sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — I den äldres tjänst Äldreassistent – ett framtidsyrke SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lämna förslag på en nationell strategi för kompetensförsörjning inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre kvinnor och män. Syftet är att öka kvalitet och effektivitet, att få en ökad nationell likvärdighet och att göra arbete inom vård och omsorg för äldre mer attraktivt. förordnades kommunalrådet som särskild utredare. Som sakkunniga i utredningen förordnades fr.o.m. departementssekreteraren , ämnesrådet och departementssekreteraren . Som experter förordnades utredaren , projektledaren , professorn , rektorn och VD , vård- och omsorgschefen , ombudsmannen , undervisningsrådet , chefläkaren , ordföranden , ordföranden samt för- bundsombudsmannen . Utredningen antog namnet Yrkeskrav i äldreomsorg (S 2007:12). Som huvudsekreterare i utredningen förordnades fr.o.m. kanslirådet . Som sekreterare förordnades fr.o.m. undervisnings- rådet , fr.o.m. kanslirådet , fr.o.m. undervisningsrådet och fr.o.m. juristen . Härmed överlämnas betänkandet I den äldres tjänst (SOU 2008:126). Särskilda yttranden har avgetts av och . Uppdraget är härmed slutfört. Ett nytt yrke för omsorg och vård för äldre..................... Behovet av en kompetensreform ............................................ Ett nytt yrke............................................................................. Framtidens omsorg och vård för äldre........................... 2.1Faktorer som påverkar framtidens omsorg och vård för Framtidens omsorg och vård för äldre – slutsatser................ Vad innebär utvecklingen för omsorgspersonalen?............... Att definiera yrket....................................................... Nationella yrkeskrav för arbete med omsorg och vård.......... Yrkestitel – Äldreassistent....................................................... Det nya yrket kräver bred kompetens .................................... Struktur för våra yrkeskrav – Bolognadeklarationen ............. Elva nationella yrkeskrav ............................................. Värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga............ 4.1.1 Våra argument för och en precisering av 4.2.1 Våra argument för och en precisering av Lagar och regler ........................................................................ 4.3.1 Våra argument för och en precisering av Det friska (normala) åldrandet................................................ 4.4.1 Våra argument för och en precisering av 4.5.1 Våra argument för och en precisering av 4.6.1 Våra argument för och en precisering av Emotionell och social omsorg............................................... Våra argument för och en precisering av Våra argument för och en precisering av Måltid, kost och näring.......................................................... Våra argument för och en precisering av Omsorg och vård i livets slut ................................................ 4.10.1 Våra argument för och en precisering av 4.11.1 Våra argument för och en precisering av Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven.. 147 En reglering införs i SoL........................................................ Behörighet att arbeta ensam.................................................. Omsorg – Äldreassistentens huvudsakliga kompetens ....... En översyn av SoL och HSL.................................................. Ett system för att uppnå de nationella yrkeskraven för Den framtida rekryteringsbasen ........................................... Två vägar till yrkeskompetens............................................... 6.3.1 Gymnasial utbildning med inriktning mot arbete 6.3.2 Kommande Program för Omsorg och vård samt 6.4.1 Genomförande av validering mot yrkeskrav och 6.4.2 Godkännande av yrkeskompetens som 6.4.3 Nationell kvalitetssäkring av godkännande och 6.4.4 – en sammanfattning ..................... 6.4.5 Validering och kompetensutveckling av redan anställda vid reformens inledningsskede ................... Överväganden av olika alternativa ansvarslösningar ............ Specialistkompetens för Äldreassistent ....................... Forskning om omsorg och vård för äldre ...................... Förutsättningar för att kompetensreformen ska få En överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting.................................................... Genomslag för de nationella yrkeskraven ............................ Plan för genomförande .......................................................... Konsekvenser av våra förslag ..................................... Äldreassistent – ett framtidsyrke.......................................... Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag ............ Ändring i socialtjänstlagen .................................................... Lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. ........................... Faktauppgifter om kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre ......................................... Tre underlag om yrkeskompetens ............................. Utbildningsnivå och anställningstid hos befintlig Aktiviteter i det dagliga livet Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) International Classification of Functioning, Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa Lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och Socialtjänstlagen (2001:453) Uppdraget har utförts i enlighet med kommittédirektivet En kompetensreform inom vården och omsorgen om äldre (Dir. 2007:155). Uppdraget har varit att ge förslag på utformning av enhetliga kriterier för yrkeskompetens, kompetensintyg samt yrkesbenämningar för omsorgspersonal som arbetar inom kom- munernas omsorg och vård för äldre. Utredaren har haft till uppgift att ge förslag på yrkeskrav för sådan omsorgspersonal och föreslå hur yrkesbenämningar och krav ska införas på ett för verksam- heterna rimligt och smidigt sätt. Uppgiften har även varit att analy- sera och ge förslag på hur kompetensbehovet inom sektorn ska kunna tillgodoses i syfte att försörja omsorg och vård för äldre med grundutbildad personal samt att lämna förslag på hur vidareutbild- ningen kan förbättras i syfte att höja kvaliteten och underlätta den framtida kompetensförsörjningen inom omsorg och vård för äldre. Vidare har utredaren analyserat behovet av att utveckla vidareut- bildningar och karriärvägar inom området. Vi har i arbetet i första hand utgått från äldre personers behov av värdighet, trygghet och kvalitet i den omsorg och vård som finansieras av kommunerna. En annan utgångspunkt har varit att blicka tio till för att anpassa våra förslag till de behov som kommer att finnas framöver. En tredje utgångs- punkt har varit vår bedömning av vilka faktorer som är avgörande för att öka attraktiviteten för arbete inom omsorg och vård för äldre. Vi har definierat vår målgrupp som den personal inom kom- munalt finansierad omsorg och vård för äldre som i huvudsak har anställningstitlar som undersköterska, vårdbiträde och liknande. Med dessa utgångspunkter, efter genomgång av tidigare genomförda arbeten och efter möten och seminarier med berörda finner vi att ett nytt yrke bör skapas – i den äldres tjänst. Vi föreslår att det med omsorgs- och vårduppgifter läggs fast en lägsta nivå på kompetens för personal som arbetar inom omsorg och vård för äldre. Denna nivå ska vara nationellt likvärdig. Vi har utgått från de äldres behov och formulerat elva nationella yrkeskrav inom följande kompetensområden. 1.Värdegrund, förhållningssätt och värderingsförmåga. 3.Lagar och regler. 4.Det friska (normala) åldrandet. 7.Emotionell och social omsorg. 9.Måltid, kost och näring. 10.Omsorg och vård i livets slut. Yrkeskraven är ett sätt att urskilja och beskriva de kompetenser det nya yrket ska omfatta men utgör självklart en förenkling av verk- ligheten. Yrkeskraven går ibland in i varandra och ett krav är oftast en förutsättning för ett annat. Tillsammans utgör de elva yrkeskraven en odelbar helhet som beskriver den grundläggande kompetens som den nya yrkesgruppen ska besitta. Ett mål med yrkeskraven är att all omsorgspersonal ska ha grundläggande kompetens för sina arbetsuppgifter som arbetar med omsorgs- och vårduppgifter. Ytterst är målet att öka kvaliteten och effektiviteten för de äldre. I detta ligger bl.a. att uppnå intentionerna i socialtjänstlagen att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Det handlar om att ta tillvara den äldres resurser och att ge individuellt anpassat stöd och hjälp. Det är särskilt viktigt att ge stöd till dem som, t.ex. på grund av sjukdom, kan ha svårigheter att göra sin röst hörd. Vi har också tagit fasta på det friska åldrandet. Ett hälsofrämjande synsätt innebär att alla insatser utgår från vad som är bra för hälsan och det som är friskt hos varje människa. Ytterligare ett syfte är att yrkeskraven också ska bidra till att inten- tionerna om god vård enligt hälso- och sjukvårdslagen kan uppfyllas. Genom att omsorgspersonalens kompetens höjs ökar kvalitet, säkerhet och likvärdighet i verksamheten. Syftet är inte att denna personalgrupp ska ta över arbetsuppgifter från de högskole- utbildade yrkesgrupperna utan snarare att omsorgspersonalen ska kunna vara ett ännu bättre stöd i lagarbetet kring den äldre. För att få genomslag för de nationella yrkeskraven föreslår vi att kompetenskravet regleras i lag. Genom en ändring i socialtjänst- lagens kvalitetsbestämmelse förtydligas i en ny lag en lägsta nivå på kompetens för personal som arbetar inom kommunalt finansierad omsorg och vård för äldre. Den som inte har sådan dokumenterad kompetens får inte arbeta ensam med sådana arbetsuppgifter. Lagen omfattar sådant stöd och sådan hjälp inom omsorg och vård för äldre som ges till personer som fyllt . Det handlar om insatser som den äldre får i hemmet, i särskilt boende eller i dag- verksamhet efter ett biståndsbeslut. Stöd och hjälp till äldre som är av servicekaraktär omfattas inte av de nationella yrkeskraven. Vi föreslår att de som har kompetens som motsvarar de nationella yrkeskraven ska få ett kompetensbevis och . Vi har i valet av titel haft ett antal utgångspunkter. Vi vill med titeln signalera ett ökat fokus på den äldre och stärkande av dennes inflytande över omsorgen och vården. Titeln bör alltså relatera till vem man är till för. Titeln bör vara könsneutral och inte signalera underordning eller hierarki. Titeln bör markera att det är ett nytt yrke skilt från tidigare gängse arbetsområden och titlar, som spänner över ett bredare område än omsorg och vård för äldre. Den som är Äldreassistent är behörig att arbeta ensam med sådan omsorg och vård som omfattas av de nationella yrkeskraven. En person som inte har kompetens som Äldreassistent kan anställas som trainee. Den som är trainee får utföra arbetsuppgifter som omfattas av yrkeskraven enbart genom att arbeta tillsammans med en Äldreassistent eller annan personal med dokumenterad kompetens. Vi har funnit att frågor kring omsorg och kompetens för att ge omsorg ofta är bristfälligt beskrivna. Enligt vår bedömning beror detta bl.a. på att människors emotionella, sociala och fysiska behov som inte kräver sjukvård ofta är svårare att beskriva konkret. Det gör att de mer sjukvårdande och tekniska arbetsuppgifterna och ibland även de konkreta serviceuppgifterna oftare kommer i fokus. Traditionellt har också sjukvårdande uppgifter haft en högre status. När stöd och hjälp till den äldre behandlas, både vid biståndsbe- dömning och vid utförande, riktas fokus ofta också på de praktiska och medicinska behoven medan de emotionella och sociala får stå tillbaka. Under vårt utredningsarbete har det dock tydligt fram- kommit att det är omsorgsuppgifterna som borde vara de domine- rande. Vi anser därför att omsorg är Äldreassistentens huvudsakliga och specifika kompetensområde, kompletterat med vissa vårdupp- gifter. Omsorg ska utgöra minst tre fjärdedelar av Äldreassistentens kompetens. ansvarar för precisering av yrkeskraven Varje yrkeskrav omfattar tre dimensioner enligt Bolognadeklara- tionens tre huvudområden för kompetens, dvs. förhållningssätt och värderingsförmåga, kunskap och förståelse samt färdighet och för- måga. För att vara giltiga över har yrkeskraven formulerats relativt generellt. måste en precisering ske för att det ska gå att närmare förstå vilket innehåll och djup i kompetens som avses. Vi anser att det är viktigt för såväl regering som remissinstanser och berörda myndigheter att ha ett så pass detaljerat förslag att ta ställning till att man kan göra sig en före- ställning om hur det kommer att se ut när reformen väl är genom- förd. I betänkandet har vi därför redan påbörjat en precisering av varje yrkeskrav så som vi tänker oss att de borde se ut. Vi föreslår att får i uppdrag att ytterligare precisera yrkeskraven i föreskrift. Vidare ska utgå ifrån att den tid som står till förfogande för att uppnå Äldreassistentens samlade kompetens ska motsvara en nivå som man skulle kunna tillgodogöra sig på en treårig gymnasieutbildning med inriktning mot omsorg och vård för äldre (karaktärsämnen ca 1500 gymnasie- poäng). För att möjliggöra att våra grundläggande yrkeskrav får genomslag i verksamheten bedömer vi att det bör finnas olika vägar att uppnå yrkeskompetens som Äldreassistent. Mot bakgrund av det stora rekryteringsbehovet och den heterogena rekryteringsbasen så måste dessa vägar kunna ta emot intresserade med mycket skiftande bakgrund. Vi föreslår två spår, respektive . är gymnasial utbildning med inriktning mot äldre och som vänder sig både till ungdomar som ska välja gymnasieutbildning och till dem som vill utbilda sig i vuxen ålder. innebär att den som anställs som trainee i omsorg och vård för äldre kan få sin kompetens bedömd och dokumenterad och vid behov få komplet- terande kompetensutveckling för att uppnå de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Det ska på gymnasial nivå finnas en utbildning inom omsorg och vård med inriktning mot arbete för äldre som ger kompetens som motsvarar de nationella yrkeskraven för Äldreassistent och som vid uppnådd kompetens ger kompetensbevis för Äldreassistent. Om gymnasieutredningens förslag genomförs bör Programmet för Omsorg och vård ges en särskild inriktning mot arbete för äldre som ger kompetens enligt yrkeskrav för Äldreassistent och yrkes- examen Äldreassistent. Om nuvarande Omvårdnadsprogram behålls bör en särskild inriktning mot arbete för äldre inrättas. En stor del av dem som rekryteras till arbete inom omsorg och vård för äldre har fått sin utbildning via den kommunala vuxenut- bildningen. Vi tror att detta även framöver kommer att vara en viktig väg in i yrket och föreslår därför att det inom vuxenutbildning ska anordnas kurser på gymnasienivå som ger kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent och som vid uppnådd kompetens ger kompetensbevis för Äldre- assistent. Validering av befintlig och blivande omsorgspersonal förutsätter ett enkelt och begripligt system som är möjligt att genomföra i hela landet. Systemet ska bidra till nationell likvärdighet och ha hög legitimitet. Vi föreslår att validering, dvs. en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter, ska kunna ske mot de av Social- styrelsen preciserade yrkeskraven. Kommunerna ges i uppgift att godkänna och styrka att en person har kompetens motsvarande de nationella yrkeskraven för Äldreassistent genom att utfärda kompetensbevis. I syfte att säkerställa likvärdighet och kvalitet ska ges i uppdrag att ansvara för nationell kvalitetssäkring genom att t.ex. fastställa nationella riktlinjer för genomförande av validering mot de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Validering kan genomföras på olika sätt och med olika metoder. Kommunerna ges skyldighet att kvalitetssäkra underlag för godkännande, t.ex. den verksamhet som utför validering. Om en enskild genom validering når upp till yrkeskraven ger det underlag för godkännande av yrkeskompetens som Äldreassistent och kompetensbevis kan utfärdas. Om valideringen däremot visar att den anställde endast delvis når upp till yrkeskraven ger det underlag för planering av kompletterande kompetensutveckling. Efter genomförd kompetensutveckling kan yrkeskompetens god- kännas och kompetensbevis utfärdas. ska fort- löpande följa, stödja och utvärdera kommunernas godkännande av kompetens enligt de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Äldreassistenten har en bred grundkompetens. För att kunna möta äldre med mer varierade, komplexa och kvalificerade behov behöver Äldreassistenten dock kunna fördjupa sin kompetens inom vissa ämnesområden. För att lättare kunna rekrytera och behålla Äldreassistenter i verksamheten behövs det också tydligare karriärvägar än det finns . Vi föreslår att nationella kriterier för specialistkompetens ska formuleras för fyra specialiseringar för Äldreassistenten; 1.Demens- och psykisk sjukdom. 2.Omsorg och vård i livets slut. 3.Funktionsbevarande omsorg (emotionell, social och fysisk för- måga). 4.Måltid, kost och näring. ska ges i uppdrag att närmare precisera nivån på specialistkompetens. I varje specialisering bör framgå att Äldreassistenten, förutom ämneskunskap, också ska ha kunskap om och förmåga att handleda andra i sin specialisering, leda en grupp samt genomföra systematiskt kvalitetsarbete. Möjlighet att uppnå specialistkompetens bör erbjudas i det formella utbildningssystemet på eftergymnasial nivå och motsvara två terminers heltidsstudier. Möjlighet att bedöma en Äldre- assistents befintliga specialistkompetens bör också erbjudas genom validering mot de nationella kriterierna för specialistkompetens för specialiseringarna och kompletterande utbildning i de fall det behövs. De yrkeskrav vi anger för en Äldreassistent är breda kunskapsfält och bitvis svåra att överblicka. Generellt saknas kunskapsöversikter inom många områden och här finns stora forskningsbehov. Ett prioriterat område bör vara att initiera och genomföra sådana kunskapsöversikter. Särskilda områden som behöver mer forskning är organisering, strukturer, organisationsformer, ledarskap m.fl. områden som, givet att kunskapsläget förbättras, kan ge nya möjligheter att utveckla de elva kompetensområden som föreslås i vår utredning. Vi bedömer att det behöver satsas mer på forskning inom omsorgsområdet. En överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting En överenskommelse om en nationell strategi för kompetensför- sörjning inom omsorg och vård för äldre bör ingås mellan staten och Kommuner och Landsting. Överenskommelsen bör innehålla ett antal åtaganden från respektive part som underlättar genomförandet av strategin. För Kommuner och Landstings del kan det t.ex. handla om att genomföra en nationell kampanj för att informera om och marknadsföra yrket och att medverka till att de anställda inom omsorg och vård för äldre ges förutsättningar att genomföra såväl validering av befintlig kompetens som grundutbildning och specialistutbildning. Detta kan delvis ske t.ex. genom en satsning på arbetsplatsförlagt lärande. Staten bör åta sig att, förutom att stå för regleringen, utfärda föreskrift för yrkeskravsnivån respektive anpassa utbildnings- systemet efter denna nivå och för nivån för specialistkompetens. Därutöver bör staten ge stimulansbidrag i form av stöd för validering och kompetensutveckling på både grundläggande och specialiserad nivå och ansvara för uppföljning. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs ifråga om socialtjänstlagen (2001:453)att 3 kap. 3 § ska ha följande lydelse. Insatser inom skall vara av god kvalitet. För utförande av social- nämndens uppgifter skall det finnas personal med lämplig ut- bildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fort- löpande utvecklas och säkras. Insatser inom ska vara av god kvalitet. För utförande av social- nämndens uppgifter ska det fin- nas personal med lämplig ut- bildning och erfarenhet. I lagen (2010:xxx) om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. finns ytterligare bestämmelser om lämplig utbildning och erfarenhet för personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fort- löpande utvecklas och säkras. Denna lag träder i kraft . lagen om kompetens hos personal som arbetar med stöd och hjälp för äldre m.m. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om lämplig utbildning och erfarenhet (kompetens) för personal som i sin yrkesutövning ger en person som fyllt stöd och hjälp enligt 4 kap. 1 § social- tjänstlagen (2001:453) -i dagverksamhet som motsvaras av det som avses i 3 kap. 6 § första stycket den lagen, -i hemmet som motsvaras av det som avses i 5 kap. 5 § första stycket den lagen, eller -i en särskilt inrättad boendeform som motsvaras av det som avses i 5 kap. 5 § andra stycket den lagen. Stöd och hjälp av servicekaraktär omfattas inte av denna lag. 2 § Enskild med kompetens enligt denna lag eller föreskrift med stöd av lag är äldreassistent. 3 § Personal ska för att få arbeta ensam med yrkesutövning enligt denna lag vara äldreassistent. Godkännande av kompetens samt kvalitetssäkring 4 § Den nämnd som enligt 2 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) fullgör uppgifter inom ska efter ansökan av enskild godkänna att han eller hon har i 2 § föreskriven kompetens och styrka detta genom att utfärda intyg (kompetensbevis) för äldre- assistent. Ansökan ställs till den kommun i vilken den enskilde ska arbeta med uppgifter enligt denna lag. Nämnden ska dokumentera beslutet. Godkännande av kommun enligt första stycket krävs inte för enskild som genom gymnasieskola, vuxenutbildning eller fristående skola fått motsvarande kompetens genom utbild- ning på nationellt fastställda kurser eller genom en godkänd ut- ländsk utbildning som givit motsvarande kompetens. 5 § Underlaget för ett beslut enligt 4 § första stycket ska vara av god kvalitet. Kvaliteten i underlagen ska systematiskt och fort- löpande utvecklas och säkras. 6 § Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om kompetens enligt 2 §. 7 § Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om behörighet för ytterligare yrkesgrupper att ensam få arbeta med uppgifter som omfattas av denna lag. 8 § Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om villkor för rätten att kalla sig äldreassistent för enskild som har utländsk utbildning motsvarande de krav på kompetens som följer enligt 2 § och hur den erkänns enligt 4 § andra stycket. 9 § För verksamhet enligt denna lag får regeringen eller den myn- dighet regeringen bestämmer, meddela sådana föreskrifter som be- hövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. 10 § har tillsyn över verksamheten enligt denna lag och ska om det förekommer någon brist förelägga kommunerna att avhjälpa den. Tillsynen är granskning av att verksamheten uppfyller -de krav som framgår av lagen, och till den meddelade förord- ningar och föreskrifter, -villkor i beslut som meddelat. -utöva tillsynen i enlighet med definitionen i första stycket, -lämna råd och vägledning i tillsynen, -följa upp att brister åtgärdas, -förmedla kunskap och erfarenhet som erhålls genom tillsynen, och -informera och ge råd till allmänheten. Denna lag träder i kraft i fråga om 1, 2 och 4– 10 §§ och i övrigt .