sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — SOU 2007:60 Bilaga B 34 21 norna viktigaste värddjuren (hjortdjur och harar), eller genom åtgärder som försämrar vegetationens skyddande effekt mot uttorkning (kortklippt gräs, borttagande av löv, etc.). Forsknings- och utvecklingsfrågor Kartläggning av vektorförekomst och smittämnesförekomst för aktuella infektionssjukdomar och utbredning i landet – nuläge och förändringar. Studera aktuella sjukdomars epidemiologi och ekologi ur ett klimatperspektiv. Speciellt bör förekomst av TBE virus (samt förekomst av värddjur), samt ev. förekomst av West virus och bluetongue virus (inkl. vektorförekomst) kartläggas. Identifiera faktorer (meteorologiska och biologiska variabler) som kan användas till övervakning av förändringar i utbredning och intensitet av olika infektionssjukdomar i landet. Utvärdera användandet av satellitdata (ex. temperatur, vegetationsindex på land, klorofyllindex i hav) för riskövervakning av olika infektionssjukdomar Etablera nätverk internationellt avseende FoU om klimatsambandet för aktuella infektionssjukdomar hos människa och djur. Bilaga B 34 SOU 2007:60 22 Tabell A. Sammanfattande klimatrisk-konsekvensbedömning för infektionssjukdomar i hos människa. Riskbedömningen bygger dels på hur starkt sambandet är mellan sjukdomsriskökning och en klimatförändring i och dels på hur viktig sjukdomen är, dvs., dess konsekvens för hälsoläget i . För närmare sjukdomsbeskrivningar, se kapitel 8. Inf = infektion, sjd = sjukdom. Mycket starkt samband 5BADKLÅDA – advatten ALGTOXIN-badvatten BADSÅRSFEBER (VIBRIO)-badvatten; dödlig blodförgiftning BORRELIAINF:- fästing; följdbesvär fr leder, hjärta, nervsystem, hjärnhinneinflamm. Starkt samband 4 CRYPTOSPORIDUM INF-mat/vatten ; diarrésjd LEGIONELLAINF. - vattendroppar/luftkond. ; svår lunginflam. TOXINMATFÖRGIFTN.diarrésjd TBE – fästing; hjärninflammation CAMPYLOBACTER INF- mat/vatten; diarrésjukdom VTEC- mat/vatten; blodig diarré, HUS VISCERAL LEISHMANIASIS* - Sandmygga; inre organ angrips, dödlig Medelstarkt samband 3MALARIA* - mygga; allvarlig febersjd LEPTOSPIRAINF: – gnagare; allvarlig febersjd CALICIVIRUS – vatten/mat/bad/direkt kontakt; diarrésjd HARPEST- mygga; bölder, lunginflammation SALMONELLA INF. - mat/vatten; diarrésjd, ledbesvär WEST * mygga; febersjd, neurlogiska symtom Svagt samband 2 AEROMONASINF. - mat/vatten; diarrésjd GIARDIAINF.- mat/vatten/kontakt smitta; diarrésjd LISTERIAINF.- mat; febersjd, ev blodförgiftning, hjärnhinneinflammation DENGUEFEBER* - mygga; febersjd Mycket svagt samband ROTAVIRUS mat/vatten; diarrésjd STELKRAMP – jord; dödlig sårinfektion HEPATIT A -mat/vatten; gulsot TYFOID/PARATYFOID* mat/vatten/kontakt smitta diarrésjd; komplikationer SHIGELLAINF. * mat/vatten/kontakt smitta; diarrésjd, 1 2 3 4 5 Mycket begränsade Begränsade Allvarliga Mycket allvarliga Katastrofala Risk vid klimatförändring: Mycket Hög Risk Hög Risk Medelhög Risk Låg Risk Mycket Låg Risk Klimatkoppling i Konsekvens för hälsoläget i * Stark klimatkoppling utomlands SOU 2007:60 Bilaga B 34 23 Tabell B. Sammanfattande klimatrisk-konsekvensbedömning för infektionssjukdomar i hos djur. Riskbedömningen bygger dels på hur starkt sambandet är mellan sjukdomsriskökning och en klimatförändring i och dels på hur viktig sjukdomen är, dvs., dess konsekvens för hälsoläget i . För närmare sjukdomsbeskrivningar, se kapitel 8. Inf=infektion, sjd = sjukdom. Mycket starkt samband 5 BORRELIAINF:fästing ALGTOXIN-vatten ANAPLASMOSfästing; febersjd BABESIOS-fästing; malarialiknande sjd Starkt samband 4 CRYPTOSPORIDIUM INF . - mat/vatten; diarrésjd FODERBOTULISM andningsförlamning CAMPYLOBACTER INF . mat/vatten; diarrésjd BLUETONGUE – svidknott; dödlig sjd VISCERAL LEISHMANIASIS* mygga; febersjd Medelstarkt samband 3 LEPTOSPIRAINF. – gnagare; febersjd VTEC- mat/vatten/bete; ger smittbärare WEST * mygga; febersjd, neurlogiska symtom Svagt samband 2 MJÄLTBRAND- bete/ inandning/ foder; dödlig akut febersjd HARPEST- mygga; dödlig sjd, bölder GIARDIAINF. mat/vatten/kontakt smitta; diarrésjd LISTERIAINF.- jord/bete; missfall, symtom fr centrala nervsystemet SALMONELLAINF. mat/vatten; ger smittbärare FRASBRAND – bete; akut dödlig febersjd Mycket svagt samband FÅGELINFLUENSA – kontakt smitta; dödlig febersjd STELKRAMP jord; dödlig sårinfektion PARATUBERKULOSbetesmark/gödsel; dödlig tarmsjd NÖTKREATURSTBC inandning/bete; dödlig lungsjd USUTU VIRUS- mygga; inre organ förstörs, död EEE/WEE/VEE*- mygga; dödlig hjärninflammation RIFT VALLEY FEBER*- mygga/ luftburen; hemorragisk feber AFRIKANSK HÄSTPEST* svidknott; dödlig febersjd 1 2 3 4 5 Mycket begränsade Begränsade Allvarliga Mycket allvarliga Katastrofala Risk vid klimatförändring: Mycket Hög Risk Hög Risk Medelhög Risk Låg Risk Mycket Låg Risk Klimatkoppling i Konsekvens för hälsoläget i * Stark klimatkoppling utomlands Bilaga B 34 SOU 2007:60 24 1 Inledning De slutsatser som denna rapport presenterar bygger på resultat från klimatmodelleringar för detta sekel (perioderna 2011–2040, 2041– 2070, 2071–2100) som framtagits av Rossbycentret på . De baseras i sin tur på två av IPCCs utsläppsscenarier. A2 som innebär ekonomisk tillväxt och regional självförsörjning i en heterogen värld (med en kraftig global utsläppsökning från dagens c:a koldioxid/år till c:a /) och B2 som innebär hållbar utveckling och regional självförsörjning i en heterogen värld (och en motsvarande ökning från 8 till c:a /år). kommer att uppleva en markant förändring av årstidernas klimat under detta kommande sekel. Enligt Rossbycentrets modelleringar är det framförallt vintrarna som kommer att bli varmare och kortare med mindre, kvarliggande snömängder. Dessutom kommer antalet riktigt kalla dagar att minska i hela landet. En minskning i antalet köldknäppar kommer att få positiva hälsoeffekter vilket beskrivs i avsnitt 2.2. Den största temperaturökningen beräknas ske längs och i , och här beräknas också snösäsongen att förkortas med . För övriga delar av landet kommer perioden med ett sammanhängande snötäcke förkortas med minst en månad fram till perioden –2100, förutom i och längs där snösäsongen är kort redan i dagens klimat och där snön försvinner så gott som helt i scenarierna. Ett minskat snötäcke kommer att få effekter på olika arter vilka direkt eller indirekt är involverade i spridningen av ett flertal infektionssjukdomar, vilket beskrivs närmare i kapitel 7 och kapitel 8. Vårarna kommer allt tidigare och genomsnittstemperaturerna stiger mer under vårsäsongen än . Somrarna blir också varmare men temperaturstegringen är inte lika uttalad som . Den största temperaturökningen beräknas ske främst i den sydligaste delen av landet, och där förväntas också de varmaste dagarna blir relativt sett ännu varmare och ökningen bli större än för medeltemperaturen. Risken för värmeböljor ökar således här men hälsoeffekter av högre temperaturer (som också hänger samman med lokal anpassning) kan komma att ses i hela landet, mer om detta finns beskrivet i avsnitt 2.1. I övriga landet förväntas temperaturen öka mer likartat både under svala SOU 2007:60 Bilaga B 34 25 och varma sommardagar. Ökade sommartemperaturer kommer att få effekter på luft- och vattenkvalitet och öka risken för smittspridning via dricksvatten, utomhusbad men också via livsmedel, vilket tas upp i kapitlen 3, 5, 6 och 8. Klimatzonerna flyttar norrut. Vegetationsperioden, dvs., den del av året då dygnets medeltemperatur är , beräknas öka med i hela utom allra längst i söder där den beräknade ökningen är . Detta kommer dels att få effekter för personer med pollenallergi som beskrivs i avsnitt 3.1.2. och dels skapa stora konsekvenser för utbredningen av ett flertal vektorburna sjukdomar, som borreliainfektion, liksom öka risken för att nya sjukdomar kan börja spridas i landet, se mer om detta i kapitel 7 och kapitel 8. Vindförhållandena förändras endast marginellt i de olika scenarierna. och främst varierar förändringen beroende på vilken global klimatmodell (tyska Max-Planck-Institutet:s eller engelska Hadley Center:s) som använts och det är därför svårt att yttra sig om huruvida risken för stormar kommer att öka eller ej. Nederbörden som faller över förväntas öka under det närmaste seklet med mellan knappt 10 och . I norra och i hela landet kommer det att falla totalt sett både mer nederbörd och oftare. För kommer det totalt att regna mindre och mindre ofta, men när det regnar kommer regnet i form av kraftiga skurar. Detta kommer att få en hel del hälsokonsekvenser som avhandlas i kapitel 4 och 5. Genom att extremnederbörden ökar, ökar också risken för översvämningar i hela landet. Minskade snömängder minskar dock risken för vårflod i samband med snösmältning. Ökade flöden skapar risk för dricksvattenburna infektionsutbrott över hela landet eller försämrad dricksvattenkvalitet p.g.a. kemiskttoxiska läckage i riskområden. I regioner med tät djurhållning ökar också risken för läckage av markburen smitta. Detta beskrivs närmare i kapitlen 4, 5 och 8. Bilaga B 34 SOU 2007:60 26 1.1 Mekanismer bakom hälsokonsekvenser av en klimatförändring 1.1.1 Människa Hälsokonsekvenser av en klimatförändring är, som nämnts i inledningsavsnittet ovan, kopplade till olika typer av klimatförändringar och svårighetsgraden beror på sårbarheten hos lokala ekosystem, befolkningen (näringstillstånd, immunitet, sårbara grupper, etc.) och samhällets kapacitet att hantera störningar och anpassa sig. I ett globalt perspektiv skapar ändringar i vattentillgång och därmed också i jordbruksproduktion stora problem, liksom konsekvenser av en havsnivåstegring, fler väderrelaterade katastrofer, och förändringar i spridningsmönstren hos många infektionssjukdomar (IPCC 2007, Menne & 2006). För del är de mest bekymmersamma hälsoeffekterna (inklusive dödsfall) de som hänger samman med fler och intensivare värmeböljor, en försämrad vattenkvalitet, samt med påverkan på utbredningen och förekomsten av olika smittspridande och smittbärande arter. I tillägg kommer en ökning av antalet översvämningar i landet att skapa både akuta och långsiktiga hälsoeffekter. Utbrott av livsmedelsburna infektioner och intoxikationer kan komma att bli vanligare men kan också till stor del förebyggas genom information om adekvat förvaring och hantering av livsmedel. Pollenallergirisker och säsonger kommer lokalt att förändras, medan utomhusluftkvalitén för övrigt inte nämnvärt kommer att påverkas. En del andra effekter är också att vänta, som en ökad risk för mögelallergier. En framtida klimatförändring i kommer också att ge en del positiva hälsokonsekvenser genom en minskning av effekter som hänger samman med låga vintertemperaturer, som förfrysningar, kärlkramp och reumatiska besvär. Dessutom skulle man kunna tänka sig att en förkortad vintersäsong minskar behovet av inomhusvistelse och därmed bidrar till en förkortad spridningssäsong för vissa infektionssjukdomar som förkylningar och pneumokocker, även om detta inte belagts vetenskapligt. Längre vår, sommar och höstsäsonger ökar möjligheten för friluftsliv och av utomhusaktiviteter, inklusive en längre cykelsäsong, vilket bidrar till en bättre folkhälsa. Vissa positiva effekter har också negativa konsekvenser. Förändringar i klimatet kommer att påverka våra beteenden, t.ex. kommer SOU 2007:60 Bilaga B 34 27 utomhusaktiviteter som picknick, grillning utomhus och bad att öka under varmare och längre somrar. Detta kan öka antalet matförgiftningar samt bidra till ökad risk för spridning av vissa magtarm bakterier, hudinfektioner och systeminfektioner genom att fler personer badar oftare och i varmare vatten. kommer att få ett ökat antal importfall av infektionssjukdomar p.g.a. ett ökat globalt smittryck. 1.1.2 Husdjur, vilt och fisk En trend finns i dagens djurhållning, både ekologisk och konventionell, till ökad utedrift även året runt. Detta ger en ökad känslighet för extremväder. Vid stormar och översvämningar är djuren mer utsatta än människan genom att det kan vara praktiskt mycket svårt att snabbt flytta stora djurgrupper till säkrare områden eller inomhus. Trasiga stängsel eller elstängsel utan el kan göra att djuren bryter sig ut och kommer till skada eller orsakar skador t.ex. i trafiken. Djurstallar är inte alltid byggda för längre perioder av höga temperaturer. Fjäderfä och svin kan inte svettas och utsätts därför för värmestress redan vid en lufttemperatur strax över 30˚C. Sådan värmestress är ett både omfattande och väldokumenterat problem i varma länder och leder till förhöjd dödlighet, nedsatt immunförsvar, och sänkt tillväxthastighet. Teknisk anpassning av byggnader och andra typer av byggnader än vad vi har kan komma att krävas. Elförsörjning är mycket viktig för ventilation, vattenförsörjning, automatiserad utfodring, mjölkning, utgödsling, mm. I stora besättningar är djurskötseln till stor del automatiserade och elberoende. Även fiskodlingar är vanligen mycket elberoende. Extremväder som orsakar strömavbrott gör animalieproduktionen sårbar. Ett elavbrott under en värmebölja kan snabbt leda till mycket hög dödlighet i en fjäderfäbesättning, om stallarna inte kan ventileras. Reservelaggregat är nödvändigt för t.ex. mjölkproducerande besättningar. Vid elavbrott förändras möjligheterna för djurägaren att sköta djuren. För djuren mycket påfrestande och även livshotande situationer kan uppstå. Hur väl detta tolereras varierar mellan djurslag, besättningstyp, djurens ålder, årstid etc. Utan ventilation så förstörs inomhusklimatet väldigt snabbt, framförallt i lokaler som hyser slaktdjur och har en tät beläggning. Bilaga B 34 SOU 2007:60 28 ning kan djuren börja dö . I en mjölkkobesättningar uppstår snabbt djurskydds- och djurhälsosproblem om mjölkningen inte kan genomföras. Reservelaggregat har begränsad kapacitet och driftsäkerhet, t.ex. att traktorn måste startas även vid sträng kyla (utan motorvärmare) för att driva aggregatet. En säker elförsörjning är naturligtvis också viktigt för vattenbruk, såsom matfiskodling, där utfodring, uppvärmning, syresättning, vattenförsörjning är faktorer som kan vara beroende av en fungerande elförsörjning. Ett stopp kan snabbt få konsekvenser t.ex. i form av fiskdöd. Vattenförsörjning som havererar medför att man måste köra vatten till djuren med tankbil. Detta kan vara mycket arbetskrävande i stora besättningar och förutsätter också att transporter kan ta sig fram och att vatten finns att tillgå på rimligt avstånd. Vattenbrist eller försämrad vattenkvalitet kan omöjliggöra djurhållning i vissa områden. Dålig vattenkvalitet påverkar djurets immunförsvar negativt och gör dem mer känsliga för infektioner och ämnesomsättningsstörningar. Transporter av foder, djur till slakt, hämtning av kadaver, m.m. är väsentligt för djurhållningen. Vid epizootier då alla transporter stoppats av smittskyddsskäl har detta snabbt orsakat stora problem. Förändringar i ekosystemen kan ge förändringar avseende förekomst och utbredning av infektionssjukdomar som kan medföra ett sämre hälsoläge för djuren. Den typ av sjukdomar som sprids med vektorer t.ex. insekter och spindeldjur, bedöms kunna öka väsentligt. Detta då nya arter av vektorer förväntas kunna etablera sig i landet samt att redan befintliga vektorers utbredningsområde och populationer kan komma att öka. En generell höjning av medeltemperaturen med någon/några få grader kan ge . Detta är övervägande positivt för djurhälsan. Vanliga endemiska virusinfektioner, t.ex. luftvägs- och tarminfektioner, varierar med säsongen och har sin största betydelse . Längre betesperiod kan därmed minska förekomsten av infektionssjukdomar. Längre betesperiod kan förutom att ge bättre ekonomi också ge bättre möjlighet att tömma och rengöra stallar, vilket minskar infektionstrycket. En längre betessäsong är därför positivt på många sätt men ökar exponeringstiden för vektorburna smittor. Blöta beten blir upptrampade och risken ökar då för infektioner i juver, klövar, hud, m.m. Generellt gäller att tillväxten av alla bakterier gynnas vid ett varmare och fuktigare klimat vilket SOU 2007:60 Bilaga B 34 29 gör att det blir extra viktigt att hålla god hygien. Översvämningar kan förorena beten, så att djuren måste hållas inne. Betesbrist, t.ex. vid torka eller massförekomst av blodsugande insekter kan också göra att djuren måste hållas på stall. Djurens parasiter såsom inälvsparasiter, har stor betydelse för djurhälsa, tillväxt och ekonomi. Parasiter sprids med smittade djurs avföring. Förändringar är att vänta både avseende populationstäthet och artsammansättning för parasiter. En ökad tillväxt/förekomst av betesparasiter kan bli ett allvarligt problem, framförallt i ekologisk produktion där avmaskning i sjukdomsförebyggande syfte inte är tillåten. En längre betessäsong ger en ökad exponeringstid för parasitsmittor. Leverflundra (Fasciola hepatica) är starkt klimatbunden, och kan bli ett problem på fuktiga beten och nära våtmarker eftersom en sötvattenssnäcka ingår i dess komplicerade smittcykel. Redan nu ökar problemen med denna parasit. Våtmarkers restaurering gynnar sötvattenssnäckan som ingår i leverflundrans smittcykel. Naturvårdssträvanden att ha öppna landskap med betande djur, ofta i vattennära områden ökar smittspridningen. Ändrade temperaturer kommer också att leda till att nya växt- och djurarter, såväl som nya smittämnen kan invadera svenska vatten och påverka den lokala ekologiska balansen, troligen till nackdel för dagens inhemska arter. En ökad produktion av alger både i och i inlandsvatten kommer att påverka faunan negativt. Fisk och skaldjur är anpassade till vårt nuvarande klimat, med relativt låg vattentemperatur både fysiologiskt och ekologiskt (näringssök, lek etc.). De missgynnas av en temperaturhöjning, medan fiskens parasiter och bakterier däremot kan gynnas. En förändrad artsammansättning i svenska vatten är att vänta. Fisk kan vara bärare av vissa zoonotiska smittor. Kunskap om hur denna risk påverkas av klimatförändringar saknas. Extremväder såsom stormar kan orsaka skador och översvämningar på fiskodlingar. Fisken kan då smita ut. Vidare kan nederbörd och översvämningar orsaka tillförsel av organiska näringsämnen och föroreningar med försämrad vattenkvalitet som följd. Positiva effekter av högre temperatur är att värmetåliga arter, t.ex. ål kan gynnas och får förutsättningar att utbreda sig längre norrut. Nya arter kan komma att odlas här. Varmare somrar kan ge tidigare lek och förlängd tillväxtperiod för yngel av flera fiskarter, vilket ger förutsättningar för ökad överlevnad och bättre tillväxt. Bilaga B 34 SOU 2007:60 30 1.2 Hälsotillståndet i – människa folkmängd uppgick till 9 047 752 invånare. Folkmängden förväntas öka till c:a 10,5 miljoner fram (2006). hade endast tre län i landet en befolkning på mer än en miljon invånare. Dessa var , samt län (figur 1.1). Figur 1.1 Folkmängd i . Mängdkarta med cirkelstorlek proportionell mot befolkning. Källa: (). Livslängden fortsätter att öka i . kunde en nyfödd pojke förväntas leva och en nyfödd flicka . har spädbarnsdödligheten halverats – 2004 var den så låg som 3,1 döda under första levnadsåret av 1 000 levande födda barn. Ser man på utvecklingen av medellivslängden och den minskade dödligheten i ett flertal dödsorsaker, i synnerhet den stora nedgången av dödligheten i hjärt-kärlsjukdomar, kan man konstatera att folkhälsan fortsätter att förbättras i . Studerar man utvecklingen när det gäller sjuklighet är dock bilden inte lika enty SOU 2007:60 Bilaga B 34 31 digt positiv. Vanliga sjukdomar och hälsoproblem som drabbar många i befolkningen är ex. rygg- och ledvärk, smärta och trötthet. Det finns flera tecken på sämre hälsoutveckling, t.ex. när det gäller värk och självrapporterad psykisk hälsa. Övervikt ökar i alla åldrar, främst bland yngre vuxna, medan diabetes ökar bland barn men inte bland vuxna (2005a). Vissa sjukdomar och befolkningsgrupper är av speciellt intresse när man talar om konsekvenser av en klimatförändring. De viktigaste av dessa grupper är listade nedan och sambanden med klimat är beskrivet närmare i kommande kapitel. Figur 1.2 befolkning efter ålder och kön. Källa: officiella statistik, Statistiska central byrån. Hjärt-kärlsjukdomar Allt färre insjuknar och dör i hjärt-kärlsjukdomar. Det är den grupp sjukdomar som orsakar flest förtida dödsfall, som de ofta innebär långvariga hälsoproblem och funktionsnedsättningar. minskade risken att insjukna i kranskärlssjukdom, framförallt i hjärtinfarkt, med , och risken att dö i kranskärlssjukdom minskade ännu mer. Detta är den viktigaste förklaringen till att medellivslängden ökat så mycket . Risken att dö av slaganfall har också minskat något. Bilaga B 34 SOU 2007:60 32 Allergier Allergierna har ökat . av männen och av kvinnorna i säger sig ha astma, allergier och annan överkänslighet; dessa besvär har mer än fördubblats de senaste 20–30 åren. Allergisjukdomar står för de vanligaste långvariga hälsoproblemen hos barn; omkring en fjärdedel av alla 4-åringar och 12-åringar har någon allergisjukdom. Dödligheten i allergisjukdomar är låg och har fortlöpande minskat tack vare att behandlingsmetoderna förbättrats påtagligt. Figur 1.3 Dödsorsaker i . Källa: , , officiella statistik. Äldre Äldres hälsa förbättras, men inte för de allra äldsta. De äldres sjukdomar kommer att ställa allt större krav på samhället och hälso och sjukvården. Vissa tecken tyder på att det förlängda livet främst medför fler år med lätt ohälsa. Ett tydligt könsmönster finns, där Cirkulationsorganen Tumörer Andningsorganen Skador och förgiftningar Psykiska störningar Matsmältningsorganen Symtom och sjukdomstecken Övriga Perinatala tillstånd SOU 2007:60 Bilaga B 34 33 kvinnor har i livets slut med sjukdom och funktionsnedsättningar jämfört med män. Infektionssjukdomar Infektionssjukdomarna är fortfarande ett väsentligt samhällsproblem. De var förr en dominerande dödsorsak, men har minskat drastiskt . har emellertid antibiotikaresistens globalt gjort det svårare att behandla vissa infektionssjukdomar. Figur 1.4 Övervakningspyramid, vägen från att en person smittas tills det blir ett rapporterat fall enligt smittskyddslagen. Det antal personer som rapporteras smittade av en viss sjukdom enligt smittskyddslagen är bara toppen på isberget. Många personer kan utsättas för smitta, en del blir infekterade. Beroende på sjukdomsagens blir få eller många sjuka, av dessa blir några allvarligt sjuka och söker sjukvård. Den behandlande läkaren beslutar om provtagning ska göras och om typ av analys beroende på vilken sjukdom som misstänks. Om laboratoriet diagnostiserar ett smittsamt agens som tillhör smittskyddslagens sjukdomar rapporteras Utsatt för smitta Infekterad Sjuk, symtom Söker sjukvård Prov tas Positivt prov Rapporteras Man hittar det man letar efter Övervaknings pyramid Bilaga B 34 SOU 2007:60 34 det både från laboratoriet och behandlande läkare till Smittskyddsläkaren i och (figur 1.4). Ju allvarligare sjukdomssymtom, dess större möjlighet att ett fall rapporteras enligt smittskyddslagen. Smittskyddslagens sjukdomar I den nuvarande smittskyddslagen finns 61 sjukdomar (den senaste tillkom ) som skall rapporteras från behandlande läkare och från laboratoriet. Sjukdomarna delas upp i allmänfarliga sjukdomar, sjukdomar med huvudsaklig sexuell smittväg, övriga anmälningspliktiga sjukdomar, samt samhällsfarliga sjukdomar, en del av dessa sjukdomar är även smittspårningspliktiga. Sjukdomarna är av varierande allvarlighetsgrad och vissa sjukdomar finns normalt inte i landet, men kan förekomma som importerade fall. Tabell 1.1 visar totala antalet anmälda fall 2000–2006 samt antalet fall smittade i landet för . Endast sjukdomar som har/misstänks ha ett klimatberoende har medtagits. För salmonellainfektion rapporteras c:a 3 500–5 000 fall varav normalt 400–800 personer smittas i . För andra sjukdomar som listeria- och yersiniainfektion smittas flertalet i landet. Antalet dödsfall i infektionssjukdomar är lågt i jämfört med många andra sjukdomar. Men kostnader för sjukhusvård och sjukskrivningar belastar samhället och den enskilde individen.