sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — I det slutliga urvalet tas hänsyn till behovet av hamnar områdes- vis (närmare presenterat i avsnitt 3.2) samt funktionen hos re- spektive hamn (närmare beskrivet i avsnitt 5.1). Presentationen av de strategiska hamnarna sker regionvis. Det är viktigt att erinra om motiven bakom prioriteringen, dvs. att uppnå en effektiv användning av de resurser som kan avdelas för infrastrukturinvesteringar. Växelspelet mellan marknad och stat innebär att behov finns hos näringslivets olika aktörer av tran- sporter av konsumtionsvaror, insatsvaror och exportvaror medan statens roll är att med begränsade resurser skapa bästa möjliga för- utsättningar för dessa marknadsaktörer. Ett problem är tidsper- spektivet, där infrastrukturinvesteringar med automatik måste vara långsiktiga som näringslivet inte kan ha samma lång- siktiga planeringshorisont. Ur varuägarnas synvinkel är det av största vikt att handelsför- bindelserna med viktigaste handelspartners fungerar. Olika transportssätt används till olika handelspartners, och största handelspartners finns på ett avstånd där det historiskt sett varit mest lönsamt och rationellt att använda trailertransporter på lastbil och järnväg. Sjötransporterna i dessa fall har bestått av färje- transporter via brohamnarna i främst södra och västra . De olika behov av hamnar som finns i olika delar av landet be- skrivs nedan tillsammans med den funktion som hamnen har i godstransportsystemet och karaktären på det gods som hanteras i hamnarna. 6.1Icke-strategiska hamnar har en fortsatt viktig roll på transportmarknaden I kapitel 2 diskuteras statens roll som förutsättningsskapare på en marknad där varuägare som har med gods att transportera står i centrum. Som konstateras där grundar sig den prioritering som görs inom ramen för uppdrag på att det inte finns tillräckliga resurser att täcka alla tänkbara behov. Som jag också konstaterar i inledningen är det en svår balans- gång att med dagens förutsättningar fatta rationella beslut som är Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet Det finns dessutom ett intressant växel- spel mellan de beslut om infrastruktur som fattas utifrån närings- livets behov och den styrande effekt som investeringen får när be- slutet väl är fattat och investeringen är genomförd. I den senare fasen hänvisas marknaden till att nyttja den infrastruktur som till- kommit som ett resultat av marknadsaktörernas bedömningar i den tidigare utvecklingsfasen. Detta ömsesidiga beroende är ofrånkom- ligt och manar till en politik som bevarar flexibiliteten inför fram- tiden, så långt det är möjligt. Det är därför viktigt att ha klart för sig att den prioritering av hamnar som presenteras i detta avsnitt bygger på både dagens för- utsättningar och antaganden som framstår troliga om den framtida utvecklingen av handelsströmmarna. Den dynamik som finns i nä- ringslivet, politiska förändringar som t.ex. och ut- vecklingen i samt tillväxten i den globala handeln är exempel på förutsättningar som är svåra att förutse i förväg. De hamnar som inte utses som strategiska kan alltså sannolikt i några fall få en sådan utveckling att det framstår som naturligt att se dem som strategiskt viktiga noder i transportsystemet. I andra fall kommer de helt säkert att ha en viktig roll som är värd att slå vakt om – inte minst för den industri och de kunder de betjänar lokalt och regionalt. Det är därför nödvändigt att beakta behovet av en fungerande infrastruktur även kring dessa hamnar även om de i dagens läge inte utpekas som strategiska. Som konstateras inledningsvis i betänkandet bör också en om- prövning av utpekandet ske med jämna mellanrum. Det är viktigt att noga följa marknadsutvecklingen i främst och och den implikation denna kan ha på varuflödena i . Inom har det utveckling, dvs. sedan GTD I först utvecklade tankar om godsstråk, visat att huvudstråken är ro- busta.TPF1FPT Efterfrågan på transporter är – och kommer förmod- ligenTPF2FPT även under överblickbar framtid att vara – koncentrerad till länkar mellan storstadsområdena och i anslutning till stora in- dustrier. kan oförväntade förändringar ske som påverkar varu- strömmarna. Stora investeringar utanför storstadsområdena som kräver mycket varutransporter är en sådan, en annan är huruvida 1TP PT En uppdaterad stråkkarta presenteras i SOU 2007:59 – Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtidsperspektiv 2TP PT Befolkningsprognoser som brukar falla väl ut visar att storstadsområden samt universitets- och högskoleorter kommer att öka sin befolkning mest. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet klimatfrågans nya tyngd i den allmänna debatten kommer att inne- bära förändringar av konsumtionsmönster som t.ex. leder till att konsumenterna efterfrågar fler lokala varor. 6.2Västsverige – den dominerande svenska hamn- regionen Till räknas i detta sammanhang , Värm- land och . Tillsammans står hamnarna i detta område för av all utgående trafik och av in- kommande trafik mätt i godsomsättning över kaj totalt i svenska hamnar 2006. Befolkningen i regionen utgör av totala. Regionen är sålunda den dominerande hamnre- gionen och här transiteras också betydande godsmängder. Det är i de västsvenska hamnarna som det finns omfattande transoceana anlöp. är dessa hamnar viktiga feeder- hamnar för trafik till de stora containerhamnarna på kontinenten. Det finns också omfattande systemtrafik och färjelinjer till Stor- och från västsvenska hamnar. Näringslivsstrukturen i domineras av tillverknings- industri som verkar på internationella marknader och därmed gene- rerar internationella transporter av stor omfattning. Hamnpendlar och systemtrafik till och från Hamn genererar också stora godsvolymer med ursprung eller destination i andra delar av landet. Hamnstrukturen i visar på en stor dominans av Hamn, som har stora volymer av alla godsslag. Hamnen är dessutom den enda blandhamnen i och det är den enda hamn i som fyller alla de- finierade hamnfunktioner. Hanteringen i och är mer dominerad av torr- bulk och båda hamnarna är därtill industrihamnar för näraliggande skogsindustri. har utöver detta funktionen av brohamn till . Förslagen från näringslivsorganisationerna ger vid handen att Hamn utpekas av samtliga parter som en nationellt stra- tegisk och för industrier intressant hamn. och Väner- hamnar pekas för sin del ut av som av stort intresse för skogsindustrin men inte som nationellt strategiska. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet har på uppmaning av Hamnstrategi- utredningen gjort ett särskilt inspel när det gäller regionens syn på hamnarnas prioritering i . Regionen välkomnar i sitt yttrande att de nationellt viktigaste hamnarna pekas ut för att kunna bygga ut ett väl fungerande väg- och järnvägsnät som an- sluter till de utpekade hamnarna. Det behövs, enligt yttrandet, ur kapacitetssynpunkt ingen utbyggnad av nya hamnar. Däremot kan det vara motiverat att hamnstrukturen har god geografisk täckning för att främja ett högt nyttjande av sjötransporter. Regionen pekar också på framgången med Hamns Railport-system. Genom att detta koncept lyckats så väl kan det fin- nas mindre behov av en egen hamn på vissa platser i , menar man. Det konstateras också i yttrandet att de hamnar som finns i regionen redan är relativt nischade och att konkurrensen mellan hamnarna är liten. Någon särskild prioritering av enskilda hamnar görs inte på annat sätt än att man poängterar Hamns vikt för det svenska godstransportsystemet. Hamn – strategisk hamn i Det är naturligt att i peka ut Hamn som en strategisk hamn. Hamnen är oomtvistligt största. Det är också den enda hamnen i som har direktanlöp från med containertrafik. Hamnen är överlägset störst på container- trafik och man har också stor hantering av roro-trafik; efter Trelle- borg har störst hantering. Vidare har hamnen stor olje- hantering tack vare raffinaderiet. Hamnens etablering av s.k. hamnpendlar har också fallit mycket väl ut och expansionen har varit mycket stor sedan etableringen . Det nära samarbete som utvecklats med Var- berg och inom ramen för West Seaports, där hamnarna i internationella sammanhang marknadsför sig som en hamn med 17 terminaler, har därtill ökat effektiviteten och mark- nadsandelen för hamnarna. Därför utgör och viktiga samverkanshamnar till Hamn. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet Vänerhamnar har en rationell struktur Väneröverenskommelsen har inneburit en utveckling av verksamheten; framför allt har hamnföretaget etablerat en kost- nadseffektiv struktur som betjänar kunderna på ett bra sätt. Väner- hamn AB utgör nu en modell för andra hamnar som önskar sam- verka. Rollen som avlastningshamn är viktig, och nödvändiga sats- ningar bör göras så att Vänerhamnarna kan behålla denna viktiga roll. Godsomsättningen över kaj på Vänerhamnarna har minskat något och därför är det framför allt viktigt att pas- sagen i fungerar rationellt. Det kommer förmodligen att ställas högre krav på möjligheter att reglera vattennivån i , och Klimat och sårbar- hetsutredningen (M 2005:03) har en särskild arbetsgrupp som ar- betar med översvämningsrisker i och . Slutsatser från arbetsgruppens arbete kommer att redovisas i utredningens slutbetänkande . Större regleringsmöjligheter skulle kunna innebära en utbyggnad av slussarna och därmed större fram- komlighet för fartyg på . Den fortsatta utvecklingen av sjöfarten på de inre vattenvägarna inom EU kan också – tillsammans med förändringar i beskatt- ningen, t.ex. kilometerskatt för lastbilar – leda till ytterligare in- tressanta transportlösningar mellan och inlandshamnar på den europeiska kontinenten. är i en intressant utvecklingsfas, med flera före- tagsetableringar i som innebär nya utmaningar för hamnen. Tillsammans med sin viktiga position som skogshamn och industrihamn har hamnen goda utvecklingsmöjligheter. Godsomsättningen är i dagens läge relativt lokal. Dock blir det intressant att följa utvecklingen i hamnen efter det att de pågående företagsetableringarna fått full effekt för att se hur dessa kommer att påverka hamnens verksamhet. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet – en del av West Seaports viktiga roll som brohamn till är obestridlig. Sam- arbetet inom West Seaports har också bidragit till en gynn- sam utveckling för hamnen. Synonymt med är dock av- sättningen för godset till och från relativt lokal. I takt med ökad containerisering kan stora godsomsättning på såg- ade trävaror dock innebära möjligheter till större containervolymer . kan då få en utökad roll i olika logi- stiklösningar med större samlastningsmöjligheter. – även det en del av West Seaports Som tidigare nämnts kommenteras endast de 20 hamnar som kvali- ficerat sig för att kunnat vara strategiska. är inte en av dessa 20 men erfordrar ändå att nämnas som en del av det väl ut- vecklade samarbetet inom West Seaports. 6.3Sydsverige – viktiga förbindelser i södra sjöområdet – i detta sammanhang och – är näst största hamnregion mätt i ton över kaj; nära en fjärdedel av omsättningen (både in och ut) över kaj i svenska hamnar går via sydsvenska hamnar. Regionen har direktförbindelser med två länder som traditionellt har ett betydande handelsutbyte med – och . Regionen har också förbindelser med växande marknader i södra . Omfattningen av dessa förbindelser har ökat och alla prognoser pekar på att utvecklingen fortsätter. Regionens andel av befolkningen i är . Övervägande delen av de varor som transporteras via sydsvenska hamnar har sin slutdestination utanför regionens gränser, och re- gionen har en transitroll i det svenska godstransportsystemet. Eftersom trängselproblemen börjar bli tydliga särskilt i kan ett framtidsperspektiv vara transportlösningar som innebär en av- länkning av trafiken till alternativa godsstråk, för att på så sätt upp- nå största möjliga effektivitet på befintlig infrastruktur. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet Hamnstrukturen i präglas av en stor koncentration av flöden till , , och . Var och en av dessa fyra hamnar har helt olika roller i transport- systemet – som brohamn och containerhamn, Karls- hamn som industrihamn, energihamn och brohamn, som fordonshamn, energihamn och med viss containerverksamhet samt som brohamn. Brohamnarna har en tydlig geografisk uppdelning – med förbindelser till , Trelle- borg med förbindelser till och samt med förbindelser till . De förslag som utredningen fått från näringslivsorganisation- erna visar att samtliga ovan nämnda hamnar prioriteras som nationellt intressanta. har på uppmaning av gjort ett särskilt inspel när det gäller regionens syn på hamnarnas prioritering i . Regionen förordar för egen del att hela identifieras som en knutpunkt, där de fyra stora hamnarna Helsing- borg, , och ingår. och har däremot en mer utpräglad karaktär av industrihamnar, menar man. Vidare anför regionen att de fyra stora hamnarna har välfungerande intermodala transporter som kan utvecklas ytter- ligare. Hamn strategisk container och brohamn Hamn är näst största containerhamn och den tredje största brohamnen i hanterad godsmängd. Hamnen är också viktig för färskvarutransporter till och Mälar- dalen. Hamnen har stora tillväxtsiffror och är snart uppe i samma volymer som före invigningen av . Dessa funktioner tillsammans gör till en nationellt strategisk hamn. Hamn – strategisk energi och brohamn Hamns samverkan med Hamn i det gemen- samma bolaget (CMP) är väl fungerade. Det har skett en specialisering av godsslag mellan hamnarna och ledningsfunktionerna går bokstavligt sett över gränserna. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet framför allt en viktig energihamn och brohamn för gods från viktigaste handelspartner . Dessa funktioner ge- nererar, tillsammans med en stor godsomsättning, en plats som strategisk hamn. Däremot är den utrymmeskrävande bilhan- teringen ur ett nationellt perspektiv av mindre strategiskt intresse, eftersom hamnen fungerar som omlastningshamn för vidare tran- sport till andra delar av . Hamn är den största brohamnen till viktigaste handelspartner . Volymerna är betydande. Hamnen har också utvecklat en stor intermodal verksamhet med stor utveck- lingspotential. Detta är skäl som gör att för är en strategisk hamn. Hamn tillsammans med Hamn– stra- tegisk bro- och industrihamn Hamn har haft stora tillväxtsiffror . är en bulkhamn med ambitioner att öka på enhetslaster. I takt med att handeln med framför allt Balti- kum och ökar ligger strategiskt väl till för att kunna ta marknadsandelar av gods i södra . Om det blir så att gods till och från kommer att gå via exempelvis eller – för att undvika trängseln i – kan denna utveckling komma att också gynna Karls- hamn. Jag förordar att utpekas som strategisk brohamn mot destinationer i södra , tillsammans med den utvecklade rollen som industrihamn och kanske även en containerhamn. Hamn är viktig för trafiken till östra ; geo- grafiskt ligger rätt för att färjorna ska kunna gå i dygns- trafik. De senaste årens tillväxtsiffror och Stenarederiets offensiva framtidsplaner för visar också en stor optimism . Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet fungerar som brohamn för passagerare och gods- flöden till och från östra , i första skedet med fokus på färje- trafik med lastbilar. och har tillsammans kommit överens om ett närmare samarbete med målet att bilda ett gemensamt mark- nadsbolag. I den överenskommelse som beslutats i respektive kom- muns kommunstyrelses arbetsutskott ska utveckla in- termodala transporter medan ska utveckla sydöstra största intermodala terminal. ska också ut- veckla storskalig konventionell containerhantering, vilket Karls- krona inte har några anspråk på. har en hög am- bitionsnivå och det finns goda förutsättningar för en effektiv och rationell hamnstruktur i . Därför förordar jag att Blekingehamnar ses i ett sammanhang där utgör en viktig samverkanshamn till den strategiska hamnen i . – ett viktigt komplement till har en viktig roll som brohamn till för pas- sagerare. Beträffande Polentrafiken, som är den viktigaste gods- länken för , konkurrerar hamnen med . är dessutom den enda svenska hamnen med tågtrafik till och från . Standarden på infrastrukturen på land är jämförbar, varför rederier med trafik mellan och har två alternativ mycket nära varandra. Det är givetvis gynnsamt för rederierna att två hamnar så nära varandra konkurrerar om anlöp, men det kan diskuteras om detta verkligen skapar en situation där den befintliga infrastrukturen nyttjas så effektivt som möjligt. Från perspektiv är det naturligt att se hamnarna i och i ett sammanhang och att fram- tida överväganden rörande infrastrukturen i anslutning till ham- narna görs med beaktande av situationen vid båda hamnarna. Jag ser sålunda och hamnar i ett sammanhang med funktionen att vara viktig brohamn till . Vid framtida över- väganden rörande infrastrukturen på land i anslutning till den stra- tegiska hamnen i bör därför förhållandena i sam- tidigt vägas in i bedömningarna. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet 6.4Östra – konsumtions- och industri- område är i detta sammanhang en hopslagning av NUTS II- områdena med öarna, samt . Tillsammans står denna del av landet för av inkommande gods mätt i ton över kaj och för av det utgående godset. står befolkningen i regionen för be- tydligt större del av totala, . Regionen är således den mest utpräglade konsumtionsregionen i . Hit kommer stora mängder konsumtionsvaror från framför allt Väst- och . finns behov av råvaru- transporter och transporter av insatsvaror till industrier i och utan- för regionen. Det är därför angeläget att östra hamnar till- sammans kan ge full service till de varuägare som behöver använda regionens infrastruktur. Det är alltså viktigt att försörjning av kon- sumtionsvaror säkras i regionen som funktionella och effektiva transportlösningar finns för regionens nationellt viktiga exportindustrier. Det har på framför allt länsnivå gjorts ett antal försök att skapa en effektivare regional hamnstruktur. De mest aktuella exemplen finns i och längs . Tyvärr har dock bl.a. länsgränserna satt stopp för fullföljande av de ini- tiala tankegångarna kring olika samordningsprojekt. Samtliga näringslivsorganisationer prioriterar i sina förslag till utredningen. Hamnar prioriteras av Näringslivets Transportråd och . Näringslivets Transportråd prioriterar dessutom och . För egen del prioriterar Skogsindustrins transport- kommitté industrihamnarna i och . Den sam- stämmighet i förslagen som finns i övriga delar av landet finns så- lunda inte i östra . Beträffande dominerade funktioner och godsslag i östra hamnar är slutsatsen att Hamnar präglas av enhets- laster, där funktionen är brohamnar. och Mälarhamnar har däremot funktionen av industrihamnar i hamnverksamheten medan dessa i sin kombiterminalverksamhet, där godset aldrig går över kaj, har större och växande volymer enhetsgods. och är utpräglade industrihamnar, där också är brohamn och har en växande containertrafik. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet är en blandhamn med hantering av såväl energiprodukter som containerverksamhet. 6.4.1Strategiska hamnar i östra Hamnar – strategisk brohamn i Hamnars olika delar har främst viktiga funktioner som brohamnar till för viktiga handelspartners. En annan viktig funktion för hamnarna är att försörja med konsum- tionsvaror. Jag ser följande funktioner för Hamnars olika hamnlägen: är en brohamn dominerad av gods. innerstadshamnar är brohamnar dominerade av pas- sagerartrafik. oljehamn i är energihamn. är en brohamn som domineras av passagerare. Norvik som är tänkt som dels en containerhamn, dels en bro- hamn dominerad av gods. Den viktigaste brohamnen för gods när det gäller handelsutbytet med och är , som därför bör ges för- utsättningar att utvecklas som en strategisk brohamn. Hamnen är en utpräglad roro-hamn som helt saknar järnvägsanslutning, men den bör trots detta betraktas som nationellt strategisk eftersom en betydande del av godsutbytet med främst men också Balti- kum sker med trailertrafik via . Trafiken i hamnen ligger i en mindre tättbefolkad omgivning, vilket gör det fördelaktigt ur miljösynpunkt att den omfattande transittrafiken med lastbil genom från kan erbjudas goda villkor i för att därigenom minska belastningen på främst miljön i . När det gäller färjetrafiken med passagerare och gods är det nödvändigt att behålla och utveckla hamnarna i inner- stad och Värtan. Trafiksituationen kommer att förbättras i fram- tiden med och övrig infrastruktur som kan bli aktuell. roll som brohamn till föranleder ingen kommentar. Dock bör det noteras att en fortsatt utveckling av Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet handelsutbytet mellan /och sanno- likt kommer att ställa krav på utökad roro-kapacitet i . Den planerade hamnen i kommer i första skedet att er- sätta hantering av containrar för att ge utrymme för bostadsbyggande och etablering av det nya finanscentret i Fri- hamnen. har beslutat att flytta dessa volymer till den nybyggda hamnen i så snart den är färdigställd. Norvik planeras för ett väsentligt större antal TEU än vad som han- teras i . Det kommer därför, när hamnen i är fär- digställd, att finnas hamnkapacitet för ökade godsmängder till Stor- men också för omlastning av gods som har som slut- destination olika hamnar i . I Hamnars prognoser för marknadsutvecklingen för Norvik ingår bl.a. att Norvik planeras bli en transshipment-hamn för trafik till . Trängsel är ett stort problem i , och Norvik skulle med denna typ av trafikupplägg vara en hamn där fartyg från kontinenten lastar av gods i väntan på plats i . Transporten vidare till ska ske med mindre fartyg. Det finns också möjligheter till returlaster i denna typ av trafikupplägg. Sammantaget bör prioriteras som en nationellt stra- tegisk brohamn för godsflöden mellan och Fin- land/. Övriga hamnlägen behövs även fortsättningsvis i sina specifika roller som brohamn till respektive och för främst passagerare. Hamn – strategisk industri- och energihamn Statistiken för hanterad godsmängd över kaj visar en neråtgående trend för Hamns del samt att hamnens främsta inrikt- ning ligger på torrbulk. Dock hanteras betydande volymer framför allt enhetsgods aldrig över kaj utan endast i kombiterminalen. Hamnen har också stora utvecklingsplaner och ett starkt stöd från regionen; inte minst är överenskommelsen kring det s.k. Norr- köpingspaketet ett tydligt bevis på en prioritering av hamn- verksamheten i . Omkringliggande infrastruktur på land är således förträfflig och de utbyggnadsplaner som finns kommer att ytterligare stärka infrastrukturen. På sjösidan har dock hamnen lite större bekymmer med nödvändiga muddringsarbeten. Förslag på strategiska hamnar i det svenska transportsystemet Hamn är en viktig hamn för godsförsörjning till ett stort och växande konsumtionsområde, som hamnen är viktig för åtskilliga omkringliggande industrier. Hamnens breda serviceutbud och stora utvecklingspotential med sin placering mitt i en starkt växande region gör hamnen intressant och strategisk även ur ett nationellt perspektiv. 6.4.2Övriga hamnar i östra Hamn – ett hamnläge med stor potential Hamn har ett idealiskt läge med möjlighet att ta in far- tyg med djupgående på Östersjömax, utmärkt järnvägsinfrastruktur till hamnen och en bra väg med kort anslutning till E4. Bulkgodset dominerar, även om hamnen med framgång har etablerat containertrafik. Det finns således stora möjligheter för hamnen att utvecklas mot en delvis ny roll i transportsystemet, nämligen att förse med konsumtionsvaror, vilket skulle avlasta ett redan ansträngt transportsystem. har hamnen också deltagit i diskussionerna om en rationell hamnstruktur i . Det har även tidigare förekommit diskussioner med Norr- Hamn om ett närmare samarbete.