sou · GWB363 · 2008-06-11 00:00:00 — Utredaren ska överväga om det är en lämplig konstruktion att i stället beräkna skadeståndet enligt FHL som värdet av en fiktiv licens att utnyttja den information som obehörigen utnyttjats. Vid bedömningen av huruvida skadeståndsansvaret bör utvidgas ska utredningen beakta de möjligheter näringsidkare har att skydda sig avtalsvägen (t.ex. genom sekretess- eller konkurrensklausuler). 5.2Skadeståndsbestämmelserna i lagen om skydd för företagshemligheter 5.2.1Skadestånd på grund av brott Av 5 § FHL framgår att den som gör sig skyldig till brott enligt lagen, dvs. företagsspioneri eller olovlig befattning med företags- hemlighet, ska ersätta den skada som uppkommer genom brottet eller genom att företagshemligheten obehörigen utnyttjas eller röjs. Den som har gjort sig skyldig till brott enligt FHL kan enligt denna paragraf bli skadeståndsskyldig dels för den skada som upp- kommer genom brottet, dels också för den skada som följer av ett senare obehörigt utnyttjande eller röjande av företagshemligheten. Det är en förutsättning att det efterföljande röjandet eller utnytt- jandet är obehörigt. Vad som ska anses som obehörigt ska bedömas med ledning av 2 § i dess helhet.TPF1FPT Gärningsmannen kan bli skadeståndsskyldig inte enbart för eget utnyttjande eller röjande av företagshemligheten. I de fall gärnings- mannen röjer företagshemligheten till en annan person som i sin tur utnyttjar hemligheten, kan gärningsmannen ådra sig ansvar även för skada som uppkommer genom detta utnyttjande. Om mottagaren av företagshemligheten var i god tro kan denne inte drabbas av skade- ståndsansvar (se 2 § tredje stycket FHL). Var vederbörande tvärtom i ond tro blir även han eller hon skadeståndsskyldig enligt 5 §. I den mån en skadeståndsrättslig fråga lämnats oreglerad i FHL ska skadeståndslagens regler användas som komplement. I det nu angivna exemplet innebär det att gärningsmannen och mottagaren med tillämpning av 6 kap. 4 § (tidigare 6 kap. 3 §) skadeståndslagen blir solidariskt ansvariga för den skada som uppkommit.TPF2FPT När det gäller anställda som begått brott enligt FHL mot sin arbetsgivare uttalade Lagrådet att även om det brottsliga handlan- det också inneburit ett brott mot en tyst eller uttrycklig bestäm- melse i kollektivavtalet, det får anses att skadeståndsregeln i FHL ska ges företräde framför skadeståndsbestämmelserna i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmande- lagen).TPF3FPT 1989/90:LU37 s. 41. 2TP PT Jfr prop. 1987/88:155 s. 58. 3TP PT A. prop. 5.2.2Missbruk av företagshemligheter som har anförtrotts någon i samband med en affärsförbindelse m.m. Enligt 6 § FHL ska den som uppsåtligen eller av oaktsamhet ut- nyttjar eller röjer en företagshemlighet hos en näringsidkare som han i förtroende har fått del av i samband med en affärsförbindelse med denne ersätta den skada som uppkommer genom hans eller hennes förfarande. Utgångspunkten för bestämmelsen är att någon i förtroende har fått del av en företagshemlighet hos en näringsidkare i samband med en affärsförbindelse med denne. Ofta föreligger det en avtalsrelation mellan näringsidkaren och den som har fått del av företagshemlig- heten. Av avtalet kan uttryckligen eller underförstått följa att mot- tagaren inte får utnyttja eller röja företagshemligheten på något annat sätt än det som parterna är ense om. Om mottagaren handlar i strid mot vad de är överens om är detta ett avtalsbrott som kan utgöra grund för skadestånd. I uttrycket affärsförbindelse ligger emellertid inte att det måste föreligga något bindande avtal mellan parterna. Redan under ett förhandlingsskede kan mottagaren ha fått del av en företagshemlighet på ett sådant sätt att ett förtroende- förhållande kan anses föreligga.TPF4FPT Det måste vara fråga om en uppgift som någon har fått del av i förtroende. Detta krav är uppfyllt endast när mottagaren inser eller bör inse att en förutsättning för att han ska få del av uppgiften är att han inte obehörigen utnyttjar eller röjer den. Det saknar be- tydelse om denna förutsättning är uttalad eller t.o.m. har blivit föremål för ett särskilt avtal eller om den är underförstådd på så sätt att den kan anses framgå av omständigheterna. Frågan vad som omfattas av förtroendet måste bedömas med ledning av omstän- digheterna i det enskilda fallet. Det är den som lämnar ut uppgiften som har bevisbördan för att den lämnas ut i förtroende.TPF5FPT I fråga om information som lämnas i affärsförbindelser och som ligger vid sidan av eller som går klart utöver det som parternas kontakter gäller föreligger inte någon tystnadsplikt.TPF6FPT Kravet på att det ska vara fråga om mottagande av företags- hemlighet i samband med en affärsförbindelse innebär i praktiken att mottagaren måste vara en näringsidkare eller någon som är an- ställd hos en näringsidkare. Det ställs inga särskilda krav på affärs- 4TP PT A. prop. 5TP PT A. prop. 6TP PT A. prop. förbindelsen utan den kan vara av vilket slag som helst. I för- arbetena nämns som exempel samarbete mellan två företag, ett avtalsförhållande mellan en näringsidkare och en utomstående kon- sult av något slag eller att ett företag från ett annat företag fordrat in ett anbud med förtroliga uppgifter.TPF7FPT För ansvar enligt bestämmelsen krävs att skadan vållats uppsåt- ligen eller av oaktsamhet. Skadeståndsskyldighet kan drabba en part i en affärsförbindelse även om det är en anställd hos denne som har missbrukat förtroendet. Att det förhåller sig på detta sätt i kontrakts- förhållanden anses framgå av allmänna bestämmelser.TPF8FPT I kontrakts- förhållanden gäller nämligen i allmänhet ett oinskränkt principal- ansvar.TPF9FPT Paragrafen innehåller ingen särskild begränsning av den tid under vilken mottagaren av företagshemligheten inte får utnyttja eller röja denna. Bundenheten kvarstår i allmänhet så länge som företags- hemligheten som sådan består. Av preskriptionsregeln i 10 § FHL följer emellertid att skadeståndstalan endast kan avse skada före talans väckande. Utformningen av lagens skadeståndsbestämmelser innebär att det inte föreligger någon skillnad i påföljdshänseende mellan å ena sidan missbruk av en företagshemlighet som en anställd har fått del av i sin anställning och å andra sidan missbruk av en företagshemlig- het som någon i förtroende har fått del av i en affärsförbindelse. Detta är intressant särskilt i fråga om vissa uppdragstagare som har en nära anknytning till näringsidkaren, t.ex. konsulter och anställda i bemanningsföretag. Det uppdrag som sådana uppdragstagare har innebär i stor utsträckning att de utför samma slags arbete som de anställda i företaget. Sådana uppdragstagare kommer dock i de flesta fall att omfattas av bestämmelsen om affärsförbindelser i 6 § FHL. I vissa fall kan dock omständigheterna vara sådana att den som missbrukat förtroendet är att anse som arbetstagare hos närings- idkaren. Men denna gränsdragningsfråga saknar alltså oftast praktisk betydelse vid tillämpningen.TPF10FPT Vi återkommer till denna fråga i nästa avsnitt. 7TP PT A. prop. 8TP PT A. prop. 9TP PT Prop. 1972:5 s. 483. 10TP PT Prop. 1987/88:155 s. 23. 5.2.3Arbetstagares missbruk av företagshemligheter En arbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han har fått del av i sin anställning under sådana förhållanden att han insåg eller borde ha insett att han inte fick avslöja den ska enligt 7 § FHL ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Om den skadegörande handlingen äger rum efter det att skadevållaren avslutat sin anställning hos arbetsgivaren är skadeståndsansvaret mer begränsat genom att skadeståndskyldighet inträder endast om det finns synnerliga skäl. För att ansvar ska inträda krävs till en början att det är fråga om en företagshemlighet som arbetstagaren har fått del av i sin anställ- ning. Hemligheten ska ha sådant samband med anställningen att den omfattas av den lojalitetsplikt som följer av varje anställnings- förhållande. Vidare ska arbetstagaren ha haft någon form av insikt om att informationen inte fick avslöjas. Är arbetsrutinerna, säker- hetsinstruktionerna eller liknande utformade på ett sådant sätt att arbetstagaren med hänsyn härtill har insett eller borde ha insett att det var fråga om en företagshemlighet, inträder skadestånds- skyldighet om han utnyttjar eller röjer hemligheten. Den lojalitetsplikt mot arbetsgivaren som anställda har till följd av anställningsförhållandet får betydelse för skyldigheten att hemlig- hålla företagshemligheter (se avsnitt 3.4.1 och 3.4.2). I propositionen till lagen uttalades att det inte råder någon tvekan om att en uppgift inte får ges spridning i de fall en arbetsgivare har delgett en anställd den hemliga uppgiften i förtroende, dvs. klargjort att det är fråga om en uppgift som inte får föras vidare. Av lojalitetsplikten följer emellertid en längre gående förpliktelse att hemlighålla uppgifter. Har en arbetstagare i sin anställning tillgång till hemliga uppgifter eller delges han eller hon sådana utan att det uttryckligen klargörs att uppgifterna lämnas i förtroende, får dessa således inte föras vidare, om det skulle skada arbetsgivaren. Det är alltså fråga om missbruk av en företagshemlighet inte bara när en anställd obehörigen utnyttjar eller röjer en hemlighet som anförtrotts honom eller henne utan även när utnyttjandet eller röjandet avsett uppgifter som han eller hon har haft tillgång till i sin anställning och som han eller hon har insett eller – med sin insikt om företagets verksamhet – borde ha insett hade karaktär av företagshemlighet.TPF11FPT Lagrådet påpekade att det följer av anställningsavtalet att arbetstagaren är skyldig att iaktta tystnadsplikt i fråga om arbetsgivarens företagshemligheter helt oberoende av om dessa har någon anknytning till arbetstagarens egna arbetsuppgifter.TPF12FPT För skadeståndsansvar enligt bestämmelsen förutsätts vidare att utnyttjandet eller röjandet sker obehörigen. Om ett uttryckligt eller tyst medgivande från arbetsgivarens sida föreligger kan bestäm- melsen därför inte tillämpas. Tystnadsplikten bryts också av vittnes- plikt i vissa fall (36 kap. 6 § ) och exempelvis enligt 22 § medbestämmandelagen om en arbetstagare lämnar över infor- mation till en ledamot i styrelsen för sin arbetstagarorganisation.TPF13FPT Det bör i sammanhanget påpekas att i de fall en anställd som också är styrelserepresentant i bolaget avslöjar företagshemligheter som han eller hon fått del av i denna egenskap, det är skadestånds- reglerna i aktiebolagslagen (2005:551) som är tillämpliga, inte reglerna i FHL.TPF14FPT På motsvarande sätt gäller för den som är skyddsombud eller ledamot i en skyddskommitté enligt arbetsmiljölagen sanktions- reglerna i den lagen i stället för skadeståndsreglerna i FHL vid av- slöjanden av hemliga uppgifter som erhållits inom ramen för upp- draget. Se vidare om detta i avsnitt 5.5 nedan. 5.2.3.2Begränsat skadeståndsansvar för tidigare anställda Enligt 7 § andra stycket FHL krävs synnerliga skäl för att en arbets- tagare ska bli skadeståndsskyldig efter anställningens upphörande. Huvudregeln är enligt propositionen att en arbetstagare som slutat sin anställning är löst från sin lojalitetsplikt och därför har rätt att utnyttja den erfarenhet, yrkesskicklighet och kunnighet som han förvärvat i sin anställning.TPF15FPT Lagrådet påpekade med anledning av detta uttalande att i den mån fråga är om personlig skicklighet, per- sonliga kunskaper och personlig erfarenhet utan närmare anknyt- ning till något som kan sägas vara säreget eller specifikt för det företag där arbetstagaren tidigare var anställd, detta faller utanför begreppet företagshemlighet. Sådana kunskaper och erfarenheter är 11TP PT Prop. 1987/88:155 s. 19. 12TP PT A. prop. 13TP PT A. prop. 14TP PT Se bet. 1989/90:LU37 s. 33 och 43. 15TP PT A. prop. arbetstagaren därför alltid oförhindrad att använda sig av när han eller hon slutat sin tjänst.TPF16FPT Även om kunnandet i vissa fall har sådan särskild anknytning till den tidigare arbetsgivaren att kunnandet räknas som en företags- hemlighet är arbetstagaren i princip fri att använda detta efter anställ- ningens upphörande, om inte synnerliga skäl talar mot det.TPF17FPT Enligt propositionen ska det vara fråga om fall då arbetstagaren på ett stötande sätt har missbrukat det förtroende som följer av anställ- ningsförhållandet. Såsom synnerliga skäl får i allmänhet anses att en arbetstagare har tagit anställning hos näringsidkaren i syfte att komma över hemlig information eller då han under sin anställning har för- berett ett överförande av hemlig information till en konkurrerande verksamhet. Likaså kan den omständigheten att företagshemlig- heten utnyttjats med hjälp av dokumentation i någon form, t.ex. en teknisk förebild, tala för att det föreligger synnerliga skäl. Vidare kan det påverka bedömningen om vederbörande har haft en särskild förtroendeställning hos näringsidkaren, t.ex. som verkställande direktör eller annan hög chefsposition. Även skadans storlek har viss betydelse för bedömningen, nämligen på det sättet att synner- liga skäl knappast kan sägas vara för handen om arbetsgivarens konkurrensförmåga påverkats endast i ringa utsträckning av för- farandet.TPF18FPT I propositionen framhålls att i de fall arbetstagaren själv har ut- vecklat hemligheten hos sin tidigare arbetsgivare det ofta kan finnas anledning att inte frångå huvudprincipen om att arbetstagare har rätt att fritt utnyttja sin kunskap och erfarenhet.TPF19FPT Eftersom bestämmelsen är dispositiv är det möjligt för arbetsgivare och arbetstagare att avtala om en tystnadsplikt efter anställningens upphörande som går längre än den som följer av lagen. Gränserna för denna avtalsfrihet sätts av 36 § avtalslagen (1915:218).TPF20FPT Ett villkor om tystnadsplikt i ett anställningsavtal kan med stöd av den be- stämmelsen jämkas eller lämnas utan avseende om villkoret är oskäligt med hänsyn till avtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets till- komst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Vid bedömningen kan bl.a. beaktas dels hur konkret tystnadsplikten har angetts i avtalet, dels hur som har förflutit från anställ- ningens upphörande till dess att röjandet eller utnyttjandet äger 16TP PT A. prop. 17TP PT Se Lagrådets yttrande, a. prop. 18TP PT A. prop. 19TP PT A. prop. 20TP PT A. prop. rum.TPF21FPT Ledning torde enligt uttalanden i propositionen kunna hämtas i förarbetsuttalandena till 38 § avtalslagen och den tillämp- ning som den bestämmelsen fått i praxis. Vi återkommer till den bestämmelsen i avsnitt 5.3. Bestämmelsen i 7 § första stycket har, i egenskap av lex specialis, företräde framför bestämmelserna i skadeståndslagen. Om det där- emot finns bestämmelser i kollektivavtal om arbetstagares ansvar för företagshemligheter, ska skadeståndsansvar på grund av brott mot en sådan avtalsbestämmelse bedömas utifrån reglerna i med- bestämmandelagen i stället för enligt FHL.TPF22FPT Det ska framhållas att bestämmelsen är dispositiv, vilket innebär att den kan avtalas bort bl.a. på så sätt att arbetsgivare och arbets- tagare kan avtala om en tystnadsplikt för arbetstagaren som går längre än som följer av paragrafen.TPF23FPT Sådana avtal kan gälla tystnadsplikt såväl under pågående anställning som efter anställningens upphörande. Vad som sannolikt i första hand är av intresse för näringsidkaren är att förlänga tystnadsplikten till att avse tid efter anställningens slut. En tvist mellan arbetsgivare och arbetstagare eller f.d. arbets- tagare om skadestånd för angrepp mot företagshemlighet ska – oavsett om skadeståndsyrkandet grundas på FHL eller på bestämmelser i kollektivavtal – som regel handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Detta gäller dock inte om målet gäller skadestånd i anledning av brott och talan förs i samband med åtal för brottet. 5.2.3.4Om gränsdragningen arbetstagare och uppdragstagare Som redan nämnts i samband med redogörelsen för 6 § FHL om- fattas uppdragstagare i de allra flesta fall inte av 7 § FHL. I vissa fall kan uppdragstagare dock vara att betrakta som arbetstagare. Hur gränsdragningen ska göras har inte behandlats i propositionen, sannolikt för att det i de flesta fall saknar praktisk betydelse vid tillämpningen av lagen. utredning om skydd för företags- 21TP PT A. prop. 22TP PT A. prop. 23TP PT A. prop. hemligheter föreslog att olika regler skulle gälla för olika kategorier av uppdragstagare. S.k. beroende eller jämställda uppdragstagare skulle följa de regler som gäller för anställda, vilket innebar att de enligt utredningens förslag inte skulle bära något ansvar för miss- bruk av företagshemligheter efter kontraktstidens slut. Andra upp- dragstagare, såväl de kvalificerade, såsom självständiga konsult- firmor, legotillverkare, revisorer, advokater etc., som okvalifice- rade, varmed avsågs de uppdragstagare som inte hörde till endera av de två förut nämnda grupperna, skulle bära ett ansvar även efter kontraktstidens slut. För att förklara vad som avsågs med de bero- ende eller jämställda uppdragstagarna hänvisade utredningen till 1 § andra stycket medbestämmandelagen, där med arbetstagare likställs den som utför arbete åt annan och därvid ej är anställd hos denne men har en ställning av väsentligen samma slag som en anställd.TPF24FPT 5.2.4Skadeståndsansvar i andra fall I 8 § första stycket FHL föreskrivs att den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som, enligt vad han inser eller bör inse, har angripits enligt lagen, ska ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Detsamma gäller om någon i annat fall uppsåtligen eller av oaktsamhet utnytt- jar eller röjer en företagshemlighet som, enligt vad han inser eller bör inse, har röjts i strid med sekretesslagen (1980:100). Bestämmelsen är ett komplement till skadeståndsbestämmel- serna i 5–7 §§ FHL och innebär att skadeståndsskyldighet inträder också för den som utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som en gång tidigare varit föremål för ett obehörigt angrepp enligt lagen och som han eller hon har fått tillgång till i ett senare led. För ansvar krävs att mottagaren inser eller bör inse att hemligheten utsatts för ett rättsstridigt angrepp. För att skadeståndsansvar ska kunna inträda krävs att en före- tagshemlighet utnyttjas eller röjs. Med utnyttjande avses att någon i egen verksamhet praktiskt tillämpar den information som före- tagshemligheten innebär. Det ska vara fråga om ett kommersiellt utnyttjande, men det krävs inte att verksamheten går med vinst. Med röjande avses att gärningsmannen avslöjar hemligheten för 24TP PT SOU 1983:52 s. 320 f. någon annan.TPF25FPT För att vara ansvarsgrundande måste röjandet eller utnyttjandet ha skett uppsåtligen eller av oaktsamhet. Vidare måste den som utnyttjar eller röjer hemligheten ha vetskap om det bakomliggande rättsstridiga förhållandet eller i vart fall borde han eller hon ha insett detta. I propositionen nämns det fallet att en näringsidkare med branschkännedom har anledning att misstänka att ett rättsstridigt förfarande ligger bakom röjandet. I ett sådant fall bör det av näringsidkaren krävas att han iakttar försiktighet och undersöker förhållandena. Underlåter han detta riskerar han att bli skadeståndsskyldig om han sedan utnyttjar eller sprider den mottagna informationen.TPF26FPT I andra meningen i första stycket anges att skadeståndsskyldig- het även kan drabba den som i annat fall uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som, enligt vad han inser eller bör inse, har röjts i strid med sekretesslagen. Denna bestämmelse infördes på initiativ av lagutskottet. Beträffande oaktsamhetsbedömningen i detta fall anförde lagutskottet att det ligger i sakens natur att den som på begäran får en uppgift från en myndighet i allmänhet kan förlita sig på att utlämnandet inte strider mot sekretesslagen. I de fall personen själv utövat påtryck- ningar på en offentliganställd för att få ut informationen eller då en offentliganställd på eget initiativ röjer en uppgift för en närings- idkare som mot bakgrund av sin erfarenhet bör förstå att det är fråga om hemlig information, kan emellertid förutsättningar för skade- ståndsskyldighet föreligga.TPF27FPT Enligt paragrafens andra stycke ska ansvar enligt 20 kap. 3 § för brott mot tystnadsplikt inte ådömas någon på grund av överträdelse av första stycket. Bestämmelsen i första stycket kan sägas innebära en i lag på visst sätt föreskriven tystnads- plikt. Regeln i andra stycket tillkom eftersom avsikten inte var att ett röjande i strid med första stycket skulle bestraffas enligt 20 kap. 3 § brottsbalken.TPF28FPT Däremot kan ansvar enligt sistnämnda lagrum in- träda om någon röjer en företagshemlighet som omfattas av sekre- tess enligt sekretesslagen eller någon annan lag. 25TP PT Prop. 1987/88:155 s. 41 och 47. 26TP PT A. prop. 1989/90:LU37 s. 51. 28TP PT Prop. 1987/88:155 s. 48 f. I en preskriptionsregel i 10 § föreskrivs att talan om skadestånd får avse skada endast innan talan väcktes. När den angivna tiden löpt ut går rätten till skadestånd för skada under tid förlorad. 5.3Något om konkurrens- och sekretessklausuler Arbetstagares lojalitetsplikt mot arbetsgivaren har närmare beskrivits i kap. 3 (särskilt avsnitt 3.4.1). Ett utflöde av denna lojalitetsplikt är att en arbetstagare är skyldig att iaktta en viss tystnadsplikt, ett annat att en anställd har en skyldighet att inte under bestående anställning bedriva verksamhet som konkurrerar med arbetsgivarens. När an- ställningen avslutas upphör i princip även arbetstagarens lojalitets- plikt mot arbetsgivaren. kan det emellertid vara motiverat att utsträcka förbudet mot att arbeta i konkurrerande verksamhet och skyldigheten att iaktta tystnadsplikt till att gälla även efter det att anställningen har upphört. Ett sådant utsträckande av förpliktelser som följer av anställ- ningsavtalet sker i allmänhet genom att parterna i anställningsavtalet tar in en s.k. konkurrensklausul (utsträckt konkurrensförbud) eller sekretessklausul (utsträckt tystnadsplikt). En konkurrensklausul har sålunda till syfte att hindra en arbetstagare från att ta anställ- ning i verksamhet som konkurrerar med arbetsgivaren eller att i egen regi starta sådan verksamhet efter det att anställningen har upp- hört. Sekretessklausuler innebär att arbetstagaren även efter avslutad anställning har tystnadsplikt beträffande vissa förhållanden som rör arbetsgivaren. Konkurrensklausuler kan användas av flera olika skäl, bl.a. för att skydda företagshemligheter och företagsspecifikt kunnande. Arbetstagaren åtar sig genom konkurrensklausulen att inte arbeta i verksamhet, egen eller annan näringsidkares, som konkurrerar med arbetsgivaren. Möjligheten att avtala om konkurrensklausuler begränsas fram- för allt av 36 och 38 §§ avtalslagen. En arbetstagare är enligt sist- nämnda lagrum inte bunden av en utfästelse att inte bedriva kon- kurrerande verksamhet i den mån utfästelsen sträcker sig längre än vad som kan anses skäligt. Vid den skälighetsbedömning som enligt dessa bestämmelser ska göras tas hänsyn till å ena sidan vikten av det intresse arbetsgivaren önskar skydda och å andra sidan arbets- tagarens intresse av att fritt kunna nyttja sin arbetskraft.TPF29FPT Vid bedömningen tas även stor hänsyn till den överenskom- melse som ingicks mellan å ena sidan SAF (numera ) och å andra sidan SIF (), SALF (numera Ledarna) och CF (numera Ingenjörer).TPF30FPT Enligt den överenskommelsen bör konkurrensklau- suler inte komma i fråga annat än hos sådana arbetsgivare, som är beroende av självständig produkt- eller metodutveckling och som genom utvecklingsarbete av angivet slag skaffar sig tillverknings- hemligheter eller därmed jämförbart företagsspecifikt kunnande, vars yppande för konkurrenter skulle kunna medföra påtagligt men.