sou · GVB349 · 2008-01-01 00:00:00 — Utvecklingen medför behov av att undersöka effekterna av olika informations- och säkerhetssystem, och även att använda simuleringsverktyg för utbildningsändamål. Här kan VTI:s Simulator för Spårburen Trafik liksom kompetens och erfarenhet av studier i virtuell miljö komma till användning. Den svenska satsningen på höghastighetståg kommer att kräva HMI- och beteendestudier i utformningsarbetet avseende föraruppgiften och passagerarkomfort. Kompetens och resurser Ett 25-tal forskare är verksamma inom området HMI och trafikantbeteende. Forskarna har beteendevetenskaplig, kognitionsvetenskaplig, ergonomisk, medicinteknisk, teknisk och statistisk ämnesbakgrund, samt kompetens och erfarenhet av att arbeta med såväl kvantitativa som kvalitativa forskningsmetoder. Den tillgängliga kompetensen kan appliceras på samtliga transportslag och användas för att studera olika trafikantkategorier. Forskarna har omfattande nationella och internationella nätverk och erfarenhet av forskningssamarbete i olika miljöer och inom större konsortiebildningar. Av det totala antalet forskare inom området är ett flertal disputerade. Bilaga 3 SOU 2007:49 Ett generationsskifte bland personalen slutförs och forskare med lång erfarenhet arbetar nu tillsammans med nydisputerade. Verksamheten är i tillväxt forskare har rekryterats för forskning om trafikantbeteende och attityder. Ytterligare nyrekryteringar med beteendevetenskaplig kompetens planeras för forskning inom HMI-området, i och inom den forskargrupp som är under uppbyggnad i . Forskningen är i hög grad tillämpad och forskarna har tillgång till mycket goda experimentella resurser, bl.a. avancerade körsimulatorer (personbil, lastbil, tåg) för studier i kontrollerad virtuell miljö, instrumenterade bilar för studier i verklig trafik samt laborativa resurser (t.ex. för fysiologiska mätningar och ögonrörelsemätningar). Den disciplinära mixen är nödvändig för de aktuella forskningsproblemen och frågeställningarna, och ger forskarna värdefull insikt i olika angreppssätt. Kraven från uppdragsprojekten styr utvecklingen av de tekniska forskningsverktygen via ett nära samarbete mellan projektledarna och ingenjörerna som utvecklar verktygen, särskilt körsimulatorerna, ett arbetssätt som helt klart är en bidragande orsak till institutets framgång inom HMI-området. Området HMI och beteendevetenskap vid VTI beräknas ha en omfattning av ca . Fordon Området och dess samhällsintresse I görs betydande satsningar för forskning och utveckling som är relevant för fordonsindustrin. Satsningarna görs i samarbete mellan staten och näringslivet. Forskningsmedlen inom transportområdet har i betydande grad förskjutits till fordonsindustrins utveckling. Både och har avsatt mycket stora belopp till samarbetsprogram med svensk fordonsindustri. Det nationella fordonstekniska forskningsprogrammet , Gröna bilen och Trollhällepaketen är de viktigaste exemplen. Denna förändring som är en forskningspolitisk prioritering uttrycker vikten av att svenska forskningsresurser används för fordonsindustrins utveckling och därmed möjligheten att stärka svensk konkurrenskraft och svensk sysselsättning. SOU 2007:49 Bilaga 3 Fordonsindustrin är en utpräglat global industri där man förutom en hård konkurrens mellan olika företag ser en konkurrens inom företagen vad avser lokalisering av såväl produktion som utvecklingsarbete. För där fordonsindustrin är av mycket stor betydelse i ett nationellt perspektiv, som vi i ett internationellt perspektiv är en förhållandevis liten aktör, är det givetvis angeläget att man gör allt som är möjligt för att fordonstillverkning och fordonsutveckling kan stanna och helst växa till i . Med tanke på fordonsindustrins betydelse för arbetstillfällen, både direkt och indirekt via underleverantörer (t.ex. och ), är därför fordonssektorn och dess utveckling av stort samhällsintresse både genom dess ekonomiska påverkan och i form av positiva effekter för trafiksäkerheten. Svensk fordonsindustri har ett mycket gott renommé vad avser fordonssäkerhet, men det har i första hand gällt s.k. passiv säkerhet, det vill säga åtgärder inriktade på att lindra skadeföljden i samband med olyckor. Konkurrenskraften i denna kompetens har dock minskat genom att de flesta större fordonstillverkare kan erbjuda en lika hög standard vad avser passiv säkerhet. Utvecklingen vad avser passiv säkerhet har också nått en sådan nivå att man knappast förväntar sig några revolutionerande genombrott. satsar fordonstillverkarna i stället i första hand på att utveckla nya system för att öka den aktiva säkerheten, d.v.s. system för att förebygga att olyckor inträffar. är världsledande inom fordonssäkerhet och leder en stor del av den aktiva säkerhetsforskningen inom och deltar i ett flertal större EU-projekt. Exempel på sådana aktiva säkerhetssystem är s.k. bromsassistanssystem som upptäcker hinder framför fordonet och automatiskt bromsar in bilen för att mildra effekten av en kollision. Fordonsindustrin har samarbete med institut och högskolor för att tillgodogöra sig kompetens inom kompletterande områden: HMI (Human Interaction), krocksäkerhet, systemsäkerhet, vägteknik samt beteendevetenskaplig kompetens. VTI har sammantaget här en unik situation i med provningsresurser i form av t.ex. körsimulatorer, krockbana och provningsanläggning för däck samt kompetens inom fordonsteknik. VTI har resurser och kompetens som är av stort intresse för svensk och utländsk fordonsindustri. Den kompetensen finns inom HMI-området men även inom andra områden. Bilaga 3 SOU 2007:49 har också uttryckt stort intresse av att utnyttja bl.a. VTI:s fordonssimulatorer för olika typer av projekt. Fordonssimulatorerna utgör en nationell forskningsresurs som skall användas så brett som möjligt och ställas till det svenska forskningssystemets förfogande. Bedömning av marknaden VTI:s uppdragsgivare och kunder inom området Fordon är dels stora nationella och internationella uppdragsgivare som och . Detta gäller främst projekt med inslag av studier i VTI:s körsimulatorer. Inte minst i EU-projekt är dessa resurser frekvent utnyttjade. När det gäller verksamheterna inom krockprovning och däckprovning har VTI en stor mängd privata kunder, t.ex. tillverkare av fordon och fordonskomponenter, vägräcken, belysningsstoplar m.fl. samt däckstillverkare. Den viktigaste marknaden för fordonsteknisk kompetens på VTI är dock utan tvekan fordonsindustrin såväl inom som utom . Här är det dock viktigt att inse att industrin inte finansierar traditionella forskningsprojekt på institutioner utanför det egna företaget annat än i form av industridoktorander. Däremot finns det intresse för att lägga ut olika typer av konsultuppdrag, framför allt vad avser utvärdering av olika stöd- och säkerhetssystem. Staten har genom flera olika FoU-program konkret bidragit till utvecklingen av den fordonstekniska kompetensen genom att uppmuntra samarbete mellan å ena sidan industrin och å den andra institut, universitet och högskolor. Här kan nämnas Programmet för fordonsforskning (PFF), Gröna bilen och Intelligent vehicle safety systems (IVSS), samtliga forskningsprogram i vilka VTI medverkar. VTI medverkar även i två nationella kompetenscentra med inriktning mot fordonsteknisk utveckling, vid KTH respektive . kommer ytterligare ett med denna inriktning att startas, Virtual Prototyping of Vehicles, Roads, Rails and (ViP) under ledning av VTI. Samtliga fyra fordonstillverkare som är verksamma i , medverkar tillsammans med och . Idén bakom detta kompetenscenter är att för svensk fordonsindustri nyttiggöra den i ett internationellt perspektiv ledande kompetensen vad avser fordonssimulering som finns i och framför allt på VTI. Förhoppningen är att inom ramen för centret utveckla fordonssi218 SOU 2007:49 Bilaga 3 mulerings-verktyget så att det blir efterfrågat och av strategisk betydelse för hela den svenska fordonsindustrin. Centret beräknas ha en årlig omsättning ca . VTI är en efterfrågad partner i många EU-projekt bl.a. genom tillgång till kvalificerade laborativa resurser vad avser fordonssimulering, däckprovning och buller. Detta gäller såväl rent teknikinriktade projekt som projekt inriktade mot människa-maskin interaktion (HMI). En stor del av de många projekt medverkat i inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling har haft och har en inriktning mot fordonsteknik eller HMI. De flesta av dessa projekt innebär samarbete med svensk och europeisk fordonsindustri. VTI:s fordonssimulatorer är en frekvent utnyttjad nyckelresurs i EU-projekten. Framtida forskningsbehov Det finns anledning att förutse en ökad efterfrågan på renodlade tester av fordonsteknik och aktiva säkerhetssystem, som kan bli en ny nisch för VTI. EU-samarbeten i pågående och planerade projekt, t.ex. metodik för att utvärdera IT-baserade säkerhetssystem kommer att ha stor betydelse för utformningen av testmetoderna. VTI har en betydande roll i denna systemutveckling i samarbete med fordonsindustrin. I det nationella kompetenscentret ViP som nämnts ovan planeras större horisontella projekt inriktade mot utveckling av metodik för fordonssimulering respektive standardiserade mätmetoder av HMI-aspekter. Avsikten är att dessa projekt skall pågå under centrets hela livstid. En annan framtidsbransch kan relatera till fortsättningen och resultaten av pågående och planerade EU projekt som VTI är tungt involverade inom och som avser interaktion mellan infrastruktur och fordon. Forsknings- och utvecklingsarbete i dessa sammanhang innebär att integrera och utnyttja vägdata, (både dynamisk och statisk data) tillsammans med aktuella fordonsdata i syfte att minska energiförbrukningen samt minska underhållskostnader och öka trafiksäkerheten. Här kommer integrationen av fordonssimulering och andra provresurser, t.ex. vägytemätning och interaktionen däck/vägyta, att bli viktigare för att åstadkomma effektiva metoder och verktyg. Bilaga 3 SOU 2007:49 Det finns ett identifierat behov hos däckindustrin att utnyttja VTI:s unika möjligheter att testa däck på vägbana täckt av snö och is. Utvecklingen av VTI:s däckprovningsanläggning till en specialiserad anläggning för effektiv tillverkning av vinterväglag är av avgörande betydelse för att kunna utföra denna typ av kommersiell provning. VTI bedömer även att det kommer att finnas en ökad efterfrågan på krockprovning av fordon, särskilt tunga fordon. Såväl nationellt som internationellt finns mycket avancerade laboratorier för olika typer av krocktest, varför konkurrensen när det gäller denna typ av test är mycket hård. VTI:s utbyggda resurser för krocktester med tunga fordon är dock unikt i vilket ger betydande konkurrensfördelar. Kompetens och resurser Ett 20-tal medarbetare är direkt verksamma inom området Fordon. Ett flertal är disputerade forskare. VTI-medarbetare inom det fordonsteskniska området innehar uppdrag bland som adjungerad professor vid KTH respektive . Kompetens finns i första hand vad avser fordonsdynamik, däck och friktion samt biomekanik. Det är dock viktigt att framhålla att det finns flera ytterligare kompetenser som kan vara av intresse i samband med forskning kring fordonsproblem. Här kan nämnas kompetens rörande HMI, akustik och emissioner, drift och underhåll av vägar, mer generell kompetens inom trafiksäkerhetsområdet, socialpsykologi och transportekonomi. Det finns anledning att anta att den kompetensbredd som VTI kan erbjuda gör institutet mycket konkurrenskraftigt i förhållande till många av dess konkurrenter. En annan faktor av stor betydelse för VTI:s konkurrenskraft är tillgången till avancerade mätutrustningar och laboratorier. VTI har två plattformar för fordonssimulering i som erbjuder simuleringsmöjligheter i den absoluta frontlinjen globalt sett. Institutet planerar att bygga ytterligare en plattform i för att kunna ge den västsvenska fordonsindustrin bättre FoU-stöd. Simulatorplattformarna kan användas för simulering av såväl lastbil som personbil. SOU 2007:49 Bilaga 3 Institutet har en däckprovningsanläggning som möjliggör mätning av däckegenskaper på såväl is som asfalt och anläggningen kan användas för både personbils- och lastbilsdäck vilket gör den mycket konkurrenskraftig i ett globalt perspektiv. Det finns även resurser för s.k. mobil däckprovning med hjälp av en speciell mätbil. VTI:s krockbaneanläggning är framför allt konkurrenskraftig vad avser tester med tunga fordon. VTI:s anläggning för krockprovning har resurser att krocka fordon upp till med /h hastighet mot stillastående hinder t.ex. vägräcken. Denna typ av räckesprovning främst på uppdrag av privata uppdragsgivare utförs med ett egenutvecklat styrsystem. Ett pågående projekt syftar till att vidareutveckla styrsystemet för att kunna utföra tester av s.k. aktiva säkerhetssystem där fordonet styrs enligt en förutbestämd bana med intern drivning. VTI:s krocklaboratorium är ackrediterat av SWEDAC för krocktester enligt internationell standard. Forskningsområdet Fordon vid VTI beräknas ha en omsättning på ca . Miljö Området och dess samhällsintresse Verksamheten inom området Miljö handlar om trafikens och infrastrukturens påverkan på människan, natur- och kulturmiljön samt luftkvaliteten och klimatet. VTI tar fram ny kunskap som bidrar till uppfyllandet av transportpolitiska mål, särskilt delmålet om ett miljöanpassat transportsystem. Transporterna är en viktig drivkraft i samhällsutvecklingen men skapar miljöproblem och intressekonflikter. Trafik orsakar utsläpp av klimatgaser, föroreningar och buller. Infrastruktur tar mark i anspråk och påverkar omgivande natur- och kulturmiljö. Transportsystemet påverkar boende, rekreation, hälsa och trivsel. Transporter kräver energi, tär på ändliga naturresurser och bidrar till globala klimatförändringar. Det fokus som riktats på globala klimatförändringar har lett till att intresset för transportrelaterad miljö har ökat betydligt, och det 221 Bilaga 3 SOU 2007:49 finns ett accelererande intresse inom speciellt vad gäller energi och klimatgaser. En annan form av utsläpp som uppmärksammats är slitagepartiklar från beläggning och vinterdrift, och hur de visat sig bidra kraftigt till överskridanden av miljökvalitetsnormen för inandningsbara partiklar. Vidare är buller från trafiken ett samhällsproblem som vid sociologiska undersökningar oftast bedöms som det mest besvärande miljöproblemet. Bullerexponering minskar livskvaliteten men kan även medföra avsevärda hälsonedsättande effekter, liksom att effektiviteten i arbetet kan påverkas. miljökvalitetsmål är en viktig utgångspunkt för institutets forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området Miljö. En gemensam nämnare för verksamhetsområdet är forskning kring mätning, bedömning, värdering, uppföljning och utveckling av transportrelaterad miljökvalitet. Den tvärvetenskapliga bredden möjliggör en helhetssyn i VTI:s forskning om den transportrelaterade miljökvaliteten. Inom området Miljö vid VTI finns en bred och djup kompetens inom områden som är centrala i byggandet av det miljöanpassade transportsystemet: Avgasemission och energi. Området handlar både om emissioner och om drivmedelsanvändning. Detta ger underlag för att beräkna kostnader för att framföra olika typer av fordon. Kunskapen används bland annat för tillståndsbeskrivningar och för vägplanering. Forskningsområdet handlar om hur slitagepartiklar från väg och järnvägstrafik bildas och vilka faktorer som styr bildning och emissioner. Dessutom bedrivs forskning kring värdering av partikelemissioner, framförallt när det gäller påverkan på människors hälsa. VTI:s partikelforskning syftar till att genomföra analyser ur ett åtgärdsinriktat perspektiv, dvs. för att ta fram kunskap som gör att man kan minska emissionerna och minska effekterna av slitagepartiklar genom val av lämpliga material och tekniker för beläggningar och däck, men även för sandningsmaterial och dammbindningsmedel. Buller, bulleremission och -immission från vägfordon och järnväg. Området behandlar bullerstandarder, monetär värdering av bullerimmission samt bulleregenskaper hos däck och beläggningar samt bullerproblematik i järnvägstransporter Landskapets natur- och kulturmiljövärden. Området behandlar samspelet mellan infrastrukturen och landskapet. SOU 2007:49 Bilaga 3 hur infrastruktur och trafik påverkar natur- och kulturvärden och hur infrastrukturplaneringen kan anpassas till landskapet och dess ekologiska och kulturhistoriska samband och funktioner. Forskningsområdet spänner från vägsaltets grundvattenpåverkan till metodutveckling för uppföljning av miljöbedömningar av väg- och järnvägsinvesteringar. Området handlar om planerings- och beslutsprocesser vid byggandet av transportsystemet, med forskning om aktörer och planeringsprocesser som formar transporterna. Området omfattar metodik för miljövärdering och marginalkostnadsprissättning av trafikens externa effekter. Ytterligare ett kompetensområde är Växthusgaser och styrmedel. Syftet är att ta fram deskriptiv och normativ kunskap för att samhället ska fatta kloka beslut om hur man ska utforma styrmedel för att begränsa miljöpåverkan från trafiken. Bedömning av marknaden Inom området Miljö utförs samhällsmotiverad forskning, utveckling och kvalificerat utredningsarbete huvudsakligen på uppdrag av , , , , , Mistra, Statens vegvesen i , entreprenörer och däcktillverkare. har varit en viktig uppdragsgivare inom områden som t.ex. energi och avgaser, buller, landskapets natur- och kulturvärden samt partikelemissioner. Inom VTI:s forskning med inriktning på luftkvalitet har stort intresse i kunskap som leder till att vägsystemet bättre kan anpassas för minskad partikelbildning. Denna forskning finansieras även via Emissionsforskningsprogrammet (EMFO), där även och ingår som finansiärer. utnyttjar VTI:s kompetens bland annat för partikelmätningar. Frågor som rör järnvägstrafikens slitagepartiklar kommer att vara fortsatt aktuella, t.ex. i samband med byggande av i . Inom vissa av ovannämnda områden kommer den offentliga sektorn troligen också framgent att stå för en relativt stor uppdragsvolym. En generell bedömning är dock att andra uppdragsgivare kan öka i omfattning. Det finns t.ex. intresse från internationella däcktillverkare att anlita VTI:s kompetens och resurser för tester som avser partikelemissioner från däck. Intresse för VTI:s 223 Bilaga 3 SOU 2007:49 kompetens inom detta delområde märks även från beläggningsentreprenörer och företag som utvinner och tillhandahåller stenmaterial till vägbeläggning. Från fordonsindustrins sida har visats stort intresse för området energi och avgaser, dock ej i form av uppdrag utan i stället för uppföljning av beräkningsmodeller som använts för beräkning av vägtrafikens avgasutsläpp. Sådana beräkningar har legat till grund för revidering av utsläppsmål och lagstiftning om gränsvärden för avgasemissioner. Intresset har då varit inriktat på bevakning av valda modellvärden och på att tidigt få information om nya resultat. VTI bedömer också att den kurs- och utbildningsverksamhet som påbörjats inom områden som luftkvalitet och buller har god potential att utvecklas, främst mot målgrupper som kommuner och entreprenörer. VTI:s samarbetspartners inom området Miljö varierar beroende på forskningens frågeställningar. Generellt bedrivs dock samarbete med ett flertal universitet och högskolor, såsom , , , i , m.fl. Samarbete bedrivs även inom institutssektorn, t.ex. inom ramen för den nationella kompetensgrupperingen United Competence. Framtida forskningsbehov EU bedöms som en viktig framtida marknad för forskning inom området Miljö. EU:s ambition att föra över transportarbete till järnväg i större utsträckning, framförallt på godssidan, kommer att leda till stora forskningsbehov när det gäller järnvägens miljöeffekter. Det finns stor potential att reducera framförallt bulleremissioner från godstrafiken, och kanske också partikelemissioner. Det ökande intresset för åtgärder mot landskapsfragmenteringen i kan troligen också bidra till att öka VTI:s attraktivitet som partner i EU-projekt. Vad gäller växthusgaser och klimat kommer samhället med all sannolikhet att efterfråga kunskap inte bara om åtgärder för minskad emission utan även om åtgärder för anpassning av transportsystemet till de faktiska klimatförändringar som trots emissionsåtgärder är oundvikliga. Här har VTI i samverkan med universitet och högskolor potential för FoU om exempelvis åtgärder för an224 SOU 2007:49 Bilaga 3 passning av väg- och järnvägsinfrastrukturen till de mer frekventa extremvädersituationer som väntas. Flera trender talar för att samhället har ett ökande behov av landskapsinriktad kunskap där VTI genom sin tvärvetenskapliga bredd har en potentiellt förmånlig position. Här kan nämnas starkare miljölagstiftning samt nödvändigheten av nya processer och tänkesätt för en reell miljöanpassning av transportsystemet, inte minst planering, drift och underhåll av infrastrukturen. Det kommer sannolikt att finnas ett fortsatt behov av FoU om föroreningseffekter på vatten och mark, troligen främst knutet till ett planeringsperspektiv och till samhällsekonomiska aspekter. Med tanke på turismen som en växande näring skulle VTI ha goda förutsättningar för en satsning på turisminriktad landskapsforskning med koppling till beteendevetenskap och samhällsekonomi. Inom området energi och avgaser kommer sannolikt ett stort behov att finnas nationellt inom offentlig sektor för planering av åtgärder för att klara miljökvalitetsnormerna och att klara utsläppsmålen för växthusgaser, med både och kommuner som uppdragsgivare. En förutsättning för att klara en sådan roll är att VTI har kunskap om och tillgång till större modeller för analys av bebyggelseplanering, utbud av kollektivtrafik, väg- och gatustandard, trafikreglering, prisstyrning m.m. Miljöekonomisk forskning har i mycket handlat om värderingsstudier. VTI har där en stark grund format kring riskvärderingsstudier. Dessa stuider har hög relevans även inom den miljöekonomiska forskningen eftersom just hälsoeffekterna utgör en stor kostnad. Det finns dock ett stort forskningsbehov av att, baserat på den senaste kunskapen, utveckla riskvärderingsstudierna till att bli mer anpassade till hälsoeffekterna. Till denna fråga kommer vidareutveckling av det epidemilogiska kunskapsunderlaget som genomförs utanför VTI. En annan viktig fråga handlar om regleringar av klimatgaser där såväl spelteoretiska frågeställningar som trafikantpåverkan och beteenden kommer att spela en viktig roll. Bilaga 3 SOU 2007:49 Kompetens och resurser Miljöaspekter ingår i stora delar av VTI:s FoU-verksamhet. I ett försök att personellt avgränsa området Miljö inom VTI fokuseras på verksamheter som huvudsakligen mäter, bedömer och värderar transportrelaterad miljökvalitet. VTI:s kompetens har stor bredd med disputerade forskare inom teknik, natur- och samhällsvetenskap. Kärnkompetensen finns inom enheten Miljö och trafikanalys, med elva medarbetare. Av dessa är fem civilingenjörer eller motsvarande och sex disputerade, varav två docent-/professorskompetenta (adjungerad professor samt gästprofessor vid respektive KTH). Kompetenser för olika delar av miljöinriktad forskning finns även på andra av institutets forskningsenheter som rör t.ex. transportekonomi, väg- och banteknik, samt fordonsteknik. Totalt summerar detta till ytterligare fem civilingenjörer eller motsvarande samt åtta disputerade forskare som på heltid är verksamma inom området Miljö, samt sex disputerade forskare på deltid. Inom området Miljö förfogar VTI över mätutrustning för avgas-, partikel- och bullermätning. VTI har också över en världsunik resurs i provvägsmaskinen, som används för studier av slitagepartiklar samt annan utrustning för miljömätningar och viss expertis inom geografiska informationssystem. Med den breda kompetens som finns på VTI har bl. a. kunnat utvecklas beräkningsmodeller för emissioner med mycket stor användningspotential. VTI har även bidragit med indata till flera större datormodeller för beräkning av fordonskostnader och avgasemissioner.