sou · GVB382 · 2008-01-01 00:00:00 — Som redovisats i avsnitt 6.3.1 har det skett ett antal satsningar på förstärkt tillsyn inom . Den största och mest betydelsefulla förstärkningen beslutade om 2002, i och med satsningen på de s.k. äldreskyddsombuden. Detta är en ny tillsynsreform såväl beträffande dess resursmässiga omfattning som karaktären och omfattningen av och regeringens styrning av resurserna. Mot denna bakgrund redovisas här reformens innehåll och effekter i sin helhet med utgångspunkt från dels regeringens och beslut, dels de uppföljningar av reformen som genomförts. Riksdagsbeslutet innebar en förstärkning av tillsynen av vård och omsorg som lämnas till äldre enligt socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. Satsningen uppgick till , varav anvisades till länsstyrelserna och till . Medelsförstärkningen vid länsstyrelserna avsåg inrättandet av nya tjänster – s.k. äldreskydds- ombud – med inriktning mot operativ tillsyn inom äldreomsorgen. Medelsförstärkningen vid avsåg utökade tillsyns- insatser vid de regionala tillsynsenheterna. Den närmare användningen av de utökade medlen för tillsyn fastställdes i ett regeringsbeslut . I beslutet anges bl.a. att äldreskyddsombudens tillsyn ska bedrivas utifrån ett med- borgarperspektiv samt att ombuden i sitt arbete ska samverka med och andra aktörer som bedriver tillsyn eller på annat sätt har till uppgift att upprätthålla kvaliteten inom äldreomsorgen, t.ex. kommunala äldreombudsmän. Vidare anges att medels- förstärkningen vid regionala tillsynsenheter ska omfatta tillsynen av insatser i äldreomsorgen som innehåller inslag av både vård och omsorg och där både hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen kan vara tillämplig. Regeringen gjorde bedömningen att den samlade resurs- förstärkningen skulle motsvara närmare 100 tjänster vid läns- styrelserna och , varav cirka 90 tjänster vid läns- styrelserna. Med resursförstärkningen följde också omfattande återrapporte- ringskrav på såväl länsstyrelserna samt . Kraven omfattade information om hur resurserna använts med avseende på bl.a. lönekostnader och andra kostnader samt antal inrättade tjäns- ter. Vidare omfattade kraven uppgifter om tillsynen vad gäller utvecklingen av dels volymer (bl.a. antalet inspektioner och till- synsbesök), dels kvalitet och effektivitet i tillsynen. Återrapporte- ringskraven omfattade också en redogörelse för hur samarbetet mellan de båda tillsynsmyndigheterna utvecklades. Länsstyrelserna och har redovisat utfallet av den förstärkta tillsynen under 20032, 20043 och 20064. Resurser för tillsynen av äldreomsorgen Vid slutet av 2004 hade länsstyrelserna och regio- nala tillsynsenheter inrättat sammanlagt 69 heltidstjänster inom ramen för de utökade tillsynsmedlen för tillsyn av äldreomsorgen. 61 av dessa utgjordes av äldreskyddsombud/motsvarande vid läns- styrelserna. Åtta tjänster fanns vid . Skälet till att betydligt färre tjänster än beräknat hade inrättats vid läns- styrelserna anges av länsstyrelserna vara att det i den ekonomiska ramen inte har beräknats några kostnader för overhead, dvs. lokaler, utrustning m.m. hade antalet äldre- skyddsombud minskat till 56. som det har tillkommit nya tjänster i form av äldre- skyddsombud eller motsvarande vid länsstyrelserna har antalet hel- tidstjänster för generell social tillsyn minskat med tre tjänster och ytterligare fem till sex tjänster . På de länsstyrelser som berörts av nedskärningarna inom tillsynen har antalet tjänster minskats antingen till följd av besparingar eller genom att resurser styrts om till andra tillsynsområden. Omfattningen av tillsynen av äldreomsorgen – länsstyrelserna Antalet ärenden inom länsstyrelsernas verksamhetstillsyn för hela det sociala området uppgick till 1 665 vilket var en ökning med jämfört med året innan. Antalet avslutade ärenden uppgick till 1 412, vilket var en ökning med cirka 80 pro- cent jämfört med föregående år. Inom individtillsynen var antalet 2 Uppdrag om förstärkt tillsyn vid länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter – återrapportering. och Länsstyrelserna; 2004 3 Förstärkt tillsyn av vård och omsorg för äldre vid länsstyrelserna och regionala tillsynsenheter – återrapportering . och Länsstyrelserna; 2005 4 Förstärkt tillsyn av vård och omsorg om äldre – återrapportering . och Länsstyrelserna; 2007 ärenden i det närmaste oförändrat jämfört med . Det gäller såväl pågående som avslutade ärenden. Antalet tillsynsbesök ökade kraftigt såväl vad gäller verksam- hetstillsyn som individtillsyn. genomfördes knappt 2 000 inspektioner som verksamhetstillsyn och drygt 100 som indi- vidtillsyn, vilket var en ökning jämfört med . Därefter har det skett en nedgång i antalet tillsynsbesök inom verksamhetstillsynen, vilka uppgick till knappt 1 400 . Antalet besök inom individtillsynen var knappt 80. Omfattningen av tillsynen av äldreomsorgen – regionala tillsynsenheter Även vid har det skett en ökning av antalet ärenden som rör äldreomsorgen, såväl pågående som avslutade. Det är främst ärenden som de regionala tillsynsenheterna själva initierat som har ökat. pågick 548 ärenden (särskilt boende). Antalet avslutade ärenden i samma kategori uppgick till 571. Det är en ökning jämfört med . Antalet tillsynsbesök uppgick till 367 vilket är en ökning med jämfört med . Den övervägande delen av dessa besök är s.k. föranmälda besök, men den största relativa ökningen svarar de oanmälda besöken för. Här har antalet besök nästan fördubblats, från 34 besök till 66 besök . 2006 genomfördes totalt 249 tillsynsbesök varav 247 var föranmälda. Utveckling av samarbete, metoder, kvalitet och effektivitet i tillsynen av äldreomsorgen och länsstyrelserna redovisar båda att framför allt samarbetet mellan de båda tillsynsmyndigheterna har ökat och för- bättrats som ett resultat av den förstärkta tillsynen. Bl.a. sägs att det ökade samarbetet har gett de båda myndigheterna ökad kun- skap om varandras tillsynsområden samt bättre förutsättningar att tillsammans verka för en helhetstillsyn inom äldreområdet. Både och länsstyrelserna uppger att det har utvecklats nya och bättre strukturer för kontakt och information, mer gemen- sam planering, samt att de gemensamma metoderna i tillsynsarbetet har förbättrats. Också antalet gemensamma tillsynsbesök har ökat, från 54 ärenden till 115 ärenden . Metodutvecklingen i tillsynsarbetet har för länsstyrelsernas del inneburit ökad direktkontakt med brukare eller deras ställföre- trädare samt mer kontakter med intresseorganisationer, allmänhet, forskning m.m. Formerna för återföring av tillsynens resultat, be- slut m.m. har också utvecklats hos flera länsstyrelser. Allt oftare sker denna återföring i möten med ansvarig nämnd och ledning men också med personal, brukare, anhöriga och intresseorganisationer. Resursförstärkningen har gett länsstyrelserna bättre möjligheter att skaffa sig kunskaper om tillståndet inom äldreomsorgen sam- tidigt som tillsynen har blivit mer känd bland såväl verksamhets- ansvariga som allmänhet. Detta har i sig gett myndigheten ökad möjlighet att i sin tillsyn uppmärksamma verksamheter där brister finns i kvalitet och säkerhet för brukaren. Därmed har effektivi- teten i tillsynen också ökat. 9.3Hälso- och sjukvårdstillsyn 2005 Erfarenheter från de regionala tillsynsenheternas tillsynsbesök Av tillsynsavdelnings verksamhetsberättelse5 framgår bl.a. följande. genomfördes totalt 1 548 besök över hela landet, vilket är fler än . av besöken avsåg egeninitierad verksamhet. RT-enheterna har funnit många exempel på en mycket väl funge- rande hälso- och sjukvård utförd av engagerad och kunnig personal. Myndigheten har bl.a. noterat att patientsäkerheten alltmer kom- mit i fokus och att fler vårdgivare har skapat funktioner och rutiner för att göra vården säkrare. Också arbetet med avvikelsehantering har förbättrats på många håll. Bl.a. gör vårdgivare allt oftare ana- lyser av de händelser som anmäls till enligt . RT-enheterna har emellertid också funnit områden eller verk- samheter som utgör stora risker och där det finns felkällor som kan utsätta patienter för skada. Det gäller främst inom områdena informationsöverföring, remiss- och provsvarshantering samt läkemedelshantering. Också organisationsförändringar har visat sig 5 Tillsynsavdelningens verksamhetsberättelse 2005. medföra en ökad risk för patientsäkerheten. RT-enheterna har vidare funnit brister i vårdgivarnas arbete med riskanalyser, avvikel- sehantering samt förebyggande verksamhet. På flera håll saknas också ett systematiskt kvalitetsarbete. Med undantag för de akut sjuka är tillgängligheten för vård- sökande dålig i vissa delar av landet. Det gäller framför allt till- gängligheten till läkare, bl.a. i norra . I vissa verksamheter finns en mer generell tillgänglighetsproblematik, bl.a. i hem- sjukvården samt inom äldrevården. Inkommande och avslutade ärenden inkom eller öppnades 6 156 ärenden vid de regionala tillsynsenheterna. Det är en ökning jämfört med . av ärendena initierades av RT-enheterna själva, avsåg utifrån kommande klagomål på verksamheter och utgjordes av ärenden. Klagomål på personal, remisser av olika slag samt journal- förstöringsärenden svarade vardera för av ärendena. avslutades lika många ärenden som det kom in och fördelningen på ärendetyper är ungefär densamma som för inkommande eller upprättade ärenden. För ärenden gäller som målsättning att den genom- snittliga handläggningstiden ska understiga . Vidare får högst av ärendena ha handläggningstider överstigande . uppgick den genomsnittliga handläggningstiden . För av ärendena var handläggnings- tiden längre än . Medelhandläggningstiden för anmälningar från enskilda ska inte överstiga och i högst av ärendena får handläggningstiden överstiga . avslutades den här typen av ärenden efter i snitt . I av ären- dena översteg handläggningstiden . Journalförstöringsärenden ska handläggas . Här upp- gick den faktiska genomsnittliga handläggningstiden till av ärendena tog än att handlägga. inkom/öppnades 3 722 verksamhetstillsynsärenden vilket är fler än 2004. De egeninitierade ärendena utgjorde av dessa. respektive anmälan från enskild svarade vardera för av ärendena. Antalet avslutade ärenden uppgick till 3 642, en ökning i förhål- lande till 2004 . Den relativa fördelningen på olika ärendetyper är ungefär densamma som för inkomna/öppnade ärenden. genomfördes 1 201 besök inom ramen för verksam- hetstillsynen vilket är ungefär lika många som 2004. Besök genomfördes framför allt i samband med granskningar som RT- enheterna själva tog initiativ till. Det finns också en målsättning om att av de verksamheter som anmäler en händelse enligt ska besökas. genomfördes besök vid 14 pro- cent av dessa verksamheter. I den rikstäckande verksamhetstillsynen har särskild fokus riktats på: xgranskning av kvaliteten i sjukskrivningsprocessen xgranskning av telefontillgängligheten i primärvården xgranskning av vårdgivarnas systematiska kvalitetsarbete Tillsyn av hälso- och sjukvårdspersonal inkom 391 klagomål på enskilda yrkesutövare vilket är en minskning motsvarande jämfört med . Granskningarna har avsett dels eget missbruk hos hälso- och sjuk- vårdspersonal dels tillgripande av läkemedel på arbetsplatsen. Granskningar har också skett av läkare som har en omfattande för- skrivning av narkotikaklassade läkemedel. har 160 till- synsbesök genomförts vilket är fler besök jäm- fört med 2004. Antalet besök inom individtillsynen har utgjort av samtliga tillsynsbesök . har anmält 169 personer till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd () vilket är en ökning jämfört med . av alla ärenden har resulterat i anmälan. har fattat beslut i 157 ärenden som anmälts av . I av dessa ären- den har beslutat i enlighet med yrkande. Också i de fall som överklagas beslutar läns- och kammar- rätt i regel i enlighet med yrkanden. De regionala tillsynsenheterna har besvarat totalt 414 remisser från främst och förvaltningsdomstolarna, vilket är en ökning jämfört med . inkom 397 ärenden som avsåg journalförstöring. Antalet avslutade ärenden uppgick till 357. Av dessa beviljades medan avslogs. Det har funnits en stor efterfrågan på RT-enheternas kunskaper och erfarenheter. Omfattande kontakter har förekommit med främst patienter, anhöriga, vårdgivare samt företrädare för media. RT-enheterna har också genomfört särskilda informationsinsatser mot främst anmälningsansvariga läkare, medi- cinskt ansvariga sjuksköterskor, tandvårdschefer och apoteks- ledningar. Insatserna har till stor del gällt frågor om patientsäkerhet i allmänhet och frågor om ledningssystem, risk- analys och händelseanalys i synnerhet. RT-enheterna har också medverkat i flera informationsmöten med landstings- och region- ledningar. RT-enheterna har deltagit som föreläsare i flera sammanhang, särskilt där målgruppen har utgjorts av vårdpersonal eller stude- rande på vårdhögskolor och hälsouniversitet. Enheterna har också medverkat i många konferenser och seminarier. Samverkan med andra myndigheter i frågor om tillsyn har ökat , inte minst med länsstyrelserna men också bl.a. och Kriminalvården. genomförts i samverkan med , Kommuner och Landsting samt . Landstingens patientnämnder rapporterar inkommande klagomål till RT-enheterna. Vanligt förekommande klagomål har bl.a. rört remiss- och provsvarshantering, informations- överföring i vårdkedjan, vårdplanering, dokumentation, journal- föring och hantering av uppgifter, tillgänglighet inom primärvården och psykiatrin, felaktigheter i läkemedelshantering samt kommu- nikation och bemötande. RT-enheterna har bl.a. deltagit i utarbetandet av nya författningar, framför allt föreskrifter och allmänna råd (SOFS 2005:28) om anmälningsskyldighet enligt samt Social- styrelsens föreskrifter om ledningssystem för kvalitet och patient- säkerhet i hälso- och sjukvården (SOFS 2005:12). Enheterna har också medverkat i arbetet med att utveckla innehållet i en särskild avdelning om patientsäkerhet som lagts upp på webbplats. 10Länsstyrelsernas och arbete med tillsyn 10.1Så arbetar länsstyrelserna med tillsynen av Utredningen har samlat in ett omfattande material om läns- styrelsernas arbete med tillsyn av . Materialet ger en bild av hur länsstyrelserna arbetar med social tillsyn men också hur tillsynen över kopplar till annan av bedriven tillsyn och samarbete med andra berörda myndigheter och organisationer. Utredningen har besökt samtliga länsstyrelser och i grupp inter- vjuat hela eller delar av personalen vid den sociala funktionen eller enheten. Vid vissa intervjuer var också företrädare för respektive länsledning med. Intervjuerna lades upp som diskussioner utifrån ett antal övergripande teman (se bilaga 3). Utredningen har också intervjuat chefer och personal på socialtjänst- avdelning och tillsynsenhet för och haft kontakt med länsstyrelsernas och gemensamma samverkans- grupp. Vidare har material om hur länsstyrelserna arbetar med till- synen samlats in dels genom en enkät till samtliga länsstyrelser (se bilaga 4), dels genom verksamhetsplaner, årsredovisningar och andra rapporter. Enkäter har också samlats in från ett representativt urval av landets kommuner (drygt 100 st, se bilaga 5) samt från samtliga Kommuner och landstings regionförbund (se bilaga 6). Länsstyrelsernas och arbete med tillsyn 10.1.1Länsstyrelsernas kostnader för den sociala tillsynen Länsstyrelserna hade att utöva tillsyn över cirka 17 000 tillsyns- objekt under 2006.1 Tillsynsobjekten är olika verk- samheter och antalet tillsynsobjekt i ett län beror främst på omfattningen av den kommunala , men också på omfattningen av enskilda verksamheter. Länsstyrelsernas tillväga- gångssätt för att avgränsa och definiera objekten skiljer sig åt. Cirka 1 800 egeninitierade inspektioner (s.k. verksamhetstillsyn) genomfördes av länsstyrelserna under 2006.2 av dessa tillsynsinsatser gjordes inom äldreområdet. Två områden som var föremål för tillsyn i ungefär lika stor utsträckning var verksam- hetsområdena barn och familj () samt funktions- hinder, LSS (21,). Därutöver avhandlades cirka 3 200 till- synsärenden som rörde s.k. individtillsyn som byggde på någon form av anmälan utifrån. Antalet tillsynsobjekt varierar från några hundra i de minsta länen upp till över ett par tusen i storstadslänen. De flesta tillsyns- objekten finns i de tre storstadslänen – , och . har minst antal tillsynsobjekt. Diagram 10.1 Antal tillsynsobjekt per län 2006 1 Länsstyrelsernas årsredovisningar 2006 2 Enligt databasen , Länsstyrelsernas och arbete med tillsyn Tillsynen av vid länsstyrelserna kostade 2006 exklusive OH-kostnader (inklusive OH-kostnader). Detta motsvarade 217 årsarbets- krafter. Förutom den direkta tillsynen och rådgivningen innehåller kostnadsposten tillståndsgivning och andra individärenden än till- syn (t.ex. yttranden) samt kunskapsuppbyggnad, samordning och sektorsövergripande arbete. Kostnader för fördelning av stats- bidrag och alkoholärenden ligger däremot utanför. Diagram 10.2 Kostnader för social tillsyn per länsstyrelse inkl. genomsnitt 2006 De tre storstadslänen har högst kostnader medan och har lägst kostnader. Den genomsnittliga kostnaden för den sociala tillsynen per länsstyrelse var drygt 6 miljo- ner kronor. Enligt beräkningar (regressionsanalys) som utred- ningen har gjort, förklarar variationen av folkmängd och kommun- antal variationen av kostnaderna för den sociala tillsynen mellan länsstyrelserna till . Båda variablerna är statistiskt signi- fikanta. Utredningen har även låtit pröva huruvida variabeln landyta skulle kunna ha något förklaringsvärde för kostnadsvariationerna, särskilt med tanke på de stora avstånd mellan och kommunernas centralorter och olika verksamheter som råder i t.ex. norrlandslänen. Variabeln landyta är dock varken statistiskt säker- ställd eller har ett linjärt samband, dvs. det finns inget samband Länsstyrelsernas och arbete med tillsyn mellan hög kostnad och stor landyta. Inte heller variabeln antal tillsynsobjekt ger något högt förklaringsvärde. Tillsynsobjekten inom socialtjänstområdet är av varierande slag och därmed blir också tillsynsinsatserna relativt olika. Om tillsynen utövas på ett särskilt boende för funktionshindrade, eller hemtjänst i en kommun, eller inom socialförvaltningens biståndsverksamhet, görs tillsynen på olika sätt och tar också olika i anspråk. Det kan därför finnas stora skillnader i kostnad mellan enskilda tillsynsinsatser. Kostnader per tillsynsobjekt eller antal tillsyns- objekt per årsarbetskraft bör därför betraktas som ett genomsnitt. För att kunna göra jämförelser mellan länsstyrelserna är det dock nödvändigt att kunna relatera kostnaderna till tillsynsobjekten. Diagram 10.3 Kostnad per tillsynsobjekt och länsstyrelse inkl. genomsnitt 2006 Den genomsnittliga kostnaden per tillsynsobjekt var . Likaså kan antal tillsynsobjekt per årsarbetskraft spegla någon form av effektivitet, eller i alla fall en förutsättning för dem som arbetar med tillsynen. Sådan information kan delvis spegla hur många tillsynsobjekt som, åtminstone i teorin, varje enskild års- arbetskraft ska hantera vid den enskilda . Som figuren nedan visar, gick det i genomsnitt 76 tillsynsobjekt per årsarbets- kraft . Länsstyrelsernas och arbete med tillsyn Diagram 10.4 Antal tillsynsobjekt per årsarbetskraft och länsstyrelse inkl. genom Länsstyrelserna utför dels verksamhetstillsyn som i huvudsak byg- ger på egna initiativ, dels individtillsyn som i huvudsak bygger på anmälningar från enskilda eller andra. Av de cirka 1 800 verksamhetsinspektioner som länsstyrelserna genomförde 2006 inom rörde knappt hälften äldre- omsorgen. I av tillsynsärendena konstaterades brister eller uttalades kritik från . Flest brister i rela- tion till antalet tillsynsinsatser konstaterades inom äldreomsorgen (). De vanligaste granskningsområdena i verksam- hetstillsynen var dokumentation, personal/organisation, insatser, självbestämmande och delaktighet, kvalitetssystem, planer på indi- vidnivå, handläggning samt fysisk miljö. Länsstyrelserna ska enligt regleringsbrevet upprätta tillsynsplaner för sin tillsyns- och vägledningsverksamhet. Omfattning, inriktning och tidsangivelser för tillsynen ska anges i planen. Utöver denna reglering lämnas myndigheterna frihet att Länsstyrelsernas och arbete med tillsyn utforma tillsynsplanerna efter egna förutsättningar och behov. De planer som upprättats på länsstyrelserna uppvisar också en stor variationsrikedom bl.a. vad gäller hur mycket verksamhet de omfattar. Det förekommer t.ex. att all tillsynsverksamhet inom omfattas i en enda plan. Det förekommer också att tillsynsplaner upprättas för var och en av de olika sakområdena (miljö, livsmedel, veterinära frågor etc.). På dessa myndigheter finns således en särskild tillsynsplan också för den sociala tillsynen. Vid några myndigheter förekommer att det upprättas tillsynsplaner för varje enskild tillsynsaktivitet av en viss storlek. Här kan det således finnas flera olika tillsynsplaner för den sociala tillsynen. Detaljrikedomen i planerna varierar också stort. Vissa planer inne- håller främst övergripande skrivningar om tillsynens mål, syften, prioriteringar och liknande medan andra planer innehåller detal- jerad information om enskilda objekt, tillsynsaktiviteter, tidplaner m.m. Alldeles oavsett hur myndigheterna väljer att utforma sina tillsynsplaner finns hos flera myndigheter också andra typer av pla- ner som omfattar sociala frågor. Genomförandeplaner, aktivitets- planer samt verksamhetsplaner är några av de vanligaste. Inom ramen för arbetet med tillsynsplanen, genomförande- planen, aktivitetsplanen eller motsvarande gör ett urval av huvudmän och tillsynsobjekt som ska inspekteras under det kommande verksamhetsåret. Exakt vilka huvudmän och objekt det är frågan om redovisas ibland i tillsynsplanen eller motsvarande plan men oftast meddelas denna information berörda verksam- hetsföreträdare i särskild ordning innan besöket. Hur många objekt som kan bli föremål för tillsyn beror främst på vilka resurser för social tillsyn som finns tillgängliga inom läns- styrelsen. I många län tar det innan samtliga kommu- ner eller tillsynsobjekt har blivit föremål för verksamhetstillsyn. Till grund för urvalen ligger alltid någon form av risk/behovs- analys som bygger på information från olika källor. Det kan handla om egen kunskap om risker och behov baserad på vad som framkommit vid tidigare granskningar. Det kan också vara information som lämnas från t.ex. allmänhet, anhöriga, intresse- organisationer eller från personal i . fram- kommer uppgifter även i media. Riskanalyser dokumenteras sällan i myndighetens tillsynsplaner eller i andra dokument. Urvalens omfattning och innehåll påverkas också av vilken över- gripande strategi för tillsynen som länsstyrelserna väljer. Länsstyrelsernas och arbete med tillsyn kan tre typer av verksamhetstillsyn urskiljas - verksamhetsområdes- specifik tillsyn, kommuntillsyn och tematisk tillsyn. Huvuddelen av verksamhetstillsynen är verksamhetsområdes- specifik, d.v.s. den utgår från olika verksamhets- områden – äldreomsorg, handikappomsorg, individ- och familje- omsorg. Tillsynen planeras, utförs och följs upp av de konsulenter som ansvarar för ett särskilt verksamhetsområde. I allmänhet involveras ingen annan personal i tillsynen om det inte är så att det finns beröringspunkter med andra verksamhetsområden. Den tematiska tillsynen är som namnet antyder uppbyggd kring ett särskilt tema. Temat kan vara givet inom ramen för uppdrag eller återrapporteringskrav i regleringsbrevet men fastställer också egna teman. Nationella teman kan också beslutas i samverkan med . I det förstnämnda fallet handlar tillsynen ofta om att ska bidra med information om verksamhet i länets kommuner som ett led i en nationell kartläggning av något slag. Som exempel kan nämnas det s.k. barnuppdraget som regeringen beslutade om . Uppdraget innebär i korthet att samtliga länsstyrelser ska bedriva strukturerad och operativ tillsyn över samtliga enskilda och offentliga verksamheter där barn och unga ges insatser av samt lämna en redovisning av resultatet till reger- ingen.