutom ofta redan ha utfört flera av de skyldigheter som åvilar honom eller henne när det står klart vem som kommer att bli den slutlige köparen och att denne anlitat en egen mäklare. Enligt vår mening bör emellertid i sådana fall samtliga bestämmelser om en mäklares skyldigheter och ansvar i den nya fastighetsmäklarlagen gälla för båda mäklarna. Ansvaret för att skyldigheterna har fullgjorts på sätt som följer av lagen bör alltså åvila envar av mäklarna oavsett vem av dem som i praktiken utfört den. Plikter som åligger en mäklare enligt lagen men som redan är tillfredsställande utförda av motpartens mäklare behöver naturligtvis inte utföras igen. En fastighetsmäklares grundläggande skyldigheter mot parterna För att tydliggöra vilka skyldigheter mäklaren har mot varje intressent bör reglerna om en mäklares grundläggande skyldigheter i den nya fastighetsmäklarlagen placeras i tre paragrafer; en som reglerar mäk- skyldigheter gentemot uppdragsgivaren oavsett om denne är säljare eller köpare, en som reglerar en mäklares skyldigheter mot säljaren och en tredje som reglerar en mäklares skyldigheter mot köparen. 14Förmedling av bostadsrätter m.m. Gällande fastighetsmäklarlag ska tillämpas även vid förmedling av bostadsrätter. Bestämmelserna i lagen får anpassas efter de förhållan- den som gäller vid sådan förmedling (prop. 1983/84:16 s. 29 och 40 samt prop. 1994/95:14 s. 81). Vid förmedling av bostadsrätter kan konsumenter ha behov av delvis annan information än vid fastighets- förmedling. Vi ska därför enligt våra kommittédirektiv överväga om särskilda regler bör införas för förmedling av bostadsrätter. Frågan är närmast ifall det behövs särskilda regler om vad objekts- beskrivningen ska innehålla vid sådan förmedling och vilken infor- mation som mäklaren i övrigt bör lämna till köpare och säljare. Av gällande fastighetsmäklarlag följer att en mäklare vid för- medling av en bostadsrätt ska sammanställa en skriftlig beskrivning av bostadsrätten innehållande vissa uppgifter. Av beskrivningen ska bl.a. framgå vem som har rätt att förfoga över bostadsrätten och vilka rättigheter som belastar den samt storleken på lägenheten. De uppgifter som mäklaren ska kontrollera avseende ägare till och even- tuell pantsättning av bostadsrätten ska således finnas med i objekts- beskrivningen. Det har inte ansetts tillräckligt att alla relevanta upp- gifter funnits tillgängliga i flera olika handlingar (Fastighetsmäklar- nämndens beslut 2005-08-24:7). Kammarrätten har i ett fall konstaterat att det inte framgår av ordalydelsen i gällande fastighetsmäklarlag att mäklare i den skrift- liga objektsbeskrivningen ska ta med uppgift om bostadsrättslägen- hetens förmögenhetsvärde. Kammarrätten anförde att det inte går att utvidga skyldigheten genom en uttolkning av förarbetena till fastighetsmäklarlagen, oavsett de olika lämplighetsöverväganden eller förändrade förhållanden på bostadsmarknaden som skulle kunna motivera detta synsätt, eftersom en sådan tillämpning skulle strida Förmedling av bostadsrätter m.m. mot principen att föreskrivna sanktionerade skyldigheter bör vara klart uttalade och förutsägbara (dom av Kammarrätten i mål nr 1026-04). Det kan här också nämnas att en fastighetsmäklare i ett fall har ansetts bryta mot god fastighetsmäklarsed och förpliktats utge skadestånd till en lägenhetsköpare, eftersom han vid förmedling av lägenheten, som samägdes av bostadsrättsföreningen och ett aktie- bolag, inte upplyst köparen om den tveksamhet som kan föreligga beträffande en sådan nyttjanderätts rättsliga status (RH 2000:82). En kort redogörelse för bostadsrättslagen (1991:614) finns i avsnitt 2.4. I avsnitten 14.4 och 15 behandlas frågor om det bör in- föras särskilda regler för förmedling av lägenhet i bostadsförening m.m. samt av hyresrätter. – några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12) Det finns inte något centralt register över bostads- rätter. Det saknas därmed en samlad källa för såväl mäklare som pre- sumtiva köpare för att få in alla nödvändiga uppgifter om bostads- rätten, bostadsrättsföreningen och fastigheten. Fastighetsmäklare hämtar uppgifter om landets bostadsrätter från flera olika källor. grundar de sig på muntliga uppgifter från styrelse- medlemmar i bostadsrättsföreningen. I departementspromemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12) lämnas överväganden rörande frågan om registrering av bostadsrätter. Två förslag som tidigare lämnats till tas upp och jämförs i prome- . Enligt de båda tidigare förslagen bör det införas ett enhet- ligt system för registrering av bostadsrätter. Registren ska främst användas för omsättning och kreditgivning när det gäller bostads- rätter. De får också enligt förslagen användas för förvaltning av bostadsrätter och i bostadsrättsföreningarnas övriga verksamhet. Registren föreslås innehålla uppgifter om bostadsrättsföreningen, bostadsrätten, bostadsrättshavaren och dennes förvärv (bland annat pris) m.m. I första hand sägs att kreditgivare, mäklare och bostads- rättsföreningar ska ha direktåtkomst till de föreslagna registren. I promemorian framförs den uppfattningen att inte något av de tidi- gare förslagen bör genomföras utan förordas i stället ett tredje förslag, Förmedling av bostadsrätter m.m. med ett bostadsrättsregister under personupp- giftsansvar. Enligt förslaget ska registret emellertid skötas av bostads- rättsföreningar och kreditinstitut. Departementspromemorian har remissbehandlats och bereds inom . Promemorian innehåller inga författningsförslag och för det fall man skulle välja att gå vidare med den tredje modell som förordas i promemorian behövs ytter- ligare överväganden. 14.3Särskilda regler för förmedling av bostadsrätter Förslag: Den nya fastighetsmäklarlagen ska innehålla särskilda regler om vad en objektsbeskrivning ska innehålla vid förmed- ling av bostadsrätter. Förutom vissa uppgifter som enligt lagen ska finnas med i sådana beskrivningar i allmänhet ska en beskriv- ning av en bostadsrätt även innehålla uppgifter om bl.a. bostads- rättens förmögenhetsvärde, aktuell årsavgift och beslutade änd- ringar av årsavgiften samt om huruvida vid det senaste beskattningsårets utgång ansett att bostadsrättsföreningen är ett privatbostadsföretag enligt inkomstskattelagen (1999:1229). En fastighetsmäklare ska vidare vid förmedling av en bostads- rätt vara skyldig att tillhandahålla köparen senast tillgängliga årsredovisning för föreningen samt dess senaste registrerade stadgar. Marknaden och priserna för bostadsrätter har förändrats . Bostadsrätter dominerar handeln på bostads- marknaden. En grundläggande skillnad mellan förvärv av en fastighet och förvärv av en bostadsrätt är att bostadsrätten omfattar med- lemskap i en ekonomisk förening med därtill kopplad nyttjanderätt till en lägenhet. Köparen blir inte automatiskt medlem i föreningen utan måste ansöka om detta. Medlemskapet ger köparen del i föreningens tillgångar samt gör att denne tillsammans med övriga bostadsrättshavare blir begränsat ansvarig för föreningens skulder. För en köpare av en bostadsrätt är det därför viktigt att få delvis annan information än vid övrig fastighetsförmedling, exempelvis information om bostadsrättsföreningens ekonomi och framtida planer. En annan principiell skillnad mellan förvärv av en fastighet och förvärv av en bostadsrätt är att det senare innebär förvärv av lös Förmedling av bostadsrätter m.m. egendom (se avsnitt 2.4). Bostadsrätt är inte i någon mån undan- tagen från köplagens (1990:931) tillämpningsområde (1 § köplagen). Vad som sagts innebär att köplagen ska tillämpas på avtal om överlåtelse av bostadsrätter. Köplagens och jordabalkens felregler skiljer sig från varandra vad gäller bl.a. köparens undersöknings- plikt. I 20 § andra stycket köplagen anges att om köparen före köpet har undersökt varan eller utan godtagbar anledning under- låtit att följa säljarens uppmaning att undersöka den, får han inte såsom fel åberopa vad han borde ha märkt vid undersökningen, om inte säljaren har handlat i strid mot tro och heder. Mot denna bakgrund anser vi att det vid förmedling av bostads- rätter finns behov av särskilda regler om bl.a. vilka ytterligare uppgifter objektsbeskrivningen bör innehålla och om viss annan information som mäklare bör lämna i sådana fall. I det följande be- handlas närmare vilka särskilda regler som behövs i detta avseende. Det har ansetts att mäklaren vid förmedling av en bostadsrätt lämpligen fullgör sin skyldighet att kontrollera vem som är ägare till bostadsrätten och pantsättning av den genom att kontakta och få uppgiften från någon i bostadsrättsföreningens styrelse (vad gäller äganderättsförhållanden, se beslut 2003-03-19:4). I klargörande syfte bör det införas en särskild regel om mäklarens kontrollskyldighet avseende äganderätten till bostads- rätten och pantsättning av bostadsrätten. Redan av gällande regler framgår tydligt att mäklaren ska lämna köparen skriftlig uppgift om vem som har rätt att förfoga över bostadsrätten. Enligt våra förslag ska mäklaren även i fortsätt- ningen lämna uppgiften skriftligen till köparen men till skillnad från vad som anges fastighetsmäklarlag anser vi inte att det bör krävas att den finns med i objektsbeskrivningen (se 4 kap. 7 § andra stycket 2 och 4 kap. 8 § i vårt författningsförslag). Vi anser att det inte behövs någon särskild regel om denna skyldighet såvitt gäller förmedling av bostadsrätter. Vid förmedling av en bostadsrätt bör objektsbeskrivningen inne- hålla aktuella uppgifter om bostadsrättsföreningens namn, lägen- hetens nummer och andelstal. I den nya fastighetsmäklarlagen bör detta förtydligas genom en särskild bestämmelse härom. Uppgift- erna kan fås av föreningens styrelse. Vidare bör det framgå uttryck- ligen av lagen att objektsbeskrivningen ska innehålla uppgift om eventuell pantsättning av bostadsrätten. En mäklares kontroll- skyldighet omfattar inte eventuell pantsättning av bostadsrätts- Förmedling av bostadsrätter m.m. föreningens fastighet och det bör därför inte heller införas krav på att objektsbeskrivningen bör innehålla uppgift härom. Förmögenhetsvärdet för en bostadsrätt påverkar visserligen inte boendekostnaden direkt på det sätt som taxeringsvärdet för en fastighet gör. Båda värderingsgrunderna har emellertid betydelse för beskattningsregler och för hur mycket en köpare är villig att betala. Vi är av den uppfattningen att förmögenhetsvärdet för en bostads- rätt därför kan likställas med den uppgift om taxeringsvärdet som ska anges i objektsbeskrivningen vid överlåtelse av fastighet. En mäklare bör mot denna bakgrund vara skyldig att ange bostads- rättens förmögenhetsvärde i objektsbeskrivningen. Skyldigheten bör framgå klart av lagen. Av gällande regler framgår som nämnts att en objektsbeskriv- ning ska innehålla uppgift om byggnadens storlek. Bestämmelsen har överförts oförändrad års mäklarlag. I förarbetena (prop. 1983/84:16 s. 40) anges att en byggnadens storlek, dvs. här en lägenhets storlek, lämpligen preciseras genom en uppgift om bostadsytan och antalet rum. har också ansett att beskrivningen av en bostadsrätt ska innehålla en uppgift om lägenhetens boarea (nämndens beslut 2001-10-24:1). För att säljaren inte ska bli skyldig att kontrollmäta arean bör enligt vår mening en uppgift om lägenhetens storlek, dvs. en ungefärlig upp- gift om arean, vara tillräcklig i objektsbeskrivningen. Skyldigheten bör framgå klart av den nya lagen. Det bör dock inte finnas något krav i lagen på att objektsbeskrivningen även ska innehålla uppgift om antalet rum eftersom antalet rum i en lägenhet numera ofta ändras från tid till annan. Det bör i sammanhanget åter under- strykas att en mäklare inte har någon skyldighet att mera ingående undersöka bostadsrättens storlek eller faktiska skick i samband med ett förmedlingsuppdrag. Ger inte omständigheterna anledning till annat har en mäklare rätt att lita på att de uppgifter som lämnas av säljaren är korrekta. Om det finns flera uppgifter om storleken och går det inte att fastställa vilken som är den korrekta ska mäk- laren enligt praxis redovisa samtliga uppgifter eller på annat sätt tydligt klargöra att det finns andra uppgifter än de som angivits i beskrivningen av ett objekt (jfr beslut 2005-03-16:7). Uppgift om lägenhetens storlek finns ofta i för- eningens lägenhetsregister. Det förekommer att den uppgiften inte stämmer med den faktiska arean uppmätt enligt svensk standard. För en köpare är det av vikt att få veta om en till bostads- rätten anslutande mark, t.ex. en uteplats, ingår i upplåtelsen (jfr Förmedling av bostadsrätter m.m. beslut Änr 2006-6789). Vid förmedling av en bostadsrätt bör därför en mäklare i objektsbeskrivningen ange detta vilket bör framgå tydligt av lagen. Huruvida mark ingår i upplåtelsen eller inte anges normalt endast i upplåtelseavtalet som finns bl.a. hos bostadsrättsföreningen. Av den allmänna upplysningsskyldigheten måste anses följa att mäklaren till köparen ska lämna uppgift om gällande månadsavgift eller om redan beslutade avgiftshöjningar. Mäklaren bör i nära anslutning till att kontrakt ska skrivas inhämta dessa uppgifter från någon i bostadsrättsföreningens styrelse. Det är enligt vår mening lämpligt att mäklaren anger sådana uppgifter i objektsbeskrivningen vilket bör framgå uttryckligen av lagen. En bostadsrättsförening beskattas antingen som ett privat- bostadsföretag eller som ett oäkta bostadsföretag. En bostadsrätts- förening anses enligt 2 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229) vara ett privatbostadsföretag om föreningens verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar tillhandahålla bo- städer i byggnader som ägs av föreningen. Om dessa krav inte anses uppfyllda är föreningen skatterättsligt att betrakta som ett oäkta bostadsföretag. När bostadsrättsföreningen inte ensam äger fastig- heten kan reglerna för privatbostadsföretag i inkomstskattelagen inte tillämpas. Detsamma gäller om det finns mindre än tre bostads- lägenheter i föreningens fastighet. Bedömningen om en förening är att anse som privatbostadsföretag eller inte görs vid varje beskatt- ningsårs utgång. prövar om föreningens egen bedöm- ning i deklarationen är riktig. Reglerna för beskattning av privat- bostadsföretag har ändrats fr.o.m. . gällde att bostadsrättsföreningar som anses vara privatbostadsföretag schablonbeskattades. beskattas inte inkomsten från fastig- hetsförvaltningen. i stället ett oäkta bostadsföretag kommer den att beskattas på samma sätt som andra ekonomiska föreningar och aktiebolag, dvs. i princip ska samtliga intäkter och kostnader tas med vid inkomstberäkningen. Även medlemmarnas beskattning skiljer sig åt beroende på om dessa är medlemmar i ett privatbostadsföretag eller i ett oäkta bostadsföretag. (Se Skatte- verkets broschyr Skatteregler för bostadsrättsföreningar och deras medlemmar, SKV 378, utgåva 4.) Mot bakgrund av vilka skatterättsliga effekter klassificeringen av en bostadsrättsförening får för den enskilde medlemmen är det an- geläget att en köpare får veta vad för slags bostadsrätt förmedlingen avser. Även andra skillnader än skatterättsliga kan uppkomma Förmedling av bostadsrätter m.m. beroende på vilken typ av bostadsrättsförening det är fråga om. I vissa fall kan det exempelvis vara svårare att finansiera bostadsrätter upplåtna av föreningar som är att anse som oäkta bostadsföretag. En mäklare bör därför enligt den nya fastighetsmäklarlagen vara skyldig att vid förmedling av en bostadsrätt i objektsbeskrivningen ange om huruvida vid det senaste beskattningsårets utgång ansett att bostadsrättsföreningen är ett privatbostadsföretag enligt 2 kap. 17 § inkomstskattelagen. I avsnitt 13.4.3 föreslår vi att en objektsbeskrivning även ska innehålla uppgift om huruvida en energideklaration har upprättas. Detta bör gälla också för en objektsbeskrivning avseende en bostads- rätt. Vid förmedling av en bostadsrättslägenhet bör det därvid åligga mäklaren att upplysa köparen om var energideklarationen finns att tillgå. Ansvaret för att det finns en energideklaration som är yngre än åvilar bostadsrättsföreningen. Köparen av en bostadsrätts- lägenhet torde därför inte kunna rikta några krav mot säljaren om byggnaden saknar energideklaration. En bostadsrättsförening är skyldig att avge en årsredovisning. En årsredovisning innehåller främst ekonomisk och finansiell infor- mation och består av en resultaträkning, en balansräkning, noter och en förvaltningsberättelse. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen och upplysa om förhållan- den som inte framgår av balans- eller resultaträkningarna. För att vid en bostadsrättsaffär kunna bedöma föreningen är det av vikt för en konsument att få ta del av årsredovisningen. Det har i praxis också uttalats att en fastighetsmäklare vid förmedling av en bostads- rätt enligt god fastighetsmäklarsed ska tillhandahålla senast tillgäng- liga årsredovisning för köparen (jfr FMN:s beslut 2002-08-28:9 samt FMN:s beslut 2005-08-24:6, dom meddelad av Länsrätten i mål nr 20997-05 och beslut av Kammarrätten att inte meddela prövningstillstånd i mål nr 1384-07, Kammarrättens beslut har inte vunnit laga kraft). Enligt vår mening bör denna skyldighet framgå uttryckligen av den nya fastighets- mäklarlagen. stadgar finns registrerade hos Bolags- verket. För att en köpare ska få möjlighet att bilda sig en uppfatt- ning om de villkor som gäller för föreningen bör en mäklare även tillhandahålla köparen föreningens senaste registrerade stadgar. Även denna skyldighet bör framgå klart av den nya lagen.