sou · GWB3101 · 2008-11-17 00:00:00 — Det som kan komma att skilja kan gälla att de nationella skyddsstyrkornas rekrytering kan fortgå relativt högt upp i åldrarna i vart fall i ålderslägen upp mot 40 till , medan Försvarsmaktens grundrekrytering av soldater till insatsförbanden främst måste syfta till en rekrytering ur ålders- gruppen 18–efter genomförd tremånadersutbildning. Skillna- der kan naturligtvis också komma att gälla längden på utbildning- arna efter denna inledande utbildning. Övergången från den del av insatsorganisationen som bygger på grundrekrytering av soldater i 18–av dem som tjänst- gjort där , till de nationella skyddsstyrkorna, är som Försvarsberedningen anfört en intressant fråga. Denna utredning har dock, med de förutsättningar som statsmakterna angivit och Försvarsmakten planerar för, bedömt det som mindre sanno- likt att de nationella skyddsstyrkorna kan rekrytera huvuddelen av sina behov ur denna, relativt sett militärt välutbildade men begrän- sade grupp unga människor, till sin organisation. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret Om följaktligen Försvarsmaktens från insatsförbandens avgång- na soldater, inte räcker som rekryteringsbas, vilket Försvarsberedningen inte utesluter, måste de nationella skydds- styrkorna söka sig till en bredare rekryteringsbas. Förutom de frivilliga försvarsorganisationerna finns således, under de förutsättningar ett modifierat pliktsystem ger, ytterligare en viktig grupp att rekrytera från för dessa styrkor. Om föreslår och statsmakterna väljer ett system där någon form av generell mönstringsverksamhet ska fin- nas kvar, samt att även kvinnorna ska inrymmas i det, men att uttagning till soldatutbildning – under de säkerhetspolitiska för- hållanden som råder – ska bygga på frivillighet, skulle en intres- sant möjlighet därmed öppna sig för, främst de nationella skydds- styrkorna, att rekrytera till sina förband från den ungdomsgrupp som mönstrat och visats ha bra värden och hög motivation, men likväl inte efter tremånadersutbildningen kommit i fråga för eller inte önskat att bli antagna som soldater i insatsförbanden. Här finns sannolikt en relativt hög andel ungdomar som kan vara moti- verade för att komma i fråga för en kortare soldatutbildning för att ingå i dessa förband. För att en sådan rekrytering ska bli fram- gångsrik krävs sannolikt att en mönstringsverksamhet ingår i rekryteringsmodellen och att alternativet med att frivilligt bli soldat i de nationella skyddsstyrkorna ingår bland alternativen redan vid mönstringen. Skulle stanna för ett system med en i någon form bevarad mönstringsverksamhet för såväl unga män som kvin- nor, öppnas således flera intressanta rekryteringsmöjligheter för såväl de nationella skyddsstyrkorna som också för olika organisa- tioner som är inriktade på verksamhet för totalförsvaret och för samhällets krisberedskap. Sådana organisationer får i ett sådant system också en möjlighet att rikta sin information och rekryte- ringsverksamhet till en grupp som redan visat intresse eller moti- vation för att genomgå soldatutbildning. De frivilligorganisationer som bedriver omfattande ungdoms- verksamhet har i ett sådant system också en första viktig roll att spela, nämligen att intressera och engagera ungdomar för försvarets verksamhet med syftet att vid den kommande mönstringen ha åstadkommit en både god psykisk och fysisk förutsättning för antagning till soldatutbildning, men inte minst också en positiv och lämplig motivation för denna verksamhet. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret Inte minst viktigt torde detta vara för unga kvinnor som av tra- dition länge varit utestängda från försvaret men också visat en större försiktighet och tveksamhet än unga män inför mönst- ring/antagningsprövning. Det hänger främst samman med att de känner oro för om de ska klara av de olika påfrestningar de inser följer med soldatutbildningen. Försvarsberedningen understryker också behovet av att på olika sätt bredda rekryteringsbasen så att fler kvinnor kan rekryteras till försvaret. Från dessa utgångspunkter är deltagande i frivilligt organiserad utbildning inom en frivilligorganisation med inriktning på försvaret och krisberedskapen, före en eventuell mönstring även för kvinnor, en sannolikt mycket viktig väg att rekrytera unga kvinnor till för- svaret under de nya rekryteringsförutsättningar som kan komma att råda, beroende på hur kan komma att utforma sina förslag slutligt i dessa avseenden. Rekryteringsgrundande verksamhet för ungdomar är således en mycket viktig roll för frivilligorganisationer om kost- naderna för rekrytering till Försvarsmakten ska kunna hållas nere. Utredningen bedömer denna roll som så viktig att staten måste vara beredd att tidigt avsätta resurser i olika avseenden för att säkerställa en långsiktig och kvalitetsmedveten rekrytering till För- svarsmaktens olika delar bl.a. genom denna verksamhet. Sådana resurser kan bl.a. gälla rekryteringsbefrämjande verksamhet inom de frivilliga organisationerna som avser information, utbildning, träning etc. för främst ungdomar. Det är emellertid viktigt att observera att självfallet inte kan bryta mot de olika internationella konventioner som i viss utsträckning lägger kraftiga restriktioner på rekryte- ringsverksamhet som syftar till att rekrytera ungdomar till för- svarsverksamhet före det att de uppnått . Det är av stor betydelse att noggrant överväga systemet för grundrekrytering, såväl av soldater till insatsförbanden med längre soldatutbildning (10–15 månader) liksom systemet med rekryte- ring av soldater till de nationella skyddsstyrkorna med kortare utbildningstider (). De frivilliga organisationerna har en viktig roll även vad gäller att svara för rekrytering av olika befattningar till dessa styrkor. Sammanhang mellan Försvarsmaktens rekryteringssystem och frivilligförsvaret 11.5Sammanfattning av skälen för utredningens förslag En framtida rekrytering till Försvarsmaktens förband som bygger på frivillighet behöver ta hänsyn till de långsiktiga effekter som en bred ungdomsverksamhet har inom de frivilliga försvarsorganisa- tionerna. Den underlättas sannolikt också av om ett mönstringsförfarande äger rum som omfattar både flickor och pojkar där tidigare delta- gande i frivillig försvarets ungdomsverksamhet kan ge incitament till ett aktivt engagemang för mönstring och frivillig tjänstgöring i försvaret. Utredningen har tidigare anfört att den bedömer ungdomsverk- samheten inom de frivilliga beredskapsorganisationerna som så viktig för den långsiktiga rekryteringen till dem, till Försvars- maktens verksamhet samt till samhällets krisberedskap, att denna verksamhet bör stödjas med särskilda medel från staten. Stödet bör ges i form av särskilda uppdrag som avser rekrytering och utbildningsverksamhet riktade till ungdomar mellan . Utredningen anser inte att ungdomsverksamheten i bidrags- hänseende bör överföras till ansvarsområde. Ungdomsverksamheten inom ramen för den frivilliga bered- skapsverksamheten bör dock omgärdas med särskilda bestäm- melser, främst mot bakgrund av att anslutit sig till flera viktiga som berör barns rättigheter och som syftar till att förhindra rekrytering av s.k. barnsoldater till väp- nade förband. Utredningen lägger således fram förslag till bestämmelser som syftar till att åstadkomma en tydlighet krig dessa restriktioner och att inte i något avseende ska löpa risk att få kritik inom detta område. Utredningen anser också att Försvarsmakten bör hålla sam- man sin uppdragsgivning avseende ungdomsverksamhet till en enhet inom sin organisation och motsvarande bör även gälla för MSB i syfte att åstadkomma tydlighet i ansvar och möjlighet till uppföljning avseende dessa medels användning. Användningen bör följas upp och utvärderas kontinuerligt. De organisationer som, efter utvärdering, visar stort intresse och är mest fram- gångsrika bör således får en större andel av dessa medel än andra. har undertecknat FN:s konvention om barnets rättigheter 1989 (den s.k. ). Ett tilläggsprotokoll till Barn- konventionen antogs av generalförsamlingen . Dessa kon- ventioner innebär i viktiga hänseenden att rekrytering och utbild- ning av ungdomar till väpnad strid i förband inte får äga rum före det att ungdomarna uppnått . Vidare bör rekryterings- verksamhet för att enrollera ungdomar till militära enheter inte äga rum . Texten i konventionen har också ansetts medföra att på skolor där ungdomar vistas för civil utbildning bör inte heller aktiv rekryteringsverksamhet äga rum. Konventionen är självfallet viktig att följa. Den innebär inte minst tydliga restriktio- ner för aktiv rekryteringsverksamhet avseende de ungdomar som ej uppnått och den innebär både för Försvarsmakten och de frivilligorganisationer som bedriver ungdomsverksamhet inom en militär ram eller ett militärt sammanhang, att de noga måste pröva om den verksamhet som avses bedrivas kan komma i konflikt med konventionstexten vad gäller ungdomars deltagande i verk- samheten. Även i övrigt är det självfallet av vikt att vid ungdomsutbildning, eller verksamhet för ungdomar inom ramen för frivillig försvars- och krisberedskapsverksamhet, ge noga akt på syftet med utbild- ningen, med eftertanke bedöma hur mycket ungdomarna orkar med av fysisk eller psykisk ansträngning, samt också överväga vilka psykologiska, sociala eller andra effekter utbildningen eller verk- samheten kan ha på ungdomar, deras familjer och kamratkrets. Det är också av stor vikt att utbildningen bedrivs så att den främjar ungdomars integration i samhället, att den understödjer demokra- tiska förhållningssätt, jämställdhet och medverkar till att alla delta- gande får komma till sin rätt på ett positivt sätt. Det är av stor vikt att chefer och ledare som är direkt ansvariga för ungdomarnas utbildning ingriper mot trakasserier, mobbning eller andra avarter av beteenden från instruktörer eller ungdomarna emellan. 12.3Bör ungdomsverksamheten föras över till ? Mot bakgrund av den diskussion som då och då förekommer om ungdomsverksamheten inom de frivilliga försvarsorganisationerna är det viktigt att beröra den principiella frågan om denna ungdoms- verksamhet fortsättningsvis bör ges stöd genom Ungdomsstyrel- sen. Frågan kan ses i något olika perspektiv. Grundprincipen för att tillhöra verksam- hetsområde är att ungdomsorganisationerna själva ska ta ansvar för sin egen organisation. Ser man ungdomsverksamheten inom de frivilliga försvarsorga- nisationerna som att den i första hand handlar om en verksamhet som syftar till att ungdomar kommer tillsammans i organiserad form, får lära sig att ta ansvar, visa respekt för andra och utbildas inom vissa områden som kanske inte direkt har bäring på försvars- verksamhet kan hävdas att denna inriktning liknar mycket av sådan verksamhet som scouterna eller de politiska ungdomsförbunden bedriver bland ungdomar. Detta skulle i så fall tala för att verksam- heten skulle hänföras till och att motsvarande ekonomiska stöd fortsättningsvis kanaliseras den vägen. Detta gäller också inom vissa av organisationerna. Unglottorna får t.ex. sitt ekonomiska stöd genom . Det förutsätter dock att en särskild bildas och leds av ung- domar. Ungdomsverksamheten inom de frivilliga försvarsorganisa- tionerna kan emellertid ses också från ett annat perspektiv. Detta har då främst att göra med att verksamheten ses som en förbere- delse för en längre fram aktuell rekrytering till något av totalförsva- rets eller kanske främst det militära försvarets yrken samt att ung- domarna här också bibringas kunskaper om försvarets verksamhet och syfte som är av stor betydelse för att information om säker- hetspolitiken, försvaret och krisberedskapen successivt når ut till befolkningen. Att släppa den direkta organisatoriska kontakten med försvaret och krisberedskapen genom huvudverksamheten skulle då kunna leda till att denna framtida rekryteringsaspekt och denna informationsaspekt kan gå förlorad, även om ungdomsverk- samheten alltjämt organisatoriskt skulle höra till respektive organi- sation men finansieras genom . Frågan har varit föremål för övervägande tidigare och då bedömts så att man stannat vid att nuvarande ordning trots allt är att föredra. De flesta av de frivilliga försvarsorganisationer utred- ningen haft kontakt med i denna fråga förefaller också vilja behålla och utveckla ungdomsverksamheten inom ramen för ett perspektiv som har att göra med de nationella försvarsuppgifterna och krisbe- redskapen och framtida rekrytering till dessa områden och inte inom ett mer allmänt ungdomsperspektiv. Förhållandena liknar i vissa avseenden dem som gäller ung- domsverksamheten inom idrottsrörelsen. Också här hanteras stö- det till ungdomsverksamheten inom ramen för idrotten och inte som en form för ungdomars allmänna organisering. Frågan kan naturligtvis med tiden komma att ses på annat sätt, men har utredningen stannat för att föreslå att nuvarande ordning inom området bör bestå. 12.4Ungdomar och utbildning i väpnad strid och De tidigare relaterade konventionerna innebär att ungdomsverk- samhet inom de frivilliga försvarsorganisationerna i olika viktiga avseenden måste tydligt begränsas. Utbildning i väpnad strid får inte äga rum med ungdomar som inte uppnått . Det innebär att ungdomar inte får uppträda i militära enheter med vapen i hand även om vapnen inte är skarpladdade eller ens är lad- dade över huvud taget. Simulering av strid inom ramen för militära enheter ska ej heller äga rum med ungdomar. Skjututbildning får endast äga rum på skjutbana eller fältskytte, dock ej med någon typ av automatvapen och ska följa de normer som gäller för skjutning med ungdomar inom det civila skyttevä- sendet. 12.5Vad bör ungdomsrekrytering och ungdomsutbildning inom frivilligförsvaret syfta till? Inom Försvarsmakten och frivilligförsvaret präglas den ekono- miska fördelningen av medel till ungdomsverksamhet av bristande överblick, styrning och rationalitet. Rekryteringscentrum inom Försvarsmakten har bedrivit ungdomsverksamhet (aspirantläger, minilumpen etc.) genom uppdrag till olika militära förband. Hemvärnet bedriver i sin tur rekrytering och utbildning av ungdomar, med de medel som Hemvärnet har. Inom frivilligförsva- rets olika organisationer bedrivs ungdomsverksamhet på uppdrag av Försvarsmakten med s.k. frivilligmedel till ett belopp om ca . Vidare bedriver frivilligorganisationerna själva, med egna medel, också ungdomsverksamhet. Sammantaget torde det inom det militära försvarets verksamhet bedrivas ungdomsverk- samhet för upp till . Det finns såväl inom Försvarsmakten som inom frivilligförsva- ret i stort något olika meningar om vad ungdomsrekrytering och ungdomsverksamheten egentligen syftar till. Inom Försvarsmakten finns dels uppfattningen att den ungdomsverksamhet som bedrivs direkt genom Försvarsmakten, huvudsakligen genom uppdrag inom den egna organisationen till olika förband, främst har till syfte att utgöra en grundläggande intresseväckande form för fram- tida rekrytering till Försvarsmaktens yrken eller till framtida tjänst i insatsstyrkorna under längre eller . Detta synsätt gör att den enhet som främst arbetar med rekryteringsfrågor sett det som en av sina uppgifter att bedriva ungdomsverksamhet genom uppdrag till olika förband. Andra har sett ungdomsverksamheten främst som en form för information och upplysning om det mili- tära försvaret, dvs. att genom upplysning om säkerhetspolitiska frågor, information om Försvarsmaktens uppgifter och inblickar i Försvarsmaktens verksamhet skapa en bredare och djupare kun- skap i dessa frågor än den skolan förmedlar och därigenom öka för- ståelsen för myndighetens verksamhet och behovet av militära resurser för olika uppgifter inom och utom landet. Här är ett fokus som kan sägas främst ligga inom ramen för information. Inom Frivilligförsvarets olika organisationer finns också olika åsikter företrädda om syftet med ungdomsverksamheten. I första hand torde frågan om framtida rekrytering av medlemmar till den egna organisationen stå i fokus. Men även åsikter som har att göra med en ambition att söka leda ungdomar in på en positiv verksam- het under fritid, att hjälpa dem till att bättre kunna ta vara på sig själva och andra under besvärliga förhållanden och medverka till att utveckla ansvarskänsla och ledarskap framträder. Här är just den egna organisationens rekryteringsbas inte det mest väsentliga utan att ungdomarna över huvud taget kommer in i ett positivt och berikande föreningsliv inom en viktig del av samhället. Den sista formen av åsikt utgör inte sällan grund för en argumentering om det berättigade i att organisationen åtnjuter stöd från staten för denna verksamhet. Men även inom frivilligförsvaret finns uppfattningen att ungdomsverksamheten har ett viktigt syfte som ett led i att informera om försvarstanken. Det är förståeligt om dessa något olika ambitioner och åsikter framträder i diskussionen. Alla är de i olika avseenden både legitima och viktiga. De är heller inte i alla avseenden motstridande till sin natur, utan borde i många fall kunna förenas. En första viktig utgångspunkt är därför, enligt utredningens mening, att bringa de olika ekonomiska satsningarna under en bättre överblick och rationalitet med ett tydligare syfte. Vad frivil- ligorganisationerna gör med sina egna medel kan inte staten bestämma, men det torde ligga i allas intresse, såväl Försvarsmak- tens som frivilligrörelsens, att ungdomsverksamheten bedrivs så att allas viktigaste ambitioner och syften i görligaste mån kan nås inom ramen för de medel som står till buds. I ett skede där Försvarsmakten för sina insatsförband och Hem- värnet kommer att behöva relativt få soldater, jämfört med det tidi- gare invasionsförsvarets behov, och dessa soldater enligt Pliktut- redningens förslag kommer att rekryteras på frivillig grund, blir frågan om den framtida rekryteringen av väsentlig betydelse. Utredningen har i tidigare avsnitt berört denna fråga. Kommer rekryteringen inte att bygga på någon form av plikt, alltså inte hel- ler någon mönstringsplikt som alltid torde förenas med en omfat- tande information, blir det svårt att nå landets ungdomar på andra sätt än genom att tidigt söka väcka deras intresse, informera brett och söka förmedla kunskap om förutsättningar och möjligheter att söka sig till försvaret. Ungdomsverksamhet inom Försvarsmaktens uppdrag till de fri- villiga organisationerna har då naturligen, med den bakgrund som beskrivits, ett kommande rekryteringsfokus som mest fram- trädande inslag. Så är också fallet i de länder som bygger försvarets rekrytering på frivillighet. En omfattande och relativt kostsam ungdomsverksamhet och information riktad till ungdomar bedrivs i dessa länder med syftet att skapa förutsättningar för framtida rekryteringar. Vårt land har i modern tid inte någon tradition att rekrytera soldater och befäl till försvaret på ett sådant sätt eftersom värnplikten tjänat som bas för rekrytering till hela försvaret även till den aktiva officerskåren och reservofficerskåren. Skulle statsmakterna välja att ha värnplikten vilande på obe- stämd tid och förlita sig på ett system med helt frivillig rekrytering blir frågan om Försvarsmaktens och frivilligförsvarets ungdoms- verksamhet och ungdomsrekrytering en mycket väsentlig fråga att hantera i ett framtida personalförsörjningssystem. Ungdomsverk- samheten inom frivillig försvars- och krisberedskapsverksamhet måste, enligt utredningens mening, i hög grad ses i ett sådant per- spektiv. Det innebär bl.a. att det är väsentligt att inte nu binda sig för någon form eller inriktning som förhindrar eller försvårar en bred rekrytering av ungdomar till Försvarsmaktens, frivilligförsva- rets samt krisberedskapens ungdomsverksamhet. Konsekvenserna av ett sådant sätt att resonera blir bl.a. följande. För det första är det viktigt att det finns många och olika kana- ler genom vilka ungdomar kan söka sig till försvaret och krisbered- skapen. Den omstrukturering av frivilligförsvaret som behöver göras får därför inte innebära att de många olika intresseområden och utbildningsområden som frivilligförsvaret representerar stryps. Det kan t.o.m. övervägas om inte nya intresseområden kan föranleda att nya organisationsstrukturer behöver skapas för att fånga dessa olika intresseområden. Ett sådant område utgör den moderna informationsteknikens möjlig- heter att nyttjas också som medel i konflikter, som terrormedel eller som riskfaktor under krisberedskap. Frivilliga radioorganisa- tionen (FRO) har också påbörjat verksamhet som är mer IT- inriktad . För polisiär verksamhet finns inte någon frivilligorganisation och heller inte någon . I prövas en form av volontärverksamhet bland ungdomar med syfte att bl.a. informera om polisens sam- hällsroll bland ungdomar. Däremot bedriver polisen omfattande verksamhet riktad till ungdomar inom ramen för den ordinarie polisverksamheten. Också inom detta område finns behov av att överväga att utveckla olika former för frivilliga insatser inom kris- beredskapen genom en frivilligorganisation, där främst beredskaps- polisen skulle kunna utgöra rekryteringsgrund. Också här skulle ungdomsverksamhet kunna tjäna som grund för att väcka intresse och tjäna som bas för framtida rekrytering. För det andra är det viktigt att det inom Försvarsmakten skapas en fastare struktur och ett tydligt ansvar för ungdomsverksamhet och förutsättningar för att tidigt skapa intresse och ge grund för framtida rekrytering till soldater och till försvarets yrken. 12.6Förslag till principer för ungdomsrekrytering och ungdomsutbildning inom frivilligförsvaret Mot den beskrivna bakgrunden måste ett brett deltagande i frivilligförsvaret verksamhet med ungdomar ses som en mycket väsentlig faktor till en framtida rekrytering av någon form av frivil- lig soldatuttagning. Utredningen har således stannat vid att se ungdomsverksamhe- ten som så viktig från olika utgångspunkter, inte minst avseende framtida rekrytering, att den bör stödjas med medel från statens sida. Det innebär att regeringen efter framställan i deras respektive budgetunderlag bör anvisa medel till Försvarsmakten och MSB för ungdomsverksamhet inom frivilligförsvaret och till organisationer inom krisberedskapen som kommer att ha MSB som huvudman. Även vad avser polisverksamhet kan det övervägas om inte medel bör avdelas för stöd till ungdomsverksamhet som syftar till bred- dad kunskap, väcka intresse och tjäna som grund för framtida rekrytering. 12.7Sammanfattning av skälen för utredningens förslag Som utredningen tidigare anfört är ungdomsverksamheten av stor betydelse för långsiktig rekrytering till Försvarsmaktens förband och till krisberedskapsverksamheten. Denna aspekt blir än viktigare om värnplikten helt blir vilande som rekryteringsgrund för För- svarsmakten och de civila delarna av totalförsvaret. Även från aspekten att kunna rekrytera kvinnor och öka mångfalden inom försvaret och krisberedskapen är de frivilliga beredskapsorganisa- tionernas tidiga ungdomsrekrytering och ungdomsverksamhet vik- tig. För denna verksamhet behöver avdelas särskilt stöd som kan ges i form av rekryterings- och verksamhetsuppdrag till de organi- sationer som visar intresse och är framgångsrika inom detta område. Mot bakgrund av att tillträtt som sär- skilt reglerar förhållanden vad gäller barn och ungdomar och militär verksamhet är det viktigt att tydliggöra de restriktioner som måste åligga dem som är ansvariga för ungdomsverksamhet inom ramen för militär verksamhet, varför utredningen lägger fram vissa förslag till författningstext inom detta område. är stödet till ungdomsverksamhet uppdelat på flera olika områden inom Försvarsmakten, vilket gör det svårt att få ett samlat ansvar och en samlad uppföljning av effekterna av de medel som nyttjas.