sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om alternativa modeller för finansiering av ytterligare gemensam marknads- föring av som resmål SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom regeringsbeslut bemyndigades den dåvarande chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism samt föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för och olika destinationer i som resmål (dir. 2005:133). Med stöd av bemyndigandet förordnades som särskild utredare fr.o.m. . Som sekreterare i utredningen förordnades . Som experter i utredningen förordnades kanslirådet , departementssekreteraren och departementssekreteraren . entledigades från uppdraget att vara expert i utredningen och departementssekreteraren förordnades som expert i utredningen. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv enligt vilket utredningens uppdrag utökades till att även utreda förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna (dir. 2006:99). I anledning av tilläggsuppdraget förordnandes hovrättsassessorn som sekreterare i utredningen. entledigades från uppdraget att vara expert i utredningen och ämnessakkunnige , kanslirådet Hans Enflo, departementssekreteraren , departementssekreteraren och departementssekreteraren förordnades som experter i utredningen. Utredningen (N 2006:01) överlämnar härmed betänkandet Tillväxt genom turistnäringen (SOU 2007:32). Utredningen har därmed avslutat sitt arbete. Så har utredningen arbetat....................................................... som resmål – lägesrapport ............................... Sverigefrämjande och Sverigebilden i utlandet....................... 2.1.1 i utlandet, NSU ....... 2.1.3 Sverigebilden – en analys av hur omvärlden ser på Viktiga utvecklingsområden för svensk turistnäring............. 2.2.4 Ekoturism och Naturens Bästa.................................... Faktorer som inverkar på turismen till ...................... 2.4Marknadsföring av och svenska destinationer 2.4.1 som resmål på nationell nivå............................ 2.4.2 Marknadsföring utomlands av svenska destinationer och upplevelser....................................... 2.4.3 Marknadsföring av som resmål till Svensk turism och turistnäring – en översikt .................. Turismens ekonomiska betydelse ........................................... Turismens betydelse för sysselsättningen .............................. Företagen i svensk turistnäring ............................................... Myndigheter och bolag kopplade till svensk turistnäring ..... Nationella, regionala och lokala turistorganisationer ............ Organisationer inom svensk turistnäring ............................... Mål för svensk turistnäring...................................................... Statistikkällor och nyckeltal .................................................... 4Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande och samfinansieringsmodeller för Exempel på andra samfinansierade projekt och 5.2Österrikes modell för stadskärneutveckling inklusive Förslaget om Marknadspengen m.m................................. – exempel på projekt......................... Kongressamarbete i och i .................. Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- Beskrivning ..................av stora internationella evenemang Arenor ............................................och annan infrastruktur Stöd från staten........................................................ Olika former av stöd .............................................................. Statliga lån och bidrag ............................................................ Exempel på tidigare prövning av stöd från staten till stora evenemang inom kultur- och idrottssektorerna ......... 7.5En jämförelse med systemet för stöd inom export och om statligt stöd........................................ Relevanta rambestämmelser och rättsfall.............................. 8.3Stöd från staten till stora internationella evenemang i i ett EG-rättsligt perspektiv...................................... Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder........................... DEL IV Utredningens förslag 10.1.1 Sammanfattning av erfarenheter från andra länder... 10.1.2 En mer enad turistnäring ............................................ 10.1.3 Frågan om marknadspeng....................................... 10.2.1 Sammanfattning av erfarenheter från andra länder... 10.2.2 Statliga garantier m.m................................................. Överväganden och förslag.......................................... Mål för turistnäringens utveckling........................................ Långsiktiga partnerskap inom utvalda programområden Nationell strategi för stora internationella evenemang Visit Sweden AB:s dotterbolag med inriktning på Undersökning om inkommande besökare i ............ Bilaga 1–2 Kommittedirektiv.......................................................... Bilaga 3 Deltagarförteckning för av utredningen anordnat Bilaga 4 Rapport om svensk och internationell forskning avseende evenemangsturism m.m. ................................... Bilaga 5 Exempel: Krav och ansökningsprocess för Europamästerskapet i fotboll (herrar)............................. Det internationella resandet i världen har ökat och denna tillväxt bedöms fortsätta. Turismen i skapar många arbetstillfällen, ger betydande ekonomiska värden till svensk ekonomi och är en kraft för regional utveckling. Turistnäringen i innefattar alla verksamheter som är relaterade till det resande som definieras som turism. Det är fråga om såväl privata affärsdrivande företag som statliga och kommunala bolag samt organisationer av olika slag. För att ta till vara turistnäringens tillväxtpotential bör det skapas en mer samordnad och effektiv marknadsföring och marknadsbear- betning av och dess regioner som resmål på den internatio- nella marknaden. För detta krävs dels ökade resurser för mark- nadsföring av , dels en samordning av resurserna mellan de offentliga aktörerna och turistnäringen. Vidare kan ett arbete som innebär en långsiktighet i gjorda satsningar leda till större effekter på genomslag. I syfte att hitta alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för och olika destinationer i som resmål, tillsatte 2005 den dåvarande regeringen denna utredning. En annan faktor som kan inverka positivt på turismen till är stora evenemang med utländska besökare och deltagare. Allt fler destinationer använder sig av evenemang med intentionen att till- handahålla en upplevelse och på det sättet attrahera utländska besökare och deltagare till destinationen. Detta kan leda till posi- tiva samhällseffekter och omfattande intäkter till turistnäringen och därmed till staten. Vidare kan anordnande av stora internatio- nella evenemang ha betydelse för Sverigebilden utomlands samt öka den internationella uppmärksamheten på . Konkurren- sen om stora internationella evenemang samt sammankomster inom mötesindustrin, exempelvis kongresser, har dock ökat. Det finns i en kapacitet att anordna fler sådana evenemang och För att lyckas krävs dock omfattande invester- ingar och ekonomiskt risktagande. samarbetar olika aktörer, huvudsakligen på lokal och regional nivå, för att lyckas vinna hem och anordna stora evenemang och sammankomster. Ett starkare statligt engagemang på nationell nivå kan ytterligare öka förutsättningarna för att få anordna fler stora evene- mang och sammankomster. I syfte att kartlägga och analysera förutsättningarna att ställa ut statliga ekonomiska garantier och andra former av stöd inom bland annat kultur- och idrottssektorerna fick utredningen tilläggs- uppdraget. Utredningens förslag är: Staten formulerar tydligare politiska kvantifierbara mål för vad som skall åstadkommas inom svensk turistnäring och hur turismen skall medverka till utvecklingen inom olika sektorer i samhället. Dessa mål skall bilda underlag för riktlinjer till myn- digheter och organisationer i sektorer som påverkar och påver- kas av turismen, så att det där tas hänsyn till turistnäringens behov och önskemål vid beslut och prioriteringar. Vidare bör turistnäringen i samlad form sätta upp mål för utvecklingen på lång och kort sikt. Målen bör fungera som ledstjärna för före- tag och organisationer i svensk turistnäring. VisitSweden får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom några områden organisera partnerskap enligt OPPTPF1FPT- modellen som anpassas till turistnäringens förutsättningar. I uppdraget ingår vidare att utreda om marknadskontor samt vissa regelbundet återkommande marknadsaktiviteter skulle kunna finansieras gemensamt av staten och turistnäringen. Turistnäringen förutsätts medverka i detta arbete. Staten utarbetar en nationell strategi för stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för stora internatio- nella sammankomster inom mötesindustrin. VisitSweden får i uppdrag att starta ett dotterbolag med inrikt- ning på stora internationella idrottsevenemang, stora interna- kulturevenemang samt stora internationella samman- komster inom mötesindustrin. Dotterbolaget skall inrätta fon- der för ekonomiskt stöd till ansökningsarbete, marknadsföring, evenemangsutveckling och genomförande av evenemang inom idrott och kultur. 1TP PT Offentligt-privat partnerskap Staten anslår ytterligare medel till VisitSweden med för år 1, för år 2 och för år 3, med målsättningen att turistnäringen tillskjuter ytterligare medel i storleksordningen det dubbla. Vidare anslår staten medel till med för år 1, för år 2 och för år 3. får i uppdrag att ta fram gemensamma värderings- modeller. Modellerna skall kunna användas till dels prognoser inför ställningstagande till marknadsföringsinsatser, dels för utvärdering på samma sätt. Vidare ingår i uppdraget att på motsvarande sätt ta fram gemensamma värderingsmodeller för prognoser och utvärdering av evenemang inom idrott och kultur samt för möten, konferenser och kongresser. Dessa modeller skall ha förutsättningar att accepteras som ett natio- nellt instrument och kunna användas på nationell, regional och lokal nivå. får i uppdrag att genomföra undersökning om inkom- mande besökare till som därefter bl.a. kan utgöra stati- stikunderlag. En uppgift för utredningen enligt ursprungsuppdraget har varit att kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring samt analysera förutsättningarna att införa någon av modellerna i . En annan har varit att analysera möjlighe- terna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism och föreslå alternativa modeller för att skapa ökade gemen- samma marknadsföringsresurser. Utredningen har undersökt möj- ligheten att införa ett system för att ta ut en mindre obligatorisk avgift av övernattande turister s.k. marknadspeng som kan kom- pletteras med medel från kommuner och staten samt undersökt möjligheterna till en särskild mervärdesskatt för s.k. kommersiellt boende. En uppgift för utredningen enligt tilläggsuppdraget har varit att analysera och redogöra för de förutsättningar som finns enligt gäl- lande lagstiftning och granska vilka hinder och möjligheter den inrymmer samt granska för- och nackdelar med statliga garanti- och andra stödsystem. Vidare har utredningen haft i uppdrag att kartlägga förekomsten av garantisystem eller motsvarande i ett urval jämförbara länder samt analysera dessa länders erfarenheter och användning av sådana system och stöd. Utredningens analyser bygger bl.a. på fakta som samlats in från vissa berörda myndigheter, organisationer och företag. Avseende båda uppdragen har utredningen genomfört en kartläggning av ett antal utvalda länder. Utredningen har valt att se på de aktuella frå- geställningarna utifrån ett i huvudsak näringspolitiskt perspektiv. Vid kartläggningen av andra länder har framgått att samtliga av dessa valt att ha en organisation för turistfrämjande för hela landet samt att turistfrämjandeorganisationen arbetar med internationell marknadsföring som hela eller en del av sitt uppdrag. I är det V.S. (nedan VisitSweden), till hälften ägt av staten och till hälften av turistnäringen, som är turistfrämjandeor- ganisation och som har internationell marknadsföring som upp- drag. Av den information som inhämtats från olika aktuella aktörer i samt genom kartläggningen av systemen i andra länder har utredningen kunnat dra ett antal slutsatser. En av dessa är att det inte går att utröna några tydliga mönster som visar att stora mark- nadsföringsinsatser skapar stor framgång och utveckling av inkommande turism. Däremot tycks ett starkt marknadsförings- samarbete mellan det offentliga och näringslivet påverka andra områden som är viktiga för att nå framgång, såsom exempelvis produktutveckling, samverkan mellan olika branscher, servicenivå och tillgänglighet. Ett grundläggande krav för att lyckas med ökade gemensamma marknadsföringsinsatser och därmed turistnäringens utvecklande, är att både det offentliga och turistnäringen ställer upp tydliga mål för vad de vill att en stärkt marknadsföring skall åstadkomma samt vad turismen skall bidra med för . De av staten fastställda målen för turismen kan utgöra grund för riktlinjer till myndigheter och organisationer som påverkar och påverkas av turismen så att dessa vid beslut och prioriteringar tar hänsyn till turismens och turistnäringens utveckling. Det krävs också att dessa myndigheter och organisationer får en ökad förståelse för turistnäringens eko- nomiska förutsättningar, behov och utvecklingsmöjligheter. Turismens och turistnäringens utveckling är beroende av flera aktörer, såväl offentliga som privata, och det krävs för att uppnå en så bra utveckling som möjligt att samarbetet mellan dessa aktörer stärks. För ett lyckat samarbete krävs dock att turistnäringen, med alla dess aktörer på nationell, regional och lokal nivå, enar sig i större utsträckning. Vidare krävs en bättre samordning av de eko- nomiska resurser som satsas på internationell marknadsföring. Utredningen har kommit fram till att organiserade partnerskap enligt OPP-modellen inom VisitSweden för några områden skulle kunna vara ett sätt att skapa ytterligare mer långsiktiga former för samarbete. Ytterligare medel för marknadsföring av från staten skulle öka medfinansieringen från turistnäringen. Målsätt- ningen bör vara att turistnäringen tillskjuter medel i storleksord- ningen det dubbla. Samarbetet skall ske inom projekt där turist- näringen kan delta med kompetens och ekonomiska resurser. Det kan bli fråga om en satsning på ett fåtal utvalda programområden där bedöms ha stor tillväxtpotential och där olika svenska regioners och aktörers möjligheter och behov kan tillvaratas. Inom dessa programområden bör samarbetet inte enbart handla om marknadsföring utan avse hela värdekedjan. Enligt utredningen bör det även prövas om ett större gemensamt ansvarstagande och därmed gemensam långsiktig finansiering skulle kunna ske beträf- fande marknadskontor i närområdet. För att skapa ytterligare sta- bilitet i verksamheten skulle turistnäringen också i större utsträck- ning kunna förbinda sig till en årlig finansiering av den produkt- marknadsföring som samordnas genom VisitSweden. För att kunna fatta beslut om vilka marknadsföringsinsatser som ger mest valuta för pengarna krävs kvalificerade bedömningsun- derlag och bedömningsmetoder som stöd. Det krävs därför att gemensamma värderingsmodeller för marknadsföringsinsatser tas fram. Utredningen föreslår att får detta uppdrag. En annan slutsats utredningen kommit fram till är att det krävs ytterligare bra och aktualiserat statistikunderlag för att kunna ställa upp relevanta mål för turismen samt för att avgöra resursernas bästa användning. En möjlighet till detta skulle vara att återupptog arbetet med den s.k. IBIS-undersökningen. (Undersökning om inkommande besökare i ). Utredningens förslag går således ut på bl.a. att finansiering av ytterligare gemensam marknadsföring av som resmål skall uppnås genom ett utökat stöd från staten till VisitSweden där sam- arbetet mellan staten och turistnäringen utökas liksom medfinansieringen från turistnäringen. Arbetet inom VisitSweden bör utvärderas . Även andra tänkbara förslag till alternativa finansieringsmodeller har prövats under utredningens arbete, såsom förslag på mark- nadspeng i kombination med medfinansiering, en sär- skild mervärdesskatt för s.k. kommersiellt boende samt en avsätt- ning av statens skatteintäkter för turistnäringen. Efter en genom- gång av förutsättningarna att införa någon sådan lösning har dock utredningen valt att inte lägga fram något sådant förslag. Statligt engagemang i stora internationella evenemang m.m. En ökning och utveckling av stora evenemang som genomförs i kan skapa positiva samhällseffekter. Utredningen har dock kunnat konstatera att det i finns en bristande kunskap om de samhällseffekter som stora evenemang kan skapar. I samtliga av de i denna del jämförda länderna har det från stat- ligt håll utarbetats eller är på väg att utarbetas en nationell strategi innehållande visioner och målsättningar för stora evenemang. I finns det inte någon nationell strategi för stora internationella evenemang inom idrott och kultur och inte heller för stora internationella sammankomster inom mötesindustrin. Utredningen föreslår därför att det även i på statlig nivå utarbetas en sådan. I denna bör ingå bl.a. att de myndigheter, orga- nisationer, ambassader och generalkonsulat som arbetar med Sverigefrämjande får tydligare riktlinjer om att stödja arrangörer av vissa större evenemang inom idrott och kultur samt vissa större sammankomster inom mötesindustrin. Utredningen har kartlagt gällande rätt beträffande statliga garantier och annat ekonomiskt stöd samt den praxis som finns angående sådant ekonomiskt stöd till stora evenemang. Slutsatsen, efter denna genomgång samt efter en jämförelse med de kartlagda ländernas arbete med evenemang, är att det inte är en utökning av systemet med statliga garantier som behövs utan i stället en särskild evenemangsorganisation som kan ge kompetensstöd och ekono- miskt stöd till arrangörer av vissa evenemang inom dels kultur, dels idrott samt kompetensstöd till arrangörer av vissa sammankomster inom mötesindustrin. Utredningens förslag i denna del går ut på att VisitSweden startar ett dotterbolag. Dotterbolaget skall bemannas med en liten grupp personer med hög kompetens, vilka skall arbeta som expertresurs, tillsammans med intressenter inom de tre verk- samhetsområdena, för att medverka i utvecklingen av långsiktiga evenemangsstrategier för vissa idrotter och typer av kulturevene- mang samt för vissa sammankomster inom mötesindustrin. Vidare skall arbetet gå ut på att som expertresurs, utan kostnad, samt genom ett nätverk av experter stödja arrangörer till sådana evene- mang och sammankomster vid ansöknings-, planerings- och genomförandeprocessen. I detta arbete föreslås även ingå att det tas fram arrangörsmanualer för respektive område. Dotterbolaget skall även till vissa evenemang inom idrott och kultur via fonder kunna ge ekonomiskt stöd. En särskild ansökningsanvisning skall tas fram för respektive evenemangsområde. Arbetet inom dotterbolaget bör utvärderas . Avsikten är att de allra största evenemangen, såsom de olym- piska spelen eller världsmästerskapen i friidrott, i huvudsak skall ligga utanför dotterbolagets arbete. I stället får staten, vid en eventuell intention att få ett sådant evenemang till , fatta särskilda beslut om stöd enligt gällande lagstiftning. Staten behöver därför en beredskap för hur sådana evenemang skall hanteras ekonomiskt och på annat sätt, exempelvis gällande frågor om säkerhet. Även sådana frågor bör kunna tas med i den nationella strategin. För att kunna avgöra vilka evenemang som bör prioriteras krävs modeller för prognoser och utvärdering så att investeringar kan jämföras mellan olika evenemang. Utredningen har föreslagit att även detta uppdrag ges åt . Ett krav i dotterbolagets verk- samhet angående ekonomiskt stöd skall vara att arrangören använ- der sig av dessa modeller för prognos och utvärdering. När det gäller svensk turistpolitik har ett antal politiska dokument lagts fram. beslutade riksda- gen att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att Sve- rige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsik- tigt konkurrenskraftig turistnäring (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). För att främja turistnäringens tillväxt bildades den s.k. Framtidsgruppen med företrädare för staten och turist- näringen. Framtidsgruppen överlämnade till regeringen ett förslag till nationell strategi med en rad olika åtgärder, det s.k. Framtidsprogrammet. I samtliga budgetpropositioner framgår att regeringen ansett att staten och turist- näringen har ett gemensamt ansvar för att successivt implementera programmets strategi och åtgärder. Utöver detta har Framtidspro- grammet inte förankrats i något politiskt beslut. överlämnande turistutredningen betänkandet Turistfrämjande för ökad tillväxt (SOU 2004:17). överlämnade regeringen den senaste turistpolitiska propositionen En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56) (turistpropositionen). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295). Enligt den dåvarande regeringen skulle målet för turistpolitiken vara följande. skall ha en hög attraktionskraft som turist- land och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Turistpolitiken skall utgå från två perspektiv – ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Det näringsfrämjande perspektivet skall avse främjande av utvecklingen av en konkurrenskraftig turistnär- ing som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Det Sverigefrämjande perspektivet skall omfatta en samordnad och effektiv marknadsföring och marknadsbearbetning av och dess regioner som resmål/besöksmål på företrädes- vis den internationella marknaden. För att ta till vara turistnäring- ens tillväxtpotential uttalades bl.a. att det krävs att staten och kommunerna tar större hänsyn till det turistiska företagandets sär- skilda förutsättningar och villkor. betonades att turist- näringen är en viktig näringsgren med tillväxtpotential och att sta- tens resurser till främjandet av svensk turism bör ses som ett uttryck för denna värdering. Vidare beskrevs att det är ett viktigt nationellt intresse och därmed också ett intresse för staten att det finns en grundläggande strategisk syn på turistnäringens utveckling som flertalet aktörer sluter upp bakom. Denna nya turistpolitik innebar, i jämförelse med den tidigare, att målet bättre stämde med den dåvarande regeringens över- gripande ambitioner att främja en hållbar tillväxt och en ökad sys- selsättning för både kvinnor och män genom fler och växande företag i alla delar av landet. beslut innebar också att statens roll och uppgifter inom turistpolitiken förtydligades. Genom en tydligare rollfördelning utpekades såväl det statliga ansvaret som de områden staten inte har ansvar för och där andra aktörer måste ta ansvar och initiativ.