sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — fanns 108 tillsvidare- anställda och 59 tidsbegränsat anställda vid . Skälet för den höga andelen tidsbegränsat anställda är att myndigheten i stor ut- sträckning utfört utvecklingsuppdragen genom att anlita tillfälliga experter. De kärnuppgifter som föreslås övergå till avser arbete med generell skolutveckling, statlig rektorsutbildning och viss kompetensutveckling som bedrivs i utvecklingsavdel- ningens enhet för analys och utvecklingsstöd (cirka 40 årsarbets- krafter exklusive avdelningsledning och tidsbegränsat anställda). Dessutom föreslås IT-verksamhet förstärkas med några årsarbetskrafter. Den regionala organisationen arbetar främst med riktad skolutveckling, men ett begränsat antal personer som är regionalt placerade arbetar även med generella utvecklingsfrågor. MSU:s regionala verksamhet föreslås avvecklas (se vidare kap. 6 Lokalisering). Utredningens förslag innebär vidare att CFL ska läggas ner och att viss kärnverksamhet avseende utvecklingsstöd ska föras över till . Enligt årsredovisningen har CFL 94 årsarbets- krafter varav omkring 22 personer arbetar med utvecklingsstöd (inklusive fortbildning och IT-stöd). Överföringen av arbetsupp- gifter kan beröra cirka tio årsarbetskrafter. Utredningens förslag till organisation Utifrån dessa förutsättningar har utredningen kommit fram till följande förslag till övergripande organisation för det nya Skol- verket. Det nya organisation, kompetens och dimensionering bör självfallet anpassas efter myndighetens förändrade verksamhet. Utredningen utgår från att de verksamheter som föreslås vara oför- ändrade inom det nya , t.ex. hantering av styrdokument (kursplaner) bör dimensioneras på samma nivå som . Den om- ständigheten att utbildningsinspektionen med flera uppgifter före- slås föras bort från bör påverka stödfunktionernas dimensionering i viss utsträckning. För att bedöma hur stor den nya avdelningen för utvecklingsstöd bör vara har utredningen beaktat dels hur många personer som arbetar med generellt utvecklingsstöd i de nuvarande myndigheterna MSU och CFL, dels hur stora ekonomiska resurser som avsätts för sådan verksamhet. Det utvecklingsstöd som föreslås inrymmas i Skol- verket ska både ha en annan inriktning än dagens utvecklingsstöd och tillhandahållas på ett annat sätt. Det innebär att stödet inte ska vara riktat mot enskilda skolor och huvudmän och arbetssättet ska inte vara konsultativt. Genom en sådan förändring kan statens resurser för lokal skolutveckling begränsas. Kompetensen hos de medarbetare som ska arbeta med statliga utvecklingsinsatser kom- mer med nödvändighet att skifta beroende på uppdragens karaktär. Likaså kommer behovet av antal experter att skifta . Funk- tionen behöver således bemannas både med fast och tillfällig perso- nal. Utredningen bedömer att utvecklingsfunktionen inom Skol- verket bör dimensioneras till cirka 50 fast anställda årsarbetskrafter. Det nya beräknade kostnader (inkl. overhead- kostnader) per verksamhetsgren framgår av nedanstående diagram. I verksamhetsgrenen Styrdokument ingår arbetet med nationella prov. Verksamhetsgrenen utvärdering bedöms inte nu behöva ut- ökas, eftersom (U 2007:09) ska analysera relationen mellan inspektion och nationell utvär- dering samt redovisa hur dessa bör förhålla sig till varandra. Enligt utredningens uppskattning får det nya mellan 220 och 230 årsarbetskrafter. Som framgått ovan anser utredningen att , utöver den fasta medarbetarstaben, bör ha ett utrymme för projekt- och till- fälligt anställda. Framför allt handlar det om att kunna klara myn- dighetens uppdrag kring skolutveckling. Behovet är naturligtvis beroende av tillgängliga resurser. De förändringar som regeringen aviserat på skolområdet kommer att påverka kompetensbehovet och dimensioneringen av verksamheten. Utred- ningen uppskattar att behovet av tillfällig expertis kan komma att uppgå till ytterligare 2030 årsarbetskrafter. Enligt de berörda myndigheternas årsredovisningar hade SIT 655 anställda den sista december 2006.TPF3FPT Vid SPM fanns då 618 an- ställdaTPF4FPT och Sisus hade 14 personer anställda. Utgångspunkten är att den nya myndigheten ska ha två huvud- uppgifter: att ge specialpedagogiskt stöd åt skolhuvudmän och bedriva utbildning vid specialskolor. Dessutom ska myndigheten tillhandahålla särskilt utbildningsstöd. Den rådgivande verksam- heten förutsätter en regional organisation på motsvarande sätt som SIT har . 3TP PT I antalet ingår 103 timanställda. 4TP PT Motsvarande 535 årsarbetare. Utredningens förslag till organisation Utifrån dessa förutsättningar har utredningen kommit fram till följande förslag till övergripande organisation för den nya Myndig- heten för specialpedagogik. Utredningens förslag innebär en sammanslagning av verksamheter och innebär inte att någon uppgift som ryms inom de nuvarande myndigheternas verksamheter upphör. Utredningen har i sitt organisationsförslag utgått från den regionala organisationen vid SIT. Även den nya myndighetens verksamhet bör grupperas på fem orter. Dessa regioner ska dels ha tillräcklig storlek, dels vara en blandning av funktioner från dagens SIT och SPM. Region- kontoren behöver därför bemannas med såväl utbildnings- som specialpedagogisk kompetens. Utredningen uppskattar att det inom regionerna erfordras cirka 40 årsarbetskrafter för rådgivande verksamhet vid varje regionkontor. Dimensioneringen av under- visningsverksamheten bör inte påverkas av utredningens förslag. Avsikten är att traditionella myndighetsuppgifter som hantering av statsbidrag och övrig ärendehantering kan inrymmas i en rätts- funktion. Funktionen/enheten behöver bemannas med specialist- kompetens. I denna funktion kan uppgifter som hanteras av Sisus ingå. En gemensam stödfunktion bör ha till uppgift att under- lätta för kärnverksamheten att klara sina uppgifter. Sammanfattningsvis bör den nya myndigheten initialt bemannas med i princip lika många personer som dagens SIT, SPM och Sisus har tillsammans, vilket innebär omkring 1 300 årsarbetskrafter inklusive timanställda. Eftersom det handlar om att lägga samman flera verksamheter som är organiserade och lokaliserade på skilda myndigheter och platser i landet kan bl.a. stödfunktionernas dimensionering och lokalisering påverkas i viss utsträckning. Eko- nomi- och personaladministration bör t.ex. kunna hanteras på färre platser och därmed mer rationellt än . Även minskningen av antalet lokalkontor påverkar naturligtvis dimensioneringen. 5.4Övriga myndigheter som berörs av verksamhets- övergångar Enligt Sameskolstyrelsens årsredovisning för finns 80 personer anställda, motsvarande 63 årsarbetskrafter. Till kansliet hör tio personer (sex personer vid kansliet i , tre rek- torer och en läromedelskonsulent i ). Utredningen be- dömer att förslaget att inordna Sameskolstyrelsen i innebär en viss effektivisering av ekonomiska och personella resurser. Förslaget innebär vidare att det inte längre kommer att finnas någon särskild skolmyndighet för de statliga sameskolorna utan att ansvaret för dessa byggs in i . För att kunna bära detta ansvar behöver bygga upp en djupare kun- skap i utbildningsfrågor. För detta behövs troligen vissa personal- förstärkningar. Utredningen bedömer därför att den nuvarande dimensioneringen för aktuell myndighet är väl avvägd i och med att tinget kompletteras med . Internationella programkontoret berörs endast av de förslag som utredningen lämnar beträffande överföringen av bidraget för arbetsplatsförlagd utbildning (APU) utomlands och e-twinning. För att hantera dessa ärenden behöver verksamheten vid program- kontoret förstärkas med två till tre årsarbetskrafter. Viss verksamhet föreslås överföras till () i samband med att () avvecklas. Verksamhetsöverföringen motsvarar cirka två tjänster. Den medelshantering avseende utvecklingsinsatser i studie- förbund och folkhögskolor som Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) ansvarar för och som föreslås föras över till FBR berör en till två årsarbetskrafter. Vid (TÖI) finns 17 anställda. I samband med att uni- versitet övertar huvuddelen av TÖI:s verksamhet bör dimension- eringen bestämmas till cirka 15 årsarbetskrafter. har uttalat att varje beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör föregås av noggranna överväganden om möjlig- heten att i första hand välja länscentrum eller vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden. Alternativ lokalisering kan vara orter eller regioner där statlig verk- samhet läggs ner eller som i övrigt är mindre väl försörjda med sådan verksamhet. En annan lokaliseringsort än bör regelmässigt övervägas. En generell utgångspunkt ska dock vara att myndigheten även i fortsättningen kan utföra sina arbetsuppgifter effektivt. har vidare uttalat att frågor om lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av prin- cipiell betydelse bör underställas riksdagen.TPF1FPT Vid beslut om lokalisering av statliga myndigheter gäller rent generellt att en helhetsbedömning måste ske. Avvägningar behöver göras mellan olika intressen. Integrationspolitiska skäl ingår i be- dömningen, på samma sätt som t.ex. verksamhetsmässiga, eko- nomiska och miljömässiga skäl. Det geografiska läget är naturligtvis mycket viktigt, inte minst när det är fråga om myndigheter på skol- området. En strategisk placering med koppling till och samarbete med andra myndigheter, särskilt universitet och högskolor med lärarutbildning, på orten är central. Även miljöaspekten är väsentlig när det gäller lokalisering och regional placering. Beroende på verk- samhetens karaktär kan tillgången till goda kommunikationer vara en viktig faktor. Myndigheter kan inte finnas överallt, utan deras verksamhet måste placeras strategiskt. Myndigheter bör inte heller splittras i alltför många och små lokalt placerade enheter. 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106. (dir. 2003:10 och 2004:93) föreslår en ny regio- nal samhällsorganisation med tydliga roller och uppgiftsfördelning. En gemensam regionindelning för staten och den kommunala sek- torn föreslås med väsentligt färre enheter än . lägger inga direkta förslag som berör utbildnings- väsendet, med undantag för att utbildningsinspektion föreslås bli samlokaliserad med bl.a. andra statliga myndigheters regionala tillsynsorganisationer samt att de statliga myndigheterna får en gemensam regional indelning. Kommittén lyfter fram idén om ett regionalt huvudmannaskap för gymnasieskolan och för gymnasial vuxenutbildning. Den växande differentieringen inom gymnasieskolan har drivit fram ett omfattande mellankommunalt samarbete. Enligt kommittén är den naturliga geografin för att pla- nera gymnasieskolan arbetsmarknadsregionen, snarare än den enskilda kommunen. Framväxten av fristående skolor och en gene- rellt ökad differentiering inom skolväsendet har dessutom inne- burit att sambandet mellan grund- och gymnasieskolan försvagats. Kommittén menar dock att det ännu saknas tillräckligt underlag för att ta ställning till frågan om ett regionalt huvudmannaskap för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. Även i be- tänkandet från utredningen om en översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningenTPF2FPT påtalas att det saknas en regional nivå för att fånga upp och väga samman behov i arbetslivet och kanalisera dessa. Utredningen har under sitt arbete följt de regionala diskus- sionerna. Regeringen har tillsatt en samordnare för de fort- satta diskussionerna om förändrad regional indelning. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Om för- ändringar sker i landets regionindelning, är det naturligt att statens myndighetsstruktur i görligaste mån organiseras om efter de nya strukturerna. Även skolmyndigheternas regionala lokalisering bör vara följsam vid sådana framtida förändringar. 2TP PT Eftergymnasiala utbildningar – beskrivning, problem och möjligheter (SOU 2006:115). Myndighet (motsv) Därutöver har SIT fem resurscenter, 20 lokalkontor, en pro- duktions- och en försäljningsenhet för läromedel. SPM har för när- varande en riksskola och fem regionskolor. Sameskolstyrelsen har sameskolor på sex orter (se vidare bilaga 3). Verksamheten bedrivs på sammanlagt 33 orter i landet. I kap. 2 Nuvarande myndighetsstruktur finns en Sverigekarta som över- siktligt visar den nuvarande organisationen. Utredningens förslag: Ledningen och huvudkontoret för den nya Skolinspektionen lokaliseras till . Inspektions- verksamheten ska bedrivas i fem regioner: , , , och . Skälen för utredningens förslag: Förslaget bygger på att det ska bildas en ny självständig inspektionsmyndighet som i allt väsentligt ska överta och utveckla redan befintlig verksamhet. är det som bedriver denna inspektions- och tillsynsverk- samhet på skolområdet. Den är lokaliserad till fem regioner med central ledning placerad i . Dagens lokalisering bedöms utifrån verksamhetsperspektiv som ändamålsenlig och väl fun- gerande. Utredningen finner det därför helt naturligt och mest lämpligt att tills vidare behålla den nuvarande lokaliseringen. På de aktuella orterna finns redan kompetent personal som kan gå över till den nya Skolinspektionen och utgöra grunden för den nya verk- samheten. För att den nya myndigheten ska komma igång snabbt och bygga upp den nya verksamheten med erforderlig kompetens etc. är det mycket angeläget att inte rubba omständigheter som funge- rar bra. Skolinspektionen bör därför ta över lokaler och kontrakt som bedöms vara ändamålsenliga. Ledningen för Skolinspektionen föreslås därför bli lokaliserad till . Förslaget ska också ses i ljuset av att en annan myndighet på skolområdet, MSU, med i föreslås bli avvecklad. I övrigt föreslås att Skolinspektionen tar över även den regionala lokalisering som har i , , , och . Behovet av antal regionkontor och geo- grafisk spridning kan komma att påverkas av vad Utbildnings- inspektionsutredningen (U 2007:09) kommer att föreslå om den statliga skolinspektionens framtida inriktning och utformning. Om det visar sig att det finns behov av ytterligare inspektionskontor, finns det goda möjligheter att finna såväl kompetens som lokaler på de platser där MSU och CFL är lokaliserade. Såväl BEO som lokaliseras till , som ska svara för kansligöro- målen för dem. Utredningens förslag: Det nya ska ha samma lokalisering som har beträffande ledning och huvudkontor. Myndigheten ska inte ha någon regional organisation. Skälen för utredningens förslag: Utredningen har inte funnit några tungt vägande skäl för att frångå dagens lokalisering av myndighetens ledning och placering av huvudkontor. Den verk- samhet i de nuvarande myndigheterna och som föreslås få sin motsvarighet i den nya myndigheten är till övervägande del lokaliserad till . Utredningen anser att det uppdrag som det nya föreslås få inte moti- verar en regional organisation. Den regionalt placerade inspek- tionen vid föreslås överföras till Skolinspektionen. Däremot saknas det behov att behålla den regionala organisationen vid MSU. Denna föreslås, som redan framgått, bli avvecklad. Även de regionala kontor som CFL har föreslås bli avvecklade. Utredningens förslag: Ledningen för den nya Myndigheten för specialpedagogik lokaliseras till . Verksamheten knyts till fem regioner: , , , och . Lokalkontor och särskilda enheter inrättas i erfor- derlig utsträckning. Utredningens bedömning: Den nya myndighetsstrukturen påverkar inte lokaliseringen av specialskolorna. Skälen för utredningens förslag och bedömning: Uppgiften för utredningen har varit att föreslå en ändamålsenlig myndighets- struktur på skolområdet. Utredningen har inte haft till uppgift att förändra verksamhetens innehåll beträffande de nuvarande myndig- heterna SIT och SPM utan uppdraget har handlat om att integrera verksamheten i en gemensam myndighet. Utgångspunkten har varit dagens lokalisering på regional och lokal nivå. Utredningen konstaterar att verksamhetsinnehållet i den nya myndigheten är av sådan karaktär att lokaliseringsförslaget innebär en geografisk spridning på många orter. Frågan om lokalisering har också stor betydelse för elever i specialskolorna. Utredningen anser att verksamhetens regionala spridning bör bibehållas. Verksledningen bör enligt utredningen vara lokaliserad där den har bäst förutsättningar att utöva en effektiv intern styr- ning av verksamheten och det är där myndigheten har sin tyngd- punkt. är myndigheternas respektive ledning placerade i Öre- bro och . Det finns ingen anledning att frångå någon av dessa orter vid placering av den nya myndighetens ledning. Båda orterna bedöms som lämpliga lokaliseringsalternativ. Utredningen konstaterar att den nya myndighetens verksamhet kommer att bygga på två ben; utbildning och pedagogisk rådgivning till skol- huvudmän. Utbildningen vid specialskolorna sker på olika platser i landet, men ledningen för dem är placerad i . Denna ort är väl inarbetad både som arbetsplats betraktad t.ex. med knytning till och i förhållande till specialskolornas placering. Geo- grafiskt sett är lätt att nå från övriga delar av landet. På lik- nande sätt är den självskrivna centralorten för special- pedagogisk rådgivning. Förekomst av andra förvaltningsmyndig- heter och organisationer med nära anknytning till verksamheten tillgodoser behovet av samverkan och personal. Utredningen bedömer att myndighetens utbildning även i fort- sättningen ska administreras från för att bäst tillgodose verksamhetens syfte. Antalet specialskolor växer och om resurs- centren knyts till skolorna kommer ansvaret för dessa frågor att växa. Eftersom syftet med den nya myndigheten är att integrera de två viktiga verksamheterna med varandra finns det en risk att hela verksamheten förskjuts till specialskolorna, om även den centrala ledningen för hela myndigheten skulle placeras i . bedöms ha ett försteg i och med att orten är centralort för specialpedagogisk rådgivning. Utredningen föreslår därför att verksledningen placeras i . Som utredningen tidigare konstaterat är de statliga specialskolorna redan föremål för en särskild utredning (dir. 2006:127). Skol- myndighetsutredningen anser att de förändringar som Utredningen om statliga specialskolor förslagit beträffande återinrättande av två specialskolor och att resurscentren ska knytas till specialskolorna kan ses som ett led i den strukturförändring som Skolmyndighets- utredningen fått i uppdrag att föreslå. Beträffande dagens lokalise- ring av specialskolorna konstaterar utredningen att de flesta skolorna är väl etablerade på sina respektive orter. All- mänt kan sägas att det är viktigt att rikstäckande myndigheter placeras på en sådan ort att de är lätt att nå med allmänna färdmedel och med rimliga transportkostnader. Liknande geografiska och miljömässiga argument måste naturligtvis vägas mot nackdelarna med att flytta en väl etablerad skola. Utredningens förslag till en ny myndighetsstruktur påverkar dock inte lokaliseringen av special- skolorna. Den nya myndigheten föreslås ha två huvuduppgifter, nämligen att ge specialpedagogiskt stöd åt skolhuvudmän och bedriva utbildning vid specialskolor. Den rådgivande verksamheten förutsätter en regional organisation i huvudsak på motsvarande sätt som SIT har . Även utbildningen är, som redan nämnts, spridd i landet. Enligt utredningens bedömning är den nuvarande regionindel- ningen lämplig och ändamålsenlig. Utredningen anser att den nya myndigheten ska ta sin utgångspunkt i den nuvarande regionala organisationen. I den östra och mellersta regionen har SIT särskilda resurscenter med specialinriktning på syn, döv/hörsel, dövblindhet respektive tal och språk. Dessa resurscenter är rikstäckande. Utredningen om statliga specialskolor har bl.a. föreslagit att resurs- centerverksamheten i sin helhet förs över från SIT till SPM, då skolornas verksamhet intimt hör ihop med resurscentrens verk- samhet. ser ingen anledning att ändra på den nuvarande strukturen med resurscenter, dvs. företeelsen i sig. Med utredningens förslag att bilda en gemensam myndighet på om- rådet kan också resurscenterverksamheten hållas ihop med special- skoleverksamheten. Enligt utredningens bedömning bör det an- komma på den nya myndighetens ledning att avgöra hur or- ganisationen i denna del närmare ska utformas. har SIT flera lokalkontor i varje region. Vidare finns det två särskilda enheter för läromedel. Vissa av lokalkontoren är endast bemannade med en, två eller tre personer. Nio lokalkontor har fem eller färre anställda. Utredningen har inte funnit några skäl till att föreslå någon större förändring av den nuvarande lokaliseringen av den verksamhet som SIT och SPM bedriver. Verksamheten är och behöver vara väl spridd i landet. Däremot finns det möjligheter att i anslutning till den sammanslagning av de båda myndigheterna som föreslås pröva om det finns förutsättningar att minska på antalet lokalkontor. Att upprätthålla en god kvalitet i handlägg- ningen och en hög kompetens och effektivitet i en verksamhet med ett fåtal anställda på en viss ort synes inte ändamålsenligt. Antalet lokalkontor bör därför kunna minskas. Det finns flera allvarliga nackdelar med mycket små kontor. Ut- redningen Myndigheter på skolområdet konstaterade i sitt första delbetänkande:TPF3FPT Erfarenhetsmässigt behövs en viss storlek på en medarbetarstab för att nå bredd i kompetens, låg sårbarhet vid frånvaro, dynamik i arbets- processerna osv. Jag bedömer att en nedre gräns för denna kritiska massa ligger runt 8 medarbetare medan en optimal storlek sannolikt ligger runt 12–14 personer. Rimligen bör SIT:s mindre lokalkontor kunna avvecklas och verk- samheten överföras till närmaste regionkontor utan större negativa konsekvenser. Det kan även ifrågasättas om inte fler lokalkontor med ett tiotal antal anställda med fördel kan föras samman med regionkontoren. Att samla verksamheten och stärka kompetensen skulle synliggöra verksamheten och hela organisationen. I vissa regioner, t.ex. i den norra regionen kan det dock alltjämt finnas be- hov av särskilda lokalkontor av geografiska och andra praktiska skäl. Motsvarande resonemang gäller för de särskilda försäljnings- och produktionsenheter som finns för läromedel. I den mån verksamheten inte kan inrymmas i den ordinarie regionala verk- samheten bör särskilda enheter kunna behållas. 3TP PT Myndigheter på skolområdet, delrapport 1 dnr 6/02. Utredningens förslag innebär vidare att Sisus avvecklas som eget beslutsorgan inom och att verksamheten får en ny organisationstillhörighet. Det innebär bl.a. att viss verksamhet, som t.ex. fördelning av statsbidrag överförs till den nya Myndigheten för specialpedagogik. För att få en effektiv hantering av denna typ av verksamhet bör administrationen av liknande arbetsuppgifter samlas. Denna typ av arbetsuppgifter kan med fördel behållas i . Utredningens bedömning: Förslaget att föra verksamheten vid Sameskolstyrelsen till påverkar inte myndighetens lokalisering. Sameskolornas lokalisering påverkas inte heller. Skälen för utredningens bedömning: administration finns på fyra orter. Förutom , där den centrala administra- tionen finns, har tinget fast anställd personal i , och . är placerat i . Enligt utredningens bedömning påverkas inte lokali- sering av förslaget att Sameskolstyrelsens verksamhet integreras i . Inte heller sameskolornas placering berörs av föränd- ringen. Det ankommer på ledningen för att avgöra hur tinget ska organisera sin verksamhet. För att ska kunna få ett reellt större inflytande över verksamheten i sameskolan är det emellertid rimligt att de nya ansvarsuppgifterna får en starkare knytning till centralorten . I ett uppbyggnadsskede bör verksamheten gynnas av den förstärkning som pågår av den centrala administrationen. 6.3.6Översikt över de nya skolmyndigheternas lokalisering Utredningens förslag innebär att de olika myndigheternas huvud- sakliga lokalisering blir följande. Rc = Resurscentrum MSP = Myndigheten för specialpedagogik MSP hk, skola : MSP region, Rc syn Skolinspek- tionen enhet, MSP region : MSP region, läro- medel, Skol- inspektionen enhet : MSP Rc tal och språk