sou · GVB3101 · 2008-01-01 00:00:00 — Utredningen bedömer att detta är frågor som måste övervägas i ett genomförande av utredningens förslag. Utredningen har i kapitel 5 belyst behovet av inspektörer med en god kompetens för uppdraget. Utredningen bedömer det som centralt att man inom inspektionsmyndigheten bygger upp ett system för både grundutbildning och kompetensutveckling för nya och gamla inspektörer. konstaterar också att inspektionsmyndigheten bör ha en bred expertkompetens på skolområdet, t.ex. kompetens i utvärdering och juridik. Däremot ges inga konkreta förslag om kompetensutveckling. Utredningens bedömning är att en inspektionsmyndighet, som kanske kommer att omfatta fler än 250 inspektörer, måste ha en central utbildningsfunktion. Denna måste bl.a. planera och genomföra såväl strategisk utbildning, som introduktionsutbild- ningar och löpande kompetensutveckling. Utredningen har i kapitel 5 konstaterat att t.ex. den engelska inspektionen Ofsted har ca 10 dagars grundutbildning av inspektörer. basutbildning för nyanställd tillsynspersonal pågår . Hur en funktion för utbildning av utbildningsinspektörer ska byggas upp och organiseras måste övervägas i ett genomförande av utredningens förslag. Kompetenstillgång i en regionaliserad organisation En särskild aspekt att fundera över är om alla regionala enheter ska ha samma uppdrag. har de fem enheterna inom avdelningen för utbildningsinspektion samma uppdrag, dvs. alla skolformer, verksamheter och huvudmän inspekteras av alla enheter. Utred- ningen har konstaterat att det är svårt att effektivt utnyttja det specialistkunnande som finns på enheterna, t.ex. när det gäller inspektion av vuxenutbildning. Till en del är detta beroende av de olika skolformernas omfattning. Exempelvis har detta inneburit att vuxenutbildningen eller förskoleverksamheten i viss mån har inspekterats utifrån uppdrag eller av personal som saknar egen erfarenhet från verksamhetsformen. Enligt utredningens bedömning är det nödvändigt att skolor och verksamheter inspekteras av personer som har en gedigen kompetens inom området. Det innebär att det inom inspektions- myndigheten måste finnas åtskilliga kompetensområden företrädda utöver , t.ex. inspektörer med erfarenhet av förskola, vuxenutbildning, gymnasial yrkesutbildning, särskola och special- undervisning. Det är dock inte rimligt att all kompetens ska finnas i varje enhet – i synnerhet om enheten har få anställda. En lösning på kompetensfrågan skulle kunna vara att alla enheter har grundupp- draget att inspektera grundskolor, medan uppdraget att inspektera andra skolformer och verksamheter kan fördelas på en eller några få Givet att utökningen av antalet inspektörer blir det som väntas framöver och att antalet enheter som ska inspekteras inte blir fler, förbättras dock möjligheterna att på varje enhet få en bred kompetensprofil hos inspektörerna. Utredningen anser att frågan om att ha en bred kompetens i en regional organisation måste övervägas i ett genomförande av utredningens förslag. I kapitel 5 beskriver utredningen behovet av en kvalitetssäkring av utbildningsinspektionen. bör regelbundet följa upp, utvärdera och kvalitetssäkra sin verksamhet i alla dess delar. Därför bör ett kvalitetssäkringssystem utvecklas för en regel- bunden granskning av effekter, likvärdighet och rättssäkerhet. Det behövs en funktion för kvalitetskontroll och effektbedömning, som är avskiljd från den dagliga inspektionsverksamheten. Denna funktion bör vara en intern kritisk granskare av verksamhetens metoder, resultat och effekter. Funktionen bör kunna vara en del i den internrevision som före- slås av . Internrevisionens ansvar och uppgifter framgår av förordningen (1995:686) om internrevision vid statliga myndigheter. Med intern revision avses en självständig granskning av myndighetens interna styrning och kontroll. Den interna kvalitetskontrollen bör även kunna ta initiativ till en ordning med extern granskning. Exempelvis bör en utveckling av inspektionen bygga på erfarenheter från andra inspektionsmyn- digheter inom utbildningsområdet. Detta kan t.ex. ske genom att inspektionsmyndigheten gör en självvärdering på liknande sätt som utredningen föreslår ska ligga till grund för utbildningsinspek- tionens granskning av skolor. Som bedömare av självvärderingen kan bl.a. eller en utländsk inspektionsmyndighet anlitas. Utredningen anser att denna fråga måste övervägas i ett genomförande av utredningens förslag. En vidgning av inspektionsuppdraget innebär också en avsevärd utökning av data- och rapportflödet inom inspektionsmyn- digheten. använder utbildningsinspektionen IT-stöd i begränsad omfattning, t.ex. i viss informationsinsamling. Flödet av 1 000-tals skolrapporter, huvudmannarapporter etc. hanteras som enskilda textfiler. Inom finns ett pågående arbete med IT-stöd . Arbetet har anknyt- ning till pågående utvecklingsarbete av inspektions- modellen, men är ännu inte i drift. Utredningen har under hand fått veta att ambitionen med utvecklingsarbetet med IT-stöd är att det ska vara flexibelt och kunna anpassas till förändringar. Det finns dock inte underlag för att bedöma om flexibiliteten i utvecklingsarbete även inrymmer en möjlighet till anpassning i förhållande till utredningens förslag. föreslår i sitt betänkande (SOU 2007:79) att det bör finnas en stödfunktion bl.a. IT-stöd och information. Utredningens förslag om utbildningsinspektionens framtida inriktning ökar också behovet av IT-stöd. Det gäller frågor som rapporthantering, underlag inför platsbesök, extern information, hantering av självvärderingar, webbenkäter etc. Det är också nödvändigt för att kunna göra resultaten från inspektionerna jämförbara och lätt tillgängliga för föräldrar, elever, lärare, rektorer och andra skolaktörer. Sammantaget bedömer utredningen att behovet av informa- tionstekniskt stöd kommer att öka för att inspektionsmyndigheten ska kunna svara mot moderna krav på en kostnadseffektiv statlig verksamhet. Utredningen anser därför att frågan om hur IT-stöd kan bidra till en effektiv utbildningsinspektion måste övervägas noga. Utredningens bedömning: En framtida förstärkt utbildningsin- spektion bör ha en budget på . I detta belopp ligger av regeringen förannonserat tillskott på . Detta innebär att en ny inspek- tionsmyndighet beräknas att ha en budget på ca . uppskattar i sitt betänkande att den nya inspektionsmyndigheten kommer att ha mellan 200 och 220 årsarbetskrafter. Till detta kommer ytterligare årsarbetskrafter till följd av den förstärkning av utbildningsinspektionen om , som regeringen föreslagit i budgetpropositionen . Utredningen uppskattar att Skol- myndighetsutredningens förslag till budget för inspektionsmyn- digheten inklusive tillskottet är ca . Utredningen har i samråd med företrädare för diskuterat kostnaderna för utbildningsinspektionen. Enligt Skol- verkets årsredovisning 2006 var de totala kostnaderna för verksam- hetsgrenen utbildningsinspektion inklusive kostnader för enskilda ärenden och overheadkostnader ca . För enbart utbildningsinspektion är kostnaderna . Räknas overheadkostnaderna bort blir de direkta kostnaderna för avdel- ningen för utbildningsinspektion . I nedanstående beräkningar används de direkta kostnaderna. anger att kostnaden för en skolinspektion ligger emellan och , genomsnittskostnaden är ca . I beloppen ligger såväl personalkostnader som kostnader för resor m.m. Det är inte heller någon större skillnad i kostnader för inspektion av en fristående skola i förhållande till en . Antalet persondagar för en skolinspektion är i genom- snitt 15, dvs. de arbetsdagar som krävs för planering, platsbesök och rapportskrivande. Med genomsnittskostnaden per skola som norm kostar inspektion av 1 000 skolor . Någon särredovisning av inspektionskostnader på huvudmannanivå finns inte utan dessa kostnader ligger i skolkostnaden. Skillnaden mellan avdelningens kostnader på och utgörs av kostnader för planering, metodut- veckling, kvalitetssäkring, administration etc. finns det 142 årsarbetskrafter på avdelningen för utbild- ningsinspektion. Av dessa ägnar sig 110 åt inspektion, ca 4,5 åt utveckling av inspektionsmetoderna, 10 åt administration. Därutöver finns sju chefer och resterande 10 årsarbetskrafter finns på en samordningsenhet för analys, utveckling och kvalitetssäkring. I genomsnitt har man avsatt ca per inspektör och år för kompetensutveckling. Tyvärr ger tidsredovisning inte underlag för att kunna bedöma hur det faktiska uttaget ser ut. Det finns enligt utsaga från anledning att anta att de avsatta dagarna inte används fullt ut. Utredningen har i tidigare kapitel bedömt att vissa skolor kommer att inspekteras oftare, kanske , och att andra kommer att inspekteras mer sällan. För att kunna uppskatta de framtida kostnaderna antas att inspektionsbetinget i genomsnitt kommer att fördubblas, dvs. 2 000 skolor . Det skulle med inspektionskostnad på per skola resultera i en total årlig kostnad på ca . Inklusive overheadkostnader blir detta uppskattningsvis . I beräkningarna har använts den faktor (1,64) som har angivit. I en inspektionsmyndighet med avsevärt fler inspektörer bedöms denna faktor kunna sättas på en lägre nivå. Utredningen anger i tabell 8 översiktligt bruttokostnaderna, dvs. inklusive overheadkostnader för en inspektionsmyndighet vad gäller inspektionsverksamheten. Kostnader för enskilda ärenden, Barn- och elevombudet för likabehandling (BEO) och är samlade till en rubrik. Tabell 8 – kostnadsfördelning Inspektion: Administration, IT, utveckling Nationella prov – rättning Enskilda ärenden, BEO och Överklagande- Utredningen bedömer att inspektionsmyndigheten behöver en årlig budget på ca inklusive overheadkost- nader. Inräknat kostnader för tillsyn av enskilda ärenden, Barn- och elevombudet och bedöms budgeten för en inspektionsmyndighet bli . Utredningen har ovan beskrivit det kompetens- och rekryterings- behov som inspektionsmyndigheten kommer att ha. Flera för- ändringar ställer ökade krav på myndigheten. Utredningens förslag pekar på att kompletteringar av inspektionens kompetenser sannolikt blir nödvändiga. En utvidgning av uppdraget i den omfattning som regeringen föreslagit för inspektionsmyndigheten innebär också ett numerärt relativt stort rekryterings- och utbild- ningsbehov. Detta sammantaget kommer att ställa stora krav på myndighetens introduktionsutbildning och kompetensutveckling, vilket utredningen fört resonemang om i avsnittet ovan. har fem regionala enheter placerade i , , , och . Det ligger inte i denna utrednings uppdrag att ta ställning till lokaliseringen av den framtida inspektionsmyndighetens lokalkontor eller ens att ta ställning till om lokalkontor är nödvändiga. Utredningen har däremot pekat på den principiella nödvändigheten av att kombinera den decentraliserade organisationen med en robust central styrning och kvalitetskontroll i syfte att upprätthålla höga krav på likvärdighet mellan enheterna. De förslag som utredningen presenterar bedöms inte få några direkta konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Däremot kan utredningen notera, i likhet med Skolmyndighetsut- redningen, att det är en stor andel kvinnor som arbetar i Det är en omständighet som den framtida inspektionsmyndigheten naturligtvis måste väga in i sitt omställ- nings- och rekryteringsarbete. 6.3.4Ekonomiska konsekvenser för skolhuvudmännen Utredningens förslag om ett ansvar för skolhuvudmannen och rektorn att som en förberedelse för en inspektion utarbeta en själv- värdering skulle kunna uppfattas som en ny uppgift. Utredningen har dock i sina resonemang pekat på att skolhuvudmannen, enligt det styrsystem som finns på skolans område, har ett övergripande ansvar för att verksamheten uppfyller de nationella målen. Även rektorn har ett sådant ansvar formulerat bl.a. i läroplanerna. Det samlade huvudmannaansvaret innebär även ett ansvar att följa upp, utvärdera och vid behov vidta sådana åtgärder att de nationella målen uppfylls. Det underlag den framtida inspektionsmyndig- heten begär av en skolhuvudman eller en rektor innebär därför enligt utredningens bedömning inte någon avgörande förändring. I allt väsentligt handlar det om sådana uppgifter som skolhuvud- mannen har behov av för egen del eller är skyldig att tillhandahålla för uppföljning och utvärdering. (2006): och undervisning. (1989): tillsyn i obligatoriska skolan. , Leeuw &Scheerens. (2005): On the Impact of the Dutch Educational Supervision Act. (2007): Skolinspektioner – slöseri med tid och pengar, , i , red. (2006): Skolans kontrollregim –Ett kontraproduktivt system för styrning. (2006): Statens kaka – Om nedläggning av Skolöver- styrelsen och Länsskolnämnderna. IFAU (). Rapport 2007:22: Systematiska avvikelser mellan slutbetyg och provresultat – spelar elevens kön och etniska bakgrund roll? IFAU (). Rapport 2007:23: Spelar lika kön och etnisk bakgrund på lärare och elever roll för provresultat och slutbetyg? INTOSAI (International organization of Supreme Audit institu- tions) (2004): Evidence and Documentation, Appendix 3. In Implementations guidelines for performance auditing. Standards and guidelines for performance auditing based om INTOSAIs Auditing Standars and practical experience. (2007): Effects and side effects of inspections and accountability in education: an overview of empirical studies. 33, No. 3, 2007. Inspectie van het Onderwijs. 2005-29: Supervisory Framework for Primary Education. Inspectie van het Onderwijs: Proportional supervision and school improvement from an international perspective. A study into the (side) effects of utilizing school selfevaluation for inspection purposes in Europe. Afdeling Comunicattie van het onderwijs. (2000): Skolinspektion i och Hjälp till självhjälp eller självstyrning med betslet i munnen? I Pedagogisk Forskning i årg 5 nr 3. (1998): Rättvis rättning i nationella prov. Pm nr 144, . /(2005): Vi värderar kvalitet– om självvärdering och lärares utvecklingsarbete. (2005): Platsbesök som metod vid utvärdering av utbild- ning. Arbetsmaterial inför Svenska utvärderingsföreningens konferens . MacBeth och McGlynn. (2005): Självvärdering. Vad har skolan att vinna? McCrone, Rudd, Blenkinsop m.fl. (2007): Evaluation of the impact of Section 5 inspections. (nfer) . Sammons, , & Mortimore, (1997): Forging Links: Effective Schools and Effective Departments. SICI: Rapport från project. (2002): Från kvalitetsarbete till bedömning av kva- litet – ett lärosätesperspektiv. En analys av utvär- deringar av ämnen och program 2001 och 2002. univer- sitet Kvalitet och utvärdering, . (1994): Skolinspektörer minns Minnen och dokument III. Reprocentralen HSC, 1994. (1994): Gymnasieinspektörer minns. Repro- centralen HSC, . , (2004): Schools at risk: the use of risk analysis in school inspections. Paper presented in the International Conference on School-Effectiveness and Improvement. (2006): utbildningsinspektion – ger den några effekter? Effekt-utvärdering genomförd på uppdrag av . 2000:15 AR: Att utvärdera kvalitet i högre utbild- ning. Internationella jämförelser av system för kvalitetsgranskning. 2002:20 R: Metautvärdering av modell för kvalitetsbedömning av högre utbildning. Hur har läro- säten och bedömare uppfattat modellen? (2004): , . Några reflektioner kring utvärderingsav- delning. (2005): Nationella ämnes- och program- utvärderingar. Anvisningar och underlag för självvärdering. Revi- derad 2005. 2007:36 R: National quality system for the period 2007–2012. Myndigheten för skolutveckling (2005): Nationell skolutveckling – att prioritera och fokusera. Myndigheter på skolområdet – rapport från utredaren , delrapport 1 och 2, 2002. Regleringsbrev för avseende . (1990): Den statliga skoladministrationen. (1999) Rapport 160: Nationella kvalitetsgranskningar 1998, dnr 98:128. (2000): Att samla in och bearbeta data. (2002) Rapport 225: Lägesbedömning 2002. (2002): Årsredovisning för (Beställningsnum- mer: 03:801). (2003): Redovisning av plan om utbildningsinspektionen, dnr 2003:02232. (2004): Det nationella provsystemet i den målstyrda skolan, best.nr 04:870. (2004): Handlingsplan för en rättssäker och likvärdig betygssättning, dnr 2004:556. (2004): årliga redovisningar av resultat på ämnesprov i årskurs 9 åren 1998–2004. (2005): Inspektera för att förbättra – ett informationshäfte om utbildningsinspektion, dnr 2007:2172. (2006). Rapport 286: Rullande stickprovsbaserat system för kunskapsutvärdering av ämnen. (2006): strategi och långsiktiga plan för utvärderingsverksamhet, dnr 2007:539. (2006): Tio EU-länders utbildningssystem. En översiktlig bild. (2006): Verksamhetsplan 2006. (2006): Årsredovisning för . (2007): Behov av tydligare reglering av särskilt stöd och elevinflytande, dnr 69–2007:592. (2007). Rapport 300: Provbetyg – Slutbetyg- Likvärdig bedömning? (2007): Redovisning av uppdrag om pågående utveck- lingsarbete avseende utbildningsinspektion, dnr 59- 2007:1673. (2007): lägesbedömning 2007, dnr 2007:1033. (2007): utbildningsinspektion – en samman- fattning av resultat och erfarenheter , dnr 07:1003. (1990): Vägledande utgångspunkter för den statliga tillsynen av skolverksamheten, dnr 0106-90:611. Propositioner, skrivelser m.m. Förordningen 2002:1160 med instruktion för . Förslag från (Fi 2006:07). Myndigheter på skolområdet. Kommittédirektiv (dir. U2002:07). Regeringens proposition 1980/81:107 med anledning av betänkan- det Förenklad skoladministration (SOU 1980:5). Regeringens proposition 1988/89:84. Skolans utveckling och styr- ning. Regeringens proposition 1992/93:220. Regeringens proposition 1994/95:85. Regeringens proposition 1999/2000:1. Bilaga 12, Utgiftsområde 15,16. Regeringens proposition 2000/01:1. Bilaga 22, Utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Regeringens proposition 2006/07:1. Bilaga 27, Bilaga: UO 16: Ut- bildning och universitetsforskning. (2007): Intern , . Arbetsmaterial pilot 2, . PM:or från : Resultat från tillsyn 1997 respektive 1998. Utbildning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning, skr. 2001/02:188. Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet, skr. 1996/97:112. Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – samverkan, ansvar och utveckling, skr. 1998/99:121. Skolväsendets lokala och regionala ledning m.m. SOU 2002:14. Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. Tydliga mål och kunskapskrav i Förslag till nytt mål- och uppföljningssystem. Tre nya skolmyndigheter. Samordnad och tydlig tillsyn av . En särskild utredare skall lämna förslag till den statliga utbild- ningsinspektionens framtida inriktning och utformning. Utredaren skall även föreslå former för regeringens styrning av utbildnings- inspektionen. Uppdraget gäller främst den kvalitetsgranskande delen av inspektionen där utvecklingsbehoven bedöms vara störst. föreslå hur inspektionen skall anpassas utifrån situationen hos varje huvudman, skola och verksamhet, föreslå lämpliga intervaller för inspektioner av olika typer av verksamheter och för uppföljningar av huvudmännens åtgärder, lämna förslag på hur inspektionen tydligare kan granska mål- uppfyllelse och kunskapsuppföljning, föreslå vilka huvudområden utbildningsinspektionen bör inrik- tas mot, föreslå former för rapportering och publicering av rapporter om genomförda inspektioner, samt föreslå hur utbildningsinspektionen kan kvalitetssäkras. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Statlig tillsyn och kvalitetsgranskning inom förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skolväsende () inrättades för att svara för de statliga uppgifterna i det målstyrda skolsystemet. Den övergripande uppgiften för den nya myndigheten var att hävda de nationella målen för skolväsendet genom uppföljning, utvärdering, tillsyn samt förslag och underlag till utveckling. Mot bakgrund av utvecklingen i kommuner och skolor med bristfällig måluppfyllelse och otillräckligt utvecklingsarbete bedömde den tidigare regeringen att det var nödvändigt att stärka de statliga insatserna för både tillsyn och utvecklingsstöd. Såväl dåvarande () som revisorer påpekade också i rapporterna tillsyn (RRV 2001:24) respektive Statens styrning av skolan från målstyrning till uppsökande bidrags- förmedling (2001/02:13) att tillsyn borde utökas. fick förtydligade uppdrag både när det gällde de granskande och de stödjande insatserna, vilket med tiden framstod som svårförenligt. I Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklings- plan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) bedömde den tidigare regeringen att granskande uppgift behövde tydliggöras ytterligare och skiljas från den utvecklingsstödjande verksamheten. renodlades uppgifter till att främst handla om kvalitetsgranskning och tillsyn, men även om uppfölj- ning och utvärdering samt utveckling av nationella kursplaner och betygskriterier. Av den ovan nämnda utvecklingsplanen följde att skulle svara för en utbildningsinspektion som både skulle omfatta tillsyn och kvalitetsgranskning. inrättades Myndigheten för skolutveckling med uppgift att stödja och stimulera kommuner och skolor i deras arbete med att nå de natio- nellt fastställda målen. Tillsyn innebär granskning av om huvudmannen på ett godtag- bart sätt uppfyller krav som uttrycks i lagar, förordningar och föreskrifter samt att huvudmannen vidtar åtgärder för att rätta till eventuella brister. Kvalitetsgranskning i det mål- och resultatstyrda skolväsendet handlar om att studera hur väl de nationellt fastställda målen nås på huvudmannanivå samt i skolor och verksamheter. Kvalitetsgranskning innebär också en granskning av hur väl en huvudman eller verksamhet tar ansvar för det egna kvalitetsarbetet. I instruktion som gäller från (förord- ningen [2002:1160] med instruktion för ) före- skrivs att genom utbildningsinspektion skall granska kvaliteten i skolväsendet och ha tillsyn över det offentliga skol- väsendet samt den av det allmänna anordnade förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen. I det offentliga skolväsendet ingår förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, special- skolan, sameskolan, vuxenutbildning (komvux), vuxen- utbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). skall också ha tillsyn över utbild- ningen vid fristående skolor, riksinternatskolor och särskilda ung- domshem. Dessutom har tillsyn över sjukhusundervis- ning, visstidsutbildning vid särskilda resurscenter samt över hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar när det gäller enskilt bedrivna förskolor m.m. Den statliga tillsynen inom skolväsendet bedrivs bl.a. genom utbildningsinspektionen. utövar även tillsyn genom handläggning av enskilda ärenden, dvs. anmälningar om missför- hållanden i offentliga och fristående skolor samt förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg. Akuta insatser vid information om allvarliga missförhållanden utgör en annan typ av tillsyn och verket kan även initiera tillsyn på egen hand utifrån uppgifter som framkommer genom exempelvis statistikuppföljning. Den tidigare regeringen angav i regleringsbrev som gällde från som mål för inspektionen att varje kommun och alla skolor skall inspekteras . Målet har behållits i efterföljande regleringsbrev. Genom återrapporterings- krav i regleringsbreven har regeringen också uppdragit åt Skol- verket att särskilt fokusera på vissa angelägna områden olika år. Nuvarande utformning av utbildningsinspektionen Inom inrättades från en avdelning för utbildningsinspektion. inspektionsverksamhet byggdes upp och har uppnått en kapacitet där omkring 50 kommuner och 1 000 skolor inspekteras . Förskoleverk- samhet och skolbarnsomsorg samt vuxenutbildning inspekteras främst på huvudmannanivå. Vid fristående skolor genomförs inspektioner senast under skolornas tredje verksamhetsår och som en del av inspektionen i en kommun.