sou · GVB356 · 2008-01-01 00:00:00 — Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall införa godkännande- förfaranden för lagstadgade revisorer som godkänts i andra medlems- stater. I dessa får inte krävas mer än lämplighetsprov enligt artikel 4 i rådets direktiv /48/EEG av om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar studier. Lämplighets- provet, som skall genomföras på något av de språk som tillåts enligt de språkregler som gäller i den berörda medlemsstaten, skall endast avse den lagstadgade revisorns kunskaper om denna medlemsstats lagar och andra författningar som är relevanta för lagstadgade revisioner. Bedömning: Svensk rätt är förenlig med kravet på att revisorer från andra länder inom EES efter avlagt prov skall kunna bli kvalificerade revisorer. Artikel 14 motsvarar artikel 11 revisorsdirektiv. Artikel 14 innebär skyldighet för varje medlemsstat att införa ett god- kännandeförfarande med lämplighetsprov för revisorer och revisionsföretag som godkänts i en annan medlemsstat. var detta fakultativt. Vidare föreskrivs vissa gränser för vad som får Godkännande, fortbildning och ömsesidigt erkännande krävas vid ett sådant godkännandeförfarande, vilket språk lämplig- hetsprovet skall genomföras på och vad det skall innehålla. I 6 och 7 §§ revisorslagen finns bestämmelser om sådant god- kännandeförfarande som avses i artikel 14. Enligt 6 § skall kraven enligt 4 § på revisorsexamen anses uppfyllt av den som innehar ett utländskt examensbevis som krävs för att få utföra lagstadgad revision inom EES eller i . Av 7 § följer att kraven i 5 § på högre revisorsexamen skall anses uppfyllt för den som utan behörighetsbegränsning innehar ett sådant examensbevis. Därutöver krävs enligt båda bestämmelserna att han eller hon hos har genomgått ett särskilt lämplighetsprov. Enligt 3 § tredje stycket revisorsförordningen skall lämplig- hetsprovet säkerställa att utländsk revisor har de kunskaper i svensk rätt som behövs för att utföra lagstadgad revision i som godkänd eller auktoriserad revisor. Provet skall vara anpassat till den utländske revisorns utbildning och yrkeserfarenhet. Bestämmelserna kompletteras av föreskrifter om godkännande, auktorisation och registrering (RNFS 2001:3) och om utbildning och prov (RNFS 1996:1). Av sistnämnda föreskrifter framgår att lämplighetsprov anordnas oktober–december. Provet är muntligt och tar . Det anpassas efter sökandens förkunskaper och erfarenheter. Under provet prövas sökandens kunskaper om grundläggande principer i svensk rätt. Särskild vikt tillmäts frågor som aktualiseras vid revision. Provet omfattar associationsrätt, handelsrätt, redovisning m.m. och beskattningsrätt. Godkännande, fortbildning och ömsesidigt erkännande Enligt utredningens mening uppfyller det svenska regelverket de krav som i artikel 14 ställs på lämplighetsprov. 5.16Artikel 51 – Övergångsbestämmelse Lagstadgade revisorer eller revisionsföretag som medlemsstaternas behöriga myndigheter har godkänt i enlighet med bestämmelserna i direktiv /253/EEG innan de bestämmelser som avses i artikel 53.1 träder i kraft skall anses vara godkända enligt bestämmelserna i det här direktivet. Bedömning: I övergångsbestämmelserna till revisorslagen sägs att en kvalificerad revisor eller ett registrerat revisionsbolag enligt äldre bestämmelser skall anses kvalificerad eller registrerat även enligt revisorslagen. Detta bör gälla även fortsättningsvis. Av artikel 51 följer att en revisor som godkänts innan Direktivet genomförts i nationell rätt skall anses som godkänd, även om han eller hon inte uppfyller kraven för detta enligt Direktivet. Enligt artikel 12 revisorsdirektiv fick på motsvarande sätt en medlemsstat anse sådana yrkesutövare som kvalificerade enligt Direktivet, om behörig myndighet godkänt dem innan Direktivets bestämmelser börjat gälla. I artikel 53.1 anges att medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa Direktivet. Enligt punkten 4 i övergångsbestämmelserna till revisorslagen skall en revisor som är godkänd eller auktoriserad enligt äldre bestäm- melser anses som godkänd respektive auktoriserad enligt revisorslagen. Genom bestämmelsen jämställs de som har godkänts eller auktoriserats enligt revisorslag och revisors- förordning med dem som kvalificerats enligt lag. Godkännande, fortbildning och ömsesidigt erkännande Vidare skall enligt punkten 5 ett revisionsbolag som registrerats enligt 9 § revisorslag anses som registrerat enligt revisorslagen. Bestämmelsen jämställer bolag som registrerats enligt lag med dem som registrerats enligt lag. Av punkten 6 följer att ett revisionsbolag som är godkänt eller auktoriserat enligt äldre bestämmelser skall anses som registrerat som har bestämt. Denna bestämmelse motsvarar punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lag. De nya bestämmelser i svensk rätt som Direktivet kan föranleda med avseende på godkännande och auktorisation samt registrering bör endast gälla de revisorer som skall godkännas, auktoriseras eller registreras efter det att de nya bestämmelserna trätt i kraft. Någon särskild bestämmelse för dem som redan är godkända eller auktoriserade genom revisorslag är inte nödvändig. Punkten 4 i övergångsbestämmelserna till lag bör alltjämt gälla för kvalificerade revisorer enligt revisors- lag eller revisorsförordning. Vad som sagts bör på motsvarande sätt gälla beträffande registrerade revisionsföretag. Bestämmelsen i punkten 6 om revisionsbolag som registrerats enligt bestämmelser äldre än lag torde inte längre tillämpas. Förslag: En i kvalificerad revisor bör få utöva revisions- verksamhet i andra länder inom EES utan särskilt tillstånd, även om han eller hon inte utövar den som enskild näringsidkare, i enkelt bolag med annan revisor, i aktiebolag eller i handelsbolag. För verksamhet i länder utanför EES bör däremot krävas till- stånd av . I punkterna 7 och 8 i övergångsbestämmelserna till revisorslagen anges att de som genomgick revisorsutbildning, men som inte uppfyllde vissa av den nya revisorslagens villkor för godkännande och auktorisation, under vissa förutsättningar fick Godkännande, fortbildning och ömsesidigt erkännande godkännas eller auktoriseras enligt äldre bestämmelser. Detta gällde dock endast till och med utgången av . Bestämmelsen är därför inte längre tillämplig. Enligt 8 § andra stycket revisorslagen får tillåta att en revisor som är verksam i utövar revisions- verksamhet i en annan stat inom EES eller i trots att han eller hon inte utövar den som enskild näringsidkare, i enkelt bolag med annan revisor eller i handelsbolag eller aktiebolag. Direktivet bygger på principen om ömsesidigt erkännande av revisorer. En revisor som godkänts eller auktoriserats i bör därför – i den mån det är tillåtet i den andra staten – utan särskilt tillstånd få verka i andra länder inom EES. Beträffande länder utanför EES bör däremot krävas tillstånd. Bestämmelsen i 8 § revisorslagen bör ändras i enlighet med detta. Utredningen har i övrigt inte funnit några svenska bestämmelser som skulle kunna strida mot Direktivets bestämmelser om god- kännande, fortbildning och ömsesidigt erkännande. Förslag: I förordning införs en bestämmelse om att Revisors- nämndens register över revisorer och revisionsföretag skall hållas allmänt tillgängligt på nämndens webbplats, dock ej upp- gift om personnummer samt bostadsadress. I förordning införs bestämmelser om att registret beträffande revisorer skall innehålla uppgift om firma, postadress, webbplats och registernummer för det företag som revisorn företräder samt registrering av revisor i utländskt register med angivande av utländskt registernummer och registermyndighet. I förordning införs bestämmelser om att registret beträffande revisionsföretag skall innehålla uppgift om postadresser till alla kontor i , namn och registernummer för alla kvalificerade revisorer i företaget, person- eller organisationsnummer för alla ägare, personnummer på alla ledamöter i ledningen, firma och adress till alla företag som ingår i samma nätverk som det registrerade revisionsföretaget samt registrering av revisionsföretaget i utländskt register med angivande av utländskt registernummer och register- myndighet. I förordning införs bestämmelser om att revisorer och revisions- företag skall anmäla de uppgifter som skall framgå av registret och att de utan dröjsmål skall anmäla ändrade förhållanden. Anmälan skall vara egenhändigt undertecknad av revisorn eller behörig företrädare för revisionsföretaget. 6.1Artikel 15 – Offentligt register 1.Alla medlemsstater skall se till att lagstadgade revisorer och revisionsföretag registreras i ett offentligt register i enlighet med artiklarna 16 och 17. Under särskilda omständigheter behöver medlemsstaterna inte tillämpa kraven i denna artikel och artikel 16 med avseende på offentliggörande, dock endast i den utsträckning som är nödvändig för att minska ett överhängande och betydande hot mot en persons säkerhet. 2.Medlemsstaterna skall se till att varje lagstadgad revisor och revisionsföretag unikt kan identifieras med ett nummer i det offentliga registret. I registret skall registeruppgifter lagras i elektronisk form och vara tillgängliga för allmänheten på elektronisk väg. 3.Det offentliga registret skall också innehålla namn på och adress till de behöriga myndigheter som svarar för godkännande enligt artikel 3, för kvalitetssäkring enligt artikel 29, för utredningar och påföljder rörande lagstadgade revisorer och revisionsföretag enligt artikel 30 samt för offentlig tillsyn enligt artikel 32. 4.Medlemsstaterna skall se till att det offentliga registret är i drift . Enligt artikel 28 revisorsdirektiv skall medlemsstaterna säkerställa att namn och adress för alla kvalificerade revisorer och registrerade revisionsbolag är offentligt tillgängliga. Artikel 15 i Direktivet ställer också krav på att uppgifterna om namn och adress skall vara offentligt tillgängliga. Men dessutom skall det finnas ett register som är allmänt tillgängligt på elektronisk väg. Enligt Dataskyddsdirektivet (och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter) förstås med register en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt särskilda kriterier. 1997/98:44 s. 38 ff. omfattar detta bl.a. automatiserad behandling av personuppgifter. Genom artikel 15 införs dessutom ett krav på att varje revisor och revisionsföretag skall ha ett registernummer. Artikeln innebär vidare att det av registret skall framgå namn och adress till den myndighet som svarar för kvalificering, kvalitetssäkring, utred- ningar och påföljder samt offentlig tillsyn. En nyhet är också att det finns möjlighet att göra undantag från kraven i vissa situationer. Enligt punkten 8 i Direktivets preambel syftar de grundläggande bestämmelserna om registrering till att skydda tredje man, dvs. långivare och andra som träder i förbindelse med europeiska företag som granskas av revisorer som skall finnas i registret. Enligt 40 § revisorslagen skall föra ett register över revisorer och registrerade revisionsbolag. Närmare bestäm- melser om registret finns i 10–12 §§ revisorsförordningen. Av för- ordningen framgår bl.a. följande. Registret skall föras med hjälp av automatiserad behandling. Det syftar till att tillhandahålla uppgifter för allmän och enskild verksamhet där revisorsanknuten informa- tion utgör underlag för prövningar eller beslut, aktualisering, komplettering eller kontroll av revisorsanknuten information som finns i medlemsregister eller liknande register och offentlig verksamhet som avser kvalificerade revisorer eller registrerade revisionsbolag, eller för att kunna utföras förut- sätter tillgång till revisorsanknuten information. Registret skall innehålla uppgift om bl.a. fullständigt namn, person- nummer, eller om sådant saknas, födelsedatum för revisorer. För registrerade revisionsbolag skall registret innehålla bl.a. firma och organisationsnummer. publicerar inte uppgifter ur registret på sin hemsida med hänvisning till att personuppgiftslagen (1998:204) inte tillåter detta. Den som vill få tillgång till upp- gifterna får därför ta kontakt med nämndens utredningssekretariat. Enligt 2 § personuppgiftslagen skall avvikande bestämmelser i annan lag eller förordning gälla framför bestämmelserna i person- uppgiftslagen. Av 10 § personuppgiftslagen följer att personuppgifter får behandlas endast efter samtycke från den registrerade eller om det är nödvändigt för vissa särskilt angivna ändamål. Som exempel på sådant ändamål kan nämnas att en rättslig skyldighet eller en arbetsuppgift av allmänt intresse skall kunna utföras eller ett berät- tigat intresse tillgodoses, om detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten. för med stöd av lag ett automatiserat register över alla kvalificerade revisorer och registrerade revisions- bolag. Registret är datoriserat och således elektroniskt. Uppgifterna i registret är allmänt tillgängliga. Direktivet ställer emellertid krav på att uppgifter om kvalificerade revisorer och registrerade revisionsföretag skall vara elektroniskt tillgängliga. Detta får anses innebära att allmänheten skall kunna få direkt- åtkomst till uppgifterna. Utredningen föreslår med hänsyn till detta att det i lag införs en bestämmelse om att namn på godkända och auktoriserade revisorer samt registrerade revisionsföretags firma skall hållas allmänt tillgängliga på webb- plats (jfr 31 § lagen om handel med finansiella instrument). En sådan lagbestämmelse får anses motiverad av hänsyn till intresset att skydda investerare, borgenärer och andra tredje män och kan inte anses vara oproportionerligt ingripande med hänsyn till sitt syfte. Utredningen föreslår vidare att det av registret skall framgå att ansvarar för kvalificering och kvalitetskontroll av revisorer och revisionsföretag samt för utredningar och påföljder och offentlig tillsyn. Vad registret i övrigt skall innehålla behandlas i följande avsnitt. Bestämmelserna om innehållet i registret över revisorer och revisionsföretag bör som ges i förordning De föreslagna för- fattningsändringarna bör träda i kraft som de övriga författningsförslag utredningen lämnar i detta betänkande, nämligen . 6.2Artikel 16 – Registrering av lagstadgade revisorer 1.För lagstadgade revisorer skall det offentliga registret minst innehålla följande uppgifter: a) Namn, postadress och registernummer. b) I förekommande fall namn, postadress, webbadress samt register- nummer för det eller de revisionsföretag där den lagstadgade revisorn är anställd eller delägare eller motsvarande. c) Alla andra registreringar som lagstadgad revisor vid andra medlems- staters behöriga myndigheter och som revisor i tredjeländer, med namn på de registrerande myndigheterna och i förekommande fall registernummer. 2.Revisorer från tredjeländer som registrerats i enlighet med artikel 45 skall i registret tydligt anges som sådana och inte som lagstadgade revisorer. I bestämmelsen ges riktlinjer för vad registret skall innehålla i fråga om kvalificerade revisorer. I 11 § revisorsförordningen anges vad register skall innehålla beträffande godkända och auktoriserade revisorer. Förutom fullständigt namn, personnummer eller födelsedatum skall det finnas uppgift om bostadsadress och tjänsteadress. Enligt artikel 16.1 a skall det finnas uppgift om alla kvalificerade revisorers namn. Genom bestämmelserna i revisorsförordningen är svensk rätt förenlig med Direktivets krav i detta avseende. Artikel 16.1 a innehåller krav på att varje revisor och revisions- företag åsätts ett registernummer. I register finns uppgift om revisorers personnummer. Så bör vara fallet även fortsättningsvis. Av hänsyn till den personliga integriteten är det enligt utredningens mening dock inte lämpligt att hålla person- nummer allmänt tillgängliga på webbplats. I stället bör varje revisor åsättas ett särskilt registernummer. Artikel 16.1 a innehåller vidare ett krav på att uppgift om revisorns postadress skall anges i registret. Enligt utredningens mening är det tillräckligt att det på nämndens hemsida finns angivet en adress där revisorn kan nås per post. Det kan således inte anses nödvändigt att på hemsidan offentliggöra revisorns bostads- adress. Med hänsyn till det sagda föreslås att det av revisors- förordningen framgår att uppgift om revisorers personnummer och bostadsadress inte skall hållas allmänt tillgängliga på Revisors- nämndens webbplats. För att uppfylla kravet i artikel 16.1 b bör det vidare i revisors- förordningen införas en bestämmelse om att registret skall inne- hålla vissa uppgifter om det företag som revisorn utövar revisions- verksamhet i. Det gäller företagets namn, postadress, webbplats och registernummer. register bör också innehålla uppgift om revisorn är upptagen som kvalificerad revisor i motsvarande utländska register. I sådant fall skall det finnas uppgift om register- nummer och vilken myndighet som registrerat revisorn, jfr artikel 16.1 c. För att uppfylla kravet i artikel 16.2 bör det slutligen också i revisorsförordningen införas en bestämmelse om att det av registret tydligt skall framgå om revisorer registrerats i enlighet med bestämmelserna i artikel 45 om revisorer från tredjeland. Det gäller revisorer som reviderar utländska företag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i . 6.3Artikel 17 – Registrering av revisionsföretag 1.För revisionsföretag skall det offentliga registret minst innehålla följande uppgifter: a) Namn, postadress och registernummer. b) Associationsform. c) Kontaktuppgifter, kontaktperson och i förekommande fall webb- adress. d) Postadress till alla kontor i medlemsstaten. e) Namn och registernummer för alla lagstadgade revisorer som är anställda eller delägare eller motsvarande i revisionsföretaget. f) Namn och kontorsadress för alla ägare och aktieägare. g)Namn och kontorsadress för alla ledamöter i förvaltnings- eller ledningsorganet. h)I tillämpliga fall även medlemskap i ett nätverk och en förteckning över namn och adresser till medlemsföretag och anknutna företag eller uppgift om var sådan information finns allmänt tillgänglig. i)Alla andra registreringar som revisionsföretag vid andra medlems- staters behöriga myndigheter samt som revisionsföretag i tredjeländer, med namn på de registrerande myndigheterna och i förekommande fall registernummer. Revisionsföretag från tredjeländer som registrerats i enlighet med artikel 45 skall i registret tydligt anges som sådana och inte som revisionsföretag. I artikel 17 anges vad registret skall innehålla i fråga om revisions- företag. I 11 § revisorsförordningen finns bestämmelser om vad Revisors- nämndens register skall innehålla beträffande registrerade revisionsbolag. Registret skall för det första innehålla uppgift om firma, organisationsnummer och postadress. Vidare skall det finnas namn och postadress för ledamöter i registrerade revisionsbolags ledning. Det skall dessutom innehålla namn och postadress för aktieägare eller annan delägare. I artikel 17 föreskrivs att registret skall innehålla uppgift om revisionsföretags firma, postadress och organisationsnummer. Detta följer av revisorsförordningen. Bestämmelserna i revisorsförordningen uppfyller också artikelns krav på uppgift om hur företaget kan nås (postadress) samt om namn och postadress på ägare och ledamöter i ledningen. Enligt artikel 17 skall registret innehålla uppgift om associationsform. Beträffande svenska företag framgår detta normalt av företagets firma. Med hänsyn till att även utländska revisionsföretag kan komma att registreras föreslår utredningen en bestämmelse som klargör att det i registret skall finnas uppgift om associationsform. För att uppfylla kraven i artikel 17 föreslår utredningen vidare att det i registret skall finnas uppgift om en kontaktperson, adress till företagets webbplats och postadresser till alla kontor i . Utredningen föreslår även att det i registret skall finnas uppgift om namn och registernummer på alla kvalificerade revisorer i revisionsföretaget sam ett register- eller organisationsnummer på alla ägare och ledamöter i ledningen. Enligt utredningens mening bör ägarnas och ledamöternas personnummer anges i registret. Dessa uppgifter bör dock inte hållas allmänt tillgängliga på (jfr vad som ovan sagts om detta under avsnitt 6.2). Härutöver bör i registret finnas uppgift om företaget ingår i ett nätverk med namn och adresser på övriga företag i nätverket. Slutligen föreslår utredningen att det skall finnas uppgift om revisionsföretaget finns angivet som revisionsföretag i motsvarande utländska register. I sådant fall skall det finnas uppgift om det utländska registernumret och vilken myndighet som registrerat revisionsföretaget. 6.4Artikel 18 – Uppdatering av registeruppgifter Medlemsstaterna skall se till att lagstadgade revisorer och revisionsföretag till de registerförande behöriga myndigheterna utan onödigt dröjsmål anmäler varje förändring av uppgifterna i det offentliga registret. Efter anmälan skall registret uppdateras utan onödigt dröjsmål. Artikel 18 får anses innefatta ett krav på att alla kvalificerade revisorer och revisionsföretag utan dröjsmål anmäler till om namn, adress eller något annat förhållande som skall framgå av registret ändras. Utredningen föreslår att denna anmälningsskyldighet föreskrivs i förordning. 6.5Artikel 19 – Ansvar för registeruppgifter Uppgifter som lämnas till de relevanta behöriga myndigheterna enligt artiklarna 16, 17 och 18 skall ha undertecknats av den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget. Om den behöriga myndigheten medger att uppgifterna tillhandahålls elektroniskt kan detta till exempel ske genom elektronisk signatur enligt artikel 2.1 i Europa- parlamentets och rådets direktiv /93/EG av om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer. Utredningen föreslår att det i förordning anges att de uppgifter som skall lämnas eller anmälas till skall vara egenhändigt undertecknade av revisorn eller av behörig företrädare för revisionsföretaget. Enligt 17 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer skall en kvalificerad elektronisk signatur anses uppfylla kravet på egenhändig underskrift, om det är tillåtet att uppfylla kravet med elektroniska medel. Det får ankomma på att bestämma i vilken utsträckning detta skall vara möjligt och om detta bör vara förenat med några särskilda krav. 6.6Artikel 20 – Språk 1.Uppgifter som lagras i det offentliga registret skall vara utformade på ett språk som är tillåtet enligt den berörda medlemsstatens språk- regler. 2.Medlemsstaterna får dessutom tillåta att det offentliga registrets uppgifter lagras på andra officiella EU-språk. Medlemsstaterna får kräva att översättningen av uppgifterna skall vara bestyrkt. Den berörda medlemsstaten skall se till att det i registret anges om översättningen är bestyrkt eller ej. Uppgifterna i register bör vara avfattade och finnas tillgängliga på det svenska språket. Det finns inte skäl att dessutom ha uppgifterna på ett annat språk. Några bestämmelser om detta behövs inte. får avgöra i vad mån uppgifter som begärs i ett enskilt fall skall översättas och tillhandahållas på ett annat språk (jfr 33 kap. 9 § ). 7 Oberoende och objektivitet 7.1Artikel 21 – Yrkesetik 1.Medlemsstaterna skall se till att alla lagstadgade revisorer och revisionsföretag omfattas av yrkesetiska principer. Dessa skall minst omfatta deras funktion när det gäller allmänintresset, deras integritet och objektivitet samt deras yrkeskompetens och vederbörliga omsorg. 2.För att säkerställa förtroende för revisionsfunktionen och en enhetlig tillämpning av punkt 1 i denna artikel kan kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 48.2 anta principbaserade tillämp- ningsföreskrifter om yrkesetik. Bedömning: Svensk rätt är förenlig med kravet på att revisorer och registrerade revisionsbolag omfattas av yrkesetiska principer.