sou · GVB36 · 2008-01-01 00:00:00 — Målsägandebiträdet Ett aktivt stöd i rättsprocessen Ett aktivt stöd i rättsprocessen Betänkande av Utredningen om målsägandebiträde SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Utredaren skulle se över lagens tillämpnings- område och se hur lagen används i förhållande till dess intentioner - att ge målsägande med störst behov av juridisk hjälp och stöd rätt till biträde under rättsprocessen. F d generaldirektören förordnades som ordförande fr o m . Till sekreterare i utredningen förord- nades fr o m jur kand . Utredningen har antagit namnet utredningen om målsägande- biträde (2005:04). Utredningen får härmed överlämna betänkandet Målsägande- biträdet – Ett aktivt stöd i rättsprocessen (SOU 2007:6). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. till lag om ändring i lag om målsägandebiträde (1988:609)UT ................................... till lag om ändring i lag om särskild företrädare för barn (1999:997)UT .................................. till lag om ändring i rättgångsbalkenUT ................. till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948)UT .................... till förordning om ändring i förordning (1997:408) om målsägandebiträdeUT.............................. till förordning om ändring i förordningen (1999:998) om särskild företrädare för barnUT ................. och dess genomförandeUT .............................. på framställan om målsägandebiträdeUT.............. enkät till åklagareUT .................................. enkät till advokaterUT ............................... till promemorian Anmälan och utredning av sexualbrottUT ............................................... i den internationella rättenUT ......................... rambeslut om brottsoffrets ställning i DeTU mänskliga rättigheternaUT...................................................... och de mänskliga rättigheternaUT................. av lagstiftningen om målsägandebiträdeUT .. hjälp till målsäganden före lagen om första utvidgningen av lagenUT ......................................... till följd av den nya rättshjälpslagenUT ................... tredje utvidgningen av lagenUT ......................................... utvärdering av lagen om av ärenden gällande grov studier om målsägandebiträdeUT .................................. I – Målsägandens ställning .................i rättsprocessenUT insyn ............................i förundersökningenUT 4TU .5.1UT MålsägandensTU ................................................ 4TU .5.3UT MålsägandenTU ......................................... 4TU .5.4UT MålsägandensTU .......................... närvaro i rättenUT ............................................... II Lagen om målsägandebiträdeUT .................................. för förordnande av målsägandebiträdeUT......... uppgift med att föra talan om enskilt anspråkUT ...................................................... målsäganden vid avskiljande av enskilt anspråkUT ........ och entledigande av målsägandebiträdeUT........................ att informera brottsofferUT................................. för information om målsägandebiträdeUT............ för information om målsägandebiträdeUT................. information om målsägandebiträdeUT ........................ datasystem för anmälningsupptagningarUT................ för information om målsägandebiträdeUT..... 5TU .9.6UT EnTU broschyr om målsägandebiträdeUT .......................... av polisens datasystem för för information till brottsofferUT ................. information till målsägandebiträdeUT ............. skyldigheter gentemot målsägandenUT .......... möte med målsägandenUT ...................................... syn på åklagarens möte med överväganden och förslagUT .............................. rätt och tillämpningUT................................................ om förordnande av offentlig försvarareUT ....... synpunkter på förordnande av 7TU .4.3UT JOTU -beslut om målsägandebiträdeUT............................... synpunkter på förordnandet av genomgång av brottmålsakterUT ............ enkät till åklagareUT ................................ enkät till advokaterUT ............................. överväganden och förslagUT .............................. att förordna målsägandebiträdeUT ......... 7TU .6.3UT EnTU förteckning över målsägandebiträdenUT .................. 7TU .6.4UT EttTU joursystem för målsägandebiträdenUT..................... och gällande rättUT......................................... enkät till advokaterUT ............................. skyldighet att föra målsägandens talan om olägenheter och uppenbart obefogade och åklagarens skyldigheter med anledning av skadeståndstalanUT.................................... överväganden gällande åklagaren och det uppgift med det enskilda anspråketUT ... målsägandebiträdet och det enskilda anspråketUT ........ enkät till åklagareUT................................ enkät till advokaterUT ............................. överväganden och förslagUT .............................. av enskilt anspråkUT .............................................. av nuvarande ersättningsbestämmelserUT .... för anslagsposten målsägandebiträdeUT ................. enligt 27 § rättshjälpslagenUT.................................. för utlägg...................................................UT och nedsättning av ...............................ersättningUT av taxan ..........för målsägandebiträdenUT i ersättningsbestämmelserna ...............................UT av ersättning till .................målsägandebiträdeUT hantering av utbetalningarnaUT ....................... syn på ersättning till överväganden och förslagUT .............................. brottmålstaxan för målsägandebiträdenUT............. överväganden och förslagUT .............................. stöd till brottsofferUT.......................................... roll och arbetsuppgifterUT................................ DeTU brottsofferstödjande organisationernaUT............................ från de ideella organisationernaUT ........................ 13TU .10UTTUUtredningens övervägandenUT .................................................. i förhållande till målsägande- om särskild företrädare för barnUT........................ vid tiden för lagens tillkomstUT............................... 14TU .2.1UT DeTU familjerättsliga bestämmelsernaUT........................... 14TU .2.2UT DeTU straffrättsliga bestämmelsernaUT ............................. 14TU .2.3UT DeTU socialrättsliga bestämmelsernaUT............................. innehåll och konstruktionUT......................................... om barnets bästa i främsta särskilda företrädarens uppgifter och 14TU .3.4UT DeTU olika förordningsfallenUT ......................................... mellan den särskilda företrädaren och övriga ombud och biträdenUT biträden för underårigaUT ......................... mellan den särskilda företrädaren utvärdering av lagen om särskild företrädare för barnUT .................................................... 14TU .5.2UT BarnombudsmannensTU .................................... synpunkter på ..................lagens tillämpningUT överväganden ..............................och förslagUT roll i förhållande till särskild företrädare för barnUT .................................................... särskilda företrädarens behörighet och särskilda företrädarens ställning under förordnande av särskild företrädare om samordning...............................................UT till den särskilda företrädarenUT .................. om målsägandebiträde i de nordiska stöd för brottsofferUT ......................................... stöd till målsägandenUT ....................................... plikt att föra målsägandens skyldigheter gentemot målsägandenUT ................. företrädare för barnUT ................................................. till lag om ändring i lagen (1988:609) om till lag om ändring i lag (1999:997) om särskild företrädare för barnUT................................................................ till lag om ändring i rättegångsbalkenUT ..................... till förordning om ändring i förundersökningskungörelsen (1947:948)UT ........................... till förordning om ändring i förordningen (1997:408) om målsägandebiträdeUT ........................................ till förordning om ändring i förordningen (1999:998) om särskild företrädare för barnUT ........................ 1 Kommittédirektiv 2005:19UT .................................. 2 mallar för framställan om 3 Formulär genomgång av brottmålsakterUT ................. 4 Sammanställning från genomgång av Enkät om målsägandebiträde till åklagareUT .............. Enkät om målsägandebiträde till advokaterUT ............ Några intervjuer med brottsoffer om deras erfarenheter av rättsprocessen och av att företrädas av målsägandebiträdeUT ........................... Utredningens överväganden och förslag Utredningen har haft uppdraget att se över tillämpningsområdet för lagen om målsägandebiträde och att studera hur lagen används i förhållande till dess intentioner. En del av uppdraget har varit att tydliggöra målsägandebiträdets roll och arbetsuppgifter, dels i förhållande till målsägandens behov och dels i förhållande till andra aktörer i rättsväsendet. I uppdraget har också ingått att se över den lagtekniska och språkliga utformningen av lagstiftningen. För målsägande som är i behov av juridiskt hjälp, information och stöd är det viktigt att detta tillhandahålls efter det att en förundersökning inletts. konstaterades det att målsägandebiträdet borde få en mer framskjutande roll under förundersökningen. I olika sammanhang har det nu visat sig att vid grova sexualbrott har målsägande- biträden inte förordnas i den utsträckning som lagstiftaren tänkt sig eller som det var avsett. Tidpunkten då målsägandebiträdet förordnas påverkar målsägandens ställning under rättsprocessen och har stor betydelse för målsägandens upplevelse av förundersökning och förhandling. Ett sätt att tydliggöra målsägandebiträdets uppdrag är enligt utredningens mening att målsägandebiträden förordnas när behovet av juridisk hjälp och personligt stöd är som störst. Samma sak gäller för den särskilde företrädaren för barn. Information (kapitel 5) En av utredningens slutsatser är att en del av de problem som finns när det gäller förordnande av målsägandebiträde har sin förklaring i hur informationen till målsägande hanteras. Bristerna kan bestå i att information om målsägandebiträde inte ges, att den information som lämnas inte ges på rätt sätt eller att den information som lämnats inte har dokumenterats. Informationsskyldigheten präglas av en viss otydlighet och rättsväsendets aktörer har uppfattningen att målsägande inte alltid får den information de ska ha. Utredningen föreslår tre förändringar av 13 a § förundersök- ningskungörelsen gällande information om målsägandebiträde. Förändringarna syftar till att förtydliga och förstärka de aktuella bestämmelserna. När det gäller informationens omfattning är utredningens utgångspunkt att målsägande som omfattas av lagstiftningen, d v s de målsägande som utsatts för brott med fängelse i straffskalans ska underrättas om att målsägandebiträde kan förordnas. Endast i vissa undantagsfall, när det står helt klart att behov av målsägandebiträde saknas, behöver information inte lämnas. En sådan reglering kräver kunskap av polis och åklagare och därför föreslår utredningen vissa utbildningsinsatser för dessa grupper. Utredningen har funnit att det inte är tillräckligt att målsäganden får veta att det finns en möjlighet att få ett målsägandebiträde förordnat. Målsäganden bör också veta vilka förutsättningar som gäller för att förordna målsägandebiträde. Det är också angeläget att polis och åklagare tar reda på målsägandens behov eller önskemål av målsägandebiträde. Därför bör informationsskyldig- heten omfatta att polis och åklagare skaffar sig uppgifter om målsägandens inställning i frågan om målsägandebiträde. Den gällande bestämmelsen om information om målsägande- biträde anger inte någon exakt tidpunkt för när information om målsägandebiträde ska ges. Utredningen menar att det är viktigt att målsäganden tidigt blir underrättad om möjligheten att bli före- trädd av ett målsägandebiträde så att ett målsägandebiträde kan förordnas när förundersökningen inleds eller i vart fall i ett tidigt skede av förundersökningen. Utredningen föreslår därför en precisering av 13 a § förundersökningskungörelsen i vilken det framgår att informationen om målsägandebiträde ska ges i samband med polisanmälan. Det finns emellertid ärenden när det inte är någon mening med att ge information till de brottsdrabbade därför att de inte är i stånd att ta till sig information. Mot den bakgrunden har utredningen förslagit ett undantag från huvudregeln som går ut på att informationen kan få ges i ett senare skede om särskilda skäl föranleder det. En av orsakerna till att informationen om målsägandebiträde varit otillräcklig är att ingen i rättskedjan har burit det yttersta ansvaret för att sådan information tillhandahålls. Därför har utredningen föreslagit en utvidgning av bestämmelsen i 13 a § förundersökningskungörelsen med innebörden att åklagaren ges ett ansvar för att kontrollera huruvida information om målsägande- biträde har lämnats. Vidare har utredningen ett par andra förslag för att ytterligare förbättra informationen om målsägandebiträde. Eftersom det saknas skriftlig information som inriktar sig på lagstiftningen om målsägandebiträdet föreslår utredningen att Brottsoffermyndig- heten får uppdraget att i samråd med utarbeta ett skriftligt informationsmaterial som redovisar och kommenterar reglerna om målsägandebiträde. Utredningen föreslår också en översyn av polisens datasystem för anmälansupptagning och ärendehantering, det s k RAR- systemet, med syfte att systemet ändras på så sätt att målsägande får den information de ska ha enligt lagstiftningen och att informationen dokumenteras i större utsträckning än vad som sker . Översynen bör bl a leda till att systemet förändras så att en anmälan inte kan fullföljas vid anmälansupptagning av grövre brott utan att information om målsägandebiträde har lämnats. Utredningen föreslår att och Riksåklagaren var för sig får uppdraget att utarbeta riktlinjer för information till målsägande, bl a med frågor om målsägandebiträde. Rikspolis- styrelsen och Riksåklagaren ska samråda i arbetet med riktlinjerna. Slutligen menar utredningen att frågan om hur information om målsägandebiträde lämnas bör utgöra en del av polisens och åklagarnas arbete med att kvalitetssäkra stöd till brottsoffer och att målsägandebiträdet bör synliggöras i det arbete som bedrivs för att åstadkomma en effektiv förundersökningsledning. Målsägandebiträdet under förundersökning (kapitel 5) Målsägandebiträdet har enligt rätt att delta vid förhör med målsäganden och under vissa omständigheter också vid förhör med andra personer. Bestämmelserna om målsägande- biträdets deltagande vid förhör bör förtydligas genom en ny bestämmelse om att målsägandebiträdet ska meddelas när förhör med målsäganden ska hållas under förundersökningen. Vidare föreslås att målsäganden och målsägandebiträdet för att få tillgång till sin egen process, ska ha rätt att fortlöpande få information eller ta del av vad som har förekommit vid undersökningen, i den mån det kan ske utan men för brottsutredningen. Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna förs in i en särskild paragraf i som reglerar målsägandebiträdets rättigheter vid förhör. Åklagarens skyldigheter gentemot målsäganden (kapitel 6) Oavsett om ett målsägandebiträde har förordnats eller inte är åklagaren en betydelsefull person för målsäganden. Men måls- äganden är också viktig för åklagaren i utredningsarbetet och som beviskälla. Att genomleva en rättsprocess är för många människor en viktig händelse och att höras i domstol kan upplevas som skrämmande. Det sätt på vilket rättsväsendet hanterar bemötandet av målsägande och vittnen har stor betydelse för det allmänna förtroendet för rättsväsendet. Utredningen föreslår därför att det införs en ny bestämmelse i förundersökningskungörelsen med innebörden att åklagaren vid grövre brott har en skyldighet att erbjuda målsägande som ska höras i domstol ett sammanträffande. Förordnande av målsägandebiträde (kapitel 7) Utredningen har vid sina undersökningar funnit att målsägande- biträde i många fall förordnas sent i rättsprocessen. Det har också framgått att åklagarna ofta gör en prövning av målsägandens behov av målsägandebiträde och att åklagarna inte sällan avvaktar med att göra framställan om målsägandebiträde. Systemet för att förordna målsägandebiträde upplevs inte som helt välfungerande av åklagare och advokater. Utredningen har uppfattningen att det för målsägandens skull är angeläget att förkorta den beslutsprocess som finns för att förordna målsägandebiträden. Den instans som har bäst kännedom om målsägandens behov har också bäst förutsättningar att fatta beslut om förordnande av målsägande- biträde. Därför föreslår utredningen att åklagaren ska förordna målsägandebiträde under förundersökningen. Åklagarens beslut att avslå en begäran om målsägandebiträde eller till sådant uppdrag utse någon annan än den som målsäganden föreslagit kan över- klagas av målsäganden till tingsrätten. För att ytterligare förbättra systemet föreslås en bestämmelse om att beslut i frågor som rör förordnande av målsägandebiträde ska fattas med skyndsamhet. När åtal har väckts förordnar domstolen målsägandebiträde. I lagstiftningen om juridiskt biträde till målsäganden bör framgå att bistånd endast ska ges av en erfaren och kvalificerad jurist. Det är önskvärt att ha likvärdiga behörighetskrav för målsägandebiträdet och den offentlige försvararen. I syfte att få till stånd en kvalitets- höjning av uppdraget som målsägandebiträde föreslår utredningen att som huvudregel ska advokater utses som målsägandebiträden. Ett särskilt lämplighetskrav för målsägandebiträden bör finnas i lagtexten. Utredningen anser att det bör införas en ny bestäm- melse, 5 § i lagen om målsägandebiträde som reglerar målsägande- biträdets behörighet. I linje med förslaget om ett särskilt lämplighetskrav för måls- ägandebiträden föreslår utredningen att de advokater som önskar ta uppdrag som målsägandebiträde ska anmäla sitt intresse för uppdraget till åklagarkammaren i den region där de är verksamma. På polismyndigheterna och åklagarkamrarna ska en offentlig förteckning över advokater som är intresserade av att ta uppdrag som målsägandebiträde finnas tillgänglig. För att få upptas på förteckningen ska målsägandebiträdet ha genomgått lämplig utbildning för målsägandebiträden. Utredningen har föreslagit att åklagarkamrarna bör ha ansvaret för att upprätta förteckningen. För att målsägandebiträdet ska kunna medverka vid förhör under förundersökningen föreslår utredningen att det etableras ett särskilt joursystem för de advokater som är intresserade av att ta uppdrag som målsägandebiträde och som anmält sitt intresse att finnas med i den förteckning över målsägandebiträden som utredningen förslår ska upprättas. Utredningens uppfattning är att detta joursystem ska upprättas och hanteras av advokaterna själva. I anslutning till de förslag som presenteras avseende information och förordnande av målsägandebiträde föreslår utredningen att en gemensam och central vidareutbildning genomförs för åklagare. En sådan utbildning bör behandla åklagarnas nya befogenheter i förhållande till målsägandebiträdet och grundläggande frågor om målsäganden och målsägandebiträdet i lagstiftningen. Frågor om målsägandebiträde föreslås hädanefter vara ett inslag i grundutbild- ningen för åklagare. Lagens tillämpningsområde (kapitel 8) En avsikt med lagstiftningen om målsägandebiträde var att ge målsägande med störst behov av stöd ett juridiskt biträde i rättsprocessen. Utredningen har identifierat två grupper med särskilt stort behov av stöd och hjälp. Dessa är sexualbrottsoffer och barn. I fråga om målsägande som utsatts för sexuella övergrepp har det konstaterats brister i tillämpningen av lagstiftningen och barn är generellt sett en utsatt grupp i rättsväsendet. Av de skälen föreslår utredningen två förändringar av lagens tillämpnings- område. Utredningen föreslår en förändring av 1 § punkt 1 lagen om målsägandebiträde med innebörden att ett målsägandebiträde ska förordnas i ärenden om brott enligt 6 kap. , om inte brottet rubriceras som sexuellt ofredande enligt 6 kap. 7 § brotts- balken och det är uppenbart att målsäganden saknar behov av sådant biträde. Målsägande vid sexualbrott får en obligatorisk rätt till måls- ägandebiträde vid samtliga brottskategorier i 6 kap. utom sexuellt ofredande. Således ska det vid sexualbrotten inte vara nödvändigt att bedöma om målsägande saknar behov av måls- ägandebiträde. Endast i ärenden där brottet rubriceras som sexuellt ofredande finns det utrymme för en prövning av målsägandens behov av målsägandebiträde. Målsägandens eget val är emellertid avgörande för om målsägandebiträde ska förordnas. Utredningen menar att sexuellt ofredande är det enda brott i 6 kap. där kränkningen inte regelmässigt är lika allvarlig som vid andra brott i 6 kapitlet. Utredningen föreslår vidare att ett målsägandebiträde alltid ska förordnas när ett barn utsatts för grövre brott. målsägandebiträde ska förordnas vid samtliga brott med fängelse i straffskalan som riktar sig mot personer . Målsägandebiträdets uppgifter (kapitel 9) Lagtexten om att målsägandebiträdet ska ta till vara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälp till målsäganden är vittomfattande. Utredningen anser att målsägandebiträdets upp- gifter är knutna till målsägandens behov både i och utanför rättsprocessen. Målsägandebiträdets huvudsakliga arbetsuppgift har beskrivits som att lindra påfrestningarna i samband med utred- ningen. Många advokater anser att tyngdpunkten i deras uppdrag är att förbereda målsäganden inför huvudförhandlingen. Utredningen ser målsägandebiträdets stödjande roll som viktig för målsäganden och för rättsprocessen. Det finns inte någon motsättning mellan den juridiska och den stödjande rollen. Uppgiften att föra målsägandens talan och uppgiften att stödja målsäganden är sammanlänkade och bör därför inte särskiljas. Personligt stöd kan krävas under hela rättsprocessen och för målsäganden framstår det som viktigt att ha tillgång till målsägandebiträdet under såväl förundersökning som rättegång. Därför kan målsägandebiträdets uppgifter inte renodlas på ett sådant sätt att stöd ges antingen under förundersökningen eller under domstolsförhandlingen, något som i olika sammanhang har föreslagits. Det enskilda anspråket (kapitel 10) Både åklagaren och målsägandebiträdet har enligt gällande rätt en skyldighet att bistå målsäganden med det enskilda anspråket. I lagen om målsägandebiträde anges det att målsägandebiträdet ska bistå målsäganden med det enskilda anspråket om detta inte görs av åklagaren. Vid en jämförelse av den bestämmelsen med bestämmelse om åklagarens skyldighet att på målsägandens begäran förbereda och utföra målsägandens talan om enskilt anspråk finns det en otydlighet i lagen. Eftersom lagtexten ska präglas av klarhet och otvetydighet vill utredningen få till stånd ett förtydligande i fråga om den ansvarsfördelning som ska råda mellan åklagaren och målsägandebiträde när det gäller det enskilda anspråket. Utredningen föreslår därför en förändring med