sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — anser att det är angeläget att tillgängliga helikopterresurser kan användas för taktiska insatser vid bekämp- ning av terrorism. Försvarsmakten är den enda myndighet som har tillgång till medeltunga transporthelikoptrar. Helikopter- utredningen bedömer att denna resurs t.ex. skulle kunna vara nödvändig att använda vid taktiska insatser gentemot terrorister ombord på ett fartyg. Vidare är det angeläget att polisen vid bekämpande av annan allvarlig brottslighet kan använda tillgängliga helikopterresurser för transporter. kan konstatera att tillämpningen av förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verk- samhet, samt utformningen av lagen (2006:343) om Försvars- maktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning innebär be- gränsningar i användningen av Försvarsmaktens helikoptrar vid stöd för polisen. Vidare innebär syn på stöd från Försvarsmaktens specialförband ytterligare begränsningar av möjligheten att använda Försvarsmaktens helikoptrar vid bekämp- ning av terrorism. anser att regeringen bör överväga hur denna problematik kan hanteras. Ds 2008:48 Försvar i användning. Försvarsmakten, 2008, Årsredovisning 2007. Försvarsmakten, 2007, Rapport från perspektivstudien – Ett hållbart försvar för framtida säkerhet. Försvarsmakten, 2008, Försvarsmaktens kompletteringar till budget- underlaget . 2005/06:111 Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorism- bekämpning. a)ska initiera fördjupade studier av Polis- flygets verksamhetsnytta. Studierna ska ge underlag för att etablera system för bättre styrning och uppföljning av Polisflygets verksamhet. b)Regeringen ska uppdra åt att tillsammans med , , och Försvarsmakten pröva hur polisens, Kriminalvårdens och transportbehov med flyg ska tillgodoses. c)och Försvarsmakten ska träffa en överens- kommelse om samarbete avseende helikopterfrågor. d)bör pröva möjligheterna till ett strukture- rat samarbete med Bundespolizei avseende utbildningsfrågor, övningsverksamhet m.m. Följande kapitel beskriver polisens användning av flygande resurser, med fokus på Polisflyget. Vidare beskrivs kortfattat Kustbevakningsflygets verksamhet. Behovet av flygande resurser hos polisen, , och behandlas också. Frågor som rör fjällräddning och efterforskning av försvunna personer behandlas mer ingående i kapitel 9. Polisens flygverksamhet initierades 1964 i samband med för- beredelserna inför dåvarande regeringschef förestående besök. Polisens första helikopter var av typ 47. De första fasta baseringarna byggdes upp i , , och . 1968 fick även fast basering. utökades flygverksamheten med s.k. sommar- baseringar i , , , och . Till en början var polishelikoptrarnas huvudsakliga arbetsuppgift trafikövervakning. Helikoptern i användes dock främst för fjällräddning, samt jakt- och fiskekontroller. () fick 1969 ansvaret för den statligt finansierade ambulans- och räddningsflygstjänsten. RPS tecknade inledningsvis avtal med civila flygföretag, som på begäran utförde ambulans- och räddningsflyguppdrag. beslutade att RPS skulle bedriva verksamheten med egna helikoptrar. 1973 förfogade RPS över totalt tolv helikoptrar, varav sju egna. Oljekrisen med- förde en neddragning av verksamheten med färre flygtimmar och färre sommarbaseringar. Helikoptertypen 47 ersattes 1973 av 206 Jet Ranger med plats för fem per- soner. ersattes fyra 206 Jet Ranger med fyra 206 Long Ranger, som hade plats för sju personer. Helikoptrarnas utrustning förbättrades successivt . Två IR-kameror anskaffades och placerades vid baseringarna i och . Polisflyget ansvarade för ambulanstransporterna med helikopter . är det inte längre tillåtet att utföra ambulansuppdrag under mörker med enmotoriga heli- koptrar. I fortsatte dock verksamheten , då man fått dispens från . inrättades RPS en flygskola i för utbildning av piloter till Polisflyget. hade Försvarsmakten ansvarat för grundutbildningen. infördes europeiska flygregler som inte tillåter flygning över tättbebyggt område med enmotoriga helikoptrar. Enmotoriga helikoptrar fick inte flyga längre ut över vatten än från land. För att klara de nya kraven anskaffades under 2001 den första tvåmotoriga helikoptern av typ EC 135. Ytterligare sex helikoptrar anskaffades varav den sista levererades . De nya helikoptrarna är utrustade med Night Vision Goggles, vilket ökat möjligheterna att operera . Därtill har man möjlighet att instrumentflyga, men man flyger i regel efter visuella flygregler. I samband med beslutet om att anskaffa en ny helikoptertyp beslutades att baseringen i , som huvudsakligen sysslat med trafikövervakning, skulle ersättas av en basering i . I hade polisen i stor utsträckning använt sig av ambulanshelikoptern för polisiära räddningstjänstuppdrag. Flytten motiverades av att Polisflygets fokus efterhand flyttats från trafik- övervakning till räddningstjänst och brottsbekämpande verksamhet (RPS, 2006). brann Polisflygets basering i i ned, och tre helikoptrar totalförstördes, varav en ny EC 135. Som en följd av branden flyttades flygskolan först till och sedan till , medan den övriga verksamheten tillfälligt placerades på och sedan på . havererade en av Polisflygets helikoptrar, modell EC 135, vid utanför . En av Polisflygets piloter omkom och tre andra poliser skadades. Haveriet har föranlett stora förändringar i Polisflygets verksamhet. SOU 2002:70 Polisverksamhet i förändring I SOU 2002:70 redogjorde man för olika strategier i glesbygds- områden för att komma till rätta med de polisiära problemen. Ett projekt benämnt Ökad trygghet i glesbygd med en budget på pågick . Projektet inriktade sig bl.a. på ökad samverkan mellan Polisflygets baseringar i och Öster- sund. Tanken var att helikoptrarna skulle kunna användas vid utryckningsverksamhet i länen. Under vissa stationerades en helikopter på annan ort, t.ex. i och bemannades av poliser från eller från ett annat län. Projektet föll enligt uppgift väl ut, men permanentades inte. och , 2004, Avrapportering samverkan /RPS – Representanter från och presen- terade i rapporten hur respektive flygverksamheter bedrevs. Vidare identifierades flera möjliga samverkansområden: räddningstjänst i marin miljö Enligt rapporten skulle kunna utgöra en reserv åt , då egna resurser inte är tillgängliga eller då extra kapacitet krävs. Rapporten konstaterade sammanfattningsvis att ett utökat samarbete mellan SAR-helikopt- rarna och Polisflyget skulle medföra samordningsvinster. Rapportens förslag har legat vilande . , 2006, Granskning av polisens flygverksamhet RPS granskning hade som uppdrag att belysa om flygverksamheten följer fastlagda prioriteringar och riktlinjer, bedrivs rationellt, ekonomiskt effektivt och rättssäkert och i övrigt fungerar admi- nistrativt väl. Granskningen skulle vidare identifiera brister och föreslå vidareutveckling av flygverksamheten. RPS utredning konstaterade att RPS styrning av Polisflyget var svag och att mycket av ledningen av verksamheten var decentra- liserad ut till helikopterbaserna. Det innebar att Polisflyget som organisation hade stora olikheter nationellt. Rapporten menade också att Polisflyget hade en svag koppling till den övriga polis- verksamheten. För att motverka detta föreslog rapporten att ett inriktningsdokument borde tas fram för verksamheten och att Polisflyget i högre utsträckning borde integreras i polisens taktik. Enligt rapporten var räddningstjänsten det område där Polisflygets verksamhetsnytta var störst. Cirka 20 , beroende på landsdel, av alla uppdrag är räddningstjänstuppdrag. RPS utredning ansåg att det nuvarande antalet flygtimmar () var rimligt. Med tanke på den svaga länken till den övriga polisverksamheten menade utredningen att en minskning snarare än en ökning av antalet flygtimmar möjligen borde övervägas. Man menade vidare att även det nuvarande antalet helikoptrar var rimligt. RPS utredning ansåg att Polisflygets etable- ring i borde avvecklas och att resurserna borde föras över till Göteborgsbaseringen. , 2007, Polisinsatser vid särskilt komplicerade och farliga situationer m.m. RPS utredning menade att polisen i första hand borde förlita sig på egna helikopterresurser vid särskilt komplicerade och farliga situa- tioner. Det är av stor betydelse att en polishelikopter i och en i är tillgängliga dygnet runt för omedelbara upp- drag. Nuvarande helikoptrar EC 135 har en begränsad transport- kapacitet men kan flyga ut nyckelpersonal (t.ex. insatsledare eller förhandlare) vilka kan vidta lämpliga förberedande åtgärder i avvaktan på förstärkning. RPS utredning föreslog att Polisflyget borde utöka sin tran- sportkapacitet genom att införskaffa en större helikopter. Utred- ningen förordade en helikopter av modell EC 155, då den kommer från samma tillverkare som övriga helikoptrar () vilket skulle kunna leda till lägre underhållskostnader. RPS utredning menade att även andra transportalternativ måste tas med i planeringen av insatser med polisens specialenheter. Utredningen framhöll att man i kontakter med Försvarsmakten fått information som visar på en potential för ökat samarbete. RPS utredning efterfrågade ett närmre samarbete mellan polis och för- svarsmakt vad gäller transport av polisens specialenheter. Man hän- visade till Försvarsberedningens uttalande om att Försvarsmaktens tillgängliga resurser bör utnyttjas mera. Enligt rapporten skulle polisens behov av flygtransporter vid bekämpning av terrorism också kunna tillgodoses genom använ- dande av helikoptrar. , 2008, Särskild utredning om polisverksamhet med flyg RPS utredning hade som uppdrag att undersöka vilka behov polisen har av flyg/helikoptrar i verksamheten. Vidare skulle man tydliggöra Polisflygets roll, dimensionering och lokalisering. RPS utredning kom fram till att polisen även ska använda sig av flyg/helikoptrar. Omfattningen av de polisiära uppgifterna utgör i sig skäl för att polisen ska bedriva egen flygverksamhet. RPS utredning kommer bl.a. fram till att: i större utsträckning ska ses som en polis- patrull i luften. Polisflygets nuvarande geografiska yttäckning, inklusive base- ringen i , är tillfredställande. En polishelikopter ska återbaseras till . Alternativa baseringar inom Stockholms-, Malmö- samt Boden- området bör övervägas. Antalet operatörer ska utökas, för att polishelikoptrarna ska kunna användas mer effektivt, för att motsvara antalet piloter. Försöksverksamhet bör inledas med tre personers besättning enligt norsk modell. Pilot och operatörer kompletteras med en s.k. uppdragsledare. En mellanklasshelikopter införskaffas för att tillgodose och andra specialenheters transportbehov. En kommunikationsplan utarbetas, för intern information och marknadsföring av Polisflyget. utredare har varit förordnad expert för Riks- polisstyrelsen i . , 2008, Olycka med vid , O län, inträffade ett haveri med en polishelikopter i under en övning med Göteborgspolisens piketstyrka. Som avslutning på övningen ingick ett moment kallat miljö- träning, vilket innebar att piketgrupperna skulle få känna på taktisk helikopterflygning med olika typer av branta manövrar. I samband med en sådan manöver slog helikoptern med hög fart framåt hårt i marken. Därefter välte den och tumlade runt flera varv innan den slutligen stannade i ett vattenfyllt dike. Under tumlingen sönderdelades kabinen och passagerarna slungades ut fastspända i sina säten. Piloten avled och de tre passagerarna fick allvarliga skador. kunde inte hitta något tekniskt fel på helikoptern. Undersökningen har visat att flygningen utfördes med avsteg från gällande bestämmelser samt nära och delvis utanför helikoptertypens tillåtna operativa gränser. Olycksförloppet kan ha påverkats av snöskidor som var monterade på helikopterns landställ och som kan ha påverkat dess manövreringsförmåga i ett excep- tionellt flygläge. Miljöträning hade förekommit som ett återkommande moment i bl.a. i samövningar av det aktuella slaget utan att Polisflygets centrala ledning känt till det. Enligt är för- klaringen till detta brister i Polisflygets ledning, rutiner och regel- verk samt ett dåligt arbetsklimat inom organisationen. skriver att olyckan orsakades dels av brister i ledningen av Polisflyget, dels av Luftfartsstyrelsens otyd- liga tillståndsgivning och bristfälliga tillsyn, vilket lämnat utrymme för en osäker verksamhetsutövning. Utlösande faktor har varit förarens sätt att utföra flygningen i kombination med att mon- terade snöskidor i exceptionella flyglägen sannolikt kan påverka helikopterns flygegenskaper. Luftfartsstyrelsen rekommenderades att: utarbeta ett nationellt regelverk anpassat för Polisflygets verk- samhet och som i tillämpliga delar följer samma krav som ställs i JAR-OPS 3 för civila operatörer. Detta bör även omfatta procedurer för polisflygets specifika uppdragstyper, inklude- rande krav på besättningskonfiguration och reglerat besättnings- samarbete etc. (RL 2008:07 R1), samt att se över Luftfartsstyrelsens interna rutiner för tillståndsgivning och tillsyn av yrkesmässig luftfart (RL 2008:07 R2). Figur 6.1 Polisflygets organisation, 2008 Källa: Polisflyget, 2008 (a). Sedan starten tillhör polisens flygverksamhet Rikspolis- styrelsen. Polisflyget är organisatoriskt inordnat under Rikskrimi- nalpolisens ordningspolisenhet och är den formella benämningen Polisflyget. Polisflyget är en nationell resurs som vid behov, utan kostnad, står till polismyndigheternas förfogande. Fram tills var chefen för flygföre- tagsledare () för Polisflyget. Polisflyget leddes på riksnivå av en flygchef, tillika sektionschef, medan den operativa verksamheten leddes av respektive baseringschef. Till följd av bl.a. haveriet genomfördes flera organisatoriska förändringar . finns det en sär- skild sektionschef som också är flygföretagsledare (). Sektionschefen har det övergripande ansvaret för verk- samheten. Vidare finns det en flygchef som svarar för flygoperativa frågor. Polisflyget har också anställt en teknisk koordinator, tillika Quality Manager. Polisflyget har ett gemensamt IT-baserat uppföljningssystem som heter PASS. Baseringarna samt flygskolan kodar sin flyg- verksamhet i systemet och sedan görs en sammanställning och uppföljning vid baseringen i . Uppföljningen tar t.ex. fasta på flygtid, övertid, uppdrag och anträffade försvunna per- soner. rikskommunikationscentral (RKC) svarar för den operativa samordningen av polishelikoptrarna. När en polismyndighet behöver hjälp av Polisflyget går en förfrågan från dess länskommunikationscentral (LKC) till RKC. Både LKC och RKC kan följa polishelikoptrarnas rörelser. har Polisflyget fem baseringar, som är placerade i , , , och (se figur 6.2). Basen i är för tillfället vilande. Lokalerna i är i behov av renovering. Till följd av haveriet i används Malmöbaseringens helikopter i . Figur 6.2 Polisflygets baseringar Bild: RPS, 2006. Polisflygets budget uppgick till , se tabell 6.1. Belopp (t kr): *Vissa utgifter som bokförs centralt på (främst förtida pensionsavgångar, avgift för hälsovård etc.) Källa: Polisflyget, 2008 (b) Drift och underhåll var den största utgiftsposten och utgjorde av budgeten . Polisflyget drabbades av ett haveri i . Helikoptern blåste omkull i kraftiga vindar efter att man på grund av nedisning varit tvungna att lämna helikoptern på en fjälltopp. Detta medförde betydande reparations- kostnader. Personalkostnaderna utgjorde av Polisflygets budget . Amorteringar och räntor, av budgeten , bestod till största delen av avbetalningskostnader för heli- koptrarna av modell EC 135. Anskaffningskostnaderna för de nya helikoptrarna uppgick till per helikopter och avskrivningstiden är . Den polisoperativa utrustningen på helikoptrarna kostade per helikopter när den anskaffades . med helikoptrarna kostar cirka 7 500 krTPF1FPT, om bara räknar in tekniskt underhåll och drivmedel. 1TP PT Gäller . 6.1.5Regelverk och bestämmelser för Polisflyget I arbetsordning anges att det är Rikskriminal- polisen som leder polisens flygverksamhet. Flygverksamheten regleras närmare av bestämmelser i föreskrifter för den polisiära flygverksamheten RPS FS 1987:13; FAP 121-1. Enligt föreskrifterna ska verksamheten bl.a. inriktas på trafiköver- vakning, men i praktiken bedrivs ingen sådan verksamhet med helikopter . Föreskrifterna tillämpas fortfarande men kommer att revideras när Polisflyget har fått ett beslut om inrikt- ningen på verksamheten. efter haveriet med en polisheli- kopter i visade på stora brister när det gäller Polisflygets regelverk, samt tillsynen av verksamheten. Då Polis- flyget är att betrakta som statsluftfart har man haft ett särskilt driftstillstånd från Luftfartsstyrelsen. Det regelverk man följt är BCL-D 3.1 som i sin tur hänvisar till LFS 2007:59, som i huvudsak reglerar privatflyg med helikopter. konstaterar att drifthandboken för Polis- flyget varit otydlig och inte behandlat den stora bredd som finns inom organisationens verksamhet. skriver vidare att Luftfartsstyrelsen inte bedrivit någon tillsyn av Polis- flygets operativa verksamhet . När det gäller verksamheten vid Polisflygets flygskola har denna följt gällande krav enligt JAR-FCL 2. Vidare har Luftfartsstyrelsen löpande utövat tillsyn av skolans verksamhet. rekommenderade att Luftfartsstyrelsen skulle utveckla ett nationellt regelverk anpassat för Polisflygets verksamhet och som i tillämpliga delar följer samma krav som ställs i JAR OPS 3 för civila operatörer. Detta bör även omfatta proce- durer för polisflygets specifika uppdragstyper, inkluderande krav på besättningskonfiguration och reglerat besättningssamarbete etc. JAR OPS 3 är det regelverk som bl.a. gäller för ambulansheli- koptrar. kan notera att Tyska Bundespolizei flyger enligt JAR OPS 3, med vissa nationella särregler. Sedan haveriet inträffade pågår ett arbete med att ta fram ett nytt driftstillstånd åt Polisflyget. Inriktningen är att Polisflyget huvudsakligen ska flyga efter regelverket LFS 2007:49, som avser kommersiellt bruksflyg. I vissa delar ska man även flyga efter JAR OPS 3. Den nytillträdde flygchefen genomför också en genomgång av och uppdatering av samtliga flygföreskrifter. Regeringen beslutade om att en arbets- grupp ska se över den rättsliga regleringen av den militära luftfarten och annan luftfart för statsändamål, däribland Polisflygets verk- samhet. I uppdraget ingår att se över tillsynen och tillståndsgiv- ningen för statsluftfarten. En handläggare från ingår i arbetsgruppen. Polisflygets verksamhet är omfattande och inkluderar bl.a. följande uppgifter: brottsspaning mot grov organiserad brottslighet brottsspaning vid annan grov kriminalitet (rån mot banker och värdetransporter) samverkan med och piketgrupper räddningstjänst (efterforskning av försvunna personer, fjäll- räddning, sjöräddning, flygräddning, samt stöd till ) gränsövervakning (i samverkan med KBV och ) annat ledningsstöd, lägesbedömningar transporter av t.ex. bombtekniker, hundförare med hund, polis- tekniker, rättsläkare, utrustning, högriskmaterial (bl.a. till ), personer med hög hotbild, samt frihetsberövade personer utbildning av polisflygets piloter Polisflyget utövar i sin planerade verksamhet främst övervakning, kontroller, spaningsuppdrag och transporter. Den planerade verk- samheten får dock ofta avbrytas av inkomna räddningsuppdrag eller andra akuta polisiära uppdrag. av flygtiden används för händelsestyrda uppdrag, främst räddningstjänst och bekämpning av grov brottslighet, se tabell 6.2 6.4. Tabell 6.2 Flygtimmarnas fördelning per basering och 2005 2007 (883+421*) 1 555+466*) Källa: Polisflyget, 2007 (c). Flygtidens fördelning på olika aktiviteter/områden *Ovanstående siffror är avrundade. Källa: Polisflyget, 2007 (c). Planering och budgetering för Polisflyget utgår från en årlig flygtid för var och en av de befintliga sex helikopt- rarna av modell EC 135. Tillsammans med tiden för flygskolans helikopter uppgår den totalt planerade och budgeterade flygtiden för Polisflyget till cirka 5 000 . Varje pilot flyger i genomsnitt cirka . Cirka 7 000 8 000 uppdrag utförs . Polisflyget i kan grovt sägas vara uppdelat i två verksam- hetsformer: en för storstäderna samt Syd- och Uppdragens karaktär beror till en del på geografisk lokalisering. Baseringarna i och utför en större procentandel räddningstjänst (; ) jämfört med baseringarna i , och (; 28, ). Baseringarna i , och utför mer brottsbekämpning (; 35, ) jämfört med baseringarna i och (; ). Se även tabell 6.4. Tabell 6.4 Vissa basers fördelning av flygtid på olika aktiviteter/områden 2007 Källa: Polisflyget, 2007 (c). Enligt är polishelikoptrarna effektiva vid bekämpning av grov brottslighet. Helikoptern möjliggör t.ex. för polisen att använda sig av en icke-konfrontativ metod, vilket minskar risken för att människor kommer till skada. Polispatruller på marken kan t.ex. välja att låta beväpnade gärningsmän lämna en brottsplats frekventerad av mycket människor utan att man in- griper och istället överlåta åt en polishelikopter att på betryggande avstånd hålla uppsikt över förbrytarna. avancerade tekniska utrustning innebär också att man kan bidra med bevisning i rättsliga processer. Polis- helikoptern kan t.ex. ta kamerabilder som påvisar att en gärnings- man befann sig på en särskild plats . Polisflyget använder av flygtiden till att utföra räddningstjänstuppdrag. Sammantaget utför man cirka 1 300 1 400 räddningstjänstuppdrag . Huvuddelen av dessa uppdrag avser fjällräddning och efterforskning av försvunna personer. Polisflyget deltar även vid sjöräddning, flygräddning, samt ger stöd till . Enligt utför polismyndigheterna drygt 200 uppdrag som avser efterforskning av försvunna personer. I av fallen används helikopter som en resurs. Ett genom- snittligt efterforskningsuppdrag med helikopter tar att utföra. menar att användandet av helikoptrar till stor del är beroende på lokala förhållanden. Polismyndigheter med goda kontakter och geografisk närhet till en helikopterbasering använder i större utsträckning Polisflyget. Polismyndigheternas och uppgifter om antalet räddningsuppdrag skiljer sig från Polisflygets uppgifter, då man registrerar sina uppdrag enligt olika system. Polismyndig- heternas och statistik är konstruerad så att räddningsuppdrag påbörjas och avslutas när räddningsledaren bestämmer att uppdraget är slutfört. Ett räddningsuppdrag bokförs därför som ett uppdrag även ifall det tagit eller veckor i anspråk. Polisflyget statistik är konstruerad så att varje gång heli- koptern lyfter påbörjas ett nytt uppdrag. Detta medför att längre efterforskningsuppdrag registreras som flera enskilda räddnings- uppdrag i Polisflygets system. Polisen har 6 helikoptrar av modell EC 135, sedan en helikopter förstördes i haveriet 2007. Frågan om den havererade helikoptern ska ersättas övervägs av . Vidare har Polisflyget en helikopter av modell 206, som används för utbildningsverksamhet. 2 motorer á 734 hk 1 2 personers besättning 2,5 3 h aktionstid Strålkastare med synligt och osynligt ljus Krok för flygning med hängande last Källa: , 2004. Normalt görs större service på varje helikopter efter cirka 800 flyg- timmar. En större översyn görs . sköter allt tekniskt underhåll åt Polisflyget. En tekniker från Patria Helicopters är stationerad vid varje basering. Polisflyget har sammantaget 30 piloter. Av dessa är en flygchef, en är flygskolechef och fem är baseringschefer. Samtliga piloter har trafikflygcertifikat och, förutom de senast nyutbildade piloterna, behörighet för instrumentflygning. Inom Polisflyget finns även fem operatörer verksamma, varav två finansieras av Polisflyget. Övriga operatörer finansieras av respektive polismyndighet. Operatörerna ska sköta polisoperativ utrustning och kommunikation under flygning. De har ingen teoretisk eller praktisk flygutbildning. Helikoptrarna bemannas även i vissa fall med en s.k. bisittare, som är en polis med begränsad utbildning i att biträda piloten med att använda den polisoperativa utrustningen. Bisittarna lånas in från den lokala polismyndigheten. Ofta har man en besätt- ning bestående av en pilot samt en operatör eller bisittare. flyger man med två piloter och i vissa fall flyger en pilot ensam.