sou · GWB324 · 2008-03-05 00:00:00 — plicera de olika växthusgaserna med sina respektive globala upp- värmningspotentialer, för att ta hänsyn till de olika tidslängder gaserna stannar kvar i atmosfären. som ton CO2B eB . En process eller aktivitet som tar bort koldioxid från atmosfären. Till exempel koldioxid som genom fotosyntes tas upp av växande skog och grödor. Se också under nettoutsläpp. Mål för högsta acceptabla koncentration av växthusgaser i atmosfären (s.k. stabiliseringsnivå). Energianläggning för samtidig produktion av värme och el. Se under klimatkonventionen och växthusgaser. Ett samlingsbegrepp för de tre mekanismer som infördes i Kyoto- protokollet för att öka kostnadseffektiviteten för att minska ut- släpp av växthusgaser och ge länder med bindande åtaganden ökad flexibilitet för att nå sina kvotåtaganden: internationell handel med utsläppsrätter mellan stater, gemensamt genomförande (JI, Joint Implementation) samt mekanismen för ren utveckling (CDM, Clean Development Mechanism). Olika sektorer har olika möjligheter att flytta miljöstörande verk- samhet till länder med lägre miljöskatter - så kallat läckage. Den sist tillkommande produktionen av el. Potential att minska utsläpp som förväntas uppstå under antagna marknadsförhållanden, med hänsyn till de åtgärder och styr- medel som finns , och med beaktande av vad det finns för hinder som begränsar genomförandet av utsläpps- minskande åtgärder. Skillnad mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i en särskild sektor, till exempel skogsbruk och markanvändning. Nettoutsläpp kan vara negativa om upptaget är större än utsläppet. En sektor kan därigenom vara en kolsänka (netto), vilket t.ex. vanligtvis är fallet med skogsbruk och markanvändning i . Jordar med högt kolinnehåll t.ex. utdikade torvmarker och torr- lagda sjöbottnar. Elhybridbilar som kan laddas via elnätet. Energi som inte har genomgått någon omvandling, till exempel rå- olja, kol, naturgas och vatten i utbyggda älvar. Exempel på om- vandlad energi är el och värme. Ett samlingsbegrepp för mekanismerna gemensamt genom- förande (JI, Joint Implementation) och mekanismen för ren utveckling (CDM, Clean Development Mechanism). Beskrivning av hur utsläpp utvecklas över tiden baserat på antagan- den om t.ex. befolknings-, teknik- och ekonomisk utveckling, men utan några antaganden om ytterligare utsläppsminskande åtgärder utöver de som redan tillämpas. Utsläpps- och/eller aktivitetsmål för olika samhällssektorer eller branscher på såväl nationell som regional nivå. Utsläppsminskningar som uppnås genom de flexibla mekanismerna ska vara ett komplement till insatserna i det egna landet (supple- mentära). De inhemska åtgärderna ska enligt beslut under Kyoto- protokollet utgöra en signifikant del av ett lands ansträngningar. Mål för högsta acceptabla ökning av den globala medeltempe- raturen. En högsta acceptabel uppvärmningstakt kan ingå i mål- formuleringen. Ekosystem på land med växtlighet, tex. träd och växter. Beskrivning av hur utsläpp behöver utvecklas för att ett visst koncentrationsmål ska nås. Mål för högsta acceptabla nivå för utsläppen. De kan också anges som behov av minskning över . Ett styrmedel för energieffektivisering där staten sätter ett obliga- toriskt mål för energibesparingar. Leverantörer och distributörer av energi, fastighetsägare eller slutkunder är skyldiga att inneha en viss mängd certifikat. Certifikat utdelas för åtgärder som effektiviserar energianvändningen. Energianläggning för produktion av el genom en värmeprocess. Gaser som förekommer i atmosfären och kan absorbera värme- strålning och därigenom bidrar till växthuseffekten. De flesta av dessa gaser förekommer naturligt i atmosfären, medan det också finns gaser som uppkommit på grund av mänsklig aktivitet (antro- pogena). Antropogena utsläpp ökar i förekommande fall atmosfärs- koncentrationen av naturligt förekommande gaser. Exempel på växthusgaser är vattenånga, koldioxid, metan, dikväveoxid (lust- gas), ozon och halokarboner (till exempel flurokolväten, fluor- karboner och svavelhexafluorid). Växthusgaserna som omfattas av Kyotoprotokollet är koldioxid, dikväveoxid, metan, flurokolväten, fluorkarboner och svavelhexafluorid. Parlamentarisk beredning för översyn av En parlamentarisk sammansatt beredning skall genomföra en övergripande översyn av den svenska klimatpolitiken som underlag för kontrollstation 2008. I uppdraget ingår att utveckla den svenska klimatpolitiken avseende mål och åtgärder. Beredningen skall bedöma möjligheten att nå det nationella målet för samt belysa vilka ytterligare insatser som eventuellt kan komma att krävas. De av fastlagda miljökvalitetsmålen skall tas i beaktande. Beredningen skall vidare utvärdera faktorer som bör beaktas i en handlingsplan för att på mest effektiva sätt minska utsläppen och därmed begränsa klimatpåverkan. Dessutom skall beredningen lämna förslag på hur de flexibla mekanismerna samt ökat upptag av växthusgaser i skog och mark kan komplettera målet för perioden. Beredningen skall lämna förslag till ett omformulerat miljö- kvalitetsmål, Begränsad klimatpåverkan, inklusive nationella mål för utsläpp av växthusgaser till 2020 och 2050. Beredningen skall även beakta hur en utvidgning av utsläppshandeln inverkar på relevansen och lämpligheten av sektorsmål. Beredningen skall också belysa hur energisparande och energieffektivisering kan bidra till det övergripande målet att minska utsläppen och således reducera klimatpåverkan. Vidare skall beredningen förbereda underlag för position i kommande förhandlingar om framtida åtaganden om minskade utsläpp av växthusgaser i för- hållande till EU respektive internationellt, inklusive gentemot utvecklingsländerna. Beredningen skall även lämna förslag på hur åtgärder för förändrad skogs- och markanvändning skall hanteras i relation till de nationella målen respektive internationella åtaganden. Beredningen skall dessutom lämna förslag på handlingsplaner medåtgärder och styrmedel för att uppnå de föreslagna målen. Det gäller t.ex. åtgärder i och internationellt inom såväl teknikutveckling och tekniköverföring, koldioxidavskiljning och koldioxidlagring som användning av flexibla mekanismer och användning av ekonomiska styrmedel. Vidare skall beredningen belysa kostnader för och kostnads- effektiviteten av åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Beredningen skall även belysa de samhällsekonomiska konse- kvenserna, inklusive de statsfinansiella och effekterna av klimat- förändringar. I uppdraget ingår också att lämna förslag avseende en eventuell utvidgning av EU:s handelssystem till fler sektorer, inte minst vad gäller effektivitet i miljöstyrning i relation till andra styrmedel, statsfinansiella konsekvenser och konsekvenser för svensk industris konkurrenskraft. Slutligen skall beredningen ge underlag för hur kan bidra till en global överenskommelse om en effektiv framtida klimat- regim med förutsättningar att leva upp till klimatkonventionens långsiktiga mål att undvika farlig mänsklig klimatpåverkan. Arbetet skall bygga på arbetet i det vetenskapliga rådet för klimatfrågor och myndigheternas arbete med kontrollstation 2008. Vidare skall arbetet i relevanta delar samordnas med det arbete som Klimat- och sårbarhetsutredningen och Kommissionen för hållbar utveckling utför. Uppdraget skall redovisas . Det står beredningen fritt att lämna ett delbetänkande. Klimatförändringarna är ett av de allvarligaste miljöproblem världens länder har att lösa och en global ansats krävs. Regeringen har därför högt ställda ambitioner för klimatarbetet och skall driva en ambitiös och kostnadseffektiv klimatpolitik. skall genomföra inhemska åtgärder för att minska de svenska utsläppen och inta en ledande roll i det internationella arbetet. Härvid är det viktigt att verka för och genomföra åtgärder som bidrar till att länder med stora utsläpp som inte har något åtagande enligt Kyotoprotokollet också deltar i en internationell överenskommelse och arbetar för att begränsa klimatpåverkan. De minst utvecklade länderna är mest sårbara för klimatförändringar och har särskilda perspektiv och behov. Regeringens målsättning är att skall vara en ledande förebild för ett modernt samhälle som är miljöanpassat och byggt på hållbara resurser och där en tillväxtvänlig politik kan bedrivas i samklang med jordens klimatvillkor. Miljöutmaningarna skall nyttjas som en ekonomisk hävstång. Regeringens målsättning att vara ledande och en förebild i internationella sammanhang har lett till framsteg med att bryta det negativa sambandet mellan eko- nomisk tillväxt och klimatpåverkan. Regeringen anser att eko- nomisk tillväxt bidrar till att skapa förutsättningar för en effektiv politik mot klimatförändringarna. Klimathotet är till sin karaktär globalt och måste därför mötas på global nivå och genom internationellt samarbete. Likaså är det angeläget att beakta det lokala perspektivet. För en fortsatt utveckling mot ett modernt och hållbart samhälle och för att kunna verka för en stärkt, global klimatregim krävs engagemang av hela det svenska samhället inklusive olika samhälls- aktörer inom politik, näringsliv, enskilda hushåll och vetenskap. Det är regeringens uppfattning att klimatpolitiska mål skall bygga på kvalificerade underlag från vetenskap och ledande experter, åtgärder som syftar till utsläppsminskningar skall kombineras med offensiva insatser som stimulerar forskning, innovationer, teknikutveckling, snabb teknikintroduktion och exportsatsningar, handlingsplaner och åtgärder skall utgå från en bred förståelse för den stora utmaning vi står inför, spelregler för näringsliv, enskilda hushåll och forskning skall vara långsiktiga och tydliga, klimatpolitiken skall prioritera kostnadseffektiva insatser där flexibla mekanismer kan vara en möjlighet, en framtida klimatregim bör omfatta fler länder med stora utsläpp, och inga handlingsalternativ för att reducera utsläppen skall ute- slutas på förhand. Regeringen har därför tagit tre initiativ för att utveckla och vitalisera det klimatpolitiska arbetet. Utöver beslutet att tillsätta en parlamentarisk beredning för att utveckla klimatpolitiken har regeringen även inrättat ett vetenskapligt råd för klimatfrågor. Vidare har regeringen inrättat en kommission för hållbar utveckling som bl.a. skall arbeta med klimatfrågor. Avsikten med initiativen är att öppna för en fördjupad diskus- sion och analys om kommande utmaningar och möjligheter inom klimatområdet som skall ge underlag för slutsatser, mål och kon- kreta åtgärder. Detta innebär en breddad och fördjupad samverkan mellan politik, näringsliv, det civila samhället och forskning. Enligt klimatpolitiska beslut (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) och klimatpolitiska beslut (prop. 2005/06:172, bet. 2005/06:MJU14, rskr. 2005/06:389) skall det svenska klimatarbetet och de nationella delmålen fort- löpande följas upp och kontrollstationer genomföras minst , närmast 2008. Initiativen enligt ovan kommer bland annat att utgöra underlag för den s.k. kontrollstation 2008. De olika initiativen skall även möjliggöra för att ta den ledande roll som kommer att krävas i internationella förhandlingar om en ny klimatregim efter 2012. Den nya klimatregimen kommer sannolikt att slutförhandlas under ordförandeskap i EU 2009. Det vetenskapliga rådet skall ha en huvudroll i att bidra med vetenskapliga bedömningar och rekommendationer till regeringens klimatpolitik. En viktig uppgift för rådet är att bidra med veten- skapligt underlag och rekommendationer för EU:s och framtida åtaganden i en ny klimatregim. Rådets bedömningar och rekommendationer bör i första hand avse vilka mål som bör gälla för den svenska klimatpolitiken, både nationellt, för del i relation till EU, och internationellt. Rådet bör därför följa utveck- lingen inom EU respektive inom ramen för UNFCCC. Rådet skall utgå från IPCC:s senaste utvärdering och komplettera med ny kunskap som framkommit . Också effekterna på klimatet av de växthusgaser som regleras av Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet, och kopplingen mellan Montrealprotokollet och en framtida klimat- regim, bör beaktas. Rådet skall ge plats för olika uppfattningar och diskutera målkonflikter, ge en bild av det internationella klimat- arbetet, inklusive förutsättningarna för de mer utvecklade utvecklingsländerna att bidra till en framtida klimatregim och de minst utvecklade ländernas behov, samt ge ett aktuellt och balan- serat underlag för den svenska klimatpolitiken. Det vetenskapliga rådet kommer att arbeta fram till . Kommissionen för hållbar utveckling skall vara ett forum för den fördjupade diskussion och analys som krävs för att stärka samverkan mellan företag, organisationer, forskare och politiker i frågor om hållbar utveckling. Kommissionens arbete kommer att vara av stor betydelse för att främja en hållbar utveckling i det svenska samhället. Kommissionen skall analysera hinder mot och utveckla strategier för en hållbar utveckling. Det skall ske i ett internationellt perspektiv och med vetenskaplig förankring. En annan del av analysen bör gälla förbättringar, effektiviseringar och moderniseringar av organisation, regelverk och styrmedel för att underlätta arbetet för en hållbar utveckling som bejakar tillväxt och främjar goda initiativ från individer, företag och andra samhälls- aktörer. Kommissionen tar särskilt sikte på ordförande- skap i EU . Klimatfrågan blir ett huvudtema . Kommissionen förväntas ge värdefulla bidrag inför kontrollstation 2008 för klimatpolitiken och och EU:s agerande inför ett nytt internationellt klimatavtal efter första åtagandeperiod. beslutat underlag inför kontrollstation 2008 beslutade i enlighet med förslagen i proposition 2005/06:172 Nationell klimatpolitik i global samverkan (bet. 2005/06:MJU14, rskr. 2005/06:389). I propositionen föreslår regeringen att det nationella klimatpolitiska delmålet för perioden 2012 fortsatt skall vara att de svenska utsläppen av växthus- gaser skall vara lägre än utsläppen . Detta skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Vidare görs i propositionen bedömningen att utsläppen av växthusgaser för 2020 bör vara lägre än utsläppen . Den dåvarande regeringen avsåg att åter- komma med ett uppdaterat klimatpolitiskt beslut i samband med kontrollstationen 2008. Den förra regeringen beslutade därför att och gemensamt skulle utarbeta ett underlag till kontrollstationen 2008 (dnr M2006/2845/Mk). Uppdraget omfattar nya prognoser för de svenska utsläppen av växthusgaser till 2010, 2015 och 2020. Uppdraget omfattar vidare en utvärdering av nuvarande styrmedel och åtgärder med avseende på kostnader samt samhällsekonomiska konsekvenser, inklusive de statsfinansiella, effekter på utsläpp i närområdet utanför och globalt samt konsekvenser för andra samhällsmål, särskilt industrins konkurrenskraft och energiförsörjningen. I uppdraget ingår även att vid behov föreslå ytterligare åtgärder. Myndigheterna skall även lämna förslag till utformning och nivåer för alternativa formuleringar av ett klimatmål som inkluderar de flexibla mekanismerna. Myndigheterna skall lämna underlag för bedömning av delmål till 2020 samt vidare lämna förslag till hur samhällets olika sektorer bedöms kunna bidra till att uppfylla målen på lång och medellång sikt med sektorsvisa inriktningsmål till 2015. Marginalkostnaderna för utsläppsreduktioner i de olika sektorerna bör belysas. Slutligen skall myndigheterna redovisa forskningsläget och, baserat på aktuella kunskaper om klimatproblemet, se över utform- ningen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan utifrån ett temperaturmål, dvs. målet om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med över förindustriell nivå. Uppdraget skall redovisas . Den tidigare regeringen tillsatte på statsministerns initiativ den s.k. oljekommissionen, som lämnade sin slutrapport väg mot ett oljefritt med förslag till åtgärder som kan bidra till att skapa förutsättningar för att minska oljeberoendet. Kom- missionens rapport remissbehandlas fram till . Klimat- och sårbarhetsutredningen (M 2005:03) skall redovisa sitt uppdrag . Utredningen skall bl.a. bedöma kostnaden för skador och kompensationsåtgärder i till följd av förväntade klimatförändringar och extrema väderhändelser på kort, medellång och lång sikt. Utredningen skall också kartlägga sårbarheten för klimatförändringar och extrema väderhändelser i olika tidsperspektiv samt bedöma vilka anpassningsåtgärder som behöver vidtas och kostnaderna för dessa. Ett delbetänkande avseende översvämningshot redovisades (SOU 2006:94). beslutade i enlighet med förslagen i proposition 2005/06:184 Utvecklad utsläppshandel för minskad klimatpåverkan (bet. 2005/06:MJU15, rskr. 2005/06:343), bl.a. riktlinjer för den svenska allokeringsplanen (2008-2012) i EU:s system för utsläppshandel samt vissa förslag om prioriteringar i utvecklingen av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Enligt artikel 30 i EG-direktivet om handel med utsläppsrätter (och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen) skall den Europeiska kommissionen genomföra en översyn och lämna förslag till utveckling av EU:s handelssystem. FN:s internationella klimatpanel (IPCC) sammanställer och utvärderar regelbundet aktuell klimatforskning och lägger fram sin fjärde utvärderingsrapport. Några av de viktigaste slutsatserna i den senaste rapporten är att den globala medeltemperaturen har ökat med under det senaste århundradet och att den största delen av uppvärm- ningen orsakats av mänsklig aktivitet som förbränning av fossila bränslen, utsläpp från jordbruk och förändrad markanvändning. Europeiska kommissionen presenterade ett energi- och klimatpolitiskt paket med förslag att EU skall minska sina koldioxidutsläpp med till 2020 samt öka målet till en utsläppsreduktion om när det finns en internationell Paketet innehåller även förslag till en rad olika åtgärder, bl.a. förnybara energikällor, forskning och utveckling, biobränslen samt koldioxidavskiljning och koldioxidlagring. för miljö och energi och kommer att behandla rapporten. (miljö) och har i slutsatser förklarat att den globala medeltemperaturen får tillåtas öka med högst över förindustriella nivåer. Under iakt- tagande av principen om ett gemensamt men differentierat ansvar har miljörådet (vår och höst 2005) och (vårtopp- mötet ) förklarat att man bör överväga utsläppsreduktioner för industriländerna i storleksordningen till till 2050. Vid förklarade miljöministrarna att EU oberoende av utgången i de internationella förhandlingarna skall minska sina utsläpp med till 2020. EU är dock berett att minska sina utsläpp till 2020 om andra parter tar sitt ansvar. ställde sig bakom dessa mål vid sitt möte . presenterades en studie om de ekonomiska aspekter- na av klimatförändringar, The Economics of Climate Change, den s.k. Sternrapporten. Studien framhåller att det även ur ekonomisk synpunkt är bråttom att åstadkomma ett brett globalt deltagande och börja minska utsläppen . Enligt studien kan kostnaderna för konsekvenserna av klimatföränd- ringarna komma att vida överstiga kostnaderna för att minska utsläppen baserat på att man kan åstadkomma en global och kostnadseffektiv klimatpolitik. Den parlamentariska klimatberedningens huvuduppgift är att bereda underlag för kommande klimatpolitiska beslut. I bered- ningens uppdrag ingår att genomföra en övergripande översyn av den svenska klimatpolitiken inför kontrollstation 2008. I uppdraget ingår även att utveckla den svenska klimatpolitiken avseende mål och åtgärder. I detta sammanhang bör beredningen även belysa hur det regionala och lokala klimatarbetet kan befrämja klimat- politiken. De av fastlagda miljökvalitetsmålen skall tas i beaktande. Beredningen skall göra en bedömning av möjligheten att med befintliga åtgärder och styrmedel nå gällande klimatpolitiska mål för och vilka ytterligare insatser som eventuellt kan komma att krävas. Vidare skall beredningen med hänsyn till måluppfyllelse göra en bedömning av vilka faktorer och åtgärder som har bidragit till utvecklingen och som bör beaktas i en hand- lingsplan för att på mest effektiva sätt begränsa klimatpåverkan. Beredningen skall även göra en bedömning av hur olika sätt att hantera de flexibla mekanismerna samt metoder för att öka upptaget av växthusgaser i skog och mark kan komplettera klimat- målet för perioden. Beredningen skall lämna förslag på mål till 2020 och ange vad som krävs för att målet skall kunna nås. I uppdraget ingår att lämna förslag på en handlingsplan med åtgärder för att nå målen. Uppdraget omfattar vidare att förbereda underlag för åtagande i förhållande till EU, dvs. ett svenskt åtaganden inom ramen för en bördefördelning i EU, respektive internationellt. Beredningen skall även bedöma på vilket sätt olika sektorer kan komma att bidra till de sammanlagda svenska utsläppen av växt- husgaser 2020. När det gäller förslag till sektorsmål skall bered- ningen beakta hur en utvidgning av utsläppshandeln inverkar på relevansen och lämpligheten av sektorsmål. därvid även beakta de samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna vid en nedbrytning till sektorsmål. Beredningen skall dessutom, efter analyser av de miljömässiga och ekonomiska effekterna av olika alternativ, lämna förslag till utformning och nivåer av ett klimatmål som inkluderar flexibla mekanismer. Beredningen skall ta hänsyn till vilken påverkan en utvidgning av EU:s handelssystem till att omfatta ytterligare sek- torer kan ha samt den påverkan priset på utsläppsrätter har på kostnaden för olika målkonstruktioner. Även utvecklingen av regelverken för mekanismen för ren utveckling (CDM) samt gemensamt genomförande (JI), dvs. de s.k. projektbaserade meka- nismerna, skall beaktas. Beredningen skall också analysera, ta ställning till och lämna förslag på åtgärder som syftar till energisparande och energi- effektivisering. Uppdraget omfattar vidare att bedöma och lämna förslag på hur skogs- och markanvändningen bör relatera till målet och hur dessa bör hanteras inom ramen för internationella åtagande. Föreslagna styrmedel och åtgärder Utifrån underlag från kontrollstationsuppdraget och andra relevanta underlag skall beredningen ta fram en handlingsplan med förslag till åtgärder och styrmedel, däribland ekonomiska styr- medel, som bedöms nödvändiga för att nå de mål som nämnts ovan. Förslag på förändringar av befintliga eller införandet av nya styrmedel och åtgärder skall bedömas med avseende på kostnader, kostnadseffektivitet, samhällsekonomiska konsekvenser inklusive de statsfinansiella, effekter på utsläpp i , EU och inter- nationellt samt konsekvenser för andra samhällsmål. Ekonomiska styrmedel är viktiga för att skapa rätt incitament och ofta att föredra framför regleringar. Principen att förorenaren betalar skall beaktas i analysen av befintliga och nya styrmedel. Även påverkan på energiförsörjningen och konkurrenskraft skall ingå i bedömningen. Fokus bör ligga på kostnadseffektiva åtgärder och styrmedel som direkt eller indirekt är av betydelse för att minska utsläppen av växthusgaser. Därvidlag är det väsentligt att även beakta EU:s interna och externa ekonomiska styrmedel, t.ex. inom ramen för handelspolitiken. De åtgärder som föreslås skall åtföljas av förslag till finansiering. Även den administrativa bördan för både aktörer och berörda myndigheter och regeringens mål om att minska företagens administrativa kostnader med till 2010 skall beaktas när åtgärderna utformas. EG-rätten och därvid särskilt reglerna om den inre marknaden och statligt stöd skall beaktas av beredningen. Översyn av miljökvalitetsmålet och målet till 2050 Beredningen skall, främst utifrån det vetenskapliga rådets arbete men även utifrån myndigheterna kontrollstations- underlag, föreslå eventuella förändringar av miljökvalitetsmålet Begränsad klimat- påverkan och dess innebörd 2050.