sou · GVB335 · 2008-01-01 00:00:00 — Vid sidan av ekonomiska effektivitetsförluster kan en sådan utveckling eventuellt strida mot målet om en hållbar utveckling och mot ambitioner inom jämställd- hetspolitiken. 132TP PT Lundholm, E. m.fl. [2004] och Niedomysl, T. [2006]. Bilaga 3 till LU 2008 Men att stigande boendekostnader i de expansiva regionerna och fallande boendekostnader i utflyttningsregionerna tenderar att utjämna regionala skillnader i realinkomster, och därmed motverka fortsatta nettoomflyttningar, är i sig inte tillräckligt skäl för bostadspolitiska ingrepp. Tvärtom är detta under vissa förut- sättningar en del av en förväntad anpassningsmekanism som är förenlig med en samhällsekonomiskt effektiv resursallokering – bristsituationer signaleras med stigande priser och överskott på bostadsmarknaden signaleras med fallande priser. Fastighetspriser indikerar dessutom en sammanvägning av andra värden av att bo i en viss region, till exempel i form av inkomster, sysselsättnings- möjligheter, naturupplevelser, utbildning, sjukvård och kultur- konsumtion. Men regleringar och marknadsimperfektioner i bostadssektorn kan göra att priserna inte korrekt återspeglar samhällsekonomiska intäkter och alternativkostnader med en ineffektivt fungerande bostadsmarknad som följd. Större politiska beslut som rör bostadsmarknaden, infrastrukturen och eventuella rörlighetsstimulanser bör därför som en väsentlig del av beslutsunderlaget inkorporera kvalificerade samhällsekonomiska bedömningar. Företrädesvis utförda av nationell eller internationell expertis som är fristående från regionala och andra partsintressen. Avslutningsvis vill vi kortfattat och utan prioritetsordning nämna några av de problemområden som berör den geografiska rörligheten och som vi anser bör belysas med forskning . Det gäller bland annat samspelet mellan bostadsmarknaden, infrastruktur och arbetsmarknadsrörlighet; sambandet mellan utbildningspolitik och rörlighet; faktorer som styr individernas val av inflyttningsregion (studier av pull- faktorer på individnivå); invandrarnas geografiska rörlighet; ekonomiska och sociala effekter av migration och pendling i ett hushållsperspektiv samt den geografiska rörlighetens roll för anpassningsprocesserna på de regionala arbetsmarknaderna vid förändringar av utbudet och efterfrågan på arbetskraft. Huvuddelen av analysen i bilagan görs med utgångspunkt från så kallade lokala arbetsmarknader (LA). De lokala arbetsmarknaderna är funktionella arbetsmarknadsområden som bygger på arbets- pendling mellan kommuner. Syftet med dessa är att avgränsa geografiska områden som är förhållandevis oberoende av omvärlden med avseende på efterfrågan och utbud av arbetskraft. Av utrymmesskäl redovisas en del resultat på en mer aggregerad nivå. Det handlar om en gruppering av de lokala arbetsmarknaderna i så kallade regionfamiljer. I detta appendix redovisas grunderna för dessa båda regionala indelningar. Avgränsningen av lokala arbetsmarknader baseras på brutto- pendlingsströmmar mellan kommuner och görs i två steg. Först avgörs vilka kommuner som kan betraktas som oberoende eller självförsörjande vad gäller tillgången på arbetstillfällen och arbets- kraft. Detta görs med utgångspunkt från två självständighets- kriterier – ett generellt och ett specifikt: Eij / Ei < 0,20 max Eij / Ei < 0,075 Bilaga 3 till LU 2008 där EijB B är flödet av arbetspendlare från kommun i till kommun j och EiB B är antalet förvärvsarbetande som bor i kommun i. För att klassas som oberoende kommun måste båda kriterierna vara uppfyllda – den totala andelen utpendlare måste vara av kommunens förvärvsarbetande befolkning och andelen utpendlare till någon enskild kommun måste understiga . Därefter förs de kommuner som inte klassats som oberoende över till den kommun till vilken den största pendlingsströmmen är riktad och ingår därmed i den kommunens lokala arbetsmarknad. I de fall den största pendlingsströmmen går till en kommun som inte definierats som oberoende uppstår en pendlingskedja. Kedjan upphör först när den största pendlingsströmmens destination utgörs av en oberoende kommun. Om en pendlingskedja innehåller tre länkar eller fler, bryts dock kedjan vid den svagaste länken (där andelen utpendlare i förhållande till den förvärvsarbetande befolkningen är som lägst). MedT denna avgränsning skapas arbetsmarknadsregioner som är funktionella i den meningen att de är relativt oberoende av omvärlden när det gäller försörjning av den egna befolkningenT med arbetstillfällen och det lokala näringslivet med arbetskraft. Den indelning i lokala arbetsmarknader som används utgår års pendlingsstatistik. På grundval av denna statistik och ovanstående avgränsningskriterier indelas i 90 lokala arbets- marknader. För att erhålla en uppsättning som är konsistent över hela perioden –2005 har det varit nödvändigt att göra vissa smärre justeringar i förhållande till den officiella klassi- ficeringen. Det handlar om ett antal fall där en ursprunglig kommun delats upp i två eller flera kommuner och där de nya kommunerna enligt den officiella indelningen tillhör olika LA. Om en kommun delats har vi genomgående valt att föra de nya kommunerna till den LA som den ursprungliga kärnkommunen tillhör. Som en följd av dessa justeringar reduceras antalet LA till 89 stycken. I tabell A.2 presenteras kommunernas fördelning på lokala arbetsmarknader. I bilagan används också en gruppering av de lokala arbets- marknaderna i fyra så kallade regionfamiljer. Syftet är att möjlig- göra en mer kompakt presentation av resultat som annars skulle ta allt för mycket utrymme i anspråk. Bilaga 3 till LU 2008 tande på de lokala arbetsmarknadernas storlek. Regionfamiljernas namn avspeglar så långt som möjligt de ingående lokala arbets- marknadernas position i landets ortshierarki. Tabell A.1 redovisar lite mer detaljer kring de kriterier som använts. Kriterier för gruppering av lokala Anm.: Befolkning avser 2000. Källa: Bearbetningar av SCB Befolkningsstatistik. Det är viktigt att understryka att regionfamiljerna utgörs av aggregat av lokala arbetsmarknader som inte nödvändigtvis är homogena i rörlighetshänseende. Utvecklingen för två LA i en viss regionfamilj kan således skilja sig åt och dessutom avvika från situationen för regionfamiljen totalt sett. Av tabell A.1 framgår vidare att merparten av landets befolkning är bosatt i lokala arbets- marknader som tillhör regionfamiljerna storstadsregioner och regionala centra. Endast av befolkningen är bosatt i de 37 lokala arbetsmarknader som utgör landets småregioner. Tabell A.3 redovisar de lokala arbetsmarknadernas fördelning på regionfamiljer. Appendix A Bilaga 3 till LU 2008 Kommunernas fördelning på lokala arbetsmarknader Bilaga 3 till LU 2008 Appendix A Tabell A.2, fortsättning Appendix A Bilaga 3 till LU 2008 Tabell A.2, fortsättning Anm.: Notera att när data redovisas på administrativ nivå (kommun och län) aggregeras ovanstående kommuner till 277 kommuner respektive 24 län som är konsistenta –2005. Bilaga 3 till LU 2008 Appendix A De lokala arbetsmarknadernas fördelning på Bilaga 3 till LU 2008 Tabell A.4 presenterar detaljer gällande den födelselandsgruppering som ligger till grund för diagram 4.10. Övriga EU15-syd (, , , ) Övriga EU15-nord (övriga) Grupp 1: , , , , och Grupp 2: , , , och Grupp 3: och (och ) (övriga länder i ) (, , , , ) Övriga (väster om ) (, , , ) Övriga Bilaga 3 till LU 2008 Medelvärden för gifta eller samboende Individuella inkomster (kronor): Övriga individuella attribut (1997): -2,75 -2,75 -2,82 -2,82 Anm.: Individattribut indikeras genom värdet 1 om attributet föreligger och noll om individen inte har detta attribut. Medelvärdet 0,10 betyder till exempel att i det aktuella samplet har den egenskap som variabeln indikerar. Regionala attribut ingår som förklarande variabler vid matchningen när effekterna av rörlighet på inkomster analyseras. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Individuella inkomster (kronor): Övriga individuella attribut (1997): -4,32 -3,87 -2,45 -1,71 Anm.: Individattribut indikeras genom värdet 1 om attributet föreligger och noll om individen inte har detta attribut. Medelvärdet 0,10 betyder till exempel att i det aktuella samplet har den egenskap som variabeln indikerar. Regionala attribut ingår som förklarande variabler vid matchningen när effekterna av rörlighet på inkomster analyseras. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Medelvärden för gifta eller sammanboende Individuella inkomster (kronor): Övriga individuella attribut (1997): -2,81 -2,84 -0,61 -0,70 Anm.: Individattribut indikeras genom värdet 1 om attributet föreligger och noll om individen inte har detta attribut. Medelvärdet 0,10 betyder till exempel att i det aktuella samplet har den egenskap som variabeln indikerar. Regionala attribut ingår som förklarande variabler vid matchningen när effekterna av rörlighet på inkomster analyseras. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Individuella inkomster (kronor): Övriga individuella attribut (1997): -4,30 -3,86 -1,94 -1,45 Anm.: Individattribut indikeras genom värdet 1 om attributet föreligger och noll om individen inte har detta attribut. Medelvärdet 0,10 betyder till exempel att i det aktuella samplet har den egenskap som variabeln indikerar. Regionala attribut ingår som förklarande variabler vid matchningen när effekterna av rörlighet på inkomster analyseras. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Tabell B.5 Estimerade effekter av flyttning på bruttoarbetsinkomst för hushåll 1997-2003 där kvinnans utbildningsnivå motsvarar treårigt gymnasium eller lägre -8 213** / -1 328 -1 923 / 37 713* -10 136 / 36 385 / 5 830) (4 870 / 22 069) (6 545 / 22 359) -3 271 / 3 396 -328 / 61 631*** -3 600 / 65 028*** / 6 237) (5 446 / 25 058) (7 084 / 25 610) / -3 318 1 086 / 58 774*** -3 889 / 55 456*** / 6 794) (5 889 / 22 977) (7 799 / 23 653) / -6 671 333 / 57 147*** -6 377 / 50 476** / 6 596) (6 352 / 22 884) (8 270 / 23 095) Antal hushåll (Flyttare): 63 912 (556) / 15 403 (239) Anm.: Estimaten baseras på kärnestimation baserad på normalfördelningen med bandvidd .001 och avser enbart observationer inom common support. Signifikansnivåer: * , ** , *** . Standardavvikelse inom parentes. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Tabell B.6 Estimerade effekter av flyttning på bruttoarbetsinkomst för hushåll 1997-2003 där kvinnan har examen från universitet eller högskola 6 588 / 4 131 -166 / 21 730*** 6 423 / 25 861*** (7 223 / 3 989) (8 823 / 8 691) 939 / 9 612) 12 653 / 3 401 -8 427 / 7 928 4 226 / 11 (7 779/ 4 232) (9 404 / 6 216) 703/ 7 668) 7 378 / 3 587 -2 443 / 14 052** 4 935 / 17 (7 792 / 4 774) (12 094 / 6 350) 036/ 8 064) 6 015 / 10 131** -3 947 / 27 407** 2 068 / 37 537*** (8 323/ 5 066) (11 759/ 6 626) 152/ 8 484) Antal hushåll (Flyttare): 19 200 (251) / 27 376 (865) Anm.: Estimaten baseras på kärnestimation baserad på normalfördelningen med bandvidd .001 och avser enbart observationer inom common support. Signifikansnivåer: * , ** , *** . Standardavvikelse inom parentes. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Tabell B.7 Estimerade effekter av flyttning på bruttoarbetsinkomst för hushåll där både mannen och kvinnan var arbetslösa 1997 (7 418) (9 098) (12 873) (7 629) (9 727) (13 196) (7 863) (10 305) (13 677) (4 505) (10 807) (14 347) Antal hushåll (Flyttare): 4 394 (188) Anm.: Estimaten baseras på kärnestimation baserad på normalfördelningen med bandvidd .001 och avser enbart observationer inom common support. Signifikansnivåer: * , ** , *** . Standardavvikelse inom parentes. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Tabell B.8 Estimerade effekter av att kvinnan pendlar på bruttoarbetsinkomst för gifta eller samboende par där mannen var arbetslös 16 670*** 18 872*** (3 914) (4 067) (5 981) 20 234*** 24 738*** (5 009) (4 629) (7 454) 22 221*** 28 675*** (4 527) (5 315) (7 518) 23 621*** 26 867*** (4 792) (5 301) (7 734) 22 883*** 20 700** (4 801) (5 608) (8 109) Antal hushåll (därav med män som pendlade): 12 910 (464) Anm.: Estimaten baseras på kärnestimation baserad på normalfördelningen med bandvidd .001 och avser enbart observationer inom common support. Signifikansnivåer: * , ** , *** . Standardavvikelse inom parentes. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Tabell B.9 Sannolikhet för flyttning över gräns för lokal arbets- marknad 1990-2005 för ensamstående män -0,51 -0,16 -0,57 -0,48 -0,18 -0,20 -0,24 -0,10 -1,45 -1,42 Anm.: Signifikansnivåer: * , ** , *** . Modellerna är skattade med indikator för boenderegion 1997 () och sektor för anställning 1997. Estimat för dessa variabler redovisas inte här. Modellen är skattad med robusta standardfel (). Lokal arbetsmarknad avser LA 2000. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Appendix B över gräns för lokal arbets- marknad 1990-2005 för ensamstående kvinnor -0,05 -0,20 -0,87 -0,53 -0,16 -0,20 -0,27 -1,22 -2,31 -1,65 -0,01 Anm.: Signifikansnivåer: * , ** , *** . Modellerna är skattade med indikator för boenderegion 1997 () och sektor för anställning 1997. Estimat för dessa variabler redovisas inte här. Modellen är skattad med robusta standardfel (). Lokal arbetsmarknad avser LA 2000. Källa: Egna beräkningar. Appendix B Bilaga 3 till LU 2008 över gräns för lokal arbets- marknad 1990-2004 för ensamstående män Ej i arbetskraften. -0,70 -0,11 -0,47 -0,33 -0,35 -0,04 -0,03 -0,04 -0,16 -0,25 -0,35 -0,44 Anm.: Signifikansnivåer: * , ** , *** . Modellerna är skattade med indikator för boenderegion 1997 () och sektor för anställning 1997. Estimat för dessa variabler redovisas inte här. Modellen är skattad med robusta standardfel ().Lokal arbetsmarknad avser LA 2000. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 3 till LU 2008 Tabell B.12 Sannolikhet för pendling över gräns för lokal arbets- marknad 1990-2004 för ensamstående kvinnor Ej i arbetskraften. -0,26 -0,26 -0,04 -0,06 -0,02 -0,96 -0,41 -0,39 Anm.: Signifikansnivåer: * , ** , *** . Modellerna är skattade med indikator för boenderegion 1997 () och sektor för anställning 1997. Estimat för dessa variabler redovisas inte här. Modellen är skattad med robusta standardfel (). Lokal arbetsmarknad avser LA 2000. Källa: Egna beräkningar. , W. [1964], Location and Land Use, , , MA. [1998], : Ethnic Divisions of Mobility and Housing in post-Palme , , vol 35, sid 397–428. [1996], The Geographical and Social Mobility of Immigrants: Escalator Regions in from an Ethnic Perspective, Geografiska Annaler B, vol 78, sid 3–25. Anderstig, C. & , L-G. [1991], An Integrated Model of Residential and Employment Location in a Metropolitan Region, Papers in Regional Science, vol 70, sid 167–184. Angrist, J. [1998], Estimating the Labor Market Impact of on Military Applicants, Econometrica, vol 66, sid 249–288. & Bover, O. [1997], Regional Migration in : The Effect of Personal Characteristics and of Unemployment, Wage and House Price Differentials Using Pooled Cross-Sections, Bulletin of Economics and Statistics, vol 59, sid 215–235. , , , J. & , M. [2001], Regional Income Growth and Net Migration in –1995, Regional Studies, vol 35, sid 823–830. Artís, M., Romaní, J. & Suriñach, J. [2000], Determinants of Individual Commuting in Catalonia, 1986–91: Theory and Empirical Evidence, , vol 37, sid 1431–1450. & , O. [1998], A Panel Study of Migration, Self-Selection and Household Real Income, , vol 11, sid 113–126. Barro, R. & Sala-i-Martin, X. [2003], Economic Growth, andra reviderade upplagan, , . Referenser Bilaga 3 till LU 2008 [1964], Human Capital: A Theoretical Analysis with Special Reference to Education, , . & , M. [1992], The slow-down of internal migration in post-industrial , ERU-särtryck 34, ERU, . Bentivogli, C. & Pagano, P. [1999], Regional Disparities and Labour Mobility: the Euro-11 versus the , Labour, vol 12, sid 737–760. ,T V. & , R. [2005], Penningpolitik och arbets- löshet, Penning- och valutapolitik, 2005:4, , . , A., , B., , P-A. & Wadensjö, E. [2006],T Arbetsmarknaden, , . ,T O. J. & , L. F. [1992], Regional Evolution, Brookings Papers on Economic Activity, vol 1992, sidT 1T –61. Borjas, G. [2001], Does Immigration Grease the Wheels of the Labor Market, Brookings Paper on Economic Activity, vol 1, sid 69–119. [1993], Essays on Economic Growth and Migration, doktorsavhandling, . Böckerman, P., , K. & Maliranta, M. [2004], Sources of and Worker Flows: Evidence from a Panel of Regions, Labour, vol 18, sid 105–129. & Muellbauer, J. [1998], The Housing Market and Regional Commuting and Migration Choices, , vol 45, sid 420–446. , F. [2005], Migration Plans, Local Fiscal Variables, and Local Economic Conditions, Finanzarchiv, vol 61, sid 154–177. , F. & , K. [2004], Subjective measures of employment opportunities and interregional migration, Labour, vol 18, sid 563–589. & Røed, K [2006], Wage Formation, Regional Migration and Local Labour Market Tightness, Bulletin of Economics and Statistics, vol 68, sid 423–444. , , , M., , L. O. & Tegsjö, B. [1991], Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner: Nya geografiska indelningar för regionala analyser, Information om arbets- marknaden 1991:7, (), . Carrington, W. J., Detragiache, E. & Vishwanath, T. [1996], Migration with Endogenous Moving Costs, , vol 86, sid 909–930. Bilaga 3 till LU 2008 Cebula, R. & , G. [2006], Determinants of Interstate Migration 2000–2004, , vol 36, sid 116–123. E., Herrin, W. E., Knapp, T. & , N. [2006], Incomplete Compensation and Migration Behavior: Has Anything Changed Between 1990 and 2000?, , vol 36, sid 140–152. & , W. J. [1992], The Impact of Economic Opportunity, Amenities and Fiscal Factors on Age-Specific Science, vol 32, Crossley, T. [2003], Econometrics for 79, sid 491–511. [2003], Family Migration and the Relative Earnings of Husbands and Wives, of American Geographer, vol 93, sid 338–349. & , M. [2000], Couples: Changes in the Locational Choice of the College Educated, 1940–1990, , vol 115, sid 1287–1315. S., Greenwood, M. & Li, H. [2001], A Conditional Logit Approach to U.S. State-to-State Migration, , vol 41, sid 337–360. & , B. [1978], The Interaction of Migration, Income, and Employment in , Demography, vol 15, sid 259–266. Decressin, J. W. [1994], InternalH Migration in West and Implications for East–West Salary Convergence,H Weltwirt- schaftliches Archiv,T vol 130, sid 231–257. Decressin, J. Fatás, A. [1995], sid 1627–1655. ,TT M. & , V. [1996], RegionalT ,T NationaløT konomiskT , vol 134, sid 257-271.T Duranton, G. & Puga, D. [2004], Micro-Foundations of Thisse, J-F. (red), Handbook of and Regional Economics, vol 14, Geography and Cities, , . Durlauf, S. N., , P A. & Temple, J. R. W. [2005], Growth Econometrics, i Aghion, P. & Durlauf, S. (red), Handbook of Economic Growth, , . Bilaga 3 till LU 2008 , P-A., Heiborn, M. & , C. [1998], Inter-regional Migration in , i Heiborn, M., Essays on Demographic Factors and Housing Markets, doktorsavhandling, National- ekonomiska institutionen, . & , B. [1994], Arbetslösheten och arbets- marknadens funktionssätt, Bilaga 8 till , , P-A., LaLonde, R. , O. [2000], Immigrants and Measures of Immigrant Assimilation: Evidence ,TT M. [2002], An Employment Programmes in the East of Sachsen- Anhalt, Labour Economics, vol 9, sid 143–186. [1999], Immigration and the Effects for the Native Population in , , vol 12, sid 411–430. & Hammarstedt, M. [2002], med allt sämre arbetsmarknadsintegrering för invandrare, Ekonomisk Debatt, årg 30, nr 4, sid 343–353. Elhorst, J. [2003], The Mystery of Regional Unemployment Differentials – Theoretical and Empirical Explanations, , vol 17, sid 709–748. [2006], College Graduates in , doktorsavhandling, Institutionen för [1998], Flyttningar och Mittsverige, 105, , . , O. [2003], Regionala illustrationer, Rapport , politiska studier (ITPS), . , , , U. & , O. [2003], Geographical Labour Mobility: Migration or Commuting?, Regional Studies, vol 37, sid 827–873. [1985], A Simultaneous Non-linear Model for Labour Migration and Commuting, Regional Studies, vol 19, sid 217–229. Faini, R. Galli, G., Gennari, P. & , F. [1997], An Unemployment Differentials Among Italian Regions, , vol 41, sid 571–579. Bilaga 3 till LU 2008 [2001], Settled Move: On life Course and (Im-)Mobility in , [1997], Education,T Market Policy, doktorsavhandling, Nationalekonomiska Institu- tionen, . [1999], Labor Markets and Labor Market Policy: Swedish Evidence, Economic Papers, vol 51, sid 623–648. Topel, R. [2006], i , R., , B., & Topel, R. (red), staten – Amerikanskt perspektiv på den svenska välfärdsstaten, . [2004], Persontransporternas vita fläckar – Om arbetspendling med kollektivtrafik ur ett jämställdhets- perspektiv. Fujita, M. [1988], A Model of Spatial Agglomeration: A Approach, Regional Science and , vol 18, sid 87–124. Fujita, M. [1986], Theory, i Arnott, R. (red), Location Theory, Harwood Academic Publishers, London.T Fujita, M. & Krugman, P. [1995], When is the Economy Monocentric? : and Chamberlin Unified, Regional Science and , vol 25, sid 505–528.T Fujita, M. & Ogawa, H. [1982], Multiple Equilibria and Structural Transition of Non-Monocentric , Regional Science and , vol 12, sid 161–196.T Furceri,T D. [2006], DoesT Labour Respond to Cyclical Fluctuations? The Case of , AppliedT Economics Letters, vol 13,135–139.TT & , S. [1995], Favorable Self-Selection and the Internal Migration of in the , , vol 30, sid 461–471. Gallup, J. [1997],Theories of Migration, Development Discussion Paper, no 569, , , . Bilaga 3 till LU 2008 , J., Lundholm, E., , G. [2004], Forced or free movers? The motives, voluntariness and selectivity of interregional migration in the Nordic countries, Population,T Space and Place,T vol 10, sid 59–72. [1997], A Question of Compromise? Case Study Evidence on the Location and Mobility Strategies of Dual Career Households, Regional Studies, vol 31, sid 641–657. , W. H. [2003], Econometric analysis, , . Greenwood, M. [1997], Internal Migration in Developed Countries, i Rosenweig, M. & Stark, O. (red), Handbook of Population and Family Economics, V, Greenwood, M. [1985], Migration: Theory, Regional Science, vol 25, sid 521–544. Greenwood, M. Hunt, G. [1984], Migration Interregional Employment Redistribution in the , , vol 74, sid 957–969. Greenwood, M. Hunt, G. Treyz, G. [1991], Migration, Regional Estimation of Compensating Differentials, American Economic Review, vol 81, sid 1382–1390. , B. W. [1982], Political Economy, vol 90, sid 1035–1053. Hanes, N. [2007], under publicering, (), . Hazans, M. [2004], Does Commuting Reduce Wage Disparities?, Growth and Change, vol 35, sid 360–390. , J. V. [1974], The Sizes and Types of Cities, , vol 64, sid 640–656. , J. V. & Thisse, J-F. [2004], Handbook of and Regional Economics, vol 14, Geography and Cities, , , 2004. H. W., Schlottmann, A. & Boehm, T. P [1993], as Spatial Job-Search: A Survey of Empirical Studies, vol 27,T sid 327–340. Hofmeister, H. [2006], Literature on in the , State-of-the-Art of , chapter 9, Paper 2006:01, Europeiska kommissionen. Bilaga 3 till LU 2008 [2003], The and Unemployment, Working Paper 2003:13, , , . [1984], Labor Mobility: Studies of Labor Turnover and Migration in the Swedish Labor Market, (), . Holzer, H. J., Ihlandfeldt, K. & Sjoquist, D. [1994], Work, Search and among and , Journal of , vol 35, sid 320–345. [2004], Inter-Regional Mobility in Europe: a Note on the Cross-Country Evidence, Applied vol 11, sid 619–624. , G., , B. [1994], Did Migration in the 1980s the North-South Divide?, & Böckerman, P. [2004], Regional Labor Market Dynamics, Housing and Migration, , vol 44, sid 543–568. ITPS [2005], Regionernas tillstånd 2005: tillväxtens förutsättningar i svenska regioner, A2005:018, , . Jackman, R. & Savouri, S. [1992], Regional Migration in : an Analysis of Gross Flows using , , vol 102, sid 1433–1450. & , L. [2000], The Effects of Internal Migration on the Relative Economic Status of Women and Men, , vol 29, sid 291–304. , D., Bonin, H., , A., Dohmen, T., Huffman, D. Sunde, U. [2007], Direct Evidence on Risk Attitudes Migration, 2655. Jimeno, J. F. & Bentolila, S. [1998],