sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Som jag har angett i avsnitt 4.9.5 missbrukas ibland reducerade program och de används av betygstaktiska skäl eller i stället för att erbjuda eleven stöd. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar I avsnitt 5.12 föreslår jag en examen från gymnasieskolan. Examen innebär bl.a. att eleven ska ha fullföljt ett fullständigt program, dvs. ha betyg i minst 2 500 poäng. Med ett sådant exa- mensförslag kan en elev med reducerat program aldrig uppnå examen. kan en elev med reducerat program uppnå grundläggande högskolebehörighet. införs nya tillträdesregler för hög- skolestudier och dessa innebär att en elev med reducerat program kan uppnå grundläggande högskolebehörighet. Min uppfattning är att en elev med reducerat program inte heller kommer att uppnå grundläggande högskolebehörighet i den nya gymnasieskola jag föreslår. Av dessa skäl, att en elev med reducerat program varken kan få gymnasieexamen eller uppnå grundläggande högskolebehörighet, anser jag att reducerade program ska få en annan innebörd än . Min uppfattning är att reducerade program ska kunna användas för de elever som har påtagliga studiesvårigheter som inte kan hanteras på annat sätt, men inte begränsas av att endast ett visst antal poäng kan reduceras. De elever jag tänker på är de vars förutsättningar har ändrats under gymnasieskolans gång. Elever som i början av utbildningen hade förutsättningar att klara av sitt nationella pro- gram, men där förutsättningarna har ändrats. Det kan t.ex. handla om elever som råkat ut för långvarig sjukdom eller någon typ av traumatisk upplevelse och där rektor bedömer att eleven bäst gagnas av ett reducerat program. För dessa elever anser jag då att programmet ska kunna reduceras med det antal poäng som bedöms rimligt. Det måste dock mycket tydligt framgå för eleven att hon eller han inte kan få examen och uppnå grundläggande högskole- behörighet med det reducerade programmet. Däremot ges eleven på det här sättet möjlighet att få med sig så många poäng som möjligt från gymnasieskolan. Sedan kan eleven komplettera sin utbildning genom att förlänga gymnasietiden eller inom gymnasial vuxenutbildning. har en elev med reducerat program rätt att läsa in de kurser som har reducerats inom gymnasieskolan. Efter- som jag föreslår att reduceringen kan omfatta det antal poäng som bedöms rimligt är min uppfattning att denna rätt ska tas bort. Det är, enligt min bedömning, inte möjligt för alla elever att inom sin treåriga gymnasieutbildning kunna komplettera till ett fullständigt program. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Jag anser att reducerade program ska tillämpas restriktivt precis som och att eleven i första hand ska erbjudas stöd för att klara av sin gymnasieutbildning. För de elever där stödet inte räcker till finns, utöver möjligheten till reducerat program, som nämnts ovan även möjlighet att förlänga utbildningstiden och förlägga vissa av kurserna under ett fjärde, eller en del av ett fjärde, år. En annan möjlighet är att överväga om eleven i stället för ett nationellt program ska följa ett individuellt alternativ (se avsnitt 5.15). Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar 5.6Yrkesprogram och högskoleförberedande program 1000–1800 p 0–6 stycken 200–900 p 300–600 p rätt att läsa kursen Idrott och hälsa 2 ha rätt att uppnå inom ramen för det och/eller som 14TP PT Naturkunskap ingår som gymnasiegemensamt ämne i alla program utom Programmet för Naturvetenskap och Programmet för Teknik. Dessa två program innehåller redan kunskaps- området naturvetenskap genom de programgemensamma karaktärsämnena fysik och kemi samt biologi för Programmet för Naturvetenskap. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Nedanstående förslag gäller såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Dagens begrepp yrkesförberedande respektive studieförbe- redande program ska ersättas av begreppen yrkesprogram respektive högskoleförberedande program. Den framtida gymnasieskolan ska leda till två examina: en yrkesexamen och en högskoleförberedande examen. För yrkesexamen ska anges om den uppnåtts via skolförlagd utbildning eller via lärlingsutbildning. Samtliga nationella program ska, även fortsättningsvis, vara treåriga. Ett fjärde gymnasieår inom teknikområdet ska införas och utgöra en möjlig breddad gymnasieutbildning efter de tekniskt inriktade programmen. Ett detaljerat förslag om hur detta fjärde tekniska gymnasieår ska utformas behöver beredas vidare. För mig är en viktig utgångspunkt att den nya gymnasieskolan i högre grad än ska ge en god yrkesutbildning respektive en god utbildning som förbereder för högskolestudier. Dagens program ger, enligt min uppfattning, varken en tillräckligt bra yrkesutbild- ning eller en tillräckligt bra utbildning för att studera vidare på högskola/universitet. Den nuvarande gymnasieskolan är i alltför hög grad likformig. Det innebär att yrkesutbildningarna är för teoretiserade och att många elever har svårt att fullfölja utbild- ningen. Det innebär också att de studieförberedande utbildningar- na inte tillräckligt väl förbereder för framgångsrika vidare hög- skolestudier. I den gymnasieskola jag föreslår kan alla yrkesutbildningar leda till en yrkesutgång. Eleverna inom yrkesutbildningen ska kunna fördjupa sig mer inom de ämnen som ger programmet dess karak- tär. Det kommer, enligt min bedömning, att leda till bättre yrkesutbildningar av högre kvalitet, öka genomströmningen av elever och göra eleverna anställningsbara efter genomförd gym- nasieutbildning. Elever inom yrkesutbildningen ska ha möjlighet att uppnå grundläggande högskolebehörighet. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar kommer detta att garanteras, såväl inom gymnasieskolan genom det individuella valet och/eller utökat program som efteråt i den gymnasiala vuxenutbildningen. I den gymnasieskola jag föreslår ska de program som förbereder för högskolestudier göra det på ett tydligare sätt än . Eleverna på dessa program ska nå längre i sin högskoleförberedelse än de gör inom dagens gymnasieskola. Med denna nya karaktär på de program jag föreslår anser jag att dagens begrepp yrkesförberedande respektive studieförberedande program behöver revideras. Jag föreslår i stället begreppen yrkesprogram och högskoleförberedande program. Mina direktiv anger att ett program ska vara antingen yrkes- utbildande eller högskoleförberedande. Här har jag särskilt beaktat den otydlighet som i direktiven nämns för de nuvarande Barn- och fritidsprogrammet, Omvårdnadsprogrammet, Estetiska program- met och Medieprogrammet. Dessutom har jag lagt till det nu- varande Teknikprogrammet som ett otydligt program i det att det förbereder för såväl högskolestudier som arbete efter gymnasie- skolan. Jag har gjort bedömningen att samtliga nationella program även fortsättningsvis ska vara treåriga. Enligt mina direktiv ska jag utgå från att utbildningarna ska vara minst treåriga. Det innebär att det finns en öppning för att föreslå längre utbildningar. Det har jag dock inte gjort. Anledningen till detta är, som jag också har ut- tryckt i avsnitt 5.3, att jag anser att många av mina förslag kommer att göra att eleverna når längre än inom gymnasieskolan och att effektiviteten i utbildningarna höjs. Däremot föreslår jag i avsnitt 5.6.4 att ett fjärde gymnasieår inom teknikområdet ska införas som en möjlig breddad gymnasieutbildning efter den tre- åriga utbildningen inom de tekniskt inriktade programmen. Mina direktiv pekar ut att den framtida gymnasieskolan ska erbjuda tre studievägar som leder till tre examina; en studieför- beredande, en yrkesförberedande och en lärlingsexamen. Enligt min uppfattning kan yrkesutbildning erbjudas i två former, som skolförlagd utbildning eller som lärlingsutbildning. Utifrån mina förslag om lärlingsutbildning, som jag återkommer till i avsnitt 5.8, anser jag att det är rimligt att både skolförlagd yrkesutbildning och lärlingsutbildning leder till en och samma examen, en yrkesexamen. Lärlingsutbildning och skolförlagd yrkesutbildning är två olika sätt att uppnå en yrkeskompetens, men båda sätten definieras av samma mål. Därför föreslår jag att den nya gymnasieskolan ska leda till två examina, en högskoleförberedande och en yrkesexamen. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar examen ska, enligt mitt förslag, anges om den uppnåtts via skol- förlagd utbildning eller via lärlingsutbildning. En viktig utgångspunkt i den nya gymnasieskola jag föreslår är att eleverna ska nå längre än när det gäller anställningsbarhet eller förberedelse för vidare högskolestudier. Det innebär att eleven ska få en ökad specialisering inom sitt yrkesområde eller inom sitt studieområde. Jag anser dock inte att denna ökade specialisering står i motsats till att eleven även ska förberedas för ett aktivt deltagande i samhällslivet och ges möjlighet att utveckla generella kompetenser som problemlösningsförmåga, samarbetsförmåga och kommunikativ förmåga. I avsnitt 4.8.4 nämner jag EU:s åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande. Jag anser att dessa är av särskild betydelse när det gäller att förbereda eleverna för ett aktivt deltagande i samhällslivet och att den grundsyn de uttrycker stämmer väl överens med den grundsyn som präglar mina samlade förslag. En av de åtta nyckelkompetenserna handlar om initiativförmåga och företagaranda. En annan benämning för detta är entreprenör- skap. Entreprenörskap innebär, enligt min uppfattning, huvudsak- ligen ett förhållningssätt och till en del mer specifika kunskaper som hur man startar eget företag etc. Jag anser därför att entre- prenörskap nära hör samman med och är en del av de generella kompetenser som gymnasieskolan ska ge alla elever och som ska genomsyra all gymnasieutbildning. 5.6.2Introduktion på de nya gymnasieprogrammen När en elev påbörjar sin utbildning i gymnasieskolan anser jag, vilket jag också har uttryckt tidigare, att eleven ska få känna att hon eller han påbörjar någonting nytt som skiljer sig från . Det är en viktig introduktion i gymnasieskolan att eleven får känna på vad den nya skolformen och det program hon eller han har valt innebär. Därför anser jag att en viktig del av introduktionen är att eleven får pröva på de ämnen som ger programmet dess karaktär. Det är också viktigt att eleven får vägledning under sin inledande tid i gymnasieskolan för att verkligen veta om hon eller han har valt Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Dessutom anser jag att elevens eventuella behov av stöd tidigt ska kartläggas. En sådan här introduktion under inledningen av gymnasie- utbildningen kan vara motivationsskapande och göra att eleven snabbt kan skapa sig en uppfattning om vad det program hon eller han har valt innebär. Därmed kan eventuella felval hanteras tidigt och min bedömning är att byte av program underlättas. Förhopp- ningen är också att avhoppsfrekvensen minskar. 5.6.3Yrkesprogram, lärlingsutbildning och högskoleförberedande program I de tre kommande avsnitten, 5.7, 5.8 och 5.9, anger jag mina förslag till de nya yrkesprogrammen, till lärlingsutbildningen och till de nya högskoleförberedande programmen. Vart och ett av dagens otydliga program – Barn- och fritidsprogrammet, Omvård- nadsprogrammet, Estetiska programmet, Medieprogrammet och Teknikprogrammet – behandlas i anslutning till det avsnitt där det motsvarande nya programmet hör hemma, som yrkesprogram eller som högskoleförberedande program. För vart och ett av såväl yrkesprogrammen som de högskole- förberedande programmen visar jag bilder över den program- struktur jag föreslår (se avsnitt 5.7.12–5.7.25 och 5.9.5–5.9.9). Dessa programspecifika bilder bygger på en generell uppbyggnad av programmen. I den inledande bilden i avsnitt 5.6 visas den generella uppbyggnaden för både yrkesprogrammen och de hög- skoleförberedande programmen. Jag återkommer med beskriv- ningar av var och en av de ingående delarna för yrkesprogrammen i avsnitt 5.7.9 och för de högskoleförberedande programmen i avsnitt 5.9.1. 5.6.4Ett fjärde gymnasieår inom teknikområdet I linjegymnasiet som infördes i samband med läroplanen Lgy 70 fanns en teknisk linje som kunde omfatta och då förberedde för såväl vidare högskolestudier som arbete som gymnasieingenjör direkt efter gymnasieskolan. När programgymnasiet infördes blev alla utbildningar treåriga. Den tekniska utbildningen blev då en gren inom Naturvetenskapsprogrammet. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Vid gymnasieförändringen skapades Teknikprogrammet, som är treårigt och förbereder för både vidare högskolestudier och arbetslivet. Många av de avnämare utredningen har träffat har lyft fram att den fyraåriga tekniska linjen fungerade mycket väl som förberedelse för arbetslivet, t.ex. för yrken som arbetsledare inom såväl industriell som annan teknisk produktion. Enligt deras uppfattning fungerar inte det nuvarande treåriga lika väl för syftet att förbereda för arbetslivet direkt efter gymnasieskolan. Jag delar denna uppfattning. I avsnitt 5.9.9 föreslår jag ett treårigt högskoleförberedande program inom teknikområdet, Programmet för Teknik. Dessutom föreslår jag i avsnitt 5.7 ett antal tekniskt inriktade yrkesprogram. Programmet för Teknik förbereder för vidare högskolestudier, t.ex. mot högskole- och civilingenjör. Yrkesprogrammen inom teknik- området förbereder för arbetslivet, t.ex. för arbete som operatör. Enligt utredningens avnämare finns det häremellan, mellan opera- törs- och ingenjörsnivån, ytterligare en nivå inom arbetslivet. Avnämarna anser att denna nivå vore möjlig att uppnå genom en fyraårig teknisk utbildning inom gymnasieskolan. När den fyraåriga tekniska linjen upphörde fördes den dåvaran- de gymnasieingenjörsutbildningen in i högskolesektorn. Där skapa- des den tvååriga ingenjörsutbildningen på mellannivå som inledningsvis bedrevs som försöksverksamhet och därefter perma- nentadesTPF15FPT. Denna utbildning övergick sedermera till den treåriga högskoleingenjörsutbildning vi har . Enligt de avnämare utredningen har träffat motsvarar varken högskoleingenjörs- eller civilingenjörsutbildningarna det arbetskraftbehov som finns av exempelvis arbetsledare och projektledare inom industriell och annan teknisk produktion. De som anställs med en högskole- ingenjörs- eller civilingenjörsutbildning stannar, enligt avnämarna, inte kvar inom produktionen utan går vidare till andra arbets- uppgifter. Därför anser avnämarna att en fyraårig teknisk utbild- ning behövs inom gymnasieskolan. Jag delar denna uppfattning och föreslår att ett fjärde gymna- sieår inom teknikområdet införs i gymnasieskolan. Detta fjärde tekniska gymnasieår ska, enligt min bedömning, utgöra en möjlig breddad gymnasieutbildning efter de tekniskt inriktade program- men. Det ska ligga på gymnasial nivå och leda till en särskild examen som utgör en utbildningsväg för elever som vill arbeta som 15TP PT Försök med samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå, DsU 1987:12; Samordnad ingen- jörsutbildning på mellannivå, Ds 1988:20. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar exempelvis arbetsledare eller projektledare inom såväl industriell som annan teknisk produktion. Jag ser alltså framför allt kombina- tionen av Programmet för Teknik eller något av de tekniskt inriktade yrkesprogrammen och det fjärde tekniska gymnasieåret som en utbildningsväg för elever som vill gå ut direkt i arbetslivet som gymnasieingenjörer. Det fjärde tekniska gymnasieåret ska utgöra en möjlig breddad gymnasieutbildning efter ett treårigt program. Det innebär att en elev som har avlagt en examen från Programmet för Teknik eller något av de tekniskt inriktade yrkesprogrammen därefter kan bygga på sin gymnasieutbildning med det fjärde tekniska gymnasie- året och uppnå en särskild examen för detta. Eftersom det fjärde tekniska gymnasieåret ska vara en möjlig breddad gymnasieutbildning efter såväl ett högskoleförberedande program som ett antal yrkesprogram måste det, enligt min bedöm- ning, kunna ges olika utformning. För alla elever behövs ett tekniskt innehåll som gör eleven anställningsbar som t.ex. arbets- ledare eller projektledare inom såväl industriell som annan teknisk produktion. För elever som kommer från Programmet för Teknik bedömer jag att det dessutom behövs ett innehåll som motsvarar delar av det som ges inom de tekniskt inriktade yrkesprogrammen. Elever från yrkesprogrammen däremot behöver troligen läsa mer av vissa högskoleförberedande ämnen, som exempelvis svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik samt kanske även fysik, kemi och teknikutveckling. För att vara behörig till det fjärde tekniska gymnasieåret anser jag att eleven ska ha en examen från Programmet för Teknik eller en examen från något av de tekniskt inriktade yrkesprogrammen. Om ett urval måste ske till det fjärde tekniska gymnasieåret ska det, enligt min uppfattning, bygga på elevernas betygsmeritvärde i examensbeviset från gymnasieprogrammet. För att få en särskild examen från det fjärde tekniska gymnasieåret anser jag att eleven ska ha fullföljt utbildningen och klarat av dess innehåll, dvs. ha uppnått lägst betyget Godkänt (G) i de kurser som ingår i det fjärde tekniska gymnasieåret för eleven. Ett detaljerat förslag om hur detta fjärde tekniska gymnasieår ska utformas har inte, av tidsskäl, varit möjligt att utforma inom ramen för denna utredning. Därför föreslår jag att eller annan utredare får i uppdrag att i samarbete med avnämarna göra ett sådant. Jag föreslår också att eller annan utredare får Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar i uppdrag att avgöra vilka yrkesprogram som ska kunna utgöra grund för ett fjärde gymnasieår inom teknikområdet. 5.7Yrkesutbildning och programstrukturer för yrkesprogrammen Nedanstående förslag och bedömningar gäller såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. Jag föreslår 14 nya yrkesprogram. Programmet för Bygg- och Anläggningsteknik Programmet för Djurhållning och Naturbruk Programmet för El- och Energiteknik Programmet för Fordon och Transporter Programmet för Handel och Administrativ service Programmet för Hotell och Turism Programmet för Industriell teknik Programmet för Ledarskap och Friskvård Programmet för Restaurang och Livsmedel Programmet för VVS-, Klimat- och Fastighetsteknik Programmet för Vård och Omsorg Yrkesutbildning kan bedrivas på två olika sätt, som skol- förlagd yrkesutbildning eller som lärlingsutbildning. Dagens begrepp arbetsplatsförlagd utbildning (APU) ska ersättas av begreppet arbetsplatsförlagt lärande (APL). Alla elever inom skolförlagd yrkesutbildning ska obligato- riskt genomgå minst 15 veckors APL. Inom lärlingsutbildning ska minst halva tiden (1 250 poäng) arbetsplatsförläggas. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska ske under ledning av handledare. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar Skolhuvudmannen och den eller de arbetsplatser som tar emot elever i arbetsplatsförlagt lärande ska sluta ett avtal som reglerar de ömsesidiga åtagandena i samband med detta. Ett obligatoriskt rådgivande lokalt programråd för sam- verkansfrågor avseende yrkesutbildning ska införas. Alla yrkesprogram ska innehålla 600 poäng gymnasie- gemensamma ämnen, en examensuppgift om 100 poäng och 200 poäng individuellt val. Dessutom ska yrkesprogrammen innehålla programgemensamma karaktärsämnen, inriktnings- gemensamma karaktärsämnen och programfördjupning i varierande poängomfattning. En programfördjupning kan utformas som en yrkesutgång, dvs. en utbildning för ett visst yrke. Eleverna på yrkesprogrammen ska alltid ha möjlighet att uppnå grundläggande högskolebehörighet inom ramen för det individuella valet och/eller som utökat program. Handledare inom arbetsplatsförlagt lärande i skolförlagd yrkesutbildning bör ha genomgått av skolhuvudmannen anordnad handledarutbildning eller på annat sätt ha skaffat sig motsvarande kunskaper. För lärlingsutbildning ska detta vara ett krav, se vidare avsnitt 5.8. 5.7.1Behovet av gymnasial yrkesutbildning Av de cirka 3,9 miljoner personer som var anställda i arbetade inom yrken som kräver högskoleutbildning eller annan eftergymnasial utbildning och inom yrken vars utbildningskrav ligger på en gymnasial nivå eller lägre. Stora yrkesområden med krav på denna nivå är handel, kontor och kundservice med cirka 530 000 personer, vård och omsorg med nästan 500 000, industri och transport med cirka 430 000, bygg och anläggning med cirka 200 000 och restau- rangnäringen med över 100 000 yrkesverksamma personerTPF16FPT. Mot bakgrund av nuvarande brist på yrkesutbildad arbetskraft och stora 16TP PT SCB, . Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar pensionsavgångar kombinerat med minskade ungdomskullar anser jag att en särskild rekrytering till och en bättre genomströmning från yrkesutbildningen inom gymnasieskolan har en avgörande betydelse för landets kompetensförsörjning. Även mot bakgrund av den svaga genomströmning som har karaktäriserat den gymnasiala yrkesutbildningen är en annan viktig aspekt den betydelse yrkesutbildningen har för de ungas etablering i samhället. En fullföljd yrkesutbildning har en avgörande betydelse för de ungas etablering på arbetsmarknaden, den bidrar till att kompensera för skillnader i social bakgrund och till att reducera olika sociala risker som ekonomisk inaktivitet och långvarigt bidragsberoende. En annan slutsats är att tydliga, profilerade yrkes- utbildningar som svarar mot branschkraven ger förutsättningar för en snabbare övergång från skola till arbetslivTPF17FPT. En ökad rekry- tering, en ökad genomströmning och en ökad tydlighet har varit viktiga faktorer vid mina överväganden och förslag avseende den gymnasiala yrkesutbildningen. En viktig utgångspunkt i min utredning är att kvaliteten på yrkes- utbildningen ska höjas. Jag lägger här en rad förslag vars samman- lagda effekter syftar till att åstadkomma en för både elever och avnämare attraktiv yrkesutbildning. Efter en omfattande dialog med branscher och andra avnämare föreslår jag 14 nationella yrkesprogram. Dessa nya yrkesprogram och deras nationella inriktningar motsvarar, enligt min bedömning, så långt det är möjligt att utröna och inom ramarna för utbildning på gymnasial nivå, de nya moderna gymnasiala yrkesutbildningar arbetslivet efterfrågar. Min utgångspunkt är ett en elev med en yrkesexamen ska vara anställningsbar. Därför föreslår jag en ökad omfattning av den tid som ägnas åt de ämnen som ger programmet dess karaktär, karak- tärsämnena. Inom den hittillsvarande yrkesförberedande gym- nasiala utbildningen har omfattningen av övriga ämnen historiskt sett successivt ökat på bekostnad av karaktärsämnena, se även avsnitt 3.1. Detta har dels medfört alltför grunda yrkeskunskaper, dels har det medfört en teoretisering som lett till en hög grad av 17TP PT , och , (2008), Yrkesutbildningens sociala betydelse – en deskriptiv analys, bilaga 4. Gymnasieskolan i en ny tid förslag och bedömningar misslyckanden när det gäller de övriga ämnena. Jag har mött ett genomgående avnämarkrav att eleverna inom den gymnasiala yrkesutbildningen måste nå längre i sitt yrkeskunnande för att kunna bli anställningsbara. För att eleverna inom den gymnasiala yrkesutbildningen ska nå längre i sitt yrkeskunnande föreslår jag en tydligare inriktning av karaktärsämnena mot programmets yrkesområde och i samverkan med avnämarna en översyn av deras innehåll. Genom mina förslag om ökade möjligheter till programfördjupning, yrkesutgångar och en yrkesexamen kommer eleverna att i högre grad bli anställnings- bara. Jag föreslår att de ämnen som ingår i alla program, de så kallade gymnasiegemensamma ämnena, på yrkesprogrammen ska omfatta 600 poäng och att de anpassas för yrkesprogrammen för att därigenom uppnå en högre motivation och ett bättre studie- resultat.