sou · GWB3120 · 2008-12-15 00:00:00 — Bättre kontroll av missbruksmedel Bättre kontroll av missbruksmedel En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning m.m. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Den förutvarande regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av narkotikalag- stiftningen. Den nuvarande regeringen beslutade om tilläggsdirektiv och utvidgade utredarens uppdrag till att även avse möjligheterna att införa ett förfarande, som inte bygger på kriminalisering, men som ändå förhindrar befattning med ett ämne som kan antas bli klassificerat som narkotika eller hälsofarlig vara. F.d. justitieombudsmannen förordnades som sär- skild utredare fr.o.m. . Utredningen har antagit namnet (S 2006:07). Fr.o.m. förordnades som experter forensiskt sakkunnige , vice överåklagaren , verks- juristen , utredaren , departements- sekreteraren , kanslirådet , verks- juristen , utredningsledaren , departementssekreteraren samt enhetschefen . entledigades från sitt uppdrag fr.o.m. . Fr.o.m. samma datum förordnades som expert i hennes ställe dåvarande rättssakkunnige, numera pressekreteraren . Fr.o.m. förordnades även nationelle tullspecialisten som expert i utred- ningen. entledigades från sitt uppdrag fr.o.m. . Fr.o.m. samma datum förordnades som expert i hans ställe utredaren . Enhetschefen förordnades som expert i utredningen fr.o.m. . Fr.o.m. förordnades rättssakkunniga som expert. Rådmannen anställdes fr.o.m. som utredningens sekreterare. Textredigering och layout har utförts av assistenten . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Bättre kontroll av missbruksmedel, En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning m.m. (SOU 2008:120). Uppdraget är med detta slutfört. Utredningens uppdrag och arbete .............................. Kort om olika missbruksmedel samt missbrukets omfattning, m.m. ..................................................... Kort om olika missbruksmedel, m.m. .................................. 2.1.1 Narkotika och hälsofarliga varor ............................... 2.1.4 Handel av narkotika m.m. via Internet ..................... Omfattningen av missbruk av hälsofarliga varor ................. Omfattningen av missbruk av dopningsmedel..................... Omfattningen av sniffning av flyktiga ämnen ..................... Vissa centrala begrepp.............................................. Den svenska regleringen av vissa farliga ämnen i ett Syftet med en reglering av narkotika och målet med en svensk narkotikapolitik, m.m. ................................ Något om bakgrunden till gällande rätt i fråga om narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor .......... 6.1.1 Generellt om narkotikabegreppet.............................. 6.1.2 Närmare om några av kriterierna i gällande 6.2.1 Vissa centrala begrepp, m.m....................................... 6.2.2 Bakgrund till gällande rätt .......................................... Gällande rätt beträffande narkotika, narkotikaprekursorer, dopningsmedel, hälsofarliga varor och flyktiga ämnen, m.m. .................................. Narkotikastrafflagen (1968:64)............................................. FN:s konventioner om narkotika ......................................... 7.2.1 allmänna narkotikakonvention och 1971 års konvention om psykotropa ämnen ...................... 7.2.2 konvention om olaglig hantering av EG-rättsliga förordningar om narkotikaprekursorer........... 7.3.1 och rådets förordning (EG) nr 273/2004 av .....................188 7.3.2 Rådets förordning (EG) nr 111/2005 av den 22 7.3.3 Kommissionens förordning (EG) nr 1277/2005 Lagen (2000:1225) om straff för smuggling ......................... Lagen (1992:860) om kontroll av narkotika......................... Förordningen (1992:1554) om kontroll av narkotika ......... 7.8Läkemedelsverkets föreskrifter (LVFS 1997:12) om förteckningar över narkotika................................................. 7.9Läkemedelsverkets föreskrifter (LVFS 1997:11) om kontroll av narkotika ............................................................. Lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel ... Lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor.... Förordningen (1999:58) om förbud mot vissa 7.13Statens folkhälsoinstituts föreskrifter (FHIFS 2007:1) om undantag från kravet på tillstånd enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor ............... Ytterligare bestämmelser som rör kemiska produkter ........ Förordningen (1977:994) om försäljning och förvaring av vissa flyktiga lösningsmedel m.m. .................................... Läkemedelslagen (1992:859) ................................................. 8.1Fri rörlighet för varor enligt artikel 28 och 30 i EG- 8.2Europaparlamentets och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter................. Skälen bakom direktivet............................................. Närmare om direktivet............................................... 8.2.3 Vad händer om en medlemsstat inte följer 8.3Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 764/2008 av ............................................. Ytterligare lagstiftning av intresse för utredningen........ 9.1Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna Skydd för äganderätten............................................... Regeringsformens fri- och rättigheter .................................. 9.2.1 Vissa bestämmelser i 2 kap. regeringsformen ........... Något om straffprocessuella tvångsmedel............................ Något om förverkandebestämmelser ............ 9.4.1 Förverkande av utbyte av brottslig verksamhet........ Definitioner, m.m. av narkotika, dopningsmedel och Olika typer av definitioner .................................................... Definitioner av narkotika, vissa hälsofarliga varor och Närmare om narkotikastrafflagens definition av Närmare om den s.k. dopningslagens definition av Närmare om definitionen av hälsofarliga varor i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor ............... Ett förslag om en kompletterande, verkansbaserad definition av narkotika ........................................................... Myndigheter, bolag och organisationer av intresse för 11.1.2 Närmare om verkets uppgifter .................................. 11.2.2 Närmare om FHI:s uppgifter .................................... Kemikalieinspektionen (KemI) ............................................ 11.10Ny samordningsfunktion för ANT-frågor .......................... 11.11Giftinformationscentralen (GIC)......................................... (CAN).................................................................................... Nätverk och andra kunskapscentra av intresse för Samrådsgruppen för narkotikafrågor.................................... Nätverket för den Aktuella Drogsituationen i (NADiS).......................................................... 12.2.2 Närmare om NADiS och dess uppgifter................... Samverkansgruppen för narkotikakemikalier....................... Expertgruppen för dopningspreparat enligt Centrala samverkansgruppen för dopningsfrågor................ vid läns landsting........................ 12.11Projektet mellan , och Statens kriminaltekniska Internationella organ av intresse för utredningen.......... The United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC) ............................................................................. Europeiska unionens råd........................................................ 13.5Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), ...........................................269 Anmälningsskyldighet för offentliga organ ................... Information om nya missbrukssubstanser i och i andra länder..................................................... Förfarandet vid förklaring av ämnen som narkotika eller hälsofarlig vara.................................................. Definition av begreppen narkotika och hälsofarlig vara, 16.1.1 Narkotikabegreppet, m.m.......................................... 16.1.2 Begreppet hälsofarlig vara, m.m................................. Nätverket för den Aktuella Drogsituationen i (NADiS), m.m. ............................................... 16.3.1 Olika typer av narkotikaförklaringar, m.m............... 16.3.2 Narkotikaförklaring av nya läkemedel ...................... 16.3.2.1 Den i läkemedlet ingående substansen är inte tidigare 16.3.2.2 Den i läkemedlet ingående substansen är redan 16.3.3 Narkotikaförklaring av redan godkända 16.3.4 Narkotikaförklaring av substanser som inte ingår 16.3.4.3 Statens folkhälsoinstituts ärenden............................ Hantering efter narkotikaförklaring..................................... Ändring av indelning av redan narkotikaförklarade Tillstånd till hantering av narkotika...................................... Förklaring som hälsofarlig vara............................................. Tillstånd till hantering av hälsofarlig vara............................. Vilka överväganden görs i fråga om vilket regelsystem en substans bör omfattas av?................................................. 16.10Notifiering enligt direktiv /34/EG, m.m.......................... Särskilt om de hälsofarliga varorna GBL och 1,4- Allmänt om GBL, 1,4-butandiol och GHB.......................... Närmare om GBL och 1,4-butandiol.................................... 17.2.2 Förordningen (2008:245) om kemiska produkter och biotekniska organismer ....................................... 17.2.3 Lagstiftningen om förbud mot vissa hälsofarliga 17.2.4 Skyldighet för Kemikalieinspektionen att anmälningar till produktregistret? Regeringens överväganden i proposition inför förklaring av GBL och 1,4-butandiol som hälsofarliga varor................ Vilka är problemen med nuvarande lagstiftning och Narkotika och hälsofarliga varor........................................... Riktlinjer för farlighetsbedömning, m.m. ..................... Farlighetsbedömning av narkotika, dopningsmedel och 19.1.3 Hälsofarliga varor........................................................ 19.1.4 Inbördes farlighetsbedömning mellan narkotika och dopningsmedel respektive narkotika och Haltbestämningar i fråga om narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor ............................................................. 19.3Bedömning av straffvärde vid dopningsbrott samt problem med omräkning av enheter i fråga om Olika frågor om kontrollsystemen för narkotika, dopningsmedel och hälsofarliga varor ......................... Analys av om regleringen av de olika kontrollsystemen är likartad och hur systemen förhåller sig till varandra ....... 20.1.2 De olika kontrollsystemen......................................... 20.1.2.3 Hälsofarliga varor ...................................................... Kan kontrollsystemen göras mer överskådliga?................... 20.2.1 Bör antalet författningar minskas? 20.2.2 Kan uppräkningen av kontrollerade substanser göras mera lättöverskådlig, m.m.? Bör förteckningen över hälsofarliga varor ses som en Är det möjligt att generellt kontrollera växtdroger Problemen med GBL och 1,4-butandiol..................... Allmänt om GBL, 1,4-butandiol och GHB.......................... Den industriella användningen av GBL och 1,4- 21.3Vilka handlingsalternativ finns för att försöka åstadkomma en begränsning av användningen av GBL och 1,4-butandiol för missbruksändamål? 21.4 Medger att narkotika även får hanteras för industriellt ändamål?......................................... 21.5Är det praktiskt möjligt att narkotikaförklara substanser med stor industriell användning och, om så är fallet, bör GBL och 1,4-butandiol förklaras som narkotika? 22Hur kan Statens folkhälsoinstituts och sätt att arbeta med okontrollerade missbrukssubstanser förbättras?................................. 22.1.1 Narkotikaförklaring nationellt................................... 22.1.2 Förklaring av en substans som hälsofarlig vara......... 22.1.3 Den framtida arbetsfördelningen mellan Något om arbete med utredning av 22.3Närmare om Statens folkhälsoinstituts nuvarande arbete med bevakning och utredning av nya missbruks- En utbyggd bevakningslista över okontrollerade Ett mer institutionaliserat NADiS-samarbete...................... 22.7Tillstånd, tillståndsmyndigheter, föreskrifter, villkor, återkallelse samt tillsyn vid hantering av narkotika och 22.7.1 Tillstånd och tillståndsmyndigheter vid hantering av narkotika och hälsofarliga varor ............................ 22.7.2 Föreskrifter, villkor, återkallelse och tillsyn vid hantering av narkotika ................................................ 22.7.3 Föreskrifter, villkor, återkallelse och tillsyn vid hantering av hälsofarliga varor ................................... Ytterligare möjlighet att snabbare än klassificera en ny drog som narkotika eller hälsofarlig vara......................... Förstärkning av Statens folkhälsoinstituts ekonomiska och personella resurser........................................................... Överväganden om skyddsregleringar i fråga om narkotika och hälsofarliga varor, m.m. ........................ Utgångspunkter i tilläggsdirektiven ..................................... Närmare överväganden om skyddsregleringar..................... Åberopande av den s.k. nödfallsproceduren enligt direktiv /34/EG i fler notifieringsärenden än .......... Konsekvenser av att notifieringsbestämmelserna inte Närmare om skyddsomhändertaganden............................... 23.5.2 Förutsättningar för skyddsomhändertaganden, 23.5.3 Beslutsfattare i fråga om skyddsomhänder- 23.5.4 Val av sannolikhetsgrad beträffande huruvida en vara kan misstänkas bli klassificerad som narkotika eller hälsofarlig vara ............................. 23.5.5 I vilka situationer kan beslut om 23.5.6 Det fortsatta förfarandet hos åklagaren .................... 23.5.7 Behörig åklagare.......................................................... 23.5.8 Domstolsprövning av skyddsomhändertaganden .... 23.5.9 Destruktion av omhändertagen vara ......................... 23.5.10 Behov av sekretess?................................................... Särskilt om narkotikaprekursorn efedrin...................... Beaktar gällande lagstiftning i tillräcklig grad farligheten hos dopningsmedel, m.m.? Utgångspunkt i direktiven .................................................... Vissa frågor om flyktiga ämnen................................... Utgångspunkt i direktiven..................................................... Tillståndssystem för innehav av vanliga Förordningen (1977:994) om försäljning och förvaring av vissa flyktiga lösningsmedel m.m. .................................... Ytterligare bestämmelser som rör kemiska produkter ........ Behov av information om sniffning ...................................... Ytterligare åtgärder för att motverka sniffning .................... 26.6.1 Behov av ny förordning i fråga om vissa flyktiga 26.6.2 Krav på notifiering dels av den nya förordningen, dels av föreskrifter som meddelas med stöd av Ytterligare förslag till förbättringar av nuvarande Språklig översyn av narkotikadefinitionen i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64) .............................................. 27.2Bör definitionen av narkotikaprekursorer i narkotikastrafflagen (1968:64) och lagen (1992:860) om kontroll av narkotika stämma överens? 27.3 Ytterligare ändringar i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, m.m........................................................................ 27.3.1 Uttrycklig reglering av in- och utförsel av 27.3.2 Bör det införas ett bemyndigande att utfärda föreskrifter även i fråga om innehav av narkotika, 27.3.3 Tillstånd till innehav av narkotika för utbildning av narkotikasökhundar som används i annan än 27.3.4 Reglering av beredningar, m.m................................... Informationsansvar i fråga om narkotika, hälsofarliga varor, dopningsmedel och vissa flyktiga ämnen m.m.......... Vissa myndigheters anmälningsskyldighet i fråga om Ytterligare frågor om dopningsmedel................................... 27.6.1 enligt lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel............................... 27.6.2 Ett mer institutionaliserat nätverk beträffande 27.6.3 Ny rubrik på lagen (1991:1969) om förbud mot Vissa svårigheter för att fullgöra sitt Konsekvenser av utredningens förslag ........................ 28.2.4 De allmänna domstolarna........................................... Finansieringen av utredningens förslag ................................ Brottslighet och brottsförebyggande arbete ........................ Reglers effekter för små företag............................................ , jämställdhet och integration........ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. 30.2Förslaget till lag om skyddsomhändertaganden av vissa varor som inte är förklarade som narkotika eller Förslaget till lag om ändring ............................ Förslaget till lag om ändring i narkotikastrafflagen (1968:64)................................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel .......................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika.............................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor ....................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling................................................................ Bilaga 1–2 Kommittédirektiv .......................................................... Bilaga 3 Faktaunderlag om GHB, GBL och BD av docenten Bilaga 4 Utlåtande om anabola androgena steroider av Bilaga 5 Yttrande över förekomst och vissa konsekvenser av illegalt användande av anabola androgena steroider av docenten och överläkaren ............... Detta betänkande behandlar ett antal olika frågor som rör narkotika, narkotikaprekursorer, hälsofarliga varor, dopningsmedel och s.k. flyktiga ämnen. Bland utredningens frågor kan nämnas följande: Bör nuvarande system för klassificering av narkotika, dopnings- medel och hälsofarliga varor ändras? Hur kan bevakningen och utredningen av nya missbruksmedel förbättras? Bör GBL och 1,4-butandiol narkotikaförklaras? Bör påföljderna för dopningsbrott höjas? Finns möjlighet till ett system med omhändertagande av nya missbruksmedel? har narkotika använts som läkemedel och som rusgi- vande medel. Som narkotika anses varor med skiftande ursprung: växter och växtmaterial (t.ex. cannabis), svampar, kemiska ämnen som förekommer i växtmaterial (t.ex. morfin), syntetiskt tillver- kade droger (t.ex. amfetamin) och bruksfärdiga beredningar (t.ex. tabletter). I har narkotikamissbruket ökat . Någon narkotikalagstiftning i egentlig mening fick vi inte i . förekom avgränsade grupper som missbrukade centralstimulerande medel och opiater. fanns ett 70-tal kända narkotikamissbrukare i landet. mani eller gängnarkomani började uppträda . började amfetamin att användas i missbrukssyfte i allt större omfattning och vanan att injicera drogen spreds. Under samma decennium introducerades LSD på marknaden och hasch- rökning blev populärt i vissa ungdomsgrupper. Heroinmissbruket nådde på allvar 1975 men förekom främst i storstadsområdena. har konsumtionen av syntetisk narkotika ökat bl.a. i . Det är särskilt unga människor som står för denna ökade konsumtion. Cannabis är dock fortfarande det vanligast förekom- mande missbruksmedlet. Som nämnts ökade konsumtionen av syntetisk narkotika bl.a. i . För att åstadkomma ett effektivare kon- trollförfarande för nya droger infördes lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Lagen utgör ett regelverk som är mer begränsat men har ett vidare tillämpningsom- råde än narkotikalagstiftningen. Avsikten med lagen var att den skulle ge möjlighet att ingripa mot nya hälsofarliga missbruksmedel i de fall där gällande regler var otillräckliga. Doping har använts i samband med idrottsutövning. Idrottsutövaren försöker genom doping att förbättra sin presta- tionsförmåga på ett konstlat sätt. Doping är ingen ny företeelse utan finns beskriven redan från antiken. De farmakologiska medlen har dominerat. De ursprung- liga dopingmedlen användes i direkt samband med tävlingar för att öka prestationsförmågan. Först kom anabola steroider i bruk med syfte att inför tävlingar bygga upp idrottsutövarens muskulatur. används även medel som har till uppgift att dölja att ett dopingpreparat har använts. Begreppet doping är ett inom idrotten väletablerat begrepp. Med doping avses inom idrottsrörelsen fusk genom tillsatser av otillåtna preparat eller användning av otillåtna metoder. det, som är en ideell förening, består av specialidrottsförbund med till dem anslutna ideella föreningar som bedriver idrottslig verksamhet. I stadgar anges bl.a. att special– idrottsförbunden aktivt ska arbeta för en dopingfri verksamhet inom förbundet och anslutna föreningar samt upprätta en plan för antidopingarbetet. regler mot doping har till syfte att tillva- rata idrottsutövarnas grundläggande rätt att delta i en dopingfri id- rott och på så sätt främja god hälsa och rättvisa för idrottsutövare. Doping i samband med idrottsutövning är förbjudet. Med doping menas de förseelser som anges i Idrottens dopingreglemente. Den som gör sig skyldig till doping kan enligt stadgar bestraffas enligt detta reglemente. Idrottens dopingreglemente är baserat på World Anti-Doping Code (WADC) som beslutas av (). I Idrottens dopingreglemente anges vad som avses med doping, reglementets omfattning, idrottsutövares och ledares ansvar, vad som utgör dopingförseelser, m.m. Listan över förbjudna substanser och metoder (den s.k. doping- listan) antas av och gäller alla idrotter. dopinglista omfattar bl.a. följande förbjudna substanser, nämligen anabola androgena steroider (AAS), tillväxthormon, urindrivande och andra maskerande substanser, amfetamin, efedrin, kokain, hasch och marijuana. Enligt dopinglistan är även alkohol en förbju- den substans inom vissa idrotter. Bland förbjudna metoder enligt dopinglistan återfinns bloddoping och gendoping. När utredningen i detta betänkande använder sig av begreppet doping avses fusk inom idrottsrörelsen genom tillsatser av otillåtna preparat eller användning av otillåtna metoder i syfte att höja sin prestationsförmåga. Med begreppet dopning avser otillåten hantering av sådana medel som omfattas av lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel (den s.k. dopningslagen). De dopningsmedel som är förbjudna enligt dopningslagen är syntetiska anabola steroider, testosteron och dess derivat, till– växthormon och kemiska substanser som ökar produktion och frigörelse av testosteron och dess derivat eller av tillväxthormon. Dopningsbrott kan medföra fängelsestraff . Ett brott mot idrottens regler mot doping kan också utgöra ett brott mot i gällande lag. sägs i huvudsak tre grupper använda dopningsmedel utanför idrotten; det gäller personer som vill öka muskelstyrkan inom kraftsporter, det gäller esteter, som vill öka muskelvolymen vid kroppsbyggande, och det gäller kriminella, som använder dop- ningsmedel som hjälpmedel för att bli känslomässigt avtrubbade i samband med planering och genomförande av brott. Utredningen kommer i detta betänkande huvudsakligen att uppehålla sig kring de enligt lag förbjudna dopningsmedlen enligt ovan.