sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — För mer infor- mation om de resultat och siffror som ligger till grund för resul- taten som listas nedan, se bilaga 1. Kostnadsbild för referensnät med bas i GSM-tillstånd Kostnad drift * 8 år Total kostnad (SEK) 2 710 803 100 3 681 123 100 7.5.4Jämförelse med kommersiellt styrt nät Vid jämförelse med det begränsade scenariot för det kommersiellt byggda nätet är referensnätet med bas i GSM-tillståndet snarlikt till täckning och kostnad. Detta agerar stöd åt det faktum att minst en operatör i det hypotetiska auktionsscenariot utan täckningskrav skulle bygga nät i de mest lönsamma regionerna. Det kommersiellt styrda nätet utan täckningskrav hade, i det begränsade scenariot, byggt täckning för europavägar och större huvudvägar även utan täckningskrav eftersom detta är av affärsmässigt intresse för opera- törerna. 7.6Totalkostnad för näten i rapporten I tabellen nedan presenteras den totala kostnaden som det svenska tilldelningsförfarandet har kostat till 2008, samt vad ett hypotetiskt tilldelningsförfarande skulle ha kostat . I kostnaderna för dagens nät ingår de totala kostnader som opera- törerna har rapporterat för upprättandet och driften för sina nät. I kostnaderna för det hypotetiska nätet ingår kostnader för infra- struktur, drift och auktionskostnad för samtliga fyra operatörer. Kostnaderna för infrastrukturen och driften har beräknats enligt de fyra utbyggnadstyper som tagits fram i denna rapport, det vill säga att en operatör bygger enbart i storstadsregionerna, en operatör bygger i storstadsregionerna med kompletterande täckning samt att två operatörer bygger för god täckning i hela landet. I beräk- ningarna av kostnaderna för dagens nät har den rapporterade kost- naden från samtliga tre UMTS-operatörer vägts samman. En kontrollberäkning av denna summa har utförts med de typsiter som definierats för det hypotetiska nätet. Kontrollberäkningen verifierade operatörernas kostnadsuppskattning. Kostnadsbild för dagens UMTS-nät kontra det hypotetiska nätet Kostnad drift * 8 år 8 432 525 100 2 973 808 000 11 406 333 100 11 607 095 600 12 849 105 200 17 649 105 200 Kostnad drift * 8 år 30 000 000 000 30 000 000 000 30 000 000 000 17 649 105 200 Det som kan urskiljas i en jämförelse mellan nulägesanalysen av UMTS-utbyggnaden i och de hypotetiska nät som beskrivs i detta kapitel är att täckningsgraden i hypotetiska UMTS-nät skulle bli avsevärt lägre än de UMTS-nät som är i bruk i . Det nät som hade byggts med målet bäst täckning uppnår en maximal befolkningstäckning på , vilket är avsevärt lägre än dagens befolkningstäckning på . Minst ett av de hypotetiska näten hade byggt nät enbart i de absolut mest lön- samma regionerna i , exempelvis storstadsregioner, semester- orter och vägnät, vilket hade inneburit en befolkningstäckning på . Denna täckningsprocent stämmer väl överrens med täckningsprocenten för det hypotetiska referensnätet med bas i GSM-tillstånden. Ur kostnadssynpunkt skulle de hypotetiska näten kosta strax , en kostnad som är mindre än två tredje- delar av vad den svenska UMTS-utbyggnaden har kostat . För de ytterligare som dagens UMTS- nät har kostat har svenska UMTS-konsumenter fått tillgång till större täckning än vad den maximala befolknings- täckningen i de hypotetiska näten skulle kunna erbjuda. I detta kapitel sammanfattas rapportens resultat och slutsatser i diskussionsform. Enligt de utbyggnadsberäkningar som utförts skulle i det hypotetiska UMTS-nätet byggt enligt kommersiella intres- sen få en maximal befolkningstäckning på för den operatör som skulle bygga enligt affärsmodellen bäst täck- ning. Övriga operatörer skulle maximalt uppnå en befolknings- täckning som motsvarar det hypotetiska UMTS-nätet med bas i GSM-tillstånden, det vill säga befolknings- täckning. Med en befolkningstäckning på har dagens UMTS-nät alltså bättre befolknings- täckning än vad det hypotetiska nätet maximalt skulle uppnå. Strukturen och kapaciteten i det hypotetiska nätet byggt efter kommersiella intressen skulle motsvara dagens nät, något som signalerats under operatörsintervjuerna. Dagens basstationer har placerats ut på de mest lämpade platserna och utbyggnad hade skett på samma sätt i det hypotetiska nätet, med färre bas- stationer i glesbygden. Operatörerna rapporterade att kapaci- teten för HSPA sannolikt skulle vara bättre i det hypotetiska nätet i storstadsregionerna, semesterorter samt landsvägar, detta eftersom de skulle kunnat inleda utbyggnaden senare med bättre teknik och därmed bättre kapacitet. Utbyggnad i storstäder, kommunikationskanaler och semester- orter har rapporterats som de huvudsakliga utbyggnadsmålen av referensländerna såväl som operatörerna. Utbyggnaden i ett kommersiellt styrt UMTS-nät i hade följt samma för- farande. Utbyggnaden av UMTS-näten på den svenska marknaden hade enligt operatörerna inletts senare och genomförts snabbare , detta eftersom de inledande terminalerna och bas- stationerna inte var av tillräcklig kvalitet. Detta reflekteras även i den nederländska utbyggnaden där användes till förberedelser av UMTS-utrullningen i väntan på att termi- nalerna och hårdvaran för basstationer skulle nå en tillräcklig mognadsgrad. Inledande problem med UMTS-terminalernas kvalitet har även rapporterats av samtliga referensländer. Auktionsintäkten i , och auktionens framgång, skulle bero på valet av auktionsdesign och hur pass väl den matchar svenska förutsättningar. Referensländerna visar prov på fram- gångar anpassade efter den egna nationen och misslyckanden som följd av felaktigt designade auktionsprocesser. Auktions- intäkten i skulle variera med valet av auktionsdesign, men den uppskattade intäkten på 1,2 miljarder signalerades som trovärdig av operatörerna. Samtliga UMTS-nät i har kostat 30 mil- jarder SEK att upprätta enligt operatörernas egen information. Denna kostnad inkluderar upprättande såväl som drift av infrastrukturen och kostnader för bland annat marktillstånd. De kommersiellt styrda UMTS-näten skulle ha en sammanlagd kostnad på , mindre än en tredjedel av kostnaden för dagens svenska UMTS-nät. Den beräknade kostnaden för de hypotetiska näten skulle kunna bli mindre enligt operatörerna då efterföljande kostnader som ersättning och uppgradering av den inledande utrustningen, höga kostnader för markhyra och mastinhyrning skulle kunnat undvikas. Om operatörernas utbyggnad inte styrs av täckningskrav kom- mer de inte bygga större täckning än nationens förutsättningar gör rimligt. Utbyggnaden i referensländerna har generellt täckningskrav eller uppfylld befolkningstäckning på maximalt av befolkningen, denna maximala täckningsprocent speglas även av utbyggnadsberäkningarna för den svenska marknaden i det hypotetiska scenariot. Även i länder där förutsättningarna för utbyggnad av UMTS-nät är gynnsamma, exempelvis och , upp- når inte operatörerna den täckningsgrad som kräver av de svenska operatörerna. Dessa länder har en avsevärt mer gynnsam situation vad det gäller topografin och befolknings- tätheten än vad har men har ändå endast uppnått 80 pro- cent befolkningstäckning i och i . Befolkningstäckningen i visar att trots ovanligt gynnsamma förutsättningar för full befolkningstäck- ning väljer operatörerna ändå att inte täcka de sista procenten av befolkningen. Ur detta perspektiv är det inte troligt att den svenska UMTS-utbyggnaden hade uppnått en befolkningstäck- ning som överstiger denna täckningsprocent, med all sanno- likhet skulle majoriteten av de svenska UMTS-operatörernas nät vara mindre. Av rapportens referensländer motsvarar de svenska förutsätt- ningarna, med avseende på topografi och befolkningstäthet, närmast de finska förutsättningarna. Med detta som perspektiv är det osannolikt att ett hypotetiskt nät skulle växa mot den täckningsgrad svenska marknaden har . De finska förutsätt- ningarna speglar bäst att skulle ha en täckningsgrad som motsvarar det hypotetiska GSM-baserade nätet med befolk- ningstäckning på . Operatörsintervjuerna visade att en operatör skulle bygga ut på det affärsmässiga scenariot bäst täckning och skulle då maximalt uppnå befolkningstäckning med bibehållen lönsamhet i nätet. Reglering i form av täckningskrav är enligt rapportens resultat den faktor som krävs för att uppnå god täckning i det som räknas som glesbygd. Referensländer och operatörsintervjuer visar att de sista procenten av befolkningstäckning i glesbygden inte är intressanta att täcka ut ekonomisk synpunkt. Roaming-tillstånd är avgörande för om en ny operatör ska kunna etablera sig på en marknad med befintliga GSM-opera- törer som konkurrerar på UMTS-marknaden. Starkare reglering för roaming hade behövts när dagens nät startade och när det hypotetiska skulle starta. Reglering i form av subventionering av UMTS-terminaler skulle vara avgörande för hur snabbt UMTS skulle etablera sig på den svenska marknaden i ett hypotetiskt scenario. De tidiga termi- nalerna var undermåliga och på den finska marknaden utan subventionering har detta lett till att UMTS inte har tagit fart . Svenska lagar som tillåter detta medför att i det hypotetiska scenariot skulle ha en större acceptans av UMTS än vad har . I detta kapitel presenteras en övergripande sammanfattning av rapportens resultat i tabellform. UMTS – nuvarande nät UMTS – hypotetiskt nät med utgångspunkt i UMTS – referensnät enligt GSM-tillstånd Final presentation with ARPU Rev A.xls kostnader, täckning och mastantal för de hypotetiska näten. Dokument som beskriver de parametrar som ligger till grund Type-Site Kost UMTS Netlight Detaljbeskrivning av typsiter och (080228).xls de parametrar dessa bygger på. nödvändiga abonnenter per site, konkurrenssituation i aktuell ort. Frågeunderlag till intervjuer med Beskrivning av de antaganden som ligger till grund för rapporten samt en analys av deras relevans för UMTS Development – From an Post- og , UMTS – Konsesjon Post- og , UMTS – Konsesjon Hi3G. Post- og , UMTS – Konsesjon Post- og , UMTS – Konsesjon Mobile , , (2002), License and Regulatory update on UMTS. Soneras Coverage Extended to Ten New , svar på enkät till referensländer. , svar på enkät till referensländer. , svar på enkät till referensländer. , svar på enkät till referensländer. , svar på enkät till referensländer. UMTS/IMT-2000 Licence Auctions. Karta över GSM- och 3G-täckning i referensländer, källa GSM World. How not to run auctions: Hi3G:s danska hemsida för UMTS-täckning. UMTS Supervision in practice V1.0, 2007, SOU 2008:72 Bilaga 4 Kartinformation om befolkningsutbredning i de Kartinformation över befolkningsutbredning i , svar på intervjufrågor. Sonera, svar på intervjufrågor. Hi3G, svar på intervjufrågor. Tele 2, svar på intervjufrågor. Regeringsrapport, delrapport för UMTS- PTS, 3G-nät klara, 2007. framtida efterfrågan på radionätkapacitet syfte och målUT.......................................... NyTU användning.......................................................................UT av ........................................................fasta nätUT och kognitiv radio UT 5TU .10UT TerminalutvecklingU ................................................................ scenarier ...........................på medellång siktUT scenarier på lång siktUT..................................... Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska undersöka behovet av ändrade regler för att tillämpa allmän inbjudan till ansökan vid tillståndsgivning enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, LEK. Utredaren ska vid behov lämna förslag till ändringar av andra gällande prin- ciper för tillståndsprövningen. Utredningen skall specifikt ta ställning till om de regler som ligger till grund för tillståndens längd är lämpliga, och om det finns behov av ändrade bestämmelser för överlåtelse av tillstånd. Utredaren ska vidare formulera ett förslag till ett politiskt mål för slutanvändares tillgänglighet till mobil och annan trådlös elektronisk kommunikation. Utredaren ska också utvärdera de samhällsekonomiska effek- terna av nuvarande system för tillgång till mobil och trådlös kommunikation i stort, och vid behov föreslå alternativa former för att uppnå täckning. Utredaren ska även undersöka behovet av ändrade regler för de radioanvändare som inte betalar avgifter för sin användning. Med anledning av ovanstående har utredningen funnit behov av att analysera och förstå såväl den tekniska som den marknadsmässiga utvecklingen inom området trådlös kommunika- tion, för att mot denna bakgrund kunna fatta relevanta och lämp- liga beslut avseende eventuell lagändring och reglering. A-focus har därför fått i uppdrag att genomföra en scenario- analys avseende framtida möjliga och för utredningen relevant utveckling avseende marknad och teknik som kan ha signifikant påverkan på efterfrågan på nätkapacitet i radionät. Uppdraget har genomförts av , och . 2 Rapportens syfte och mål Syftet med uppdraget har varit att ta fram en analys och beskriv- ning av möjliga alternativa framtida scenarier med påverkan på efterfrågan på spektrum på medellång och lång sikt och omfatta såväl den möjliga tekniska utvecklingen som utvecklingen av den marknadsmässiga efterfrågan inom området trådlösa nät för elektro- nisk kommunikation. Målet med uppdraget är att scenarierna skall bidra till Frek- vensutredningen med insikt i grundläggande trender och inverkan av styrande faktorer på marknadsutvecklingen, samt den tekniska utveckling som förändrar marknadens beteende eller kan komma att kräva regulatorisk inblandning. Den tekniska utvecklingen: Uppdraget har omfattat att beskriva och analysera hur den tekniska utvecklingen inom området trådlös kommunikation kan komma att utvecklas och vilken inverkan detta kan komma att få på efterfrågan på nätkapacitet i radionät. Marknadsutvecklingen: Att genom tillämpning av scenarieanalys beskriva den möjliga marknadsrelaterade utvecklingen inom området trådlös kommunikation. Marknadsanalysen har tagit utgångspunkt i nuvarande och framtida tillämpningar och både konsumenters och företags/organisationers efterfrågan. Den huvudfråga (scenariofråga) som har adresserats i uppdraget är; av vad, hur och varför kommer kapacitetsefterfrågan i trådlösa kommunikationsnät att utvecklas i – på medellång och lång sikt? Scenarioanalysen har avgränsats till att omfatta trådlösa kommuni- kationsnät av publik eller semi-publik karaktär och som används för elektroniska kommunikationstjänster. Detta innefattar t.ex. mobilnät, nät för utsändning av radio och tv, publika hotspots och andra publika trådlösa lokala nät. Rapporten inkluderar även specialnät för t.ex. blåljusmyndigheter. Däremot är slutna nät som trådlösa företagsnät och trådlösa nät i hemmen exkluderade med anledning av att de inte är tillgängliga för andra. Försvarets tillämp- ningar som använder radiofrekvenser är också exkluderade. Utan- för ramen för denna rapport ligger också alla typer av lösningar för korthållskommunikation t.ex. fjärrkontroller. Värt att notera är att uppdraget har varit att analysera och presentera scenarier avseende framtida efterfrågan på kapacitet i radionät enligt ovanstående avgränsning, inte att besvara frågan om hur kan eller bör agera i frågor om spektrum- politik etc. 4 Metodik och genomförande Uppdragets har genomförts med en kombination av research, workshops med expertgrupper och analys. Grundläggande för uppdragets genomförande har varit; definiering av scenariofrågan och variabler med betydande inverkan, samt workshops med ett urval av experter. Den för uppdraget teoretiska värdegrunden har varit deduktiv, där scenarioanalysen föregås av en grundläggande research. Steg I Research: Researcharbetets inriktning har varit på både teknik och marknad. Utifrån detta arbete definierades följande variabler som bedömdes ha störst potentiell inverkan på scena- riofrågan. Substitution av fasta nät Mjukvarustyrd och kognitiv radio Maskin till maskin kommunikation Steg II Workshops: Variablerna diskuterades därefter ingående i tre workshops med utvalda experter, enligt nedan. Workshop- arbetet inkluderade också en gemensam bedömning om graden av respektive variabels inverkan på scenariofrågan samt dess förutsäg- barhet. Deltagare i workshop 1: Deltagare i workshop 2: Deltagare i workshop 3: Övriga intervjuade personer: Keystream – Embedded systems Steg III Scenarieanalys: Basen för scenarierna i denna rapport är dels den research som A-focus har genomfört inom ramen för uppdraget, dels de tre s.k. scenarioworkshops som hölls . Diskussionen i dessa workshops var i huvudsak inriktad på de variabler som bedömdes har störst inverkan på scenariofrågan. För att lägga grunden för en diskussion av hög kvalitet valdes expert- deltagarna med omsorg från olika delar av industrin och den akade- miska världen. Inför respektive scenarioworkshop försågs dess- utom deltagarna i förväg med ett s.k. whitepaper där respektive variabel fanns kortfattat beskriven. Arbetet med scenarioanalysen utmynnade i att två så kallade osäker- heter valdes, vilka bildar ett scenariokors. Detta scenariokors utgör i sin tur grunden för scenarierna. Scenarierna tar inte tagit hänsyn till macro-trender avseende t.ex. konjunktur, tillgång på kapital och sysselsättning. 5 Beskrivning av variabler Ny användning handlar om utvecklingen av relativt nya och helt nya tillämpningar och applikationer som kan medföra ett ökat kapacitetsbehov i trådlösa nät. Inom fasta nät har vi sett en explosion av nya tillämpningar bland annat som ett resultat av utvecklingen av Web 2.0 som främjar interaktivitet och användarproducerat material (s.k. user generated content). Detta illustreras av den omfattande utbred- ningen av bloggar och wikis, och den uppsjö av webbplatser för specifika ändamål, t.ex. videodelning, fotodelning, nyhetsdelning, spel, sociala nätverk och mycket mer. För att förstå magnituden kan nämnas att det finns över 112 miljoner bloggarTPF1FPT, att YouTube innehar nästan 70 miljoner videosTPF2FPT, Flickr över 2 miljarder bilderTPF3FPT och att MySpace har över 300 miljoner användareTPF4FPT. Känneteck- nande för utvecklingen har varit hastigheten med vilken nya applikationer och tillämpningar kommit, och vilken genomslags- kraft de haft. Som exempel har YouTube, som endast är , seglat upp på tredje plats bland världens mest besökta webplatser enligt . 1TP PT Technorati, uppgifter hämtade Feb. 2008. 2TP PT YouTube, uppgifter från Feb. 2008, mha sökning med * på videos. 3TP PT Reuters, Flickr to map the world's latest photo hotspots, Nov. 19 2007. 4TP PT , uppgifter från Dec. 2007. 5TP PT , uppgifter hämtade 30, 2008. Trots att denna utveckling är enorm är det peer-to-peer (P2P) fildelning av musik, film, program och spel som är överlägset störst på nätet, och som tillsammans står för mellan (Mellan- östern) och () av all datatrafik på Internet. Med den tyska marknaden som exempel upptar P2P fildelning av datatrafiken, allmänt webb-surfande och YouTube 8 procent.TPF6FPT Frågan är hur utvecklingen kommer att se ut i de trådlösa näten, som upp tills haft en ganska odramatisk utveckling gällande applikationer och tillämpningar. Grundläggande för att använd- ningen skall ta fart är att näten uppbär en tillräckligt god kvalitet för det ändamål de används för, att priserna är konkurrenskraftiga och manar till användning samt att tillgången till access är god och användarvänligheten i terminaler och applikationer är bra. Bredband via trådlösa nät har mycket stor potential, men kon- kurrerar i kvalitet och pris med fast. Lanseringen av mobilt bred- band i slutet på 2006 har varit framgångsrik och haft stor genom- slagskraft på trafiken i de mobila näten. Ökade hastigheter med hsdpa och fastpris utan tak har skapat vitala förutsättningar för tillväxt, och det vi ser nu är en överföring av etablerade användar- mönster från det fasta nätet till det mobila, företrädesvis via PC:n. Det innebär att tillämpningar och applikationer inom Web 2.0 samt P2P fildelning går över i mobilnätet. Om utvecklingen fort- sätter som den ser ut kommer de mobila näten att inom loppet av ha betydande kapacitetsproblem, vilket i sin tur kan medföra lägre hastigheter, högre priser eller andra begräns- ningar som dämpar användningen. Det sker även en ökning av bredbandsanvändande i andra nät, t.ex. tillväxt i hotspotanvändning (främst driven av affärsresenärer) och utökning av gemensamma användarnät som t.ex. FON, men till mobilnätens fördel talar både användarvänligheten och den platsoberoende tillgången till access. Medieutbudet har varit begränsat, men med Internets genombrott på marknaden har bilden förändrats avsevärt. Föränd- ringen består dels av ett betydligt större totalt utbud av innehåll i kombination med en större självvald mediekonsumtion, både beträffande valet av innehåll och tidpunkten när denna konsumeras. Konsumenterna är inte utelämnade till det traditionella 6TP PT Fildelning ohotat störst, , Publicerad . samt Internet Study 2007 massmediala utbudet, utan kan konsumera medieinnehåll via en rad distributionskanaler med större flexibilitet. Genom nedladdning och tidsförskjutning kan konsumenterna skapa en mer personligt organiserad mediekonsumtion. läger vi i genomsnitt 368 minu- ter () per dag på konsumtion av olika former av media, bl.a. radio och tv, Internet, dagstidningar, böcker, musik (CD/Mp3/kassett) och video/dvd. Av den totala konsumtionen utgör radio och tv , dvs. traditionellt broad- castade områden. Internet är det tredje enskilt största om- rådet och utgör , dvs. motsvarande per dag. Det är högst troligt att konsumenternas vilja att i allt högre grad kontrollera, kombinera och omforma sin media fortsätter att öka, vilket kommer att ha effekter på efterfrågan och distributions- formen. Var balansen kommer att finnas mellan massdistribuerat innehåll och innehåll som efterfrågas on demand är svårt att säga. upptas knappt tre fjärdedelar av tv-tittandet av de fem största kanalerna. I den utsträckning konsumtionen av s.k. long tail con- tent ökar kommer alternativa icke-broadcastade distributions- former att öka i andel.TPF7FPT Det är konsumtionen av audiovisuellt material som driver de verkligt stora kapacitetsbehoven, och som fullständigt översväm- mar all annan användning. Konsumtionen via Internet håller redan på att bli betydande, och sker både via PC:n och via andra ter- minaler. Därutöver utvecklas olika former av distribution av audiovisuellt material mer specifikt till mobiltelefoner och andra mindre terminaler. Mobil-tv är ett samlingsnamn som innefattar så väl mottagning av t.ex. marksänd digital-tv, som streamad media över mobilnätet eller wlan-nät. Det innebär möjlighet att se på traditionell tv samt ta del av beställningsbara program, så kallad on-demand TV och Podcast TV. Trenden går mot en allt större valfrihet kring vad, när och hur audiovisuellt material konsumeras. En stor osäkerhet i utvecklingen finns dock i fråga om profes- sionellt producerat material. Ovisshet och begränsningar beträffan- de programrättigheter – att få sända program till andra terminaler och via andra nät än marksänd tv, kabel och satellit – bedöms vara ett av branschens absolut största problem. Med utgångspunkt i den svenska lagstiftningen betraktar många av producenterna och ägarna till programrättigheter andra trådlösa nät som en ny plattform, och kräver separat ersättning. 7TP PT Statistik hämtad från 2007 Internet och andra medier enorma ur ett finansieringsperspektiv, och komplicerar distri- butionen av professionellt programinnehåll i nya nät till terminaler som t.ex. mobiltelefoner. Situationen är dock olika i olika länder beroende på lagstiftning och avtal. En annan osäkerhet är vilken teknik som skall användas för distribution. Efterfrågan på audiovisuellt material via trådlösa dubbelriktade (tvåvägskommunikation) nät skiljer sig från tradi- tionell broadcastad konsumtion såtillvida att i trådlösa nät konsu- meras audiovisuellt material huvudsakligen på begäran (on demand) och sker på delvis andra tider när användaren har nöjesluckor.