sou · GWB373 · 2008-07-03 00:00:00 — Tillsyn för en Giftfri miljö uppfattar vi omfattar risker för både den yttre miljön och för arbetsmiljön vid såväl normal hantering av Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation kemikalier som i samband med brand eller explosion eller andra olyckor. lämnade in sin fördjupade utvärdering av miljömål till regeringenTPF6FPT. Rådet skriver bl.a. att det är viktigt att uppmärksamma målens internationella kopplingar. För flera mål krävs internationella åtgärder och åtgärder inom EU. Giftfri miljö är ett sådant mål. En av flera orsaker till att målen inte nås är att beslutade åtgär- der inte genomförs. Här nämner rådet intressekonflikter som en möjlig orsak till detta och menar att det krävs politiskt mod att hantera dem. Rådet betraktar kommuner och länsstyrelser som nyckel- aktörer för att miljömålen ska kunna nås. Länsstyrelserna och andra regionala aktörer förfogar över betydelsefulla styrmedel i form av tillsyn och tillsynsvägledning. En studie som rådet låtit göra visar att kommunerna allt oftare använder miljökvalitetsmålen som urvalskriterier för miljötillsynen, men det finns utrymme för dem att väga in miljömålen betydligt mer. Rådet anser vidare att Reach kommer att få stor betydelse för målet Giftfri miljö även om EG-förordningen kan behöva skärpas i olika avseenden. Tillsyn pekas ut som en av de viktigaste faktorerna för att få god efterlevnad av reglerna, bl.a. reglerna om varor. I rapporten anges tillsyn som en viktig faktor för att nå även andra mål än Giftfri miljö. Exempel på detta är tillsyn över elek- tromagnetiska fält (kommuner) för målet Säker strålmiljö, tillsyn över enskilda avlopp (kommuner) för målet Ingen övergödning och tillsyn för att kanalisera turismen bort från känsliga områden (länsstyrelser) för målet Storslagen fjällmiljö. Det är med andra ord flera mål som konkurrerar om tillsyns- resurserna. 6TP PT Miljömålen - nu är det bråttom, 2008. Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation EG-rätten och planering av tillsyn efter miljömålen Hur de nationella myndigheterna ska prioritera i sin tillsyn mellan EG:s rättsakter är än så länge överlämnat till medlemsstaterna att bestämma. Tillsyn över EG-rättsligt grundade bestämmelser har andra perspektiv och utgångspunkter för kravet på sanktioner (tillsyn) än svenska miljömål. EG-rättens krav på sanktioner som är effektiva, proportionerliga och avskräckande står på egna ben. Tillsyns- myndigheternas skyldighet att i nödvändig utsträckning kontrol- lera lagefterlevnaden kan därför ses i ljuset även av vilka krav som EG-rätten kan ställa på tillsynen. har EU överlåtit till medlemsstaterna att själva utfor- ma tillsynsorganisationen och sitt sanktions- och tillsynssystem. Därmed kan och förväntas länderna anpassa dem till sina olika förvaltnings- och straffrättsliga system för att tillsynen ska kunna bli effektiv, proportionerlig och avskräckande. Det går då inte att komma ifrån att miljökvalitetsmålen får en funktion även på EG- rättens område genom den betydelse dessa har i tillsynssystem. En annan aspekt på tillsyn över EG-rättsliga bestämmelser är hänsynen till fri rörlighet och andra krav som rör den inre markna- dens funktion. Exempel på detta är artikel 1 i Reach. Den stadgar att ett av syftena med förordningen är att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden som konkurrenskraft och inno- vationer förbättras. Syftet har kommit till uttryck genom förord- ningens utformning. Det tillvaratas genom en tillsyn som säker- ställer att Reach och all annan EG-rätt efterlevs och att och andra länders tillsyn sker på ungefär samma ambitionsnivå och att förordningarna tillämpas likvärdigt. Det nationella målet Giftfri miljö är en viktig drivkraft för engagemang på kemikalieområdet inom EU och internationellt. Detta bidrar till att utveckla och genomföra exempelvis Reach och CLP-förordningen och åstadkomma en gemensam tillämpning av regelverken länderna emellan. Miljökvalitetsmålen är viktiga också för de operativa tillsyns- myndigheterna enligt . De ska i nödvändig utsträck- Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation ning kontrollera företagens lagefterlevnad utifrån tillsynens ändamålTPF7FPT. Detta är att säkerställa syfteTPF8FPT, som är att främja en hållbar utvecklingTPF9FPT. En sådan föreligger när miljökvalitets- målen är uppnådda. Målen får därför betydelse när myndigheterna ska planera tillsynen och välja hur de ska disponera resurser och kompetens för tillsyn av helt olika slag enligt olika delar av lagstiftningen. Tillsynsobjekten kan påverka miljön och män- niskors hälsa på helt olika sätt och i varierad omfattning. Utöver att använda målen som grund för planeringen behöver tillsynsmyndig- heterna också välja ut tillsynsobjekt med de största riskerna mot bakgrund av hur stora olägenheter dessa orsakar eller kan orsaka och deras graden av skötsamhet. I ett planeringsperspektiv kan planering mot miljömål påverka hur en myndighet balanserar om resurserna för tillsyn mellan olika delar av lagstiftningen och kompetensen. Planering mot bakgrund av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, resulterar i tillsyn av en annan grupp verksamheter eller företag och över efterlevnaden av andra bestämmelser, än då andra miljö- kvalitetsmål styr planeringen, exempelvis Ingen övergödning eller Storslagen fjällmiljö. Kommunerna och länsstyrelserna har många miljökvalitetsmål att beakta när de planerar och prioriterar tillsyn enligt , Giftfri miljö är ett av flera mål. Det kan påverka vilket genomslag som framför allt av produkttillsyn får, exempelvis när kommunerna bedriver produkttillsynen integrerat med övrig miljötillsyn som är prioriterad utifrån de viktigaste kommunala miljömålen. Miljömåls- rådets rekommendation om att miljömålen bör styra prioritering- arna än mer än förut driver i så fall på tillsyn över framför allt företag med lokal miljöpåverkan. För kommunerna och länsstyrelserna med sina breda tillsynsansvar enligt är det svårare att prioritera löpande tillsyn mot bakgrund av enbart det nationella målet Giftfri miljö. Regeringen har dock möjlighet att kontrollera och påverka hur länsstyrelserna använder sina resurser. Den möjligheten saknas för kommunerna. Medan Kemikalieinspektionen är ansvarig myndighet för målet Giftfri miljö och har ett sektorsansvar för miljö- målsarbetet, saknar sådana ansvarTPF10FPT. 7TP PT 26 kap. 1 § andra stycket . 8TP PT 26 kap. 1 § första stycket . 9TP PT 1 kap. 1 § . Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation pelvis Kemikalieinspektionen står risker som rör kemiska produkters kemiska egenskaper i fokus. För har skyddet mot explosions- och brandrisker vid kemikaliehantering, det vill säga kemiska produkters fysikaliska egenskaper, stor bety- delse. Båda aspekterna faller under målet Giftfri miljöTPF11FPT. För är det arbetsmiljön som helhet vid olika företag som står i fokus, normalt inte enbart kemiska produkter. Ansvarar enbart en myndighet för en viss slags produkttillsyn går det att undvika eller minska förekomsten av dåligt samordnad tillsyn för att myndigheterna planerar och prioriterar från olika utgångs- punkter. Arbetsmiljölagens ändamål är att förebygga ohälsa och olycks- fall i arbetet samt att i övrigt uppnå en god arbetsmiljö.TPF12FPT Miljö- kvalitetsmålen saknar betydelse för att prioritera tillsyn enligt arbetsmiljölagen. är tillämplig parallellt med annan lag- stiftning för att skydda tredje man från olyckor till följd av brand och explosion.. Både frågor som rör arbetsmiljön och skyddet från brand och explosion ingår i Reach, exempelvis i bestämmelserna om säkerhetsdatabladens innehåll. tillsyn över kosmetiska och hygieniska produkter avser hälsoaspekter och tar ännu inte hänsyn till miljö- aspekterna. Det finns även aspekter som rör brand och explosion att beakta. Om flera tillsynsmyndigheter prioriterar olika tillsynsobjekt, för att bedriva tillsyn över exempelvis säkerhetsdatablad, men med avseende på olika skyddsvärden, kan den samlade tillsynen bli ineffektiv även om varje myndighet utför sin tillsyn väl. De valda tillsynsobjektens hantering av kemiska produkter kontrolleras ju inte i sin helhet. En tillsyn som är samordnad som följd av en gemensam prioriteringsgrund skulle kunna ge bättre resultat. Oavsett vilka bestämmelser eller objekt en myndighet planerar att bedriva tillsyn över, eller hur flera myndigheter planerar till- sammans, måste de ändå lämna utrymme för att kunna ingripa mot akuta eller andra oförutsedda händelser, exempelvis med anledning av klagomål. 11TP PT särskilda sektorsansvar för miljömålsarbetet - Underlag till den för- djupade utvärderingen . 12TP PT 1 kap 1 § arbetsmiljölagen.. Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation Miljömålen ger svaga incitament för produkttillsyn Med vissa undantag är det främst Kemikalieinspektionen, Rädd- ningsverket och som löpande bedriver operativ produkttillsyn bland de statliga myndigheterna. Produkttillsyn av regler om produktinformation och begräns- ningsregler hos primärleverantörerna (tillverkare och företag som för in kemiska produkter till ) bidrar till skyddet av miljön och människors hälsa utanför myndighetens geografiska område. Den kontrollerade informationen om en kemikalie följer ju med kemikalien när denna transporteras över kommun-, läns- eller nationsgränser. Sådan produkttillsyn har på så vis en svag konkret koppling till främst lokala miljöproblem och miljömål. Produkttillsyn över företag längre ner i distributionsleden, kan däremot göra större lokal nytta. På exempelvis detaljistnivå finns en bättre koppling mellan den lokale leverantören och den lokale användaren av kemiska produkter. Tillsyn över att märkningen på detaljisternas produkter eller att deras information till andra företagare på orten om hanteringen av kemikalierna är korrekt, kan minska riskerna för att kemiska produkterna förorenar lokalt, exempelvis genom att rester hälls ut i avloppet eller tillförs i för stor mängd och når det egna avloppsreningsverket, vars slam sedan blir ett kommunalt avfallsproblem. Den kan minska riskerna för att bekämpningsmedel eller andra kemiska produkter hanteras och sprids så att dagvatten förorenas eller att grannars hälsa påverkas för att medlen sprids på fel sätt eller att användaren själv far illa. Andra exempel är tillsyn över att inga otillåtna båtbottenfärger säljs och används och dödar bottenfaunan i kommunens småbåtshamn. Nyttan med produkttillsynen över sådana företag påminner på så vis om nyttan och syftet med den platsknutna tillsynen. Vi har konstaterat att mycket få kommuner har sådan grund- kompetens för produkttillsyn som bedrivs centralt (avsnitt 2.6.1), trots många års möjlighet att bygga upp denna. Det har varit svårt för kommunerna att avgiftsfinansiera resurser för viss produkttillsyn enligt 14 kap. och de kommunala incita- menten för sådan tillsyn är ofta svagare än för annan miljötillsyn. Kommunerna utför däremot en mycket stor del av samhällets platsknutna tillsyn av kemiska produkter enligt . Det kan också vara tillsyn som riktar sig till företag som ska följa både platsknutna krav och följa sådana som rör kemiska produkter i sig, såsom försäljning och användning av båtbotten- Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation färger i småbåtshamnar. För sådan tillsyn är också kompetensen och resurserna bättre. Vi bedömer att tillsynen också varit lättare att motivera på grund av en bättre konkret koppling till lokala miljö- och hälsoskyddsfrågor och lokala miljömål. Kompetensen som byggs upp, upprätthålls och delfinansieras som en följd av den platsknutna tillsynen kan nyttjas även för annat kommunalt miljö- arbete, exempelvis i den fysiska planeringen, för lokala miljö- politiska initiativ eller för samverkan med räddningstjänsten vid olyckor med kemiska produkter. Detta bekräftas av att har kommit fram till att det i praktiken uppstått en arbetsfördelning i produkttillsynen mellan främst Kemikalieinspektionen och de flesta kommuner. Medan Kemikalieinspektionen främst bedriver tillsyn över tillver- kare och importörer arbetar kommunerna främst med tillsyn i detaljistledetTPF13FPT. har till utredningen fört fram motsvarande bedömning om tillsynen över kosmetiska och hygieniska produkter; kommunernas tillsyn avser främst detaljist- ledet. 13TP PT RiR 2006:4, s. 44. Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation För att målet Giftfri miljö ska gå att nå bör myndigheterna prio- ritera tillsyn över registreringsplikt enligt Reach, ett fungerande informationsflöde om kemiska produkter och skyddsåtgärder, tillståndsplikt enligt Reach, och företagens interna kontrollsystem för efterlevnaden av kemi- kalielagstiftningen. Mindre tid kan ägnas åt detaljgranskning av information om enskilda kemiska produkter. I planeringen av tillsynen bör ett riskbaserat urval ske. Regeringen bör inledningsvis styra och följa upp genomförandet av den nya inriktningen Vi bygger vårt förslag till ny inriktning på att -det finns behov av att begränsa spridningen av farliga ämnen i kemiska produkter och varor (avsnitt 2.1), -Reach inte ger stöd för tillsynsmyndigheterna att kräva målgruppsanpassade säkerhetsdatablad (avsnitt 2.9), vilket bekräftas av företagens erfarenheter (avsnitt 2.10.2), -inrättandet av Echa och en överstatligt beslutad ambitionsnivå för Echas arbete påverkar den nationella tillsynen (avsnitt 2.11), och -näringslivet konstaterat att bra kvalitet på informationen till kunderna har fått ett kommersiellt värde (avsnitt 2.10.2). Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation 3.6.1Tillsyn som är planerad utifrån miljömål och risker Myndigheterna behöver planera sin tillsyn utifrån miljömål och risker. Med en medveten bedömning av tillsynsbehoven kan myndigheternas resurser koncentreras till rätt objekt. Befintlig reglering ger regeringen möjligheter att styra och följa upp. påpekar i sin fördjupade utvärdering att myndig- heterna kan ge målen ökad betydelse när de planerar sin tillsyn. Miljömålet Giftfri miljö är beroende av lagtillämpning och tillsyn för att kunna nås. När tillsynen har sådan betydelse för ett mål menar vi att det målet bör få större uppmärksamhet i tillsyns- planeringen än ett miljömål för vilket tillsynen har mindre bety- delse för möjligheterna att nå det. Genom att konsekvent planera miljömålsinriktat utifrån en analys av tillsynens betydelse för måluppfyllnaden, riktas fokus på den eller de grupper av företag där tillsynen kan göra skillnad. Om miljömålet Giftfri miljö ska få genomslag i tillsynen krävs en långsiktig och uthållig plane- ring utifrån miljömålet. Riskbaserade urval och utvecklingen av metoder för att göra sådana finns eller pågår på flera håll. Den finns även utanför miljöområdet, exempelvis inom livsmedelstillsynen och arbetsmiljötillsynen. Exempelvis använder ett tillsynsindex med 10 variabler för sin planering och för livsmedelstillsynen är avgifts- systemet riskbaserat. Kemikalieinspektionen arbetar med att utveckla sina metoder för att göra riskbaserade urval. Även på länsstyrelserna och i en del kommuner pågår en sådan utveckling. Ytterligare ett exempel är i för tillsyn, prövning och genomförande av lag- stiftning - IMPEL. Nätverkets arbete med tillsyn rör mest miljö- farliga anläggningar, exempelvis IPPC – och Sevesoanläggningar, och import/ export av avfallTPF14FPT. Den rättsaktTPF15FPT som IMPEL utgår 14TP PT Doing the right things II, Step-by step guidance book for planning of environmental inspections, Final version 2.0, . Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation från är dock delvis införlivat i svensk rätt genom 7 § tillsyns- förordningen och därmed tillämpligt också på kemikalieområdet. När miljömålen beaktats i planeringen är det grundläggande att myndigheterna vid tillsyn enligt , Reach och annan miljölagstiftning i första hand väljer ut tillsynsobjekt vars verksam- het medför störst risker för att påverka miljön och/eller arbets- miljön. Bland dessa bör tillsyn över verksamheter med dålig lagefterlevnad eller med svaga interna kontrollsystem ha företräde. Vi menar att samma princip bör gälla för både produkttillsyn och platsknuten tillsynTPF16FPT. Sådana urval gör det möjligt för myndighe- terna att sätta in resurserna där dessa kan förmodas göra bäst nytta och att sedan differentiera arbetssätt och metoder för att utföra tillsynen. Vi anser att tillsynsfrekvensen ska vara tät på företag med risk- fylld verksamhet och dålig lagefterlevnad (svag egenkontroll) och att den kan vara gles på motsatt typ av företag. Principen bör vara densamma för både produkttillsyn och platsknuten tillsyn. Ökat erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan dem på myndigheterna som har ansvar för att planera och resursbedöma tillsynen kan, till- sammans med central vägledning, bidra till ökat genomslag för en mål- och riskplanerad effektiv tillsyn. Risker med hantering av kemiska produkter bör bedömas med hänsyn till deras potential att påverka miljön och människors hälsa, inbegripet potentialen att orsaka brand och explosion. Den främsta uppgiften för tillsynen över en skyddslagstiftning är att förebygga problem med stöd av skyddsreglerna. Den repres- siva uppgiften är viktig men sekundär. Förekomsten av en straff- belagd regel bör därför inte vara styrande för en riskplanerad tillsyn. Då skulle tillsynen få polisiär karaktär. Det är även viktigt att bortse från finansiella aspekter på tillsy- nen vid bedömningen av riskerna. tar upp frågan om att avgifter kan påverka tillsynsmyndigheternas priori- teringar. Är någon del av en myndighets tillsyn avgiftsfinansierad och en annan skattefinansierad är det viktigt att tillsynen är opåverkad av ekonomiska hänsyn som inte har med tillsynens syfte att göra.TPF17FPT Miljöverdomstolen har klargjort att avgifter kan tas ut 15TP PT och rådets rekommendation av om införande av minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna (2001/331/EG). 16TP PT Regeringen har gett i uppdrag att utreda ett riskbaserat avgiftssystem för prövning och tillsyn av tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter. 17TP PT Tillsyn (SOU 2004:100), s. 80, 88 och 90. Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation även om ett visst företag inte blir föremål för tillsyn . För en nedsatt avgift fordras att tillsynsbehovet ska avvika väsent- ligt från det branschnormala. Det finns inget krav på att den årliga avgiften ska vara proportionerlig till myndighetens kostnader för varje företag. Om tillsynen uteblir bör avgiften sättas Vi menar att en myndighet mycket väl kan medvetet prioritera bort tillsyn över en viss grupp objekt och bara ha beredskap att ingripa om situationen kräver det, exempelvis vid klagomål. På många tillsynsområden finns flera hundratusen objekt. Alla kan inte bli föremål för återkommande tillsyn eller tillsyn med samma frekvens. Det finns inga hinder för att tillämpa den principen också inom produkttillsynen. Hur stort genomslag principen ska få är en fråga om politisk ambitionsnivå. Det är dock viktigt att bedömningen av tillsynsbehoven sker systematiskt och förnyas regelbundet. Det bör inte få gå slentrian i urvalet, särskilt om avgifter tas ut, även om det medvetna urvalet kan bli likartat i rad. Tillsynsförordningen ställer krav på en tillsynsmyndighet enligt att förnya en årlig behovs- utredning och att regelbundet följer upp och utvärdera sin egen tillsyn. ska myndigheten upprätta en tillsynsplan. Denna ska, som det är reglerat, vara samlad för myndighetens hela till- synsansvar enligt och bygga på behovsutredningen och uppgifterna i ett tillsynsregisterTPF19FPT. Ett tillsynsregister ska omfatta alla objekt som fordrar åter- kommande tillsyn. Registret kan således behöva omfatta fler objekt än dem som myndigheten tar ut en avgift från. För en myndighet med ansvar för produkttillsyn, exempelvis Kemikalieinspektionen, ska behovsutredningen fånga upp behov såväl av tillsyn över varor som över kemiska produkter. Är det fråga om en myndighet med ansvar för både produkttillsyn och platsknuten tillsyn, exempelvis en kommun, ska den omfatta båda slagen av tillsyn. Hur behoven är tänkta att få genomslag och balanseras mot varandra med givna resurser ska synas i de samlade tillsynsplanerna, som bör vara baserade på miljömålen och ett risk- baserat urval. Utfallet ska sedan kunna framgå av de gjorda utvär- deringarna. Bestämmelserna i tillsynsförordningen ger regeringen möjlighet att styra och följa upp tillsynen genom att efterfråga information i 18TP PT dom i mål nr M2426-01 och mål nr M8798-00. 19TP PT 7 § tillsynsförordningen. Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation de redan reglerade planeringsinstrumenten. Myndigheternas plane- ring och resultat kan jämföras och följas upp och relateras till kostnader och avgifter för tillsynen. Bedömning av resursbehov och avgiftsuttag Bedömningen av myndigheternas behov av resurser menar vi bör relateras till främst antalet objekt med väl identifierade och defini- erade risker, vilka regler som är mest angelägna för tillsynens ändamål, objektens skötsel eller brist på skötsel samt till hur myndigheterna differentierar sin metodik och deras sätt att göra urval. Det totala antalet objekt, hur ofta alla dessa bör bli inspekte- rade efter en statiskt bestämd frekvens, förekomsten av straff eller den totala mängden regler som träffar objekten, kan inte vara dimensionerande. Ett sådant bedömningssätt kan medföra ett omättligt behov av resurser. formulering om kontroll i nödvändig utsträckning utifrån ändamålet med tillsynen är viktigTPF20FPT. Går en sådan inte att bedriva kan det vara relevant att dra slutsatsen om ett resursbehov. En sådan slutsats är mindre relevant att dra på basis av exempelvis enbart regelmängden och antalet objekt. Bedömningen av resurs- behoven har direkt påverkan på avgiftsuttaget om tillsynen ska vara avgiftsfinansierad. När det gäller kemikalieavgifter bör dessa i något avseende spegla riskerna och därmed också tillsynsbehovet. 3.6.2Tillsyn över registreringsplikten och över informationsflöden Registreringsplikten är det grundläggande kravet i Reach. Vi har belyst vikten av att kravet efterlevs. Sker ingen registrering säkras ingen framtagning av kunskaper och information om lämpliga risk- hanteringsåtgärder. Därför är tillsyn över registreringsplikten viktig. Alla tillsynsmyndigheter bör bidra till att denna upprätthålls genom att uppmärksamma förekomsten av oregistrerade ämnen (registreringsnummer saknas) och i så fall meddela Kemikalie- inspektionen. 20TP PT 26 kap. 1 § . Utgångspunkter för en ny tillsynsorganisation Företagen i en distributionskedja ansvarar sedan för att förmedla kunskaper om kemiska produkter och informationen om identifierade skyddsåtgärder till den som ska använda de kemiska produkterna. Användarna i sin tur ansvarar för att tillämpa infor- mationen och för att varna sin leverantör om brister i den förmedlade informationen. Varningen ska slussas vidare uppåt i distributionskedjan till det företag som är ansvarigt för bristerna. Då kan dessa rättas till så att rättad information kan spridas. Varje företag för sig utgör därmed länkar i en kedja. I Reach ligger således en tanke om att näringslivet ska ta ett konkret och finansiellt kollektivt ansvar för kemikaliekontrollen. Varje enskilt företag ska bidra till att förbättra den kollektiva kontrollen. När det gäller informationsöverföring menar vi att det är tillsynsmyndigheternas uppgift att se till att varje företag i kedjan fungerar som den länk det utgör. Konsekvenserna av att en enda primärleverantör av kemikalier brister i sin informationsöverföring, kan skapa problem och risker för hundratals andra företag och deras anställda och för miljön. Det är viktigt att tillsynsmyndigheterna, var för sig och gemen- samt, bidrar till att få distributionssystemet enligt Reach på plats, särskilt . Det är angeläget att bana väg för att informationen ska nå dem som ansvarar för att tillämpa eller förbättra informationen; om inte riskerar även nyttan med att kontrollera detaljer att försvinna. 3.6.3Tillsyn över tillstånd enligt Reach och begränsningsregler