sou · GWB31 · 2008-02-28 00:00:00 — De flesta fartyg som anlöper svenska hamnar kommer från hamnar i eller Östersjön.TPF1FPT Dessa passerar därför som regel inte något område där utförande av skifte av barlastvatten kan ske med uppfyllande av konventionens krav på avstånd från land och vattendjup. Fartyg som går i oceangående trafik passerar däremot regelmässigt områden där skifte av barlastvatten kan utföras med uppfyllande av dessa krav. I regel B-4.2 anges att, i havsområden där avståndet till närmaste land eller vattendjupet inte motsvarar de angivna kraven, får särskilda områden för skifte av barlastvatten inrättas. I dessa sär- skilda områden är det tillåtet att skifta barlastvatten. En väsentlig fråga är om organismer som släpps ut i sådana särskilda områden, kan överleva och spridas vidare. Om det finns en risk för att organismer som transporteras i barlastvatten överlever i områden där de släpps ut och sprids vidare, är det inte meningsfullt från främst biologiska men inte heller från sjöfartsekonomiska utgångs- punkter, att skifta barlastvatten. Detta måste därför undersökas innan sådana områden eventuellt inrättas. IMO:s riktlinjer för inrättande av särskilda områden för skifte ska därvid följas (G14). 1TP PT Hoffrén, , , Pilot study on annual ballast water discharge and uptake in , 2006, p. Bedömning: kan för viss trafik införa regler om utförande av skifte av barlastvatten enligt konventionens huvud- regel. bör uppmana rederier m.fl. att följa de frivilliga riktlinjer för skifte som har utarbetats inom ramen för OSPAR. Som tidigare angetts kan skifte av barlastvatten som regel utföras på fartyg som går i oceangående trafik med uppfyllande av konven- tionens krav på avstånd från land och vattendjup. För denna trafik kan, när konventionen träder i kraft, således införas krav på att skifte av barlastvatten ska utföras. Utredningen har redogjort för de frivilliga riktlinjer för skifte av barlastvatten som har utarbetats inom ramen för OSPAR (avsnitt 3.3). har inom ramen för sitt medlemskap i denna organisation uttryckt sitt stöd för riktlinjerna, som är tänkta, som sagts, att träda i kraft . Riktlinjerna är avsedda att tillämpas på frivillig basis för fartygen varför informa- tion måste gå ut till rederier m.fl. om dess innehåll. Riktlinjerna överensstämmer med konventionens bestämmelser om skifte av barlastvatten. Att informera rederier m.fl. om dessa bidrar till en ökad kunskap om innehållet i konventionen. Utredningen bedömer därför att bör uppmana berörda rederier m.fl. att följa riktlinjerna, i avvaktan på att konventionen träder i kraft. HELCOM har i sitt vägledande dokument om genomförande och ratificering av barlastvattenkonventionen (avsnitt 3.2) uttalat att riktlinjerna bör följas.TPF2FPT Uppgiften att informera om riktlinjerna med en uppmaning att följa dem, bör lämpligen fullgöras av . Om det skulle anses behövligt med någon tillsyn i anslutning till informationen, bör även denna utföras av verket. 2TP PT HELCOM Roadmap, p. 4.1.2Särskilda områden för skifte Bedömning: Det är inte lämpligt att inrätta särskilda områden för skifte av barlastvatten i ekonomiska zon. Utredningen har fått i uppdrag att redovisa de biologiska konsekvenserna av att inrätta särskilda områden för skifte av barlastvatten i ekonomiska zon. Möjligheten och lämplig- heten av att inrätta sådana områden har undersökts av i två undersökningar. Den första undersökningen gjordes på uppdrag av . Uppdraget bestod i att undersöka lämpligheten av att inrätta sådana områden i Östersjön.TPF3FPT Sedan Barlastvatten- utredningen påbörjats fick även i uppdrag, av utredningen tillsammans med , att undersöka lämpligheten av sådana områden i ekonomiska zon i och i ett särskilt utpekat område i norra , kallat för Norska rännan.TPF4FPT Vid prövning av om ett område är lämpligt för skifte av barlastvatten, måste en bedömning göras av riskerna för att organismer som släpps ut genom barlastvatten överlever och sprider sig utanför det tilltänkta området. Det är också viktigt att bedöma om de organismer som släpps ut kan sprida sig till närliggande utsjöbanker och kustområden som är värdefulla för biologisk mångfald och fiske. Det tilltänkta området måste också uppfylla krav på att fartygens säkerhet inte äventyras när barlastvatten skiftas. Området bör också ha tillräcklig kapacitet för optimalt nyttjande och för att inte orsaka fartygen onödig försening. Om ett särskilt område inrättas för skifte av barlast- vatten, bör detta enbart nyttjas av fartyg som inte har kunnat utföra skifte med uppfyllande av konventionens krav på avstånd från land och vattendjup.TPF5FPT I finns det inte något område som uppfyller kriterierna för skifte av barlastvatten med avseende på avstånd från land och vattendjup. Det finns två områden som uppfyller avståndskriteriet 3TP PT , , Oceanografi, , of designating BWE areas in the Baltic Proper, 2007, rapport nr 85. 4TP PT , , Oceanografi, , of designating BWE areas in the and the Norwegian Trench, 2007, rapport nr 88. 5TP PT Resolution MEPC.127 (53), G4, del A, p. från närmaste land, men som är grundare än . Det ena området är beläget i södra , det andra i centrala delen av . Områdena ligger delvis inom ekonomiska zon. I har dessa områden studerats som möjliga för skifte av barlastvatten i enligt IMO:s riktlinjer. Tyngdpunkten i undersökningarna har lagts på området i södra . Detta område är större och har tätare fartygstrafik än området i . har undersökt biologiska, oceanografiska och hydro- logiska faktorer samt sjösäkerhetsaspekter för att kunna bedöma lämpligheten av de utpekade områdena för skifte av barlastvatten. Undersökning av spridning har utförts med hjälp av partikel- transportmodellen modellering visar att det barlastvatten som släpps ut i de utpekade områdena kommer att, beroende på vindförhållanden och tillhörande ytströmmar, transporteras till skyddade områden på utsjöbankarna inom 1–och till kustområden inom 1–. Då salthalten varierar mycket lite i (mellan 5 och ) och näringsförhållandena är mycket fördelaktiga, kom- mer de organismer som släpps ut att överleva i den nya miljön. Det barlastvatten som släpps ut kommer troligen att bli kvar i de övre vattenskikten , beroende på den säsongsbetingade vattenskiktningen i . ligger denna skiktning vid och vid , vid den permanenta haloklinen. Detta ökar risken för att vattenlevande organismer kan tas upp av andra fartyg som utför skifte av barlastvatten i dessa områden och för att orga- nismerna sedan sprids vidare. Flera områden som är mycket värdefulla för biologisk mångfald och fiske ligger nära de som kan tänkas utses till områden för skifte av barlastvatten (, och Hoburgs bank). undersökning visar att dessa områden riskerar att bli påverkade av utsläpp av vattenlevande organismer i barlastvatten. Dessa områden utgör en lämplig miljö för många främmande organismer att reproducera sig och sprida sig vidare i området. Det finns en påtaglig risk för att skadliga vattenlevande organismer som släpps ut genom barlastvatten kan skada biologisk mångfald och fiske i dessa områden. 6TP PT Modellen har använts för att simulera utsläpp av partiklar i ett område, likt ett utsläpp av barlastvatten. Modellen kan simulera och prognostisera både olje- och andra partikelutsläpp i och . Upptag av barlastvatten ska inte ske där det finns försämrad vattenkvalitet eller där algblomning pågår, eftersom det då finns risk för spridning av skadliga organismer. Det har därför varit viktigt att undersöka om de tilltänkta områdena för skifte av barlastvatten kan innehålla skadliga vattenlevande organismer, inklusive skadliga algblomningar, som skulle göra dem olämpliga för upptag. Satellitbilder visar att algblomning kan täcka nästan hela . Skifte av barlastvatten i sådana områden skulle troligen medverka till spridning av algerna. Det har också varit viktigt att undersöka fartygens möjligheter att utföra skifte av barlastvatten i de utpekade områdena. Den mängd barlastvatten som släpps ut i södra uppskattas grovt till . Dessa utsläpp sker längs farleder och i närheten av hamnar och i hamnbassänger. Områdena som utpekats som tänkbara för skifte av barlastvatten är mycket små och fartyg skulle behöva minska farten kraftigt för att kunna utföra skifte av barlastvatten inom dessa. Då vågklimatet inte är särskilt hårt i områdena, skulle skifte av barlastvatten däre- mot inte bli något större problem för sjösäkerheten. Sammanfattningsvis är slutsatserna från följande: med rådande oceanografiska förhållanden (vindförhållanden, strömmar och vattenskiktning) i de utpekade områdena är det möjligt att organismer som släpps ut i dem kan transporteras över stora områden , de kemiska och fysikaliska förhållandena i de utpekade områdena skiljer sig inte nämnvärt från andra delar av och erbjuder inte en miljö där organismer troligen dör. Näringsförhållandena i är sådana att utsläppta orga- nismer troligen överlever och även reproducerar sig och skadliga vattenlevande organismer som släpps ut i de utpekade områdena skulle kunna ha en negativ inverkan på närliggande områden som är värdefulla för biologisk mångfald och fiske. har med anledning av slutsatser rekommenderat att Östersjöstaterna bör komma överens om att det inte är lämpligt att inrätta områden för skifte av barlastvatten i . har under arbetet med det vägledande dokument om genomförande och ratificering av barlastvattenkonventionen som utarbetats inom HELCOM (avsnitt 3.2) framfört denna uppfatt- ning med hänvisning till . I det antagna doku- mentet har visserligen inte möjligheten av att inrätta särskilda områden för skifte av barlastvatten uteslutits. Denna möjlighet har dock endast omnämnts som en eventuell lösning för trafik som anses utgöra hög risk för utsläpp av skadliga vattenlevande organismer i , i avvaktan på att kraven på system för behandling av barlastvatten blir tvingande.TPF7FPT I enlighet med vad som här redovisats anser utredningen inte att det är lämpligt att inrätta särskilda områden för skifte av barlast- vatten i . I finns det inte något område i svensk ekonomisk zon som uppfyller kriterierna för skifte av barlastvatten med avseende på avstånd från land och vattendjup. Det finns endast ett område som är djupare än . Det ligger dock från närmaste land. har undersökt lämpligheten av att barlast- vatten skiftas inom detta område. Undersökningen har skett på samma sätt som den som utförts avseende områdena i . På grund av de starka strömmar som råder i detta område kommer utsläppt barlastvatten att kunna transporteras över stora områden inom en månad. Stora delar av kustområdet kommer troligen att nås inom . Sannolikheten av att det utsläppta barlastvattnet når den svenska kusten samt närliggande skydds- värda Natura 2000-områden är stor.TPF8FPT Avståndet till sådana områden från det tänkta området för skifte är 10 . Näringsförhållandena i är sådana att utsläppta organismer troligen överlever och även reproducerar sig. Skadliga vattenlevande organismer kan därför medföra skada för miljön i de områden de riskerar att spridas till. Risken att de medför skada i de närliggande skyddade områdena är stor. Det område som utpekats som tänkbart för skifte av barlast- vatten är litet och fartyg skulle behöva minska farten kraftigt för att kunna utföra skifte av barlastvatten inom detta. Då vågklimatet inte är särskilt hårt i området, skulle däremot skifte av barlastvatten 7TP PT HELCOM Roadmap, p. 8TP PT Natura 2000 är ett nätverk av värdefulla naturområden inom hela EU. I finns 405 Natura 2000-områden. Fler områden, främst , kommer troligen att läggas till listan. inte bli något större problem för sjösäkerheten, i varje fall inte för de större fartygen. Den kraftiga sötvattentillförseln till området gör att skiktningen är stark, vilket gör det svårare för ytvattnet att blandas ned till större djup. Ytvattnet i har en tendens till att cirkulera inom området, vilket ökar risken för att fartyg tar in tidigare utsläppt barlastvatten. Det föreligger stor risk att fartyg genom intag av barlastvatten får med sig organismer som ett annat fartyg släppt ut tidigare, även om koncentrationen av dessa är lägre. Sammantaget anser att de huvudsakliga resultaten av undersökningarna utvisar att området i inte är lämpligt för skifte av barlastvatten. anser också att det inte är lämpligt att skifta barlastvatten i , då risken är stor att skyddade områden kan påverkas negativt av utsläpp av barlastvatten. har även undersökt lämpligheten av att utföra skifte inom den s.k. Norska rännan. I den norra delen av denna är avståndet mer än från land och vattendjupet mer än . Denna del av den Norska rännan uppfyller således konventionens krav på avstånd från land och vattendjup. Någon fartygsled ligger dock inte i anslutning till denna del. har i fråga om den Norska rännan kommit fram till motsvarande resultat som beträffande området i . Exempelvis kan Norges kustområde nås inom endast efter ett utsläpp av barlastvatten. Med hänvisning till vad som framkommit genom undersökningar anser utredningen att det inte skulle vara lämpligt att inrätta särskilda områden för skifte av barlastvatten i svensk ekonomisk zon i och inte heller i den s.k. Norska rännan. 4.2System för behandling av barlastvatten I regel B-3 anges från vilken tidpunkt fartyg ska uppfylla vissa i konventionen angivna normer vid utsläpp av barlastvatten. Enligt dessa får fartyg släppa ut, per kubikmeter barlastvatten, mindre än 10 livsdugliga organismer som har en minsta dimension som är större än eller lika med , och, per milliliter barlast- vatten, mindre än 10 livsdugliga organismer med en minsta dimension som är mindre än och större än eller lika med (regel D-2). För vissa patogener gäller andra gränsvärden. Normerna ska uppfyllas genom användandet av godkända system för behandling av barlastvatten som ska installeras i fartyget. Tidpunkten beror på när fartygen är byggda och hur stor barlastvattenkapacitet de har. Det första tillämpningsdatumet i detta avseende är . Fartyg som byggs och senare och som har en barlastvattenkapacitet ska behandla barlastvattnet med godkända system (regel B-3.3). gäller detta krav samtliga fartyg som omfattas av konventionen. System för behandling av barlastvatten måste godkännas av behörig nationell myndighet. Detta gäller samtliga system. System som producerar eller till vilka det tillsätts s.k. aktiva substanser ska dessutom godkännas av IMO.TPF9FPT Det första ledet i ett sådant godkännande är ett s.k. Basic Approval, då de aktiva substanserna godkänns. Därefter ska dessa användas i ett komplett behandlings- system som måste få ett s.k. Final Approval av IMO innan systemet kan installeras ombord på fartyg. Det finns riktlinjer både för hur den nationella myndigheten ska gå tillväga för att godkänna system och för IMO:s procedurer vid Basic och Final Approval.TPF10FPT Bedömning: Enligt en preliminär bedömning av MEPC kommer godkända system för behandling av barlastvatten att vara tillgängliga, i tillräcklig omfattning, för installation på fartyg tidigast . bör vid en anslutning till konventionen deklarera sin avsikt att följa en resolution beslutad inom IMO innebärande att fartyg som byggs och som omfattas av regel B-3.3 inte behöver uppfylla gällande normer för utsläpp förrän vid fartygens andra årliga besiktning, dock . bör följa utvecklingen inom IMO i denna fråga. 9TP PT Med aktiv substans avses enligt regel A-1.7 en substans eller en organism, inbegripet ett virus eller en svamp, som har en allmän eller bestämd inverkan på eller mot skadliga vattenlevande organismer. 10TP PT Resolution MEPC.125 (53), G8 och resolution MEPC.126 (53), G9. Utvecklingen av tekniska system för behandling av barlastvatten sker fortlöpande. Utredningens genomgång baserar sig på läget per . Per detta datum har endast ett system för behandling av barlastvatten som innehåller aktiva substanser fått både Basic och Final Approval av IMO. Detta system är svenskt.TPF11FPT Enligt uppgift från tillverkaren förväntas systemet bli godkänt av behörig norsk myndighet . Härutöver har fem system som använder aktiva substanser fått Basic Approval.TPF12FPT Tre av dessa har ansökt om Final Approval att godkännas av MEPC 57. Ytterligare tre system har ansökt om Basic Approval hos kommittén. Såvitt utredningen erfar har inte något system som inte innehåller aktiva substanser blivit godkänt. Frågan om tillgängligheten av lämpliga teknologier vid tiden för konventionens första tillämpningsdatum i detta avseende, , behandlades av MEPC (MEPC 55). Kommittén konstaterade då att godkända system för behandling av barlastvatten förmodligen kommer att vara tillgängliga för installa- tion . Kommittén konstaterade emellertid att sådana system möjligen inte kommer att kunna installeras på fartyg som redan har kontrakterats att byggas under eller efter 2009, alterna- tivt att en installation på dessa fartyg endast kommer att vara möjlig till en orimligt hög kostnad eller leda till leveransförsening. Under MEPC 56 fortsatte diskussionen om tillgången på tekniska system för behandling av barlastvatten. Det tillsattes en särskild arbetsgrupp som skulle behandla bl.a. denna fråga. Som underlag för gruppens arbete användes huvudsakligen en handbok utgiven av Lloyds Register.TPF13FPT Denna innehåller uppgifter om system för behandling av barlastvatten och en bedömning av den framtida tillgängligheten av dessa. I handboken anges inled- ningsvis att cirka 540 fartyg kommer att omfattas av det första tillämpningsdatumet. Enligt handboken finns det vidare omkring 20 system som kan förväntas bli tillgängliga på marknaden , de flesta förmodligen . Det påpekas emellertid att detta förutsätter att systemen hinner bli godkända , vilket är osäkert. 11TP PT Det svenska systemet PureBallast (). Godkännandeproceduren har delvis gått genom norska myndigheter på grund av att det i ännu inte finns någon myndighet som har bemyndigats att godkänna system. 12TP PT Peraclean , , Electro-Clean system, , , , EctoSys electrochemical system, och , . 13TP PT , , Current Status, 2007. SOU 2008:1 Förutsättningar för anslutning av de granskade systemen innehåller inte några aktiva substanser och behöver således inte erhålla Basic och Final Approval. För dessa räcker att fartygets nationella behöriga myndighet godkänner systemet. Godkännandeproceduren för dessa beräknas därför gå något fortare. Arbetsgruppens slutsatser i fråga om tillgängligheten av teknik var att det kommer att finnas godkända system för berörda fartyg , men att tillgången kommer att vara begränsad. Godkända system i tillräcklig omfattning torde enligt arbets- gruppen finnas till eller i varje fall till . Vid den senare diskussionen i plenum, då arbetsgruppens rapport lades fram, ansåg de flesta länder som begärde ordet att det lämpligaste vore att flytta fram det första tillämpningsdatumet avseende krav på system för behandling av barlastvatten till . MEPC beslöt med anledning härav att överväga som ett nytt första möjliga tillämpningsdatum i detta avseende. IMO:s juridiska avdelning hade till kommittén lämnat ett antal förslag på lösningar till hur datumet skulle kunna ändras, av vilka den lämpligaste enligt detta organ skulle vara att medlems- staterna antog ett protokoll till konventionen. Ett annat alternativ skulle vara att medlemsstaterna antog en MEPC-resolution, innehållande en uppmaning till staterna att inte tillämpa kraven på system för behandling av barlastvatten för de fartyg som först berörs av dessa krav, . Detta senare alternativ diskuterades under MEPC 56. Till följd av att bl.a. , i egenskap av ratificerande stat, motsatte sig detta konstaterades dock att denna lösning inte var möjlig. Frågan om en framflyttning av det första tillämpningsdatumet, liksom om möjlig juridisk lösning härtill, hänsköts till MEPC 57. IMO:s högsta beslutande organ, Assembly, har därefter, , på initiativ av generalsekreteraren beslutat en resolution i frågan.TPF14FPT Denna resolution innehåller en rekom- mendation till tillträdande parter att vid sitt tillträde förklara sin avsikt att inte tillämpa kraven på behandling av barlastvatten på fartyg som byggs och som omfattas av regel B-3.3 förrän vid fartygens andra årliga besiktning, dock . Resolutionen innehåller också en begäran till MEPC att följa upp dess innehåll och att senast under MEPC 58 14TP PT Resolution A. 1005(25) Application of the International Convention for the Control and Management of Ships Ballast Water and Sediments, 2004. besluta vad som ska gälla i fråga om fartyg som byggs och som omfattas av regel B-3.3 (dvs. har en barlastvattenkapacitet ). Utredningen anser att bör följa den beslutade rekom- mendationen. bör i enlighet härmed vid en anslutning till konventionen förklara sin avsikt att inte tillämpa krav på behand- ling av barlastvatten på fartyg som byggs och som omfattas av regel B-3.3 förrän vid fartygens andra årliga besiktning, dock . bör bevaka utveck- lingen i denna fråga inom IMO. MEPC 57 sammanträder till . En annan fråga gäller vilka effekter det får för fartyg om konventionen träder i kraft efter det datum som fartygen ska uppfylla krav på behandling av barlastvatten. Under MEPC 56 uttalade kommittén att det då inte uppstår någon fråga om retro- aktivitet. Bestämmelserna om retroaktivitet i om traktaträttenTPF15FPT kommer således enligt kommittén inte att bli tillämpliga.TPF16FPT Detta innebär att från den dag konventionen träder i kraft ska fartygen kunna uppfylla konventionens bestämmelser om krav på system för behandling av barlastvatten ombord, oavsett om dessa krav enligt konventionen ska vara uppfyllda från ett tidigare datum. Frågan om retroaktivitet behandlas ytterligare i avsnitt 7.2. Bedömning: Det saknas skäl för att ta fram program för att testa och bedöma ny teknik för behandling av barlastvatten. I barlastvattenkonventionen finns bestämmelser som möjliggör för behörig nationell myndighet att godkänna program för att testa och bedöma lovande teknologier för system för behandling av barlastvatten (regel D-4). Ett fartyg som deltar i ett sådant program behöver inte uppfylla gällande normer för utsläpp genom behandling av barlastvatten . I utredningens direktiv anges att en bedömning ska göras om bör ta fram program för att testa och bedöma ny teknik för 15TP PT om traktaträtten (SÖ 1975:1). 16TP PT Rapport från MEPC, MEPC 56/23, p. behandling av barlastvatten i enlighet med konventionens regler samt vilken myndighet som i så fall bör ansvara för detta. I den rapport som lämnade till regeringen anges att bör arbeta aktivt för att skynda på forskningen kring och teknikutvecklingen av system för be- handling av barlastvatten. borde därför enligt slutsatserna i rapporten överväga att ta fram prototypprogram enligt konven- tionens bestämmelser. som gått sedan rapportens avlämnande har den tekniska utvecklingen av system för behandling av barlastvatten emellertid gått framåt starkt. Den handbok som getts ut av redovisar ett tjugotal system, som utvecklas i totalt 8 länder och som kommer att finnas tillgängliga på marknaden . Enligt slutsatserna från arbetsgruppen under MEPC 56 kommer det i varje fall att finnas system i tillräcklig omfattning tillgängliga på marknaden. Dessa kommer att uppfylla det behov av system som då kommer att finnas. Eftersom tillgången på system kommer att kunna tillgodose marknadens behov, saknas det skäl för att utveckla proto- typprogram. Bedömning: Mottagningsanordningar för barlastvatten bör inte installeras. Kraven på skifte av barlastvatten och på uppfyllande av gällande normer vid utsläpp av barlastvatten genom godkända behandlings- system, gäller enligt regel B-3.6 inte fartyg som lämnar sitt barlast- vatten i en mottagningsanordning som uppfyller kraven i IMO:s riktlinjer för mottagningsanordningar för barlastvatten (G5). ska enligt direktiven till utredningen undersöka om mottagningsanordningar för barlastvatten bör installeras samt, i så fall, hur detta bör ske och hur det mottagna barlastvattnet ska hanteras.