sou · GVB337 · 2008-01-01 00:00:00 — Vårdvalet bygger på en verklig valfrihet för hallänningen, det öppnar för fler specialister i den nära vården, skapar en kvalitetskonkurrens istället för priskonkurrens och en större möjlighet för vårdens medarbetare att utforma vården. Modellen bygger på lika ersättning oavsett driftsform, åldersviktad hälso- och sjukvårdspeng, ersättning som inte bara baseras på läkar- insatser, kvalitetskrav i form av mätbara mål och den följer upp resultat istället för bara produktion. Vårdval utgår från att godkänner/ackredi- terar vårdaktörer, varpå det görs en överenskommelse om åtagan- den och särskilda uppdrag. Invånaren väljer sedan vårdenhet, vilken i sin tur får invånarens hälso- och sjukvårdspeng. Vårdens utveck- ling styr med mål som sätts och om målen inte uppnås gör man avdrag på hälso- och sjukvårdspengen. Ackrediteringen medför en konkurrens på lika villkor oavsett driftsform. Det åtagande som en aktör gör är gentemot invånaren. De krav på kompetens som ställs är de som står i Hälso- och sjuk- vårdslagen, i form av att det måste finnas en specialist i allmän- medicin. Ackrediterade vårdaktörer måste alltid ha en överenskommelse med innan de får starta sin verksamhet. Överens- kommelsen innefattar åtagandet gentemot invånarna, geografisk SOU 2007:37 Bilaga 8 placering samt särskilda uppdrag utöver åtagandet, såsom till exempel mödrahälsovård eller ungdomsmottagning. Alla invånare i väljer en vårdenhet och valet är ett kon- trakt mellan invånare och vårdenhet. Valet innebär också att invånarens hälso- och sjukvårdspeng betalas ut till vårdenheten, som aldrig kan säga nej till en invånare. Hälso- och sjukvårdspengen är en åldersviktad ersättning för invånare som valt en vårdenhet. Pengen täcker kostnader som är kopplade till åtagandet och beslut om hur stor pengen är fattas av . 0–6 år 7–64 år 65–79 år Med mätbara mål styr man vårdens utveckling. Det finns mål för tillgänglighet, täckningsgrad (dvs. hur mycket av konsumtionen av öppen hälso- och sjukvård som sker inom närsjukvården), medi- cinsk kvalitet, läkemedel samt hälsofrämjande arbete. Utöver åtagande ska varje vårdenhet, mot särskild ersättning, ta emot och ge vård till akut sjuka och skadade, oavsett om de har valt vårdenheten eller inte. Vårdval kommer fortlöpande att utvärderas externt av forskare från Ekonomihögskolan vid i samarbete med representanter från och . Utvärde- ringen kommer att ske och ges ut i två rapporter . från Svensk Hälsovård uttryckte en viss skepsis mot att inte vikta hälso- och sjukvårdspengen efter vårdtyngden hos pati- enterna. Den peng som är satt efter invånarnas ålder räcker inte på långa vägar för patienter med stor vårdtyngd, vilket är ett problem. ställde också en fråga om ifall vårdval inte är ett sätt för kommunen att spara pengar? svarade med att vårdval inte är ett sätt att spara pengar på hälso- och sjukvården i . Man räknar med att kunna bedriva vården billigare när den sker nära invånarna och man vill finna nya lösningar för att bedriva vården. Man kommer inte att reducera ekonomin vid sjukhusen, utan man kommer att använda de ökade pengarna till att bedriva mer vård och mer kvalificerad vård. När det gäller risken för att vårdtyngd hos patienterna har för stor påverkan på ekonomin så svarade att ersätt- ningsmodell är ett sätt att styra med, även om den inte är full- ständig. Ersättningsmodellen är dock ett enkelt sätt att bidra till att invånarna får bättre vård än vad de får . på Famna ställde en fråga om hur man i resonerar kring valfrihet i förhållande till mångfald och om man har ett mål att också öka mångfalden? förklarade att tanken med vårdval från början inte var att styra hur många som skulle leverera vård, utan att väl- komna den organisation som ackrediteras, oavsett vilken organisa- tionsform den har. När det gäller mångfald ifråga om innehåll så vill man med vårdval ge förutsättningar för flera typer av tjänster nära invånarna. Man kan redan nu se att det finns till exem- pel psykiatriker, psykologer, dietister, öronläkare och naprapater anställda på vårdenheterna. från Kontaktforum anknöt till att modellen bygger på vad invånarna vill och han frågade hur man kan veta vad hallänningen vill? svarade med att man bland annat har haft medborgar- dialoger för att skapa sig en uppfattning om det. från gjorde en reflektion om att det när det gäller tandvård är fritt fram att välja vårdgivare, och att i stort sett alla har en tandläkare som man vänder sig till vid behov. Inom primärvården däremot, där man enligt lagen har rätt till en egen läkare, är det av invånarna som inte vet vem som är ens läkare. förklarade också att han ser modell som en vidareutveckling av husläkarreformen och att han tycker att ska ha en eloge för arbetet. Paneldebatt – inledande anföranden Vid paneldebatten medverkade från Medicoop, från , från samt från . Paneldebatten startades med att var och en i panelen fick tillfälle till att göra en kort inledning. är processjurist och ordförande i . Han förklarade inledningsvis att modellen för vårdval är legal och inte bör prövas rättsligt. Om någon skulle överklaga till länsrätten så ska länsrätten avvisa överklagandet, eftersom det inte finns något att pröva anser han. Med 20 teser om upphandlings-Sverige gjordes sedan ett inspel till paneldebatten. Teserna är formulerade av Per- och ordagrant återgivna. Inom konkurrensrätten så är målet för all offentlig upphandling att det allmännas köp av varor och tjänster ska ske i konkurrens, men att alla leverantörer ska ges lika konkurrensvillkor. 1.Alla leverantörer i ges inte lika konkurrensvillkor 2.Stora och multinationella leverantörer gynnas 3.Små och lokala leverantörer missgynnas I konkurrenslagstiftningen i EU och i finns det två viktiga fundament. Det ena är att samarbete mellan företag är förbjudet om man har en viss storlek, och det andra är att man inte får missbruka en dominerande ställning. 4.Den ekonomiska enhetens princip innebär ett kringgående av samarbetsförbudet 5.Det sker en smygande privat oligopolisering av vårdmarknaden i 6.Konkurrensverket struntar i dessa bestämmelser inom vården Konkurrenslagen tillåter små företag att samarbeta utan att det strider mot förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. 7.Små företag kan bilda tillåtna karteller i samordnade anbud för att söka tackla de stora drakarna 8.SKL, NOU och upplyser inte aktivt om denna möjlighet 9.De upphandlande enheterna skriver undermåliga förfrågnings- underlag som missgynnar små företag När det gäller upphandlingsrätten så skall det mest förmånliga anbudet vinna. Det mest förmånliga kan vara antingen det ekono- miskt mest fördelaktiga anbudet med hänsyn till angivna utvärde- ringskriterier eller anbudet med det lägsta priset. 10.Upphandlande enheter bryter konsekvent mot denna regel genom att godtyckligt blanda principerna 11.Upphandlande enheter accepterar indirekt privat finansiering genom att anta dumpade anbud Upphandlingsrätten meddelar att det är den upphandlande enheten som bestämmer om upphandling skall användas eller inte när det gäller samhällsservice. 12.Om en upphandlande enhet väljer att gå ut på offentlig upp- handling kan man skriva in krav på t.ex. personal- eller brukar- inflytande i förfrågningsunderlaget Det är kommunen eller – den upphandlande enheten – som bestämmer om och när lagen om offentlig upphandling ska tillämpas. 13.Det finns ingen skyldighet att handla upp vård i eller EU 14.Den upphandlande enheten kan välja andra former för sam- arbetsavtal och bidragssystem 15.Det är en av kommunal-Sveriges största myter att allt måste handlas upp Lagen om offentlig upphandling får enligt domstolspraxis inte användas som svepskäl för att bryta upp ett existerande avtal med en entreprenör som inte sagts upp De upphandlande enheterna bryter mot denna rättspraxis Sociala hänsyn och sociala företag kan redan nu beredas utrymme i förfrågningsunderlaget vid offentlig upphandling. 17.Allt beror på hur förfrågningsunderlaget är utformat 18.SKL, NOU och försummar att upplysa om att sociala hänsyn är tillåtna är ett tvåpartskontrakt som upprättas efter förhandling. 19.De upphandlande enheterna ställer vinnande leverantör inför färdiga avtal utan förhandling 20.Det skrivs för båda parter undermåliga upphandlingsavtal Slutsatserna, enligt är: ¾Det handlas upp för mycket i ¾Det handlas upp mer än vad både lagen och EU förutsatt ¾Det sker en snabb utslagning av lokala småföretag ¾Svenskt offentligt kapital lämnar landet i snabb takt ¾Politiker och tjänstemän måste i grunden ompröva sin kompe- tens och ambition bör avskaffas och konkurrensverkets myndighet väsentligt inskränkas arbetar som projektledare på och berättade om ett nytt uppdrag inom vård och omsorg som man har fått från regeringen. Det uppdrag som har fått handlar om att presentera en rapport som behandlar regelverk av betydelse för företag inom offentlig sektor med särskild inriktning på vård och omsorg. Det handlar om att man ska identifiera vilka inträdes- hinder som finns inom vård och omsorg och försöka få bort dem. Man ska också ge förslag till åtgärder enligt uppdraget. är en myndighet som enligt uppdraget arbetar för konsumenterna och för att skapa så mycket konsumentnytta som möjligt. Utgångspunkten är att konkurrens skapar konsu- mentnytta och fler företag skapar ökad konkurrens. För att anknyta till inspel om , , och att den bör avskaffas så för- klarade att NOU kommer att upphöra och inordnas i . NOUs nuvarande uppdrag kommer sannolikt att förändras, men på vilket sätt får man se. gjorde också en koppling till kommentar om att man inte behöver upphandla vård och omsorg och förklarade att det stämmer enligt EG-direktivet. Det stämmer dock inte enligt Lagen om offentlig upphandling. offentlig upphandling så ska även kundvalssystem upphandlas, som ser det. Som har tolkat lagen så är inte ens Vårdval giltigt utan upphandling, men det är tolkning och inte . När det däremot gäller systemet med skolpeng så finns det en särlagstiftning i Skollagen som har tagit bort kravet på upphandling och istället gjort det förbjudet med upphandlingar. Ett sätt för vård och omsorg att komma runt problemet med upphandlingar kan vara att även här införa en särlagstiftning som tar bort kravet på upphandling. Rapporten om inträdeshindren i vård och omsorg ska Kon- kurrensverket presentera . De största problemen som man har identifierat är framförallt att huvudmännen inte konkurrens- utsätter sin verksamhet över huvud taget. Även Lagen om offentlig upphandling och dess tillämpning är ett stort problemområde. arbetar på som är det lilla, nära och personliga alternativet till de stora etablerade vårdbolagen. Från och med årsskiftet har startat och anledningen är att den nya regeringen nu har gett en möjlighet för den äldre att själv välja vem man vill få sin vård av. Regeringen har uttalat en ambition om att alla äldre själva ska få välja hur de vill bo. I regeringsförklaringen nämns att den egna upplevelsen ska väga tungt vid biståndsbedömningen och man talar också om en boendegaranti som ger den äldre rätt att bo i det boende hon själv vill. Med ett enkelt räkneexempel visade hur få timmar hemtjänst som krävs per dag för att komma upp i de kostnads- nivåer som motsvarar det särskilda boendet. Exemplet visade tyd- ligt att man snabbt kommer upp i samma kostnader för hemtjänst som för särskilt boende och med ambitionen att låta den äldre välja så bör fler flexibla boendeplatser skapas. Vid ett kundval bör det inte bara finnas en mångfald av aktörer, utan även en mångfald av alternativ för boenden. för- klarade att hennes egen far till exempel aldrig skulle vilja sitta på ett gruppboende eller vårdboende med den brist på integritet som är förknippad med dem . Som stöd för att skapa fler och flexibla äldreboendeplatser finns regeringens investeringsstöd som möjliggör nybyggnation och ombyggnation. Med en redovisad kostnadsbild kan kommunen också begränsa sitt ansar för vårdkostnaderna och till exempel låta vårdoperatören ta betalt av den äldre för mat och hyra. avslutade sin inledning med att förklara att det krävs en flexibilitet i boendet och bemanningen för att klara av omställ- ning till boende i alla nivåer av vårdbehov. arbetar på utvecklingskansliet vid och berättade om vad som är på gång inom . I har man fattat ett beslut om att man vill ha mångfald i vården och i och med det har man sagt att man vill ha ett kund- valssystem, precis som i . Kundvalssystemet kommer att starta . I har man en så kallad utmaningsrätt, vilken innebär att vem som helst kan utmana om man tror sig kunna utföra vården bättre än . Det blir då en upphandling enligt Lagen om offentlig upphandling och verksamhet konkurrensutsätts. När det däremot gäller kundvalet kommer det inte bli någon upphandling, utan en auktorisation utifrån fastställda krav. De entreprenörer som finns på marknaden, inklusive den egna verk- samheten, måste konkurrera om medborgarna. förklarade också att man har ett program där man aktivt arbetar för att försöka få den egna personalen att ta över verksam- heten, vilket det finns ett stort intresse för . så hade man ett motsvarande program som hette Konkurrens i vården. knoppade man av 163 enheter, via direktavtal eller upphandlingar, som man sålde . Det upplevde under förra programperioden var inte en rädsla för att knoppa av, utan det var vad som skulle hända när det på nytt var dags för upphandling. Rädslan visade sig vara befogad, för i många fall vann sedan de stora aktörerna upphand- lingarna över de mindre. från ungerska seniorklubben och kommenterade modellen med fritt val och att den inte fungerar i verkligheten. Hon förklarade också att det har funnits planer på att skapa ett rikstäckande ungerskt äldreboende, men att det är svårt med vård- pengarnas rörlighet och om en äldre person flyttar kan man inte räkna med att vårdpengarna kan skickas med. från kommenterade pro- blemet med finansieringen och förklarade att man måste investera 3–4 miljoner i en verksamhet med 30–40 platser innan man har fått igång verksamheten så att de första fakturorna kan skickas. Det är en av faktorerna som begränsar nyetableringar just , vilket man kommer bort från med kundvalet i . från fick ordet och för- klarade att frågan huvudsakligen är och inte en lands- tingsfråga, men när det gäller så kan man få en tolftedel i kapitering, medan resten fås först vid besök av en patient. förklarade att den bästa lösningen vore en nationell äldrepeng, men att så länge det inte finns någon sådan så är det upp till varje kommun att sätta nivån på resurserna, vilket också styr hur fritt valet blir. Särskilt stöd för avknoppning ställde en fråga om ifall det är tillåtet att ha särskilda villkor för avknoppning, när det är ett stöd som utestänger andra företag. från förklarade att han inte anser att man ska göra denna typ av särbehandling. Om man där- emot inför ett kundval så är det en annan sak. Man ska utgå från patienten eller brukaren och dennes val. Det handlar inte om före- tagens väl och konkurrenslagstiftningen är skriven utifrån hur kon- sumenten påverkas. ställde frågan om ifall det finns någon rättslig prövning om vad som är tillåtet när det handlar om sär- behandling av vissa företag? förklarade att han inte tror att konkurrensen blir bättre för att vissa företag ges särskilda villkor. Kundval och valfrihet är vad som ger den mångfald marknaden vill ha. från förklarade att man i vårdval är med på samma villkor och att man inte gör någonting särskilt för dem som vill knoppa av i egen regi. Grunden är att det handlar om tillit och alla leverantörer ska gå in på samma villkor. från tydliggjorde att avknoppning egentligen inte finns längre. Det handlar numer om att man antingen utmanar sig själv eller någon annan i en landstingsdriven verksamhet. Regeringen talar om stöd till avknoppning som det talas om utmaningar, vilket gör att begreppen ofta blandas ihop. Tidi- gare har en avknoppning inte följts av ett kundvalssystem, vilket har medfört att avknoppningen då har blivit en utmaning. från Medicoop förklarade att han tror att mycket av upphandlingsproblematiken beror på obalanser i offent- lig ekonomi, vilket har medfört att man pressar leverantörerna. Det är också många politiker som gömmer sig bakom Lagen om offent- lig upphandling. förklarade att det inom kundvalet i primärvården inte behövs någon upphandling eftersom man har sin auktorisation. I kundvalssystemet är det vårdpengen som gäller. kommenterade de ofta krångliga förfrågnings- underlagen vid upphandlingar och att dessa tjänster som är kopp- lade till de krångliga förfrågningsunderlagen kanske inte borde upphandlas, även om det kanske inte är inställ- ning. från Delegationen för mångfald ställde en fråga om ifall det finns delar inom hälso- och sjukvård där upphandlingar faktiskt är bra och kan leda till bättre pris och effektivare resurs- utnyttjande? Ett sätt som man kan se på det är när det gäller stora upphandlingar och stordriftsfördelar, men det kanske snarare handlar om vilka delar av vårdpanoramat som är mest marknadslika och där en konkurrensutsättning kan driva fram ett nytänkande? förklarade att mer marknadslika områden är fel benämning, för där marknaden verkligen får tala är där man har kundval och en ständig kvalitetskonkurrens. När man upphandlar så är det konkurrens vid ett enda tillfälle och sedan är det närmast monopolmarknad för den som vunnit upphandlingen, menade . Områden där det finns stora stordriftsfördelar är typiskt sett mer lämpligt att upphandla. Lagen om offentlig upphandling kontra Hälso- och sjukvårdslagen från Delegationen för mångfald ställde en fråga om hur man från sida har arbetat när det gäller lagkolli- sioner, i detta fall mellan Hälso- och sjukvårdslagen och Lagen om offentlig upphandling. tydliggjorde att paragraf fem i Hälso- och sjuk- vårdslagen säger att alla invånare har rätt till en egen vald läkare i allmänmedicin, vilket kolliderar med att Lagen om offentlig upp- handling säger att läkarna skall upphandlas. förklarade att Hälso- och sjukvårdslagen alltid är överordnad Konkurrenslagen och att rätten till kontinuitet väger tyngre än eventuella krav på upphandling. FÖR KARTLÄGGNINGEN Frågor till regioner/landsting Region/Landsting: Adress till hemsida: Har /regionen lagt ut någon av följande delar av hälso- och sjukvården på privat entreprenad? (OBS – Tekniska tjänster, administrations- och servicetjänster ingår inte i undersökningen och inte heller tandvården) Komplementär/ Alternativ medicin Företagshälsovård – egen personal Om annan verksamhet – ange vilken/vilka: 1.Om ni har ett register eller förteckning över /regionens aktuella privata entreprenader – bifoga en kopia med enkätsvaret. 2.Om det är möjligt – markera de entreprenader som lämnats till patientorganisationer, ideella organisationer, kooperativ eller lokala små företag. 3.Om register saknas – ange exempel på aktuella entreprenader Har /regionen tecknat ramavtal med privata vårdgivare för någon av följande delar av hälso- och sjukvården? (OBS – Tekniska tjänster, administrations- och servicetjänster, tandvård ingår inte i enkäten) OBS – separat primärvård, taxeläkare Komplementär/ Alternativ medicin Företagshälsovård – egen personal Om annan verksamhet – ange vilken/vilka: 1.Om ni har ett register eller förteckning över /regionens aktuella privata entreprenader – bifoga en kopia med enkätsvaret. 2.Om det är möjligt – markera de entreprenader som lämnats till patientorganisationer, ideella organisationer, kooperativ eller lokala små företag. 3.Om register saknas – ange exempel på aktuella entreprenader Bidrar /regionen genom bidrag, projektmedel eller på annat sätt till offentlig finansiering av privata vårdgivare i någon del av hälso- och sjukvården? (OBS – Tekniska tjänster, administrations- och servicetjänster, tandvård ingår inte i enkäten) OBS – separat primärvård, taxeläkare Komplementär/ Alternativ medicin Företagshälsovård – egen personal Om annan verksamhet – ange vilken/vilka: 1.Om ni har ett register eller förteckning över /regionens aktuella privata entreprenader – bifoga en kopia med enkätsvaret. 2.Om det är möjligt – markera de entreprenader som lämnats till patientorganisationer, ideella organisationer, kooperativ eller lokala små företag. 3.Om register saknas – ange exempel på aktuella entreprenader Finns policydokument eller annat styrande dokument som markerar en strävan att engagera patientorganisationer, ideella organisationer, kooperativ eller lokala småföretag som vårdgivare? Om det finns någon form av sådant styrdokument – bifoga en kopia! Görs vid upphandling någon värdering av huruvida avtalsparten är lokalt förankrad? Om ja – hur går det till? Görs vid upphandling någon värdering av huruvida avtalsparten är en vårdgivare utan privat vinstintresse, dvs är ett företag som återinvesterar ev. vinst i verksamheten? Om ja – hur går det till? Finns former/system för uppföljning och jämförelse av medicinska vårdresultat när uppgifter inom hälso- och sjukvården lämnas till privata vårdgivare? Om ja – hur går det till? Finns resultat att redovisa – bifoga iså fall! Finns former/system för uppföljning och jämförelse av kvalitet i omhändertagande och bemötande när uppgifter inom hälso- och sjukvården lämnas till privata vårdgivare? Om ja – hur går det till? Finns resultat att redovisa – bifoga iså fall! Har till /regionen en efterfrågan av vård som specifikt betjänar skilda etniska, språkliga eller religiösa grupper? Vi har inte mött sådan efterfrågan Svaret och ev. bilagt material postas eller mailas till: Delegationen för mångfald inom vård och omsorg (S 2006:02) Attention: , 103 33 Hemsida: /godaexempel Enkät till organisationer och företag inom vård hälsa och omsorg. Delegationen för mångfald inom vård och omsorg ska på regeringens uppdrag lyfta fram exempel på offentligt finansierad vård- och omsorgsverksamhet som drivs av idéburna organisationer eller små företag. bedriver inom ramen för Framtiden Näringsliv projektet och omsorg – en framtidsbransch med syftet att undersöka och stärka sektorns konkurrenskraft. En viktig del av de båda projektet är att kartlägga de idéburna organisationernas och de små företagens betydelse för vård- och omsorgssektorn. Utifrån denna kunskap skall vi sedan belysa sektorns villkor samt de problem och hinder som verksamheterna möter. Denna enkätundersökning är en del i detta arbete och utförs gemensamt av Delegationen för mångfald inom vård och omsorg och . Enkäten omfattar 16 frågor och tar att besvara. Ditt deltagande är viktigt och vi är tacksamma att du bidrar med ditt svar. Ange dina / din organisations uppgifter Företagets / verksamhetens namn Endast ett alternativ är möjligt 1 (5) Ange verksamhetens huvudområde/n Flera alternativ är möjliga Äldreomsorg eller annan omsorg Fråga till dem som angivit att de är verksamma inom Hälso- och sjukvård Ange de områden inom hälso- och sjukvård där ni är verksamma Flera alternativ är möjliga Komplementär/alternativ medicin Om annan verksamhet - ange vilken Fråga till dem som angivit att de är verksamma inom Äldreomsorg eller annan omsorg Ange de områden inom äldreomsorg eller annan omsorg där ni är verksamma Flera alternativ är möjliga Särskilt boende för äldre Dagverksamhet, sociala insatser för äldre Vård/omsorg med boende för funktionshindrade Vård med boende för vuxna missbrukare Öppna sociala insatser för funktionshindrade Öppna sociala insatser för missbrukare Sociala insatser för barn och unga (ej barnomsorg) 2 (5) Om annan verksamhet - ange vilken Uppskatta andelen av verksamhetens totala intäkter som kommer från tjänster som har offentlig finansiering från stat, landsting eller kommun. Fråga till dem som angivit att de har offentlig finansiering I vilka former har verksamheten offentlig finansiering? Flera alternativ är möjliga Per besök/plats (ramavtal eller motsvarande) Öppet verksamhets- eller organisationsbidrag Om annan form - ange vilken/vilka I vilken form har verksamheten eventuell annan, icke offentlig, finansiering?