sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — Jag föreslår därför att regeringen tar initiativ till att se över, det vill säga utvärdera, granska och vid behov ompröva, de förord- ningar som reglerar bidragsgivningen till ideella organisationer. En sådan översyn bör utgå ifrån att samma förutsättningar och villkor måste gälla oavsett om en organisation arbetar med ett specifikt sakområde eller om den har ett brett tvärsektoriellt verksamhets- område. Den bör också utgå ifrån att det sker en ökande samverkan mellan organisationer. En förutsättning för att eventuella förändringar ska få önskad effekt och reellt bidra till uppfyllelsen av målen för respektive poli- tikområden, liksom målet för folkrörelsepolitiken, är dock att medel som motsvarar antalet organisationer som är berättigade att söka bidrag åtföljer det anslag under vilket förordningen finansie- ras. I de fall en förordning förändras på ett sådant sätt att antalet organisationer som är berättigade att söka bidrag ökar anser jag att anslaget ska tillföras medel i motsvarande omfattning. På mot- svarande sätt anser jag att i den utsträckning en förordning föränd- ras så att antalet organisationer som blir berättigade att söka bidrag minskar, ska också anslaget minskas i motsvarande mån. 5.6Principer för redovisning och återrapportering 5.6.1Del av mål- och resultatstyrningen Enligt utredningens direktiv ska jag särskilt beakta behovet av generella principer för att effektivisera uppföljning och utvärdering av bidragsgivningen. I tilläggsdirektiven framhålls vikten av att staten kan följa upp och utvärdera bidragsgivningen och kontrol- lera att statliga medel endast går till organisationer som i sin verk- samhet respekterar grundläggande demokratiska värden och de mänskliga rättigheterna. Jag ska därför föreslå hur statens behov av kontroll ska tillgodoses. Villkor för bidrag till ideella organisationer I förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag regleras bl.a. resultatredovisningen i myndigheternas års- redovisning. Förordningen gäller för myndigheter som lyder ome- delbart under regeringen. Myndigheten ska redovisa och kom- mentera verksamhetens resultat i förhållande till de mål och i enlig- het med de krav på återrapporteringen som regeringen har angett i regleringsbrev eller i något annat beslut. Förordningen ger den formella grunden för resultatstyrning, inte bara av myndigheternas egen verksamhet, utan också för bidrag till ideella organisationer. Den närmare utformningen av återrapporteringskraven sker av regeringen i en förordning, regleringsbrev eller annat beslut. Ansvaret för vad organisationerna ska rapportera ligger på respek- tive myndighet som fördelar bidragen. I den utsträckning regeringen inte ställer upp krav på återrapportering i förordning eller regleringsbrev får myndigheten ansvara för utformningen av de specifika kraven på organisationerna. Detta görs utifrån myn- digheternas kunskaper och förståelse av vad resultatstyrningen innebär. ges möjlighet att anpassa kraven på organisatio- nerna utifrån de specifika förutsättningarna. Jag har tidigare under avsnitt 4.5.3 föreslagit principer för mål- och resultatstyrning. Där anges bl.a. följande krav på redovisning och återrapportering: God ekonomisk redovisning ska vara ett självklart krav. Organisationerna ska sköta sina räkenskaper enligt god redo- visningssed. De beslutande myndigheterna ska i sina årsredovisningar redo- visa hur bidragen har använts. Det ska vara olika återrapporteringskrav för olika bidragsformer. På verksamhetsbidrag, projektbidrag och uppdragsersättningar ska mer utförliga krav ställas på kvantitativa och kvalitativa resultatmått. Återrapporteringskraven ska gälla såväl mottagande organisa- tioner till beslutande myndigheter som beslutande myndigheter till regeringen Bedömning av resultat/effekter ska göras för alla bidragsformer. För alla bidragsformer ska det göras en bedömning av resul- tat/effekter. Denna bedömning ska göras av beslutande myndig- het. Villkor för bidrag till ideella organisationer Mottagande organisation kan ge underlag för myndighetens bedömningar. Beträffande organisationsbidrag kan det räcka med att föra en diskussion om måluppfyllelse medan det för övriga bidragsformer ska göras en uppföljning mot uppställda detaljerade mål för bidraget. 5.6.2Redovisning, återrapportering och utbetalning av statsbidrag I de flesta av de förordningar som har strukturella villkor anges att den organisation som har beviljats bidrag är skyldig att på myndig- hetens begäran lämna det underlag som behövs för myndighetens granskning. I några fall preciseras underlaget till av avse redovis- ningshandlingar och verksamhetsberättelser. I några av bidragsförordningarna (handikapporganisationer och friluftsorganisationer) anges också mer detaljerat om vad organisa- tionerna ska redovisa. Redogörelsen ska innehålla en ekonomisk redovisning samt uppgifter om medlemsantal, medlemsutveckling och statsbidragens andel av den totala omsättningen. I sex av förordningarna (frivilliga försvarsorganisationer, kvin- nors organisering, organisationer som främjar integration, tros- samfund, friluftsorganisationer samt vissa organisationer inom det sociala området) anges att myndigheten ska lämna en samlad redo- visning till regeringen om statsbidragets användning i förhållande till bidragets syfte. I några fall preciseras särskilt vad som ska redo- visas. I sex av förordningarna (kvinnors organisering, organisationer som främjar integration, organisationer inom kriminalvården, fri- luftsorganisationer vissa organisationer inom det sociala området samt ungdomsorganisationer) anges att myndigheten får besluta att ett beviljat bidrag inte ska betalas ut om bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter. I några av förordningarna regleras också återbetalning av bidrag som betalats ut på felaktiga grunder. Villkor för bidrag till ideella organisationer 5.6.3Exempel på utformning av krav på återrapportering m.m. Min bedömning är att bestämmelserna om återrapportering m.m. i förordningen om stöd för kvinnors organisering (SFS 2005:1089) bör kunna fungera som en modell för vad sådana bestämmelser kan innehålla, Förordningen bereddes i nära samarbete med bered- ningen av riktlinjer för hanteringen av bidrag som beslutas av regeringen. Denna modell måste givetvis anpassas efter de förhållanden som gäller inom olika områden. Det gäller exempelvis för angivelser om tidpunkter när redovisningar ska lämnas. Följande krav på redovisningen anges i förordningen: En förening som har tagit emot organisationsbidrag eller etableringsbidrag är skyldig att året då beviljat bidrag betalats ut lämna en ekonomisk redovis- ning av de utbetalda medlen och en redovisning av vad medlen har använts till. En förening eller stiftelse som har tagit emot verksamhets- bidrag är skyldig att lämna en slutredovisning senast efter att aktiviteterna har slutförts. Redovisningen ska innehålla en ekonomisk redovisning och en redogörelse för vad medlen använts till. En förening eller stiftelse som har tagit emot etableringsbidrag eller verksamhetsbidrag ska även lämna en redogörelse för de resultat som uppnåtts och hur de förhåller sig till det ändamål som bidraget beviljats för. Föreningens eller stiftelsens revisor och, om det bidrag som har tagits emot uppgått till minst fem prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, en auktoriserad eller godkänd revisor, ska intyga att redovisningen är tillförlitlig och räken- skaperna rättvisande samt att tillämpliga föreskrifter och villkor m.m. har följts. En förening eller stiftelse som har tagit emot bidrag är även skyldig att, på begäran av myndigheten, lämna det underlag som behövs för granskningen av redovisningen. Villkor för bidrag till ideella organisationer När det gäller återrapportering till regeringen anges följande: Den bidragsgivande myndigheten ska lämna en samlad ekonomisk redovisning till regeringen. Av redovisningen ska dessutom framgå vilka som fått bidrag, med hur stort belopp och för vilka ändamål. Redovisningen ska även innehålla en sammanfattande redogörelse för vad bidragen har använts till. Den ekonomiska redovisningen ska granskas av en auktoriserad eller godkänd revisor. Myndigheten ska även lämna regeringen en bedömning av statsbidragets effekter i för- hållande till syftena med bidraget. När det gäller utbetalning och återbetalning av medel anges följande: Ett beviljat organisationsbidrag eller etableringsbidrag betalas ut till den förening som beviljats bidraget under bidragsåret, vardera gången med hälften av det beviljade bidraget. För ett organisationsbidrag eller ett etableringsbidrag upp till och med fem prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring görs endast en utbetalning. Ett beviljat verksamhetsbidrag betalas ut under bidragsåret till den förening eller stiftelse som beviljats bidraget. Den bidragsgivande myndigheten får besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett bidrag 1.om mottagaren av bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att bidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp eller att bidraget av annat skäl läm- nats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 2.om bidraget inte används för det ändamål det har beviljats för, 3.om föreningen eller stiftelsen inte lämnar sådana handlingar och underlag som avses i 21 och 22 §§, eller 4.om villkor i beslutet inte har följts. Villkor för bidrag till ideella organisationer 5.6.4Riktlinjer för regeringens rapportering till I samband med att behandlade propositionen Statligt stöd för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4) som ligger till grund för förordningen påpekade utskottet att frågan om regeringens återrapportering till inte behandlades i propositionen. Information som kan vara av intresse för är enligt utskottet bl.a. hur stödet fördelar sig på de olika bidragsformerna, hur många organisationer som har beviljats stöd inom respek- tive bidragsform, vilken typ av organisationer det är frågan om samt Det kan i detta sammanhang också vara relevant att redovisa vad yttrade (bet. 2004/05:KrU6) i samband med att utskottet behandlade en framställning från angående en granskning av statsbidragen till idrottsrörelsen och folkbildningen. I sin framställning föreslog bland annat att återrapporteringen till av bidragsanvänd- ningen bör förbättras. I sitt yttrande delade styrelsens uppfattning att återrapporteringen till av bidragsanvändningen bör förbättras. Det kan som förordade ske genom att regeringen i budgetpropositionen redovisar utvärderingar inom avgränsade delar av området där uppnådda resultat ställs mot de mål som berörda institutioner har ställt upp för verksamheten. Det kan också ske genom en mer utbyggd resultatinformation som spänner och som belyser hur verksamheten inom olika delområden har utvecklats sett i skenet av de syften som riksdag och regeringen har angivit för stödet. Mot bakgrund av tillkännagivande beslutade regeringen (dir 2006:135) att en särskild utredare ska utvärdera om effekterna av statens stöd till idrotten stämmer överens med de av och regeringen angivna syftena med stödet. Utredaren ska föreslå en framtida inriktning av stödet samt föreslå utformning av lämpliga indikatorer för att mäta effekterna av stödet. När det gäller folkbildningen föreslog regeringen folkbildningsproposition (2005/06:192) att systemet med återkom- mande statliga utvärderingar av folkbildningen bör modifieras. Villkor för bidrag till ideella organisationer Statens utvärdering bör fortsättningsvis utformas som tätare åter- kommande studier av mer begränsad omfattning, som vid behov kan kompletteras av mer sammanfattande analyser. På så sätt kan regeringen regelbundet återkomma till i budgetproposi- tionen med redovisning av hur olika delar av statens syften upp- nåtts. Mer heltäckande analyser kan redovisas när förutsättningar för och behov av detta finns. Den förändrade utformning av statens syften med statsbidraget som har föreslagits i propositionen bör enligt regeringen förbättra förutsättningarna för en sådan struktur. 6Den ideella sektorns övriga finansiering 6.1Den ideella sektorns finansiering 6.1.1Fördelningen mellan olika intäktskällor Jag ska enligt direktiven undersöka hur staten kan underlätta för folkrörelserna att finansiera sin verksamhet på andra sätt än via bidrag. Jag ska dock inte behandla skattefrågor. I direktiven anges att folkrörelsernas och det övriga förenings- livets verksamheter även finansieras genom: dels direkt stöd i form av medlemsavgifter, gåvor och spons- ring, insamlingar, spel och lotterier, avtalsersättningar och egen kommersiell verksamhet dels indirekt genom stöd exempelvis av stöd till allmänna sam- lingslokaler och andra typer av föreningslokaler. Det finns tyvärr inte någon nyare statistik som visar fördelningen mellan de olika intäktskällorna. Enligt beräkningar som gjordes 1992 var den ideella sektorns totala omsättning då . 2002 beräknades den samlade omsättningen i sektorn (exkl. ) ha vuxit till . 1992 utgjorde , eller , av omsättningen offentliga bidrag, uppdragsersättningar och entreprenadersättningar. , eller lite mer än , kom från före- tag eller privatpersoner i form av gåvor och sponsring. , eller , kom från egen verk- samhet i form av medlemsavgifter, försäljning, spel och lotterier, inträdesavgifter m.m. Ungefär hälften, , Den ideella sektorns övriga finansiering kom i form av medlemsavgifter, som således utgör en betydande inkomstkälla för många organisationer. Fördelningen mellan de olika intäktskällorna varierar emellertid stort mellan olika verksamhetsgrenar: De ideella organisationernas intäktskällor i procent (1992) Forskning och annan utbildning Regional utveckling och boende Politik, identitet och intresse Politiska partier och ungdomsförbund Genomsnitt (totalt) Tabellen visar att stora andelar offentlig finansiering, mellan av intäkterna, fanns hos organisationer inom vård, omsorg och utbildning, politiska partier, kultur och internationellt Den ideella sektorns övriga finansiering Fackföreningar, företagarorganisationer, föreningar för boende och donationsorganisationer hade å andra sidan egenfinansiering. De religiösa organisationerna hade den största andelen privata gåvor och bidrag; . Den rela- tivt stora andelen gåvor för handikapp- och patientföreningar kan förklaras av att även testamenterade gåvor från exempelvis någon som avlidit av en viss sjukdom ingår. Det är således inte fråga om insamlade medel. 6.1.2De ideella organisationernas erfarenheter av övrig finansiering Min bedömning är att lokala föreningar och lokalavdelningar utan anställda ofta klarar sig bra på de pengar som de får av de egna medlemmarna. Sådan inre finansiering kan omfatta medlems- avgifter, insamling bland medlemmarna, inträden, förtäring, lotte- rier m.m. på interna arrangemang, försäljning av böcker, tröjor, märken, utrustning m.m. som medlemsservice, kapitalförvaltning När föreningarna inte klarar sig med ovanstående, utan behöver ännu mer pengar, väljer man i första hand att själva arbeta ihop dem. De vänder sig då till sin nära omvärld, lokalsamhället. Det kan t.ex. röra sig om att anordna fester, basarer, loppmarknad, sälja lotter, tidningar m.m. Man kan också göra olika slag av insamlingar, sälja tjänster eller ta ut deltagaravgifter för olika arrangemang.. Ingen av ovanstående inkomster kan betraktas som gåvor till föreningen. Det handlar istället om att medlemmarnas skänkta arbete och föreningens goodwill och andra ideella värden har omvandlats till pengar. Det är en kommersiell relation, men det är inte en vanlig sådan, transaktionerna innehåller nämligen starka inslag av stöd. Vid ett seminarium som genomfördes inom ramen för Folkrörelseforum diskuterades vilka erfarenheter del- tagarnas organisationer hade av övrig finansiering och vad staten kan göra för att underlätta för föreningslivet när det gäller sådan finansiering. I ett inledningsanförande gav från exempel på olika typer av finansiering som finns i hennes organisa- tion och redovisade deras erfarenheter. De har positiva erfarenheter när det gäller medlemsavgifter och deltagaravgifter. Den ideella sektorns övriga finansiering källor har en lång tradition men de står för en allt mindre andel av de totala intäkterna. Liknande erfarenheter redovisades från andra deltagare på semi- nariet. För många organisationer är detta den viktigaste inkomst- källan. Från en invandrarorganisation nämndes att man har höjt medlemsavgiften . Någon påpekade att medlems- avgiften åtminstone bör täcka de administrativa kostnaderna. Flera betonade att ideella organisationer måste bli bättre på att finna annan finansiering för att kunna behålla eller öka sin självständig- het. Bland många organisationer finns det en stark tradition att utöver medlemsavgifter, även bidra till insamlingar. För en del organisationer är denna intäkt större än de offentliga bidragen. Insamlingar till särskilda projekt, t.ex. bistånd, engagerar också människor som står utanför organisationen. För många organisationer är också spel och lotterier en viktig inkomstkälla. För t.ex. är det deras största intäkts- källa. Det har en lång tradition och har stadigt växt. Där har man också en stor kompetens. Men flera organisationer som har försökt sig på att anordna riksomfattande lotterier har avbrutit detta. Det är en mycket hård konkurrens på denna marknad både från andra föreningar och från . En stor aktör när det gäller lotterier är FSL (Folk- rörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor). FSL har både egna lotterier och samarbetar med . Det finns emellertid en osäkerhet kring hur mycket FSL och kommer att bidra med till föreningslivet. Bingolottoförsäljning sjunker och Svenska Spels ställning är ifrågasatt. Någon ansåg att alla organisationer bör få del av de s.k. spel- pengarna, dvs. fördelningen av överskottet från . Någon ansåg att staten bör se över och ta in pengarna i statsbudgeten. En annan tyckte att det är bra om staten lyckas behålla spelmonopolet. måste en analys göras av vad som händer om dessa försvinner. Flera företrädare för organisationerna redovisade att man har fonder som folk kan skänka pengar till. Dessa fonder finansierar ofta forskning. Det gäller exempelvis Hjärt- och lungfonden. När det gäller gåvor och sponsring framhöll flera organisationsföre- trädare att avdragsrätt på skatten för gåvor är en viktig fråga. Det framfördes förslag om att företag bör kunna få göra avdrag på skatten för gåvor och sponsring till ideella föreningar. Den ideella sektorns övriga finansiering Synpunkter framfördes också om att staten bör sänka eller ta bort moms- och arbetsgivaravgifter för ideella föreningar, t.ex. för second-handförsäljning. Inte bara hävdvunna intäkter ska vara skattebefriade. En översyn av skattelagstiftningen på detta område bör göras. Det påpekades att tillämpas reglerna olika i olika delar av landet. Andra intäktskällor som diskuterades på seminariet var inkomster för fester, försäljning, basarer m.m. En företrädare för invandrarorganisationerna nämnde att det hade blivit svårare att anordna fester på grund av skärpta regler för lokaler, säkerhet, miljö- och hälsoskydd m.m. Någon sade att intäkterna från försälj- ning av alster på basarer och marknader har minskat. Men andra berättade att exempelvis försäljningen av böcker, informations- material, annonser m.m. hade ökat. Några företrädare redovisade att man inte bara bör se till intäkterna utan även hur man minska kostnaderna. Man pekade på effektiviseringar och billigare verksamhet genom att bilda större och färre administrativa enheter för att minska de administrativa kostnaderna. Man kan också träffa olika ramaavtal för resor för att få ner dessa kostnader. Några organisationsföreträdare redovisade hur man kan hjälpa nya ungdomsrörelser av enfrågekaraktär genom att dessa adopte- ras av den större och etablerade organisationen. I finns det ungefär 500 organisationer som har ett s.k. 90- konto. Insamlade medel inkluderar mottagna gåvor från allmän- heten, företag, organisationer, samfund, privata och ideella fonder och stiftelser samt sponsring. Till insamlade medel räknas även testamentsgåvor och donationer, lotteriintäkter, värdet av skänkta tillgångar samt intäkter från insamlade medel med gåvobevis, t.ex. nål- och brevmärken. Även intäkter från räknas som insamlade medel. har donationer, penninginsamlingar och gåvor till den ideella sektorn nära nog fördubblats. uppgick penninginsamlingar via 90-konton och insamling med gåvobevis till . uppgick beloppet till 5 322 miljoner Den ideella sektorns övriga finansiering Man brukar räkna med att det är ungefär lika mycket till som samlas in som inte går via 90-konton, t.ex. kollekt i kyrkor och bidrag via ideella aktiefonder. Det handlar således om som svenska folket skänker. 2005 kom av verksamhetsintäkterna via medel från allmänheten. kom från myndigheter och organisationer medan kom från företag. Övriga intäkter uppgick till , varav utgjorde kyrkoavgift. av verksamhetsintäkterna betalades ut till ändamålet 2005. Den övriga delen täcker administrations- och insamlingskostnader. Insamlingsorganisationerna brukar delas in i följande kategorier: Hemlösa, andra sociala ändamål. De tio största insamlingsorganisationerna 2005 samlade in . Det är av de medel som samlades in via 90-konton. Organisationerna var följande: Det är , , som granskar insam- lingarna. Huvudmän för SFI:s verksamhet är arbetsmarknadens parter samt FAR SRS (för revisorer och rådgivare). SFI bildades och kontrollerar att insamlingar bland allmänheten för humanitära, välgörande och kulturella ändamål, Den ideella sektorns övriga finansiering miljövård, naturskydd och andra allmännyttiga ändamål sker under betryggande kontroll, att insamlingar inte belastas med oskäliga kostnader, att sunda marknadsföringsmetoder används på insam- lingsområdet, samt att ändamålsenliga metoder för insamlings- kontroll utvecklas. Varje organisation som har 90-konto är skyldig att före skicka in en berättelse på en särskild blankett. Insamlingsorganisationernas branschorgan är Frivilligorganisa- tionernas Insamlingsråd (FRII). FRII bildades och finansieras av sina medlemmar genom medlemsavgifter och serviceavgifter. FRII består av 79 medlemsorganisationer där alla de stora insam- lingsorganisationerna i är medlemmar. Medlemmarna står för av den kontrollerade insamlingen i . FRII har främst tre uppgifter: Man arbetar för bättre villkor för insamlingsorganisationerna hos branschens leverantörer. Man försöker förhindra den oseriösa insamling som sker på gator och torg och via brev, telefon och Internet. FRII har antagit etiska riktlinjer för insamling bland allmänheten. Nyckelorden är respekt, öppenhet, trovärdighet och kvalitet. En annan uppgift för FRII är att utbilda landets insamlare och att höja kvaliteten i insamlingsarbetet. Man deltar i opinions- bildning inom dessa områden samt organiserar seminarier och erfarenhetsutbyte. Inom FRII pågår ett arbete med att utveckla en kvalitetskod för svensk insamling. Som ett led i arbetet med att säkerställa kvalite- ten på verksamheten har FRII tillsammans med waterhouseCoopers tagit fram ett förslag på en kvalitetskod för svensk insamling som är ute på remiss bland medlemmarna. 6.2.2Stor ökning av donationer, penninginsamlingar och gåvor pekar i sin bok mål med offentliga medel på att donationer, penninginsamlingar och gåvor till den ideella sektorn har nära nog fyrdubblats . Insamlingarna till de organisationer som har så kallade 90-konton ökade . Dessa inkomster har fortsatt att öka första år för Den ideella sektorns övriga finansiering att 2003 uppgå till , enligt lingskontroll. Den största andelen av insamlade medel är avsedda för insatser utomlands. Undersökningar visar dock att benägenheten att ge gåvor och donationer även för svenska ändamål ökar. Välgörenhet och privata insamlingar har inte längre samma paternalistiska stäm- pel som de hade .