sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — På en marknad som många hävdar präglas av hyresvärdens god- tycklighet och vilja blir det troligen lättare att sålla bort oönskade hyresgäster. Bristen på riktade åtgärder försätter ungdomar som grupp, och särskilt på överhettade lokala bostadsmarknader, i situationer av extra utsatthet. Boendet påverkar familjesituationen, benägenhet att bilda familj och skaffa barn, och kan därmed antas påverka det Måste man ha tur? Om detta vittnar flera studier om bostadslöshet och hemlöshet (se t.ex. 1999). Sist men inte minst bör det påpekas att den här intervjustudien också påvisat flera kun- skapsluckor, där det behövs vidare forskning. Allt tyder på att ung- domar är en särskilt utsatt och anonym kategori på bostadsmarknaden. De kunskaper som behövs på detta område handlar om allt ifrån en dimensionering av problemet till en studie av de psykosociala konsekvenserna av de situationer av utsatthet som det är frågan om. , (2007) Vi ringer upp dig En undersök- ning om etnisk diskriminering bland bostadsförmedlare i . Arbetsrapporter nr 630, Kulturgeografiska institutio- nen, . , och , (1989) Forsk- ningsmetodik. Om kvalitativa och kvantitativa metoder. (2007) Diskrimineringsbarometern. En undersökning om diskriminering på bostadsmarknaden. , och , (2006) Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det – en rapport om en bostadsmarknad i behov av upp- datering. Rapport från M 2005:1. , (1999) Hemlöshet i välfärdstaden: en studie av relationerna mellan socialtjänst och frivilliga organisationer i och . Geografiska regionstudier nr. , (1996) Ungdomskulturen och de Andra. Solid, , , och , (2006) Ungdomarna och allmännyttan – en kartläggning av kommu- nernas ägardirektiv och bostadsföretagens regler för tilldelning och uthyrning av lägenheter. (Publiceras även i denna SOU-bilaga) – en enkätbaserad analys av ungdomars erfarenhet av och situation på bostadsmarknaden i större städer Måste man ha tur? Denna delstudie rapporterar resultat från en enkätundersökning bland yngre på bostadsmarknaden i tio större svenska kommuner (förutom , och också , , , , , och ). Totalt har 1 500 personer i åldern 21–ingått i urvalspopulationen och urval liksom utsändande av frågeformulär och sammanställning av svar har gjorts av (). Flest enkäter har dis- tribuerats i storstäderna. För bearbetning och analys av materialet har prof. , forskning (IBF) vid , ansvarat. och , IM-Gruppen i , liksom docent har deltagit i arbetet att konstruera enkäten, och och har också medverkat i analys- och textarbetet. Arbetet har bedrivits i nära samråd med beställaren, den statliga Boutred- ningen (M 2005:1) och dess ansvariga utredare och . Studien har finansierats av (Bygg- kostnadsforum). Enkäten skickades ut och insamlandet av enkä- ter avslutades . Den totala svarsfrekvensen är , med störst bortfall i och minst i och . Bortfallet har analyserats med hjälp av den register- information som SCB läst på individmaterialet. Slutsatsen är att de svarande är rimligt representativa för populationen. Att kvinnor, personer födda i och de något äldre i populationen har högre benägenhet att svara är i enkätsammanhang både vanligt och förväntat, men inget tyder på att de svarande på för undersök- ningen centrala variabler (boendesituation, boendepreferenser) systematiskt skulle skilja sig från dem som inte svarat. Det är för- stås möjligt och rentav troligt att personer med särskilt svag ställ- ning på bostadsmarknaden antingen inte nåtts av eller inte besvarat enkäten. Å andra sidan kan just det faktum att man har en besvärlig situation öka benägenheten att svara, givetvis under förutsättning att man nås av enkäten. Den färdiga enkäten hade 27 frågor, där vissa var korta medan andra var relativt omfattande (se bilaga 1). Frågorna var konstrue- rade för att ge underlag för att analysera fyra aspekter av de yngres boende: nuvarande boendesituation, erfarenheter av bostadsmark- naden (tidigare boendekarriär), tillvägagångssätt/strategier som yngre har, samt ett fjärde frågekomplex om önske- Måste man ha tur? mål/preferenser/missförhållanden. Svaren på huvuddelen av frå- gorna har bearbetats i statistikprogram och rapporten innehåller både beskrivande och mer analytiska avsnitt där frekvens- och korstabeller ger översikt åt olika svarsprofiler och där multivariata modeller använts för att bedöma vad olika bakgrundsegenskaper (t.ex. kön, ålder, födelseland, familjesituation och inkomster) bety- der för de svarandes boendesituation och -preferenser. En stor andel av de svarande har också lämnat skriftliga kommentarer och redogörelser. Vi citerar i rapporten ur denna skriftliga dokumenta- tion. Studiens viktigaste slutsatser är som följer. Flertalet svarande bor bra, är sammanboende och har en ordnad boendesituation som man är nöjd med. Detta innebär emellertid inte att situationen är tillfredsställande. En relativt stor grupp yngre rapporterar betydande problem med etableringen på bostads- marknaden och många är också missnöjda. Tre av fyra klarar boendekostnaden med egna inkomster (av arbete, bidrag eller studier och ofta en kombination) medan reste- rande är beroende av ekonomiskt stöd av föräldrar och/eller make/maka/partner. Utlandsfödda klarar bostadskostnaden i något mindre utsträckning än sverigefödda. Även om en majoritet av de svarande är nöjd med sitt boende uttrycker nästan två av tre att man skulle föredra ett annat boende och många uttrycker stort missnöje med höga boendekostnader och brist på billigare alternativ. En av tio bor i äganderätt, tre av tio i bostadsrätt och övriga sex av tio i hyresrätt. Andelen hyresrätt varierar dock påtagligt mellan kommunerna, med högst andel i , följt av , och . Samtliga dessa kommuner har en stor allmännyttig bostadssektor. saknar allmännytta och många av de svarande där bor fortfarande hemma, sannolikt oftast i föräldrarnas villa. Genomsnittligt kort boendetid i nuvarande bostad (mindre än ) har de svarande i , , och och lång boendetid de svarande i , och . Totalt bor med en eller båda föräldrarna, men hem- maboendet skiljer sig en hel del mellan kommunerna. I bor exempelvis nästan var tredje svarande hemma, i var sjätte och i endast 2 av 64. I vissa kommuner är det också relativt Måste man ha tur? vanligt att bo med vän, syskon eller annan person. Om man för samman dem som bor hos förälder med dem som bor med vän, syskon eller annan person – kategorier som man kan anta haft svå- rare än andra att finna en bostad på egen hand – framstår kommun- skillnaderna som betydande. Nästan en av fem av de svarande rapporterar dylika boendeförhållanden. De individuella egenskaper som starkast talar för att man är nöjd med nuvarande boendesituation är främst att man har ett eget eller delat kontrakt, att man är sammanboende med partner och att man tillhör de något äldre (26–). Man kan säga att graden av etable- ringsgrad avgör om man är nöjd. Tillvägagångssätt/strategier som yngre har Många svarande har flyttat upprepade gånger i försök att etablera sig på bostadsmarknaden, en inte obetydlig grupp fler än tio gånger sedan man lämnade föräldrahemmet (vilket av de sva- rande gjort åtminstone ). Drygt var femte har en eller återvänt till föräldrahemmet för att man varit bostads- lös. Andelen sådana hemflyttare är högst i (), följt av (), och (). ligger på genomsnittet (22,). Det existerar en rad sätt för att få information om och tillgång till en första bostad. Det absolut vanligaste sättet är genom släkt och vänner, ett tillvägagångssätt som är allra mest vanligt i storstä- derna (). Även inflyttning hos partner eller kompis är relativt vanligt (). Frekventa metoder är också mer for- mella vägar, som genom bostadsförmedlingar och bostadsköer. har köpt sin första bostad. Att köpa sin första bostad är således inget alternativ för en stor majoritet av de sva- rande, men alternativet blir självklart vanligare senare i boende- karriären. Den nuvarande bostaden har de svarande i ungefärligen lika proportioner (20–) fått genom att man antingen köpt den, fått den genom bostadsförmedling/bostadskö eller genom sociala kontakter (släkt/vänner/partner). Måste man ha tur? För att få en uppfattning om vad ungdomar anser vara viktigt när det gäller bostadsförhållanden bad vi dem värdera ett antal egen- skaper på en femgradig skala där 5 står för mycket viktigt och 1 för inte särskilt viktigt. De tre egenskaperna som värderas högst är att bostaden har ett riktigt kök (medelvärde 4,6), att bostadsområdet är tryggt (4,6), samt att ha eget kontrakt (4,5). Här noteras ingen nämnvärd skillnad mellan kommunerna, utan dessa egenskaper ges i stort sett samma värde oavsett vilken kommun man bor i. Värt att nämna är dock att respondenterna i ger en annan egen- skap högst värde, nämligen att det finns bra kommunikationer. Även de boende i ser det som en viktig egenskap, medan de boende i , och värderar det betydligt lägre. De tre egenskaper som värderas lägst är att bostaden ligger i ett mångkulturellt bostadsområde, att bostadsområdet består av varie- rad bebyggelse, samt att det finns bankautomat i närheten. Det finns en föreställning att unga vill bo i små, billiga, centralt belägna lägenheter. Respondenternas svar ger vid handen att bilden troligtvis är lite mer komplicerad. Att bostaden har minst två rum, och därmed inte anses vara så liten, ges ett så högt värde som 4,3, medan att bo billigt och bo centralt får lägre värden med 3,6 respektive 3,2. Dock finns skillnader mellan de olika kommunerna. Att bostaden har minst två rum värderas högst i , och och lägst i , och . Att bo billigt värderas i stort sett lika i de olika kommu- nerna, med högst värde i med 3,8 och lägst i med 3,4. När det gäller att bo centralt kan man se två grupperingar; dels de fyra större städerna, men även , som värderar det jäm- förelsevis högt, dels de mindre kommunerna där det inte är lika viktigt. En analys efter ålder visar som väntat att vissa egenskaper värde- ras högre ju äldre man blir, exempelvis att ha eget kontrakt, att bostaden har minst två rum, att det finns bra parkeringsmöjligheter för bil, samt att det finns bra daghem och skolor i närheten. Andra egenskaper som att bo billigt, att bo centralt, samt att det är nära till den plats där man arbetar eller studerar tvärtom minskar i bety- delse. Undersökningen visar vidare entydigt att de yngre inte före- drar att bo ensamma. Måste man ha tur? En ofta diskuterad, men sällan systematiskt undersökt aspekt av bostadsmarknaden, är förekomsten av olika typer av missförhållan- den. har identifierat fyra problemtyper: 1)Osäkra hyresförhållanden (andra- och tredjehandskontrakt) 2)Andrahandskontrakt med ockerhyror (med eller utan fastighetsägarens medgivande) 3)Försäljning av hyreskontrakt (olika varianter; svartbyten m.m.) 4)Svartmäklare (där handpenning erläggs men bedragaren inte levererar). Vi har gjort bedömningen att det är svårt att be respondenter uppge egna lagbrott och vi har valt att formulera en fråga rörande erfarenheter som den svarande eller denna närstående (bekant) gjort. Självfallet överskattas omfattningen av problem med denna formulering, men den ger rimligen dels en uppfattning om vilka missförhållanden som är mest frekventa, dels en indikation på om företeelsen är vanlig eller mindre vanlig. Totalt sett rapporterar mer än hälften av de svarande erfarenhet (d.v.s. egen eller via bekant) av att ha bott i andrahand utan hyresvärds tillstånd, rapporterar överhyra i andra eller tredje hand, var tredje rapporterar att man blivit erbjuden att köpa svart hyreskontrakt (nästan två av tre i ), mer än var fjärde att man själv eller bekant köpt svart hyreskontrakt (i ). Företeelser som att ha bott i tredje hand utan hyresvärds tillstånd samt att ha blivit lurad rapporteras av relativt få; undantaget nackaborna, där 23 anger ja-svar också på dessa företeelser. Det finns påtagliga och statistiskt signifikanta skillnader mellan olika individer i svaren på frågorna om missförhållanden. Utlands- födda har nästan bara en fjärdedel så stor chans som sverigefödda att ha erfarenhet av de angivna missförhållandena. Det är vidare väsentligt mer ovanligt att boende utanför de tre storstäderna har svarat ja på någon av frågorna kring missförhållanden. Betydligt större chans har de äldre jämfört med yngre och kontraktslösa jämfört med dem som redan har ett eget eller ett delat kontrakt. Det mesta av detta är rimliga och delvis förväntade utfall (särskilt storstadsdimensionen och att ytterligare erfarenhet, d.v.s. ålder, spelar roll), men det är ändå anmärkningsvärt att dessa erfarenheter är så mycket vanligare bland inrikes födda. Måste man ha tur? De yngres förslag på åtgärder Ungefär var åttonde svarande (12,) har lämnat egna kommentarer i enkäten och en del av dessa svar är av karaktären förslag till förbättringar av bostadsmarknaden. Vi urskiljer tre centrala teman, (1) ett missnöje med brist på hyreslägenheter och särskilt i relation till utförsäljning av allmännyttan och ombildning av hyresrätter till bostadsrätter, (2) förslag på att bygga billigare och gärna utan den lyx som många uppfattar driver upp priserna, (3) bättre fungerande förmedling. Förmedlingssystem och brist på eventuella kösystem, som i t.ex. och , får mycket kritik. Medan studien av kommunerna och allmännyttan gav goda insikter i de institutionella villkor som gäller för ungdomar på viktiga delar av de större städernas bostadsmarknad, ger serien av personliga intervjuer med yngre i sex kommuner (, , , , och ) en nyanserad och tydlig bild av de yngres möten med och problem på bostadsmarknaden. Vi har därutöver upphandlat en enkätundersökning av Statistiska central- byrån (SCB). Syftet med denna är att i viktiga avseenden få en bättre kvantitativ och generaliserbar översikt av de yngres erfaren- heter av och problem i samband med etableringen på bostadsmark- naden, samt preferenser rörande hur man helst vill bo. Enkäten har sänts till 1 500 personer i åldern 21–bosatta i de sex intervju- städerna samt ytterligare fyra kommuner: , , och . Kompletteringen med de senare fyra kommunerna gjordes för att i någon mån täcka upp etableringsvillkoren i två mycket olika slag av förortsområden (saknar allmännyttigt bolag, har en mycket stor närvaro av nyinvandrade och yngre med invandringsbakgrund), samt i två universitetsstäder med stor allmännyttig bostadssektor (och ). Enkäten utvecklades i nära kommunikation med beställaren (Boutred- ningen) och utföraren (). Motivet till åldersavgränsningen 21–är att har ungefär hälften av de yngre i flyttat hemifrån. Gruppen är alls inte ointressant, men vi tror att starkare fokus på Måste man ha tur? de något yngre ger en mer aktuell bild av problem och möjligheter som finns på bostadsmarknaden. Vi planerade inte för någon stra- tifiering utan förutsatte att vi med slumpens inverkan skulle få en hyggligt jämn könsfördelning och proportionell representation av personer med utländsk bakgrund. Den senare kategorin är relativt omfattande i denna åldersgrupp. SCB sände ut frågeformuläret 2006, skickade en första påminnelse och en andra påminnelse också inne- hållande ett nytt formulär dagarna . I ett informationsbrev beskrevs bakgrunden till studien. Den färdiga enkäten hade drygt 25 frågor, där vissa var korta medan andra var relativt omfattande (se bilaga 1). Frågorna var konstruerade för att ge underlag för att analysera fyra aspekter av de yngres boende: nuvarande boendesituation, erfarenheter av bostadsmarknaden (tidigare boendekarriär), tillvägagångs- sätt/strategier som yngre har, samt ett fjärde frågekomplex om önskemål/preferenser/missförhållanden. Det är känt att situationen på bostadsmarknaden varierar mycket över landet. Till det som särskilt ska studeras är därför hur pass olika som förhållandena är i de tio utvalda kommu- nerna. Grundhypotesen är att svårigheterna att få en bostad, och särskilt att få en bostad man är nöjd med till en kostnad man kan leva med, är större i de tre storstadskommunerna. Vidare förväntar vi oss att olika typer av missförhållanden på bostadsmarknaden (förekomst av tillfälliga bostadslösningar, svarta kontrakt mm) också är större bland yngre i storstadsbefolkningen. Som alltid är det av vikt att inte se just yngre som en enhetlig bostadskonsu- mentkategori. Villkoren kan förväntas variera inte bara geografiskt utan också med kön, etnisk bakgrund, föräldrarnas socioekono- miska situation, om man arbetar, studerar eller är arbetslös, om man har partner, barn mm. Vi har arbetat med ambitionen att sådan variation ska tydliggöras i analyserna. Men som en svarande så träffande säger i en avslutande kommentar i enkäten, är vi intresse- rade av geografisk variation, men fokus är tveklöst på det : Bor i eget på hus på landet. Men som vanligt är vi inte sär- skilt intressanta. Fanns inte många frågor som förutsatte att man bor på landet. (Man, 29, ) Måste man ha tur? Vi har förutom svaren på frågor i enkäten via SCB införskaffat relevant bakgrundsinformation om urvalspopulationen. Genom- gående används frekvens- och korstabeller i resultatredovisningen, men vi underkastar materialet också en serie multivariata analyser (logistiska regressionsanalyser) för att i samma statistiska analys ta hänsyn till flera bakgrundsfaktorer. Vi använder oss också av citat tagna från de kommentarer de svarande givit på en avslutande öppen fråga. I rapporten beskrivs först metod och material (avsnitt 2), där en översikt ges av urvalspopulationen, datainsamlingen, de svarande samt bortfallet. Därefter följer en resultatredovisning med analyser och kommentarer som i huvudsak följer de fyra block av frågeställningar som anges ovan. I avsnitt 3 beskrivs populationens nuvarande boendeförhållanden, följt av en granskning av deras erfa- renheter av etablering och etableringsförsök på bostadsmarknaden (avsnitt 4). I avsnitt 5 granskas särskilt hur man gått tillväga i sökandet efter en bostad. I avsnitt 6 riktas uppmärksamheten mot de yngres preferenser: hur och var vill man bo på kort och ? I avsnitt 7 analyseras slutligen svaren på enkätens avslutande fråga, som rör missförhållanden på bostadsmarknaden. 2 Metod och material Avsnittet bygger delvis på den tekniska rapport som SCB lämnat som grund för fortsatt hantering av enkätsvaren. Populationen, d.v.s. de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, utgörs i denna undersökning av boende i tio kommuner i . För att kunna dra ett urval från populationen skapas en urvalsram som avgränsar, identifierar och möjliggör koppling till objekten i populationen. Urvalsramen i denna undersökning har skapats utifrån Registret över totalbefolkningen (RTB) och består av samt- liga folkbokförda i tio kommuner i i åldern 21–. Måste man ha tur? let individer i urvalsramen var 330 843 (enheter) den 27/2006. Urvalet fördelades på följande kommuner: Kommunkod/-namn Av de 1 500 hade 21 avflyttat från kommunen, ytterligare 10 hade antingen emigrerat eller hade skyddad adress. Tabell 2.2 Population, brutto- och nettourval * Nettourval är det som kvarstår efter det att övertäckningen har tagits bort från bruttourvalet. Måste man ha tur? Från urvalsramen drogs ett stratifierat obundet slumpmässigt urval om 1 500 personer med hjälp av ett av SCB egenutvecklat urvals- program. Ett stratifierat obundet slumpmässigt urval innebär att alla objekt inom respektive stratum har lika stor sannolikhet att komma med i urvalet. För att vara säker på att urvalet innehåller tillräckligt många individer i viktiga redovisningsgrupper, exempel- vis personer med en viss egenskap, kan dessa redovisningsgrupper definieras som egna strata. Sedan kan stickprovsstorleken fördelas till dessa strata på ett sätt som gör att urvalet innehåller ett lämpligt antal personer från den aktuella redovisningsgruppen. Innan frågeblanketten sändes ut genomfördes en identifika- tionskontroll av personerna i urvalet mot befolkningsdata för att få fram aktuella adressuppgifter. Vid kontrollen visade det sig att 27 personer inte längre tillhörde populationen utan utgjorde s.k. övertäckning. De vanligaste orsakerna till övertäckning är att per- sonerna har emigrerat eller flyttat ut från undersökningsområdet sedan urvalet drogs. Ytterligare övertäckning kom till SCB:s kän- nedom under insamlingsfasen. I dessa fall rör det sig t.ex. om att undersökningspersonerna eller deras anhöriga uppgett att de inte längre tillhör populationen. Frågeblankettens framsida bestod av ett informationsbrev där uppgiftslämnarna kunde läsa om undersökningens bakgrund och syfte. Brevet informerade också om att folkbokföringsuppgifter hämtas från Registret över totalbefolkningen, inkomst och bidrag från inkomst- och taxeringsregistret (IoT) samt SAMS-kod från . informerade också om att samtliga uppgifter är skyddade av personuppgiftslagen och sekretesslagen, att det är frivilligt att delta och att en avidentifierad fil och aviden- tifierade frågeblanketter kommer att levereras till beställaren. För att SCB ska kunna lämna ut ett datamaterial och/eller fråge- blanketter så krävs informerat samtycke av uppgiftslämnarna. Det innebär att de genom att besvara och skicka in blanketten god- känner att deras svar kompletteras med de registervariabler och behandlas på det sätt som beskrivs i informationsbrevet. Måste man ha tur? Vi har utformat frågorna i frågeblanketten i samarbete med SCB och . Blanketten bestod av 27 numrerade frågor varav flera hade delfrågor, vilket genererade totalt 36 frågor. Förutom variabler som samlats in via frågeblanketten har ett antal registervariabler hämtats från över totalbefolk- ningen, SCB:s inkomst- och taxeringsregister, samt från Lantmäte- riverket. Dessa är bland annat födelseår, kön, civilstånd, födelse- land (grupperat), medborgarskap (grupperat), inkomst, social- bidrag, bostadsbidrag samt SAMS-kod. Uppgifterna från RTB avser den 27/2006. Frågeblanketterna skickades ut till urvalspersonerna med post. Via informationsbrevet ombads de besvara frågorna och skicka tillbaka frågeblanketten till SCB. Det första utskicket genomfördes , sedan skickades två påminnelser ut till dem som inte besvarat frågeblanketten. Den första påminnelsen bestod av ett tack- och påminnelsekort (ToP) och skickades ut . Den andra påminnelsen var en enkätpåminnelse och skickades ut . Måste man ha tur? Tabell 2.3 Beskrivning av inflödet av returnerade frågeformulär. Antal svarande samt svarsfrekvens i procent. Tabell 2.4 visar svarsfrekvensen könsfördelad per kommun. Den lägsta svarsfrekvensen redovisas för och den högsta för . Fördelat på kön är spännvidden stor. Medan endast var fjärde botkyrkaman som fått enkäten returnerat den, har nästan två av tre umeåkvinnor gjort det. Måste man ha tur? Andel svarande män och kvinnor per kommun Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblan- ketten inte är besvarad alls, dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor på blanketten inte är besvarade. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att upp- giftslämnaren är förhindrad att medverka, t.ex. på grund av sjuk- dom. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 2.5 nedan. Med ej avhörda menas att ingen uppgift om varför fråge- blanketten inte är besvarad har lämnats. Med förhindrad och avböjd medverkan menas att SCB meddelats att uppgiftslämnaren är för- hindrad eller inte vill medverka i undersökningen. SOU 2007:14 Måste man ha tur? Hemlig/skyddad/saknar adress Vi var inför enkätundersökningen medvetna dels om att denna kategori personer (yngre) ofta har en låg benägenhet att besvara enkäter, dels att tidpunkten inför och kring julhelgerna kunde vara problematisk. Vi arbetade med hypotesen att när frågor ställs kring förhållanden som kan antas vara av stort intresse för de svarande kunde svarsfrekvensen förhoppningsvis bli högre än normalt.