sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — eleven kan använda generella strategier och utforma enkla modeller jämföra och värdera olika metoder Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner eleven kan använda strategier för att räkna i huvudet, med överslags- räkning, med någon skriftlig räknemetod och med miniräknare och dator kunna använda strategier för eleven kan utföra beräkningar på ett säkert sätt och välja lämpliga strategier och metoder för beräkningarna eleven kan utföra beräkningar på ett säkert sätt inom hela talområdet, välja och anpassa räknemetoder till den aktuella situationen samt hantera aritmetiska och algebraiska uttryck och räknelagarna Exempel på tillämpning av förslaget till nytt målsystem i ett urval kursplaner 6.6.6Kommentarer om huvudsakligt innehåll till slutet av årskurs 3 till slutet av årskurs 6 till slutet av årskurs 9 naturliga tal, bland naturliga tal enkla tal i reella tal och deras egen- bråk-, decimal och skaper, bland annat kva- dratrötter rationella tal i bråk-, decimal- och tal enkla tal i bråkform del av helhet, del av antal och del av värde begreppen del av helhet och del av antal negativa tal i vardagliga Kommittédirektiv och betänkanden i Demokrati och makt i Mål och riktlinjer m.m. för barnomsorgen och det offentliga skolväsendet Skola för bildning Ett nytt betygssystem Kursplaner för Det inre arbetet i skolan Pedagogisk verksamhet för barn och ungdom 6–16 Växa i lärande – Förslag till läro- plan för barn och unga 6–16 år Skolfrågor – om en skola Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling Gymnasieskolans utbud av studievägar Utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning Åtta vägar till kunskap – en ny Skollag för kvalitet och likvärdighet Tre vägar till den öppna högskolan För oss tillsammans – om utbildning och ut- Utan timplan – för målin- Översyn av mål- och uppföljnings- Utredning om auktorisation av lärare Direktiv till – om behörighet och auktorisation Statliga specialskolor – bättre förutsättningar och tydligare ansvarsfördelning Översyn av myndighetsstrukturen inom skolvä- Propositioner och skrivelser m.m. Skolans utveckling och styrning Förslag till kommunalt huvudmannaskap för lärare och skolledare Ny läroplan för specialskolan och den obligatoriska särskolan En ny läroplan och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan Betyg i det obligatoriska skolväsendet Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet En läroplan för förskolan En läroplan för skolan Vissa skolfrågor m.m. Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning samverkan, ansvar och utveckling Om läroplanerna som styrinstrument Kunskap och kvalitet – elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan Vissa frågor om vuxnas lärande m.m. Kvalitet och samverkan – om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning Övriga dokument från regeringen Ämnesbetyg i en kursutformad gymnasieskola – En översyn av be- tygssystemet i gymnasieskolan Betyg i det obligatoriska skolvä- Kvalitet och samverkan – om ut- bildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning Statens styrning av skolan – från mål- styrning till uppsökande bidragsförmedling Rapporter och andra publikationer Skolan – samhällsorganisation, ansvar Recommendation of Parliament and of the council on key competences for lifelong learning Policy som text och som praktik: en analys av likvärdighetsbegreppet utbildningsreform för det obligatoriska skolväsendet Från skolkök till hem- och konsumentkun- Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor Alla sinnen med – om tyst kunskap och er- Framtidens kunskap, skola och Läroplaner och kursplaner i under 1900- Dessa undervisar i svensk skola. Tjänstgörande lärare utan pedagogisk utbildning Attracting, Developing and Retai- Statens styrning av skolan – från mål- styrning till uppsökande bidragsförmedling Betyg med lika värde? – en granskning av Redovisning av regeringsuppdrag U1992/2172/O Från regler till eget ansvar En antologi om förut- sättningarna för skolans styrning Officiella statistik, del 3 1997 Kostnader Årsredovisning för /96 Grundskola för bildning – Kommentarer till läro- plan, kursplaner och betygskriterier PM om revidering av kursplan och betygskriterier i matematik för och förskoleklassen Vägledning för översyn och komplettering av be- tygskriterier i Allmänna råd med kommentarer för fritidshem- Att utvärdera skolan Verktyg för utvärdering Läroplanerna i praktiken – Utvärdering av skolan 1998 avseende läroplanernas mål Riktlinjer för arbetet med revidering av grund- skolans kursplaner Vi hamnade i värdegrunden Ämnesproven skolår 9 1998 Analys av resultaten Översyn av kursplaner och betygskriterier i grund- Reform i rörelse, Tydligare kursplaner för grund- Fritidshemmet i forskning och förändring. Kommentarer till kursplaner och betygskriterier Betygssättningen, Nationella kvalitetsgranskningar Analyser och utvärderingar –2001. Bedömning och betygssättning, Kommentarer med Integrationen förskoleklass, grundskola och fritids- Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? Uppdrag avseende resultatinformation Del E: Skolver- kets bedömning av dagens system med nationella prov med avse- ende på kvalitet och kostnadseffektivitet, Det nationella provsystemet i den målstyrda sko- Handlingsplan för en rättssäker och likvärdig be- Likvärdig bedömning och betygsättning Nationella utvärdering av grundsko- Nationella utvärderingen av 2003 – sammanfattande huvudrapport Nationella utvärderingen av 2003 – Huvudrapport – svenska/svenska som andraspråk, engelska, ma- tematik och undersökningen i årskurs 5 Nationella utvärderingen av 2003 – Huvudrapport – naturorienterande ämnen, samhällsorienterande ämnen och problemlösning i årskurs 9 Nationella utvärderingen av 2003 – Huvudrapport – bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik och slöjd Ämnesproven i skolår 5. Insamling av resultat – hur, vad och varför? Prövostenar i praktiken. nationella provsystem i ljuset av användares synpunkter TIMSS 2003 – Svenska elevers kunskaper i mate- matik och naturvetenskap i skolår 8 i ett nationellt och internatio- nellt perspektiv, Yngre elevers attityder till skolan 2003 – hur elever i årskurs 4–6 upplever skolan Att mäta skolors relativa effektivitet – En modell- analys baserad på resurser och resultat Nationella utvärderingen av 2003 – Matematik årskurs 9 – Ämnesrapport till rapport 251 Nationella utvärderingen av 2003 – Samhällsorienterande ämnen – Ämnesrapport till rapport 252 Nationella utvärderingen av 2003 – Bild – Ämnesrapport till rapport 253 kommentarer till ut- värdering av lärarutbildningen Redovisning av uppdrag att redovisa behov av omedelbara förtydliganden i det nationella uppföljningssystemet m.m. 2004, Sammanställ- ningar och analyser av inspektionsresultaten Ämnesprovet i svenska och svenska som andraspråk i åk 9 och specialskolans åk 10 Avrapportering projektet förankring och imple- mentering av gymnasieskolan 2007 Bedömning och betygssättning på Delrapport 1: resultat av vårens arbete med I enlighet med skolans värdegrund? Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildningsval Lusten och möjligheten – om lärares betydelse, ar- betssituation och förutsättningar, nr 282 Läromedlens roll i undervisningen, Med fokus på läsförståelse Resultat från insamling av ämnesproven i årskurs Rullande stickprovsbaserat system för kunskapsut- värdering av ämne strategi och långsiktiga plan för utvär- deringsverksamheten, Statsbidraget till personalförstärkning i skola och Officiella Statistik – Riksnivå, del 2 2006, Barn, elever och personal strategi och långsiktiga plan för utvär- deringsverksamhet Utvärdering av projektet imple- mentering av gymnasieskolan 2007 via webbenkät Ämnesprovet i åk 9 och speci- Effektutvärdering av handlingsplan för en rättssäker och likvärdig betygssättning Officiella Statistik – Riksnivå, del 2 2007, Barn, elever och personal Statens styrning av verksamhet – En studie åt Att kunna klara sig i ökänd natur – En studie av betyg och betygskriterier – historiska betingelser och implemen- tering av ett nytt system Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) I alla kommuner skall det finnas en av kommunfullmäktige antagen skolplan som visar hur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Av skolplanen skall särskilt framgå de åtgärder som kom- munen avser vidta för att uppnå de nationella krav som har satts upp för skolans verksamhet och resultat. Kommunen skall kontinuerligt följa upp samt utvärdera skolplanen. I första stycket är mål utbytt mot krav. Skälet till detta är att de mål utredningen föreslår inte kan uppnås på samma sätt som mål att uppnå. Barn i allmänhet skall tas emot i . Barn som bedöms inte kunna nå upp till kunskaps- krav därför att de är utvecklingsstörda skall tas emot i särskolan. Barn som inte kan gå i eller särskolan därför att de är döva eller hörselskadade skall tas emot i specialskolan. I andra stycket är kunskapsmål utbytt mot kunskapskrav. Ett barn får fullgöra sin skolplikt i en godkänd fristående skola som motsvarar särskolan endast om styrelsen för särskolan i barnets hem- kommun har bedömt att barnet inte kan nå upp till kunskapskrav därför att det är utvecklingsstört. Kunskapsmål är utbytt mot kunskapskrav. Förslag till förordning om ändring i grundskoleförordningen (1994:1194) I denna förordning avses med -garanterad undervisningstid: den minsta undervisningstid i tim- mar som eleverna skall erbjudas, -skoldagar: de dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum, -styrelsen: styrelsen för utbildningen, -undervisningstid: arbete som planerats av lärare och elever till- sammans och som eleverna genomför under lärares ledning, -ämne: ämne för vilket meddelat föreskrifter om en kursplan, -kunskapskrav: de krav som ställs på elevens kunskaper i en kurs- plan. Den som har det ledningsansvar som enligt 2 kap. 2 § skollagen (1985:1100) vilar på rektorn skall också benämnas rektor. Av 2 kap 6 § framgår att får meddela föreskrifter om kursplaner. Ändringen innebär ett tillägg som förklarar begrep- pet kunskapskrav. I utredningen föreslås att kunskapskrav dels be- stämmer kraven för godtagbara kunskaper i årskurserna 3 och 6, dels kraven på kunskaper för betygsstegen Godkänt, Väl godkänt respektive Mycket väl godkänt. Begreppet betygskriterier föreslås utgå ur grundskoleförordningen. För gäller en läroplan. Läroplanen utgörs dels av övergripande mål och riktlinjer för ut- bildningen, dels av kursplaner för de ämnen som ingår i utbildningen. De övergripande målen och riktlinjerna för utbildningen fastställs av regeringen. Utredningen föreslår ett läroplansbegrepp som omfattar dels över- gripande mål och riktlinjer, dels kursplaner. Med tillägget i andra stycket klargörs detta förslag. Vidare anges att regeringen beslutar om innehållet i de övergripande målen och riktlinjerna. Av 6 § framgår att får meddela föreskrifter om kurspla- ner. Läroplanen består således inte av en enda författning. För varje ämne finns en kursplan. -de mål som undervisningen skall inriktas mot, och -det huvudsakliga innehåll som skall ingå i undervisningen till slutet av årskurs 6 och årskurs 9. -grund för bedömning innehållande kunskapskraven för godtag- bara kunskaper i årskurs 6 och kunskapskraven för betygen Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt i årskurs 9. I kursplanerna för svenska och matematik skall även anges -det huvudsakliga innehåll som skall ingå i undervisningen till slutet av årskurs 3 och -kunskapskraven för godtagbara kunskaper i årskurs 3. får meddela föreskrifter om kursplaner. De ändringar i kursplanens struktur som föreslås är införda i denna paragraf. Den första strecksatsen tar upp att syftet med ämnet i skall finnas beskrivet i kursplanen. I den andra streck- satsen görs det tydligt att målen skall ange inriktningen för under- visningen. I den tredje strecksatsen anges att det i kursplanerna skall finnas ett huvudsakligt innehåll, som beskriver det ämnesin- nehåll som skall behandlas i undervisningen till och med slutet av den sjätte respektive nionde årskursen. Ändringen innebär också att uttrycket skolår har ersatts med årskurs för att få en enhetlighet med det begrepp som används i övriga författningar. I den fjärde strecksatsen anges att det i kursplanen även enligt utredningens förslag skall finnas underlag för bedömning och be- tygssättning. Rubriken för dessa föreskrifter i kursplanen kallas för bedömning. För alla ämnen skall det finnas kunskapskrav som definierar vad som krävs för godtagbara kunskaper i årskurs 6 och för betygsstegen Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt i årskurs 9. I det sista stycket anges att det för ämnena matematik och svenska även skall finnas huvudsakligt innehåll och kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3. I utredningen görs bedömningen att bör fastställa kursplaner för på samma sätt som för gymnasieskolan. En bestämmelse om detta avslutar denna paragraf. En elev skall ges stödundervisning, om det kan befaras att eleven inte kommer att uppnå kunskapskraven för godtagbara kunskaper i slutet av årskurs 3 och årskurs 6 och kunskapskraven för betyget Godkänt i årskurs 9 eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. Stödundervisning kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplanen eller som ett komplement till sådan utbildning. Eftersom utredningen föreslår att mål att uppnå som begrepp utgår klargörs i denna paragraf att eleven skall ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte når kunskapskraven för godtagbara kunskaper eller kunskapskraven för betyget Godkänt. Vidare inne- bär förändringen att avstämningstillfällena i årskurs 3 och 6 ersätter dagens bestämmelse om årskurs 5. Även i denna paragraf har ut- trycket årskurs ersatt skolår. Läraren skall fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadsha- vare om elevens skolgång. Minst en gång varje termin skall läraren, eleven och elevens vårdnadshavare samtala om hur elevens kunskaps- utveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas (utvecklingssamtal). Vid utvecklingssamtalet skall läraren i en framåtsyftande individuell utvecklingsplan skriftligt sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven skall nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna. Utvecklingspla- nen kan även innehålla överenskommelser mellan lärare, elev och vårdnadshavare. Informationen vid utvecklingssamtalet bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läro- planen och kursplanerna. Ändringen innebär att kunskapskrav ersätter målen i tredje me- ningen. Utredningens förslag innebär att det inte kommer att fin- nas mål som kan nås. I stället används begreppet kunskapskrav. Betyg skall sättas i ämnen. Denna paragraf blir avsevärt kortare med anledning av att utred- ningen föreslår att betyg inte skall sättas för ämnesblock, dvs. naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnesblock. Detta innebär att betyg skall sättas i ämnena biologi, fysik, kemi, geografi, historia, religion och samhällskunskap. 1.i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9 i ämnen som inte har avslutats, och 2.när ett ämne har avslutats. Ändringen innebär att begreppet ämnesblock har tagits bort. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, skall de kunskaper be- dömas som eleven inhämtat i ämnet fram till och med den aktuella terminen. Betygssättningen skall bygga på en bedömning av elevens kunskaper i relation till de kunskaper en elev bör ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Ändringen innebär dels att begreppet ämnesblock har tagits bort, dels en förändrad formulering om betygssättningen i årskurs 8 och höstterminen i årskurs 9. I stället för att ange att man lokalt skall ange mål föreslås i utredningen att betygssättningen skall bygga på en bedömning av en elevs kunskaper vid betygstillfället utifrån kunskapskraven i årskurs 9. Läraren skall bedöma en elevs kunska- per i relation till vad en elev – i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9 – bör ha uppnått vid det aktuella betygstillfället. När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats, skall betyget be- stämmas på grundval av de kunskapskrav som har fastställts för äm- net. skall fastställa kunskapskrav för betygen Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt Ändringen består dels i att begreppet ämnesblock är borttaget, dels i att det i förslaget finns angivet kunskapskrav även för betyget Godkänt. I första stycket görs ett förtydligande av att det är kun- skapskraven som läraren skall använda sig av när ett betyg skall be- stämmas. Att kunskapskrav införts även för betyget Godkänt inne- bär att en tidigare formulering om mål som eleverna skall ha upp- nått utgår. Att får meddela föreskrifter om kunskapskraven för betygen Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt tillkommer som en logisk följd. Sista meningen i andra stycket utgår då begreppet betygskriterier föreslås utmönstras. Hela sista stycket utgår eftersom begreppet mål att uppnå har utgått. I det stycket finns också en bestämmelse om särskilda skäl då läraren vid betygssättningen får bortse från enstaka mål som ele- ven skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret, t.ex. vid funk- tionshinder. Eventuella undantagsbestämmelser av detta slag kan föreskriva i anslutning till fastställandet av kunskaps- kraven för betygen Godkänt, Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Om en elev inte når kunskapskraven för betyget Godkänt i ett ämne i slutet av det nionde skolåret, skall betyg inte sättas i ämnet. I fall som avses i första stycket skall ett skriftligt omdöme om ele- vens kunskapsutveckling i ämnet ges. Av omdömet kan också framgå de stödåtgärder som har vidtagits. Omdömet skall undertecknas av läraren. Ändringen innebär att en tidigare bestämmelse om mål att uppnå ersätts med kunskapskraven för betyget Godkänt. Likaså är be- stämmelser om betygssättning i ämnesblock borttaget. Ämnesprov i svenska, engelska och matematik skall användas i slutet av årskurs 9 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling och som stöd för betygssättning. Ämnesprov i samma ämnen skall användas i slutet av årskurs 6 och för svenska och matematik även i slutet av årskurs 3 för att bedöma elevernas kunskapsutveckling. fastställer ämnesprov och meddelar närmare före- skrifter om dem. Nuvarande bestämmelser om att ämnesprov får användas i årskurs 5 ersätts med att de skall användas i årskurs 3 och 6. En elevs betyg skall antecknas i en betygskatalog. Beslut enligt 7 och 9 §§ att inte sätta betyg i ett ämne skall också antecknas i betygskatalo- gen. Av anteckningen skall det framgå om betyget har satts innan eller efter det att ett ämne har avslutats. Skriftliga omdömen enligt 9 § skall hållas samlade. I paragrafen har begreppet ämnesblock tagits bort. Terminsbetyg skall utfärdas vid slutet av varje termin i årskurs 8 och vid slutet av höstterminen i årskurs 9. Terminsbetyget skall innehålla det senast satta betyget i varje ämne. Det skall framgå om ämnet har avslutats. Terminsbetyg skall inte utfärdas om eleven skall få ett slut- betyg enligt 13 §. Rektorn eller den som rektorn bestämmer skall underteckna ter- minsbetyget. I paragrafen har begreppet ämnesblock tagits bort. Slutbetyg skall utfärdas när skolplikten upphör. En elev som efter skol- pliktens upphörande har slutfört årskurs 9 har rätt att få ett nytt slut- betyg. Slutbetyget skall innehålla uppgifter om den högsta årskurs eleven genomgått och om elevens senaste betyg i ämnen. Betyg satta enligt 7 § skall inte ingå i slutbetyget. Till slutbetyget skall det i förekommande fall fogas sådana skriftliga omdömen som avses i 9 §. Rektorn skall underteckna slutbetyget. I paragrafen har begreppet ämnesblock tagits bort. Om en elev avgår från en kommuns grundskola utan att slutbetyg ut- färdas, skall intyg om avgången utfärdas. Intyget skall innehålla uppgifter om 1.den årskurs från vilken eleven avgått, 2.tiden för avgången, 3.de ämnen i vilka eleven undervisats, 4.i förekommande fall senaste betyg i ämnen, och 5.antal timmar garanterad undervisning som eleven erbjudits. Rektorn eller den som rektorn bestämmer skall underteckna intyget. I paragrafen har begreppet ämnesblock tagits bort. Den som vill ha betyg från har rätt att gå igenom pröv- ning. Denna kan avse hela utbildningen i eller ett eller flera ämnen som ingår i utbildningen. Detta gäller även den som tidi- gare har fått betyg i avslutat ämne eller slutbetyg från . Bestämmelserna i 5, 6, 8 och 11 §§ skall tillämpas i fråga om pröv- ningen. Betyg över prövningen skall utfärdas av rektorn eller den som rektorn bestämmer. I paragrafen har begreppet ämnesblock tagits bort. Den som redan har slutbetyg från har efter prövning i ett eller flera ämnen rätt att få ett nytt slutbetyg. Rektorn utfärdar det nya slutbetyget. Om prövningen avser hela utbildningen för den som inte redan har slutbetyg från , skall rektorn utfärda slutbetyg. I paragrafen har begreppet ämnesblock tagits bort. Översyn av mål- och En särskild utredare skall se över hur mål- och uppföljnings- systemen för och motsvarande skolformer kan stärkas och utvecklas för att kvaliteten i utbildningen skall förbättras. Avsikten med översynen är att bidra till ökad måluppfyllelse ge- nom att skolans uppdrag görs tydligare. Målsystemet skall vara tydligt för dem som är verksamma i skolan och enkelt att kommu- nicera med elever och vårdnadshavare. Utredaren skall pröva hur målsystemet kan förtydligas och utvecklas, bl.a. mot bakgrund av svårigheterna att genomföra dagens system med mål att sträva mot och mål att uppnå. Utredaren skall dessutom lämna förslag till ett system med mål och avstämningstillfällen vid fler tillfällen än , bl.a. för de yngre åldrarna. Med utgångspunkt i sina förslag om ett förändrat målsystem skall utredaren lämna förslag till justeringar i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Utredaren skall också visa hur det förändrade mål- systemet kan genomföras i kursplanerna genom att lämna förslag till hur ett urval av kursplaner bör förändras och hur uppföljningssystemet bör anpassas. Utredaren skall redovisa sina bedömningar och förslag till regeringen. Den decentralisering av skolan som skedde innebar att skolhuvudmannen fick hela ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med de nationella målen. Mål- och resultat- styrning blev den bärande principen för skolans styrning. Reformen har sedan följts upp med olika åtgärder i syfte att stärka tillämpningen av målstyrningens principer, bl.a. genom en utveckling av uppfölj- nings- och utvärderingssystemen. Styrningen av och motsvarande skolformer sker dels genom ett regelverk som består av skollagen (1985:1100), in- klusive timplanen, skolformsförordningarna, läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och kursplanerna, dels genom olika system och instru- ment för att följa upp och kontrollera hur målen nås. Uppfölj- ningen och utvärderingen av hur målen nås skall ske på individnivå för varje elev, på skolnivå, på huvudmannanivå samt på nationell nivå. Grunden för Lpo 94 och dagens kursplaner lades av i betänkandet Skola för bildning (SOU 1992:94) och genom regeringens bedömningar och förslag i propositionen om en ny läroplan för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan (prop. 1992/93:220). Regeringen kon- staterade att i det nya styrsystemet ingår uppföljning och utvärde- ring som de viktiga instrument med vilka staten, huvudmännen och de ansvariga i skolan kan avläsa graden av måluppfyllelse och be- döma utbildningens resultat. Målen skulle således, på olika nivåer, utformas för att kunna följas upp och utgöra grunden för en resultat- bedömning.