sou · GVB373 · 2008-01-01 00:00:00 — I direktiven från regeringen så står det att kommittén ska lämna författningsförslag som innebär att en assistansanordnare inte får betala ut ersättning eller andra ekonomiska förmåner till en assistans- berättigad samt att en assistansberättigad inte får ta emot ersättning eller andra förmåner från en assistansanordnare. Detta direktiv har visat sig vara ett dåligt direktiv. Konsekvensen är att kommittén i sitt betänkande inte kan förorda ett sätt att genomföra en sådan lagändring. Undantag behövs och i betänkandet presenteras två modeller med olika grad av undantag. Dessa både förslag innebär inskränkning av möjligheten för människor med funktionshinder att leva som andra. Varför ska just personer med funktionshinder förhindras att ta emot ekonomiska transaktioner från en annan juridisk eller fysisk person? Regeringen vill i praktiken förbjuda ekonomiska transaktioner till ersättningsberättigad från dess anordnare. Jag tycker det är en onödig, krånglig och troligen ej genomförbar väg att gå. Orsaken till att kommittén inte kunnat ena sig kring en modell av reglering är därför att ingen av dessa modeller är bra. De strider mot grunden för hela handikappolitiken, att människor med funktionshinder ska kunna leva som andra. I den ena modellen är undantagen som nämns; utlägg för omkostnader i samband med personlig assistans, betalning för utförda tjänster hos anordnaren och del av överskott till medlem i kooperativ eller ägare av annat företag enligt de regler som gäller för företagsformen. Konsekvensen av denna modell är att alla typer av stipendier, oavsett om de kommer från assistansersättning eller testamenteringar, inte skulle vara tillåtna att delas ut till brukare. Något som för de allra flesta uppfattas som olyckligt och dumt. Den andra modellen innebär att ersättning och ekonomiska för- måner som inte härstammar från assistansersättningen ska vara undantagna. Då ingen uppföljning av anordnarnas ekonomiska redovisning görs så blir det omöjligt att följa upp vilka ersättningar och ekonomiska förmåner från anordnare till brukare som är tillåtna. I praktiken kommer trivselpengar fortsätta att kunna ges till brukare från anordnarna. Lagförslaget som regeringen efter- frågat i syfte att få bort trivselpengar har kommittén med andra ord inte levererat. Det faktum att anordnare inte behöver tillstånd för att bedriva assistansverksamhet och inte heller nödvändigtvis endast ägnar sig åt assistansverksamhet innebär att lagförslaget blir än mer oförståeligt. Istället för detta krångel bör en lag om vad assistansersättning får användas till stiftas i linje med vad förde fram i sitt delbetänkande 2005. Förslaget om att ersättningsberättigad som är egen anordnare ska redovisa hur ersättningen använts mellan de olika kostnads- slagen är ett litet steg på väg mot en mer ändamålsenlig användning av assistansersättningen. Då förslaget inte reglerar hur mycket av ersättningen som ska fördelas till löne- och lönebikostnader så blir det dock tandlöst. kan användningen av ersättningen gå i för stor utsträckning till omkostnader istället för till lön. Kommitténs förslag om att ersättningsberättigad som väljer att köpa assistans från en eller flera anordnare måste betala hela ersätt- ningen till dessa kan få positiva effekter. Det innebär att anordnare kan handha medel som härstammar från assistansersätt- ning utanför bokföringen. Sammanfattningsvis gör jag bedömningen att regeringens och mål att assistansersättning används till att bekosta personlig assistans ej uppnås till fullo med förslagen i betänkandet. Det kommer fortsättningsvis att vara fullt möjligt och lagligt att göra stora vinster för assistansföretag. Uppföljningen av de före- slagna regleringarna kommer att vara svåra att göra om någon effekt ska nås. Det är endast egna anordnares ersättning som regleras vad den ska användas till. Då egna anordnare uppskatt- ningsvis endast utgör av brukarna så är måluppfyllelsen låg. Det regleras inte heller hur stor del av ersättning till enskilda anordnare som ska gå till lön vilket öppnar för stora kostnader för de andra kostnadsslagen. kommer fortsättningsvis även kunna locka över kunder med hjälp av ekonomiska förmåner och ersättning helt lagligt, dock innan avtal mellan ersättningsberättigad och anordnare slutits. Utan en tydlig generell reglering av vad assistansersättning får användas till så kommer legitimiteten för reformen att försvagas. Med förslag som syftar till att stärka legitimiteten utan att lyckas komma åt missbruket riskerar legitimiteten att försvagas ytter- ligare. Jag reserverar mig mot delbetänkandet Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning (SOU 2007:73). Beslut vid regeringssammanträde . uppdrag utvidgas till att kommittén även ska xlämna författningsförslag som innebär att assistansersättning som utbetalats till en assistansberättigad som inte själv är arbets- givare endast får användas till att betala assistansanordnare, xlämna författningsförslag som innebär att en assistansanordnare inte får betala ut ersättning eller andra ekonomiska förmåner till en assistansberättigad samt att en assistansberättigad inte får ta emot ersättning eller andra förmåner från en assistansanordnare, xlämna författningsförslag på ytterligare reglering av återbetal- ningsskyldighet i det fall assistansersättning lämnats, tagits emot eller i övrigt använts i strid med de föreslagna bestämmelserna, xse över om det finns behov av ytterligare sanktioner än de i och bidragsbrottslagen (2007:612) vid användning av assistansersättning i strid med de föreslagna bestämmelserna och, om så är fallet, lämna förslag på sådana sanktioner, samt xlämna författningsförslag på hur ska kunna kontrollera att bestämmelserna om användning av assistanser- sättning efterlevs. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir 2004:107) gav det dåvarande statsrådet en parlamentariskt kommitté i uppdrag att göra en översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (S 2004:06). Regeringen har därefter gett den parlamentariska kommittén fyra tilläggsuppdrag för att 1.analysera förutsättningarna för att införa krav på tillstånd för verksamheter med personlig assistans (dir. 2004:179), 2.ta hand om av kostnader och ekonomisk kontroll av den statliga assistansersättningen – förslag till skärpta regler, och behandla den inom ramen för kommitténs delbetänkande (dir 2005:66), 3.göra en bred översyn av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och se över vem som ska vara huvudman för LSS (dir 2006:68), samt 4.undersöka hur personer med psykiska funktionshinder som ingår i personkrets 3 enligt LSS ska få tillgång till meningsfull sysselsättning som ryms i insatsen daglig verksamhet enligt LSS (dir 2007:84). Utredningen ska enligt direktiven redovisa sitt slutbetänkande . Assistansersättning som utbetalats till en assistansberättigad person som inte själv är arbetsgivare ska endast få användas till att betala assistansanordnare xlämna författningsförslag som innebär att assistansersättning som utbetalats till en assistansberättigad som inte själv är arbetsgivare endast får användas till att betala assistansan- ordnare. , som byte namn till , redovisade i delbetänkandet På den assistansberättigades uppdrag (SOU 2005:100) att det i olika sammanhang förekommit felaktig användning av assistansersättning. Bland annat förekommer att vissa assistansanordnare erbjuder den assistansberättigade över- skott av assistansersättningen som kan användas för fri konsum- tion. Det finns inte någon uttrycklig reglering i LSS eller i lagen (1993:389) om assistansersättning () som hindrar att en assistansanordnare, som på uppdrag av den assistansberättigade får ersättning från , betalar en viss summa till den assistansberättigade eller betalar ersättning till en assistansbe- rättigad för att denne ska välja att sluta avtal med assistansanord- naren. Regeringen anser att det är av synnerlig vikt att assistanser- sättning endast används till kostnader för personlig assistans. Kommittén ska därför lämna förslag som innebär att – i de fall den assistansberättigade väljer att anlita en assistansanordnare – assi- stansersättning som utbetalats till en assistansberättigad endast ska få användas till att betala assistansanordnare. Med assistansan- ordnare avses här den som den assistansberättigade köper assi- stanstjänster av. Det kan vara exempelvis ett kooperativ, ett aktie- bolag, ett handelsbolag eller en enskild person som är näringsidkare med F-skattsedel. Kommitténs förslag ska även innehålla bestäm- melser som reglerar inom vilken tidsperiod som pengarna ska ha använts till att köpa assistans. Av 12 § följer att i vissa fall kan betala ut assistansersättning till någon annan person än den assistansbe- rättigade, exempelvis till en god man eller förvaltare. Kommittén ska lämna förslag som medför att även vid utbetalning till någon annan än den assistansberättigade ska assistansersättningen endast få användas till att betala assistansanordnare. En assistansanordnare får inte betala ut ersättning eller andra för- måner till en assistansberättigad och en assistansberättigad får inte ta emot ersättning eller andra förmåner från en assistansanordnare xlämna författningsförslag som innebär att en assistansanordnare inte får betala ut ersättning eller andra ekonomiska förmåner till en assistansberättigad samt att en assistansberättigad inte får ta emot ersättning eller andra förmåner från en assistans- anordnare. Som redovisats ovan förekommer det att vissa assistansanordnare erbjuder den assistansberättigade överskott av assistansersättningen som kan användas för fri konsumtion. inte ska användas på detta sätt behövs ett uttryckligt förbud mot att en assistansanordnare betalar ut ersättning eller andra förmåner till en assistansberättigad. Det är även lämpligt att införa ett förbud för den assistans- berättigade att ta emot ersättning eller andra förmåner från en assi- stansanordnare. De regler som föreslås ska vara tillämpliga både när assistanser- sättningen betalas ut från direkt till assistansan- ordnaren eller annan person och när pengarna betalas ut från För- säkringskassan till den assistansberättigade själv, och denne därefter betalar till en assistansanordnare. Kommittén ska även överväga om det finns behov av undantag från förbudet, t.ex. om den assistansberättigade är aktieägare i ett bolag som är assistansanordnare och, om behov finns, lämna för- slag på undantagsbestämmelser. Återbetalningsskyldighet av assistansersättning och sanktioner xlämna författningsförslag på ytterligare reglering av återbetal- ningsskyldighet i det fall assistansersättning lämnats, tagits emot eller i övrigt använts i strid med de föreslagna bestämmel- serna, samt xse över om det finns behov av ytterligare sanktioner än de i och bidragsbrottslagen (2007:612) vid användning av assistansersättning i strid med de föreslagna bestämmelserna och, om så är fallet, lämna förslag på sådana sanktioner. För att förbud mot viss användning av assistansersättningen ska efterlevas, bör det finnas sanktionsmöjligheter. Kommittén ska därför lämna förslag på reglering av återbetalningsskyldighet vid felaktig användning av assistansersättning. Mot bakgrund av den nya bidragsbrottslagen och bestämmelser ska kommittén se över om det finns behov av ytter- ligare sanktioner vid användning av assistansersättning i strid med de föreslagna bestämmelserna och, om så är fallet, lämna förslag på sådana sanktioner. kontrollmöjligheter av assistansersättningens användning xlämna författningsförslag på hur ska kunna kontrollera att bestämmelserna om användning av assistanser- sättning efterlevs. Det är viktigt att har möjlighet att kontrollera att bestämmelserna efterlevs. Det kan ske genom att det införs bestämmelser som medger att kan kräva in vissa uppgifter från den assistansberättigade, assistansanordnaren eller banker. Det kan också ske genom att den assistansberättigade, som villkor för ersättning, ska lämna sitt medgivande till vissa kontroller. Ett annat alternativ är att den assistansberättigade ska redovisa att utbetalning av hela ersättningen gjorts till en assistans- anordnare. Uppdraget ska redovisas . x (), riksdagsledamot xGunnar (), tidigare landshövding xAnne (), riksdagsledamot xLinnéa (), tidigare riksdagsledamot xHelén (), företagare xLars U (), riksdagsledamot xHans Hoff (), riksdagsledamot xMagnus (), partistyrelseledamot xMargreth (), kommunalråd xPaul (), kommunstyrelseordförande xMonalisa (), landstingsråd xCarina Cronsioe, kansliråd, xHans Nyström, departementssekreterare, xNiklas , kansliråd, xPeter Brusén, enhetschef, xMalin , utvecklingskoordinator, Barnom- budsmannen xVilhelm , ordförande, för Assistansberättigade xEllinor , förbundsjurist, och Landsting xKen Gammelgård, utredare, xChristina Janzon, försäkringsansvarig, xEva , Handikappförbundens samarbetsorganisa- tion (HSO) xClas , chefsekonom, och Landsting xBengt Siesing, försäkringsspecialist, xSven , Handikappförbundens samarbetsorganisation (HSO) assistent har varit . 2.Från socialbidrag till arbete. 3.Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. –en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. 5.Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ett aktivt stöd i rättsprocessen. 7.Den nya inskrivningsmyndigheten. 8.Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. 9.Svenskan i världen. 10.Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. 11.Regional utveckling och regional samhällsorganisation. 12.Hälso- och sjukvården. 13.Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. 14.Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. 15.Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. 16.Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. 17.Äktenskap för par med samma kön. 18.Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. 19.Friskare tänder – till rimliga kostnader. 20.Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. 21.GMO-skador i naturen och försäkringar. 22.Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. 23.Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. 24.Veterinär fältverksamhet i nya former. 25.Plats för tillväxt? 27.Auktorisation av patentombud. 28.Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. 29.Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? 30.Två nya statliga specialskolor. En ny myndighet mot olyckor och kriser. 32.Tillväxt genom turistnäringen. – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? 34.Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. 35.Flyttning och pendling i . 36.Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. 37.Vård med omsorg – möjligheter och hinder. 38.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. 40.Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. 41.Misstroendeförklaring och regerings- bildning 1994–2006. Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. 42.Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. 43.Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 45.Utökat elektroniskt informationsutbyte. 46.Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. –om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. 48.Patientdata och läkemedel m.m. S. 49.Organisationsform för VTI och . 50.Mångfald är framtiden. 51.Riksbankens finansiella oberoende. 52.Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. 55.Betalningstider i näringslivet. 56.Revisionsutskott m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. 57.Etiskt godkännande av djurförsök –nya former för överprövning. 58.Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. 59.Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. 60.Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. 61.Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. 62.Utjämning av kommunernas LSS-kost- nader – översyn och förslag. 63.En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. 65.Domstolarnas handläggning av ärenden. 66.Rörelser i tiden. 67.Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. 68.Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. 70.Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. 71.En starkare företagsinteckning. 72.Kommunal kompetens i utveckling. 73.Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. Föräldraskap vid assisterad befruktning. [3] Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? [5] Målsägandebiträdet. Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. Äktenskap för par med samma kön. Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Misstroendeförklaring och regeringsbildning –2006. Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. Från statsminister till president? regeringschef i ett jämförande perspektiv. Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. m.m.; Genomförande av revisorsdirektiv. Domstolarnas handläggning av ärenden. [65] Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. [67] med personval. Erfarenheter och utfall. [68] Bestämmelser om domstolarna i regerings- En starkare företagsinteckning. Svenskan i världen. En ny myndighet mot olyckor och kriser. Från socialbidrag till arbete. Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. Friskare tänder – till rimliga kostnader. [19] Vård med omsorg – möjligheter och hinder. Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. [53] Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. Regional utveckling och regional samhälls- organisation. Hälso- och sjukvården. Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Plats för tillväxt? Flyttning och pendling i . [35] Tsunamibanden. Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] finansiella oberoende. Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag. [62] kompetens i utveckling. Tydliga mål och kunskapskrav i . Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. Två nya statliga specialskolor. Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Veterinär fältverksamhet i nya former. [24] Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. Etiskt godkännande av djurförsök – nya former för överprövning. [57] En bättre viltförvaltning med inriktning Den nya inskrivningsmyndigheten. [7] Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: Måste man ha tur? Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. Rapport nr 3: Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. Rapport nr 4: Unga vuxna på bolånemarknaden. GMO-skador i naturen och försäkringar. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. levandes ansvar, framtida generationers frihet. inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. [32] Släpvagnskörning med B-körkort – när kan de nya EU-reglerna börja tillämpas? – om förbättrad samordning av offentlig IT-standardisering. Organisationsform för VTI och . [49] Betalningstider i näringslivet. [55] Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. [58] Strategiska godsnoder i det svenska transport- systemet – ett framtidsperspektiv. Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. för jäm- ställdhetsintegrering. Rörelser i tiden. Mångfald är framtiden. Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]