sou · GWB389 · 2008-10-13 00:00:00 — För att i sådant fall inte skapa en ordning som vilar på en uppskattning av den historiska arbetsinkomsten, vilket i princip skulle vara en ord- ning som har stora likheter med den ordning som gäller, skulle krävas att inkomsten redovisats i en allmän självdeklaration, vilken inlämnades till . Fråga är i sådant fall hur rutinerna mellan och skulle behöva utvecklas för att underlätta en kontroll av inlämnade men ej fastställda själv- deklarationer. Av 4 kap. 5 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kon- trolluppgifter (LSK) framgår att självdeklarationen som utgångs- punkt ska lämnas under taxeringsåret. Om det finns synnerliga skäl kan anstånd medges till taxerings- året.5 Den som i sin näringsverksamhet hjälper deklarationsskyldiga med att upprätta självdeklarationer kan ansöka om anstånd med att lämna de deklarationsskyldigas deklarationer. Anstånd i sådana fall får inte beviljas längre än till och med under taxerings- året.6 Konsekvensen av denna bestämmelse är sannolikt att det i de flesta SGI-fall som inträffar före maj månads inträde inte finns allmän självdeklaration som visar det senaste beskattningsårets arbetsinkomst. För att i sådana fall ändå kunna fastställa SGI, skulle det vara nödvändigt att finna en alternativ bedömningsgrund. I en ordning som utgår från den historiska inkomsten skulle denna rimligen vara den arbetsinkomst som redovisats föregående taxeringsår. Sammantaget anser utredningen därför att en ordning där SGI- bedömningen utgår från taxeringen för det senaste taxeringsåret är att föredra. En sådan ordning medför relativt begränsad administra- tion för företagare och samt tillgodoser kassans 516 kap. 1 § LSK. 616 kap. 2 § LSK. Eftersom inkomsten inte är aktuell krävs emellertid att den aktualiseras genom uppräkning, mer om detta under avsnitt 8.3.2.6. För egenföretagarnas del är det i första hand det i allmän själv- deklaration redovisade skattemässiga resultatet (nettointäkten) av aktiv näringsverksamhet som utgör underlag för SGI. Det innebär bl.a. att när avsatta periodiseringsfonder och expansionsfonder återförs till beskattning kommer dessa att påverka/höja netto- intäkten och således ingå i den arbetsinkomst/underlag på vilket SGI ska beräknas. Det kommer med utredningens förslag inte finnas skäl för att vid SGI-bedömningen analy- sera beståndsdelarna i nettointäkten för att eventuellt undanta de periodiseringsfonder och expansionsfonder som återförts till beskattning. Detta sker i vissa fall vid dagens SGI-bedömning. Härigenom undanröjs en ytterligare administrationskrävande oklarhet och olikhet vid SGI-bedömningen för företagare. Dessa kan i stället vara säkra på att få förmåner i paritet med deklarerad arbetsinkomst och erlagda socialavgifter. 8.3.2.2SGI-bedömningen för försäkrad med ojämna inkomster av annat förvärvsarbete Det är inte ovanligt att företagares inkomster är oregelbundna och varierar över åren trots att företagarens arbetsinsats är . Ett lågt resultat , kan även bero på att företagaren gjort stora investeringar detta år. Mot denna bakgrund finns behov av att utforma reglerna om företagares SGI så, att företagarna kan få sin SGI beräknad på ett sätt som är rimligt och inte motverkar investeringar och företagande. Utredningen anser därför att reglerna för hur företagares SGI ska beräknas bör kompletteras med en bestämmelse som innebär att den som har inkomst av annan förvärvsverksamhet kan få sin SGI beräknad utifrån de tre senaste taxeringsårens självdeklara- tioner på så sätt att de två självdeklarationer som utvisar de högsta inkomsterna av annat förvärvsarbete ska ligga till grund för en genomsnittsberäkning. Härigenom uppnås en möj- lighet till beräkning av en SGI som bortser från låga resultat enstaka år. För den som både har inkomst av anställning och inkomst av annan förvärvsverksamhet (dvs. en kombinatör) fastställs SGI-A från anställningen och SGI-B från inkomst av annat förvärvsarbete. Enligt dagens regler ska, vid beräkning av SGI, bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som över- stiger prisbasbeloppet. Det belopp som ska undantas ska i första hand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbete. Utredningen anser inte att det finns skäl att frångå dessa bestämmelser. Notera att utredningen föreslår särskilda reg- ler för kombinatörer i uppbyggnadsskede, se nedan. När en verksamhet startas saknas förutsättningar för att fastställa företagares SGI utifrån taxerad inkomst av annat förvärvsarbete. Behovet av ett SGI-skydd finns dock och avsaknaden av ett sådant kan motverka att personer blir företagare. kan företagare eventuellt beviljas SGI motsvarade en för ett likvärdigt yrke uppskattad jämförelseinkomst under ett uppbyggnadsskede. I vissa fall kan det vara så enkelt som att denna är likvärdig med den inkomst av anställning som företagaren hade innan företaget startades. Det är emellertid inte alla nystartade företagare som beviljas detta skydd, varför vissa företagare enligt dagens regler kan stå utan SGI-skydd när ett sjukfall inträffar under ett företags uppbyggnadsskede. Även tidsperioden för vad som ska anses vara ett uppbyggnadsskede kan variera. Detta uppdagas vanligtvis för företagaren när sjukfallet redan har inträf- fat. Den osäkerhet och oförutsägbarhet som detta medför kan, enligt utredningens uppfattning, vara hämmande för nyföre- tagande. Utredningen anser därför att det är nödvändigt att lag- stifta om vad som ska gälla för företagare i uppbyggnadsskede. På så sätt skapas rättvisa och förutsägbara regler som gäller för samt- liga företagare som redovisar inkomst av annan förvärvsverk- samhet. Någon administration av för att fast- ställa en jämförelseinkomst under ett uppbyggnadsskede blir då inte nödvändig. Utredningen finner det naturligt att utgångspunkten för be- dömningen av SGI i ett företags uppbyggnadsskede är den anställ- ningsinkomst eller mer korrekt den SGI-A som företagaren hade innan företaget startades. För företagare som saknat sådan inkomst föreslår utredningen en särskild lösning, se nedan. Hur länge varar ett uppbyggnadsskede? Tiden för hur långt ett uppbyggnadsskede sträcker sig kan bl.a. bero på vilken typ av verksamhet som bedrivs. Utredningen har noterat att torde kunna vara den tidsrymd som kan anses utgöra ett uppbyggnadsskede. Eftersom företag kan startas som helst föreslår utredningen att den särskilda regeln för att bestämma SGI under ett företags uppbygg- nadsskede ska uttryckas i månader, dvs. att den som längst gäller . När startar uppbyggnadsskedet? För att kunna mäta uppbyggnadsskedets längd och underlätta kontrollen av den särskilda SGI-regeln, föreslår utredningen att tidpunkten för ett startskede ska bestämmas till den tidpunkt då företagaren för egen eller för en juridisk persons räkning gjort anmälan om registrering hos enligt 3 kap. 2 § skatte- betalningslagen (1997:483). En sådan anmälan ska normalt göras senast näringsverksamheten påbörjas. Av nämnda bestämmelse framgår att den som avser att bedriva näringsverksamhet och som ska registreras enligt 1 § i samma kapitel, ska anmäla sig för registrering hos . Av 1 § framgår att bl.a. ska registrera den som är skyldig att göra skatteavdrag samt den som är skattskyldig för mervärdesskatt. fastställer med stöd av 64 § skattebetalningsförord- ningen (1997:750), SBF, formulär till blankett för registrerings- anmälan, Skatte- och avgiftsanmälan SKV 4620, i dagligt tal be- nämnd . I denna blankett ska lämnas uppgifter om bl.a. före- taget och verksamheten samt uppgifter för registrering av F-skatt, , arbetsgivaravgifter, moms samt för beräkning av preli- minär skatt. Om bifaller den skattskyldiges begäran om regist- rering fattas normalt inget formellt beslut om registrering. Alla som registreras får, med ett undantag, ett registreringsbevis i enlig- het med 7 § 1 stycket SBF. Enligt samma bestämmelse ska en registrering enligt 3 kap. 1 § SBL stå kvar till dess beslutar att den ska upphöra. Orsaker till avregistrering kan t.ex. vara att verksamheten har avvecklats, verksamheten läggs ned eller att verksamheten överlåts. Eftersom det vanligtvis inte tas något formellt beslut med anled- ning av anmälan, anser utredningen att det är lämpligt att, som utgångspunkt, knyta starten på företagande till gjord anmälan. Det ska inte vara tillräckligt att göra en skatte- och avgifts- anmälan för att få möjlighet att tillämpa de särskilda reglerna om SGI under uppbyggnadsskede. För regelns tillämpning ska dess- utom krävas att den försäkrade även direkt eller indirekt (dvs. via juridisk person) bedriver näringsverksamhet. För att även personer som borde ha gjort en skatte- och avgifts- anmälan, men inte gjort en sådan, ska omfattas av de särskilda reglerna om SGI i ett uppbyggnadsskede, föreslår utredningen även att tidsfristen alltid räknas från den tidpunkt då skatte- och avgiftsanmälan anmälan borde ha gjorts. Såsom huvudregeln är utformad kommer inkomster från närings- verksamheten att kunna beaktas först när taxeringen för närings- verksamhetens första taxeringsår är beslutad av . När det första årets taxering kan beslutas av beror på det första räkenskapsårens längd samt om detta sammanfaller med kalenderår eller inte. Det kan till och med vara så att det inte finns en beslutad taxering innan uppbyggnadsskedet har upphört. Med beaktande härav är det nödvändigt att finna en ordning som tillförsäkrar företagare under uppbyggnadsskede. Grunden för företagares SGI- beräkning i uppbyggnadsskede bör alltid vara den SGI av anställning (SGI-A)som företagaren hade innan företaget startades, eller mer korrekt enligt utredningens förslag, innan företagaren gjorde en skatte- och avgiftsanmälan till . Utredningen har valt att benämna denna SGI för bas-SGI. Härvid beaktas även s.k. vilande SGI. En sådan SGI är förankrad i en arbetsinkomst på vilken socialavgifter beräknats, varför sambandet mellan arbetsinkomst och avgifter vidhålls. När någon har startat ett företag kommer det i vissa fall inte att finnas någon förväntad inkomst av anställning eller så blir arbetad tid i anställningen mindre omfattande till följd av det nystartade företaget. I sådant fall måste en SGI av anställning ändå beräknas för att kunna användas som utgångspunkt vid SGI- beräkningen för företagare i uppbyggnadsskede. Utredningen har därför valt att i lagtext bestämma bas-SGI till det belopp som SGI av anställning skulle ha varit närmast före anmälan, om då känt till samtliga förhållanden och anställningen fortsatt i samma omfattning. Enligt utredningens förslag ska företagares SGI i uppbyggnadss- kede aldrig beräknas till lägre belopp än bas-SGI. Det innebär att om beräkning av en företagares SGI ger en sämre SGI än den bas- SGI som fastställts, ska bas-SGI utgöra företagarens SGI. Här- igenom tillförsäkras företagare ett förutsägbart SGI-skydd under uppbyggnadsskedet. Bestämmelsen kräver dessutom betydligt mindre administration än dagens regler om jämförelseinkomst i uppbyggnadsskede. Beräkning av SGI utifrån en uppskattad inkomst av annat förvärvs- arbete i uppbyggnadsskede Det är nödvändigt att finna en ordning som även tillförsäkrar företagare utan bas-SGI, eller med låg bas-SGI, ett skydd under uppbyggnadsskede. Utredningen anser att försäkrad som befinner sig i ett upp- byggnadsskede bör ha möjlighet att få sin SGI beräknad utifrån de inkomster av annat förvärvsarbete som genererats i företaget och som den försäkrade har redovisat eller kan antas redovisa i allmän självdeklaration, även om inkomsterna inte fastställts i grundläg- gande beslut om taxering. Sådan beräkning bör alltid göras och resultatet användas om beräkningen ger förmånligare SGI för företagaren än den SGI som kan beräknas enligt de metoder som erbjuds i övrigt. De ifrågavarande inkomsterna kan t.ex. framgå av en till inlämnad men ännu inte beslutad allmän självdekla- ration (i sådant fall är det ju i det närmaste klarlagt vad den beslu- tade taxeringen kan förväntas att bli). Det finns även möjlighet att göra en uppskattning utifrån företagets bokföring eller med led- ning av de uppgifter om inkomster av eget arbete som företagaren lämnat i sin preliminära självdeklaration, vilken första gången normalt lämnats i samband med skatte- och avgiftsanmälan. deklaration ligger till grund för debiteringen av preliminär skatt. Ju högre inkomst den försäkrade uppger i den preliminära själv- deklarationen desto högre blir den preliminära skatt som den försäkrade löpande har att betala in till . Det kan även vara fråga om utbetald lön till aktiebolagsdelägare, som enligt utredningens förslag i vissa fall kan betraktas som inkomst av annat förvärvsarbete, och som framgår av lönebesked. Utredningen finner emellertid inte att det finns skäl att i lag reglera vilka grunder som ska vara utgångspunkt för bedömningen, eftersom en sådan reglering riskerar att bli alltför oprecis. I sammanhanget ska beaktas ändringsmöjligheten enligt 20 kap. 10 a § AFL, jämför nedan. I de fall försäkrad har en anställning parallellt med driften av näringsverksamhet, dvs. är en s.k. kombinatör, krävs särskild regle- ring för att inte kombinatörer ska överkompenseras vid SGI- bedömning i uppbyggnadsskede. SGI för den försäkrade företagaren kan komma att baseras på fastställd bas-SGI, vilken i egentlig mening är SGI-A. För att kom- binatörer i sådant fall inte ska överkompenseras, föreslår utred- ningen att den SGI-A som fastställts utifrån anställningsinkom- sten, ska reducera fastställd bas-SGI. Utredningen anser emellertid att det skulle föra för långt att bedöma samtliga inkomster av anställning under ett uppbyggnads- skede som s.k. kombinationsinkomster. För att begränsa bedöm- ningen ska vid fastställande av SGI i ett upp- byggnadsskede därför endast beakta inkomster av anställning hos kombinatören av före det att företagarens SGI ska fastställas. Finns inga inkomster av anställning ska den försäkrade inte anses som kombinatör och någon avräkning inte ske från bas-SGI. Av naturliga skäl ska tiden före skatte- och avgiftsanmälan inte beaktas. 8.3.2.5Grundskydd vid heltidsarbete i näringsverksamhet De företagare som inte har haft en anställning eller drivit företag kommer sannolikt att få arbeta minst lika hårt som de företagare som genom tidigare anställning kan ha ett befintligt kontaktnät att nyttja när företaget startas. De inkomster som företaget genererar kan behövas för investeringar i företaget. Sannolikheten är därför stor att dessa personers inkomster, trots hårt arbete, kan bli låga av företagande. Dessa företagare har dessutom inte någon tidigare inkomst att falla tillbaka på vid en SGI- beräkning utifrån historisk inkomst. För att stimulera företagande anser utredningen att det krävs en särskild reglering som gör att företagare alltid tillförsäkras i vart fall sjukpenning på en viss minsta nivå. Grundskyddet bör omfatta endast sjukpenning, eftersom sjukdom och olycka kan drabba envar utan möjlighet för den enskilde att planera sin situation. Införandet av en grundnivå tillförsäkrar även företagare, som efter stora investeringar redovisat låga arbetsinkomster, ett skydd vid sjukdom. Ett grundskydd stimulerar således inte endast att företag startas utan är även ett stöd för att utöka en verksamhet under löpande drift. Utredningen har därför valt att inte tids- begränsa grundskyddet till att gälla för t.ex. endast av en verksamhet. Inte heller den omständigheten att före- tagare i vissa fall i viss utsträckning har möjlighet att uppbära kapitalinkomster från sitt företag föranleder utredningen att göra annan bedömning. Därvidlag finns ingen anledning att göra åtskillnad mellan kapitalinkomster från eget företag eller övriga kapitalinkomster eller, för den delen, förekomst av eventuell för- mögenhet. Fråga är därvid till vilket belopp ett grundskydd ska uppgå och vad det i så fall skulle kunna kosta försäkringen. Utredningen note- rar att det finns grundbelopp i olika lagar inom socialförsäk- ringssystemet och att dessa varierar i storlek. Mycket talar för att dessa belopp bör samordnas. I föräldraförsäkringen utgör 180 kro- nor per kalenderdag ett lägsta belopp. Inom arbetslöshetsförsäk- ringen är grundbeloppet per arbetsdag. Den garanti- ersättning som kan utges enligt reglerna om sjuk- och aktivitets- ersättning uppgår för hel sjukersättning för år räknat alltifrån 2,10 till 2,40 prisbasbelopp. Utifrån nu gällande regelverk anser utredningen att företagares grundskydd för sjukpenning bör vara i nivå med grundskyddet inom arbetslöshetslagstiftningen, dvs. Det innebär att grundskyddet för företagare kan beräknas till 228 kro- nor per dag (x = /365 = per dag). För att grundskyddet från tid till annan inte ska behöva justeras bör det kopplas till gällande prisbasbelopp. Det innebär att 2 pris- basbelopp i det närmaste motsvarar grundskyddet i arbetslöshets- försäkringen. Sjukpenningen enligt grundnivån kommer därför att uppgå till 2 prisbasbelopp/365 för som företagaren upp- bär sjukpenning. har beräknat att kostnadsökningen för ett sådant förslag utifrån gällande regler, allt annat lika (siff- ror), vid ett dagbelopp om , skulle uppgå till 28,8 mil- joner kronor. Som framgår ovan är det utredningens avsikt att endast person som arbetat i betydande omfattning och som trots detta inte har inkomster/resultat som medger en godtagbar sjukpenning, ska komma i åtnjutande av ett grundskydd. För att säkerställa att bestämmelsen uppnår sitt syfte, dvs. att den ska omfatta de före- tagare som arbetar i betydande omfattning, krävs därför att bestämmelsen förenas med ett krav på en kvantifierad arbetsinsats. Utredningen anser att utgångspunkten därvid ska vara att före- tagaren bedrivit näringsverksamhet på heltid. Kravet på att försäkrad ska bedriva näringsverksamhet utesluter försäkrade som endast registrerat ett företag men inte bedriver någon närings- verksamhet i detta. Dessutom medför kravet på heltidsarbete i näringsverksamheten att de fåmansföretagare som kvalificerat sig för- och registrerat sig för att få sin inkomst bedömd som inkomst av annat förvärvsarbete inte endast genom en omregistrering kan åtnjuta grundskydd i sjukförsäkringen. Fråga om företagare bedriver verksamhet på heltid bör i de flesta fall inte bereda större problem. Finns inga indikationer på att heltidsarbete inte bedrivs, bör företagarens uppgifter som utgångspunkt godtas. Det åligger ytterst företagaren att visa att han/hon arbetat heltid i sin näringsverksamhet. Utredningen anser inte att person som vid sidan av sin närings- verksamhet har anställning, bör omfattas av grundskyddet. Dessa bör i stället i princip alltid ha möjlighet till SGI-skydd genom sin anställning. Enligt utredningens förslag kan grundskydd endast åtnjutas efter det att förflutet från det att skatte- och Denna restriktion föreslås för att tillgodose de till utredningen framförda farhågorna om missbruk. Den som valt karens har inget grundskydd som den försäkrade har valt som karenstid. Den som inte valt karenstid har dock rätt till grundskydd från den åttonde sjukdagen, dvs. från det att den obligatoriska karensen löpt ut enligt utredningens förslag. Uppräkning av ersättningar från trygghetssystemen Det är sannolikt att den taxerade inkomsten i en del fall kommer att inrymma ersättningar som utgetts i stället för arbetsinkomster på grund av sjukdom, föräldraledighet etc. Dessa ersättningar är baserade på den försäkrades SGI och sedan reducerade till . Eftersom utredningen föreslår att SGI för den som har inkomst av annat förvärvsarbete ska baseras på taxerad inkomst, riskeras ett urholkat socialförsäkringsskydd om dessa ersättningar ånyo blir underlag för SGI-bedömning. Utredningen föreslår där- för att ersättningar som utgetts av SGI ska uppräknas vid beräkning av nytt SGI-underlag. Det innebär i prak- tiken att sådana ersättningar, t.ex. sjukpenning och föräldrapenning ska multipliceras med faktorn 1,25 när underlaget för ny SGI- beräkning bestäms. Uppgifter om vilka ersättningar som utgått till den försäkrade och som ska omfattas av uppräkningen finns hos , varför administration och kontroll underlättas. En annan sak är att nuvarande system av naturliga skäl inte är anpassade till detta, varför rutinerna i detta avseende behöver ses över och anpassas till den föreslagna ordningen. Utredningen anser även att arbetslöshetsersättning bör omfattas av uppräkningen. Denna ersättning beräknas normalt på arbets- inkomst, även om sådan ersättning kan utges utan koppling till förvärvsinkomster (jämför 24 § om grundförsäkringen). Utredningen ser det emellertid inte som ett alternativ att kompli- cera reglerna genom att bryta ut sådan ersättning från uppräk- ningen. Administrationen av bestämmelsen riskerar att bli för komplicerad om de arbetsinkomster som legat till grund för arbets- löshetskassas beräkning av arbetslöshetsersättningens storlek skulle återskapas av genom en ny beräkning. ringskassan har tillgång till uppgifter om den försäkrades pensions- grundande inkomst samt om denna kommer från anställning eller annat förvärvsarbete. har dock inte möjlighet att se vad den pensionsgrundande inkomsten består av. Dagpenning från arbetslöshetskassa är emellertid pensionsgrundande inkomst av anställning. Om det blir aktuellt att fastställa SGI för någon som har pensionsgrundande inkomst av både inkomst av annat förvärvs- arbete och av anställning, finns det anledning för Försäkrings- kassan att fråga den försäkrade om denna uppburit arbetslöshets- ersättning. Härigenom kan administrationen inskränkas till ett minimum. Utredningen har i detta förslag beaktat att de flesta sjukfall är av kortvarig karaktär samt att det numera finns begränsningar i möjligheten att nyttja såväl sjukpenning som ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen har även beaktat förekomsten av gällande regler om s.k. SGI-skyddad tid. SGI-skydd innebär att SGI inte får sänkas trots att en person saknar inkomst av arbete. Bestämmelser om sådan tid är genom bestämmelser i och AFL nödvändiga för att försäkrade inte ska upphöra att omfattas av försäkringen. I förarbeten till SocfL betonas, i samband med beskrivningen av efterskyddet, att det bör eftersträvas en ordning som ansluter till dagens SGI-skydd. Den som vid förvärvsavbrott omfattas av SGI- skydd får behålla sitt försäkringsskydd i den arbetsbaserade försäkringen (prop. 1998/99:119, s. 118). Med beaktande härav och eftersom utredningens förslag endast berör beräkningen av SGI för den som har inkomst av annat förvärvsarbete, saknas skäl att i detta sammanhang föreslå förändring i reglerna om SGI-skyddad tid. Omräkning av inkomsten som ligger till grund för SGI Eftersom utredningen föreslagit att SGI ska bestämmas utifrån föregående års taxering, under förutsättning att den är beslutad av , kommer de inkomster som kan ligga till grund för SGI inte att återspegla den löneökning som anställda normalt får tillgodogöra sig. Utredningen menar därför att den taxerade arbetsinkomst som ska ligga till grund för SGI bör räknas om till aktuell inkomst. Inom socialförsäkringen görs omräkning vanligtvis med hänsyn till förändringar i prisbasbeloppet. Företagare i sjukförsäkringen SOU 2008:89 beloppet justeras med utgångspunkt i förändringen av konsumentprisindex. Eftersom fråga är om att justera företagares arbetsinkomster, har utredningen undersökt om det finns andra lämpligare faktorer än prisbasbeloppet att tillgå vid en justering. Utredningen har därvid studerat statistiken för löneutvecklingen i samhället. är ansvarig för den officiella lönestatistiken. ska inhämta, samman- ställa och tolka statistik som är av betydelse för lönebildningen. ska också samråda med övriga användare av lönestatistiken. statistik bygger på konjunktur- lönestatistiken från . bearbetar denna statistik och inkluderar arbetarnas övertidsersätt- ning och tjänstemännens rörliga tillägg. Måttet är förändringen i procent från motsvarande månad föregående år.7 har i en historisk serie över lönestatistiken redovisat följande löneutveckling för hela ekonomin avseende arbetare och tjänstemän.