sou · GVB328 · 2008-01-01 00:00:00 — Perspektiv på dessa livsmönster och kännedom om grundläggande faktorer bakom dem kan tydliggöra drivkrafter, som påverkar människors liv och tankar liksom indivi- dens möjligheter att påverka sitt eget liv. Grundläggande aspekter i ämnena är också hur livs- och samhällsförhållanden speglas i och påverkas av litteratur, konst och musik. Lokala och globala miljö- och överlevnadsfrågor De samhällsorienterande ämnena bidrar till förståelse av hur män- niskan har utnyttjat och utnyttjar jordens resurser och av villkoren för hennes liv och arbete i förfluten tid, och . Genom att beakta skeenden som passerat samt studera och värdera skeenden i utvecklas elevernas framtidsberedskap. I kun- skapsområdet betonas lokala och globala fördelningsfrågor och an- svaret för att uppnå en rättvis och fredlig världsordning. Strävanden som sker i omvärlden för att finna lösningar och nå balans beskrivs och diskuteras. Kunskaper om samspelet natur-teknik-människa-samhälle ger möjlighet till en insikts- och ansvarsfull syn på människans nytt- jande av naturresurser och teknik samt hur människors liv och livsmiljö förändras genom teknik. De samhällsorienterande ämnena delar ansvaret för arbetet med miljöfrågor med skolans övriga verksamhet. Förutom förståelse för det komplicerade samspelet mellan mark, vatten och luft är det viktigt att insikter skapas om hur förändringar i landskapet och i samhället sker som resultat av kamp och kompromisser mellan olika intressen som står i konflikt med varandra. Sådana kunskaper skall ge beredskap för ett konstruktivt förhållningssätt inför såväl lokala som globala förändrings- och överlevnadsfrågor. Kunskapande i ett informationsrikt samhälle Dagens samhälle erbjuder en närmast oändlig mängd av informa- tion, som kan inhämtas från olika mer eller mindre vederhäftiga källor via olika kanaler. Medier och mediers budskap spelar stor roll när människor bildar sina uppfattningar. I de samhällsorienterande ämnena skall eleverna bli förtrogna med olika sätt att kunskapa samt utveckla insikter i hur olika medier kan användas och hur de påverkar människan och samhället. Genom att orientera sig i olika informationsmiljöer och använda olika informationskällor får elev- erna insyn i de möjligheter och problem som IT-samhället medför. Att söka, granska, välja, strukturera, kritiskt värdera, integrera och redovisa information på skilda sätt – i tal, skrift, bild, form, drama, musik och rörelse – är centralt i de samhällsorienterande ämnena. Det främjar elevernas orientering och rum och deras konstruerande av egna mönster och bilder av omvärlden, vilka kan användas som redskap för analys och bedömning av såväl andras tolkningar som egna ståndpunkter. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det femte skolåret –känna till och kunna resonera kring grundtankar i ett demo- kratiskt system och praktisera demokrati i vardaglig handling, –känna till händelser och förhållanden som format och for- mar närsamhället och dess miljö, –kunna jämföra de egna livsvillkoren med livsvillkor i andra miljöer och , –kunna samtala om viktiga livsfrågor som berör den enskilda individen och relationer mellan människor, –kunna söka och bearbeta information samt göra samman- ställningar för att belysa eller besvara frågor om människan och hennes verksamheter. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret –förstå grundläggande begrepp och företeelser i ett demokra- tiskt system och kunna problematisera demokratiska för- hållningssätt i vardagen, –kunna se samband i skeenden i samhället samt urskilja fak- torer som påverkar dem, –känna till förutsättningar för, pröva antaganden om och jämföra människors livsvillkor förr och och i olika delar av världen, –förstå och kunna resonera kring möjligheter och svårigheter som uppstår i ett samhälle med kulturell mångfald, –kunna samtala om och bearbeta etiska, estetiska och existen- tiella frågor och förstå hur de kan vara beroende av tid och kultur, –förstå och pröva ett ekologiskt tänkande och visa på konse- kvenser av olika handlingsalternativ i miljö-, livs- och sam- hällsfrågor, –kunna ur ett samhällsperspektiv söka information från olika källor, bearbeta, granska och värdera uppgifterna samt i olika uttrycksformer redovisa resultat och slutsatser. Ämnets syfte och roll i utbildningen Historia är en viktig del i all kunskap. Såväl i ett längre perspektiv som i ett nutidsperspektiv har all mänsklig verksamhet och all kun- skapsbildning en historisk dimension. Ämnet historia utvecklar kunskaper som gör det möjligt att se sig själv och företeelser i nu- tiden som led i ett historiskt skeende. Syftet med utbildningen i historia är att utveckla ett kritiskt tänkande och ett analytiskt be- traktelsesätt som redskap för att förstå och förklara samhället och dess kultur. Ämnet skall stimulera elevernas nyfikenhet och lust att vidga sin omvärld i en tidsdimension och ge möjlighet att leva sig in i gångna tider och de förutsättningar som funnits för män, kvinnor och barn i olika kulturer och samhällsklasser. Detta skall utveckla förståelse av nutiden och vara en grund för att anlägga perspektiv på fram- tiden. Utbildningen i historia bidrar till att utveckla såväl ett inter- kulturellt perspektiv som en kulturell identitet utifrån det kulturarv som överförs från generation till generation. Mål att sträva mot Skolan skall i sin undervisning i historia sträva efter att eleven –förvärvar ett historiemedvetande, som underlättar tolk- ningen av händelser och skeenden i nutiden och skapar en beredskap , –utvecklar förståelse av historiska företeelsers och skeendens bakgrund och samband och att dessa kan uppfattas, förkla- ras och tolkas ur olika perspektiv, –tillägnar sig ett brett och djupt kunnande om kulturarvet, även så som det utvecklats i olika nationella minoritets- grupper, samt utvecklar insikt om den identitet som detta ger, –utvecklar förmåga att urskilja historiska strukturer, utveck- lingslinjer och förändringsprocesser, –tillägnar sig kunskaper om betydelsefulla historiska gestal- ter, händelser och epoker, –utvecklar sin förmåga att använda historien som verktyg för förståelse av andra ämnen, –blir medveten om att historiskt givna samhälls- och kultur- former är tidsbundna och att varje tids människor skall be- dömas utifrån sin tids villkor, –förvärvar förmåga att bedöma olika texter, medier och andra källor som tolkar och belyser historiska förlopp. Ämnets karaktär och uppbyggnad Skolämnet historia omfattar inslag av såväl politisk som ekonomisk och social historia samt kulturhistoria. Ämnet utgår från det som format den personliga och kollektiva historiska identiteten. Väsentliga delar i ämnet är därför den svenska och nordiska, inklusive den samiska, samt den europeiska kulturen. I historieämnet är tiden och historiemedvetandet överordnade begrepp. Genom kunskaper om huvuddragen i den historiska ut- vecklingen tillförs bilden av omvärlden en tidsdimension. Konti- nuitet och förändring är viktiga i detta sammanhang. Den histo- riska kartans utseende under olika tider ger medvetenhet om stän- digt pågående processer i ett historiskt perspektiv. Historia är ett sätt att se tillvaron i perspektivet då-nu-sedan, och därmed också ett verktyg för förståelse av andra ämnen och områden. Historien har präglats av insatser och skeenden, konflikter och spänningar som påverkat utvecklingen i olika avseenden. I ämnet ryms en mångfasetterad bild av skeenden och händelser. I den bild- en ingår de sociala, ekonomiska, tekniska och kulturella fram- stegen, men också konflikter, spänningar och maktförskjutningar inom och mellan länder. Detta gäller inte minst historiens mörka och destruktiva sidor i form av etniska, religiösa och politiska för- följelser. Vår tids historia med framsteg och fredssträvanden men också folkmord, såsom Förintelsen, revolutioner och krig hör till det som alla elever skall ha kunskaper om. Historia skapas i små och stora sammanhang. Eleverna har själva med sin familj, sin släkt, sin hembygd och sitt land en historia. Kunskaper om denna ger förståelse för människor och deras livsvillkor under skilda epoker och därmed referensramar för förståelse av skeenden i och förväntningar . Genom att studera historia och knyta ihop generationers erfaren- heter kan en djupare kulturell identitet utvecklas. I en gemensam referensram ingår kunskaper om den egna historien, hembygdens historia och grunderna i den svenska och nordiska historien. Bety- delsefulla epoker, händelser och personer sätts in i sitt historiska sammanhang och relateras till människors liv och vardag. Ämnet belyser hur villkoren för kvinnor, män och barn – liksom för olika samhällsklasser och etniska grupper – har påverkats i historiska skeenden. Ett interkulturellt perspektiv i historieämnet kan belysa likheter och skillnader mellan olika kulturer och utveckla förståelse för Insikter i olika länders historiska bakgrund och utveckling ger vid jämförelser med den egna kulturkretsen kunskap om och förståelse för vad som förenar och vad som skiljer. Detta gäller även studier av det mångkulturella inom landet och situatio- nen för de nationella minoriteter som finns i . Mängden av historiska fakta är näst intill oändlig och ämnet krä- ver därför ett genomtänkt urval. De företeelser som eleverna möter i skolan, närmiljön och samhället ges en historisk bakgrund och sätts in i ett övergripande sammanhang. Historieämnet har ett an- svar för att eleverna ges tillfälle att arbeta med historiskt material men också för att de orienterar sig i dagens informationskällor. Be- dömning och värdering av källors tillförlitlighet är ett viktigt inslag. Varje tid betraktar företeelser i ljuset av den egna tidens erfaren- heter, framtidsutsikter och förhållanden. Genom att bli medveten om vad som påverkat utvecklingen under skilda tidsepoker och om sambanden mellan olika faktorer utvecklas en beredskap . Förskjutningar i perspektiven sker ständigt och ämnet speglar dessa förskjutningar. Detta innebär att centrala samhällsfrå- gor som miljö och migration behandlas i ämnet historia. Därmed blir aktuella händelser insatta i ett historiskt sammanhang. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det femte skolåret –känna till hembygdens historia och hur denna har format kulturen, –känna till grunddragen i valda delar av den svenska och nordiska historien samt kunna jämföra med några andra länder, –kunna berätta om och jämföra hur män, kvinnor och barn levt och tänkt i några skilda miljöer och tider i och på några andra platser i världen. Mål som eleverna skall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret –kunna redogöra för viktiga händelser och känna till gestal- ter, idéer och förändringar i den historiska utvecklingen i , och samt kunna jämföra med andra länder, –känna till utvecklingen i några ledande världsmakter under olika tidsepoker, –ha insikt i hur stora samhälleliga omvälvningar har förändrat människors livsvillkor, –kunna identifiera och reflektera kring några olika historiska händelser och skeenden med betydelse för vår egen tid, –vara medveten om och kunna ge exempel på att historiska händelser och förhållanden kan betraktas på olika sätt, –kunna reflektera över hur information och propaganda har använts förr och används som ett medel för påverkan. Denna förordning skall kungöras i Statens skolverks författnings- samling (SKOLFS). Förordningen träder i kraft . Genom förordningen upphävs förordningen (SKOLFS 1994:3) om kursplaner för . om betygskriterier för ämnen föreskriver med stöd av 7 kap. 8 § andra stycket grundskoleförordningen (1994:1194) följande. 1 § För ämnen i , som anges i förordningen (SKOLFS 2000:135) om kursplaner i , gäller betygskriterier enligt bilagan till dessa föreskrifter. 2 § Vid tillämpningen av betygskriterierna gäller följande: För att erhålla betyget Väl godkänd skall, om inte annat framgår nedan, eleven ha kunskaper enligt samtliga kriterier som gäller för betyget. För att erhålla betyget Mycket väl godkänd skall eleven förutom de kunskaper som gäller för Väl godkänd ha kunskaper enligt kriterierna som gäller för Mycket väl godkänd. För dessa betygssteg gäller dock att särskilt väl utvecklad förmåga avseende något eller några kriterier kan väga upp brister avseende ett eller ett par andra kriterier. Om särskilda skäl föreligger kan läraren bortse från enstaka kriterier. Med särskilda skäl avses här funktionshinder eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för eleven att uppfylla kraven för ett visst kriterium. Bedömningen i ämnet bild gäller elevens förmåga att tolka, förstå, framställa och använda bilder. Det är ett kunnande som kommer till uttryck i graden av självständighet och variation i sättet att skapa bilder och former, undersöka bildmässiga problem och finna kreativa lösningar. Vidare skall bedömningen uppmärksamma elev- ens säkerhet i och förmåga att kommunicera med bilder för att nå ut med sitt budskap. Andra faktorer som kan vägas in i detta sammanhang är elevens drivande roll i skapande processer som förutsätter samarbete och kollektiva läroprocesser. Ytterligare en bedömningsfaktor är elev- ens förmåga att kritiskt granska bilder och kunna reflektera över bildens uttryck och innehåll liksom dess roll i olika sammanhang. Bedömningen skall även gälla elevens kännedom om utmärkande drag i västerländsk konst, populärkultur, arkitektur och design un- der olika historiska epoker samt konst- och kulturtraditioner i andra kulturer. En bedömningsfaktor i detta sammanhang är elev- ens förmåga att upptäcka och kunna reflektera över hur konst och populärkultur åtskils och flätas samman i bildutbudet samt kunna se sin egen roll som medskapare och konstruktör av identitet, kul- tur och kunskap. Kriterier för betyget Väl godkänd Eleven skapar uttrycksfulla bilder och former med hjälp av såväl traditionella metoder och tekniker som moderna visuella medier och tillämpar ett kritiskt förhållningssätt i arbetet. Eleven använder bilder i kombination med andra gestaltnings- former för att kommunicera idéer och tankar i bestämda syften. Eleven tolkar bilder självständigt och förstår termer och grund- läggande begrepp inom bildområdet samt har tillägnat sig ett språk om bild och använder det i bildsamtal. Eleven jämför och finner särdrag i olika kulturella och konstnär- liga uttryck samt placerar några framträdande bildkonstnärer och deras verk i tiden. Eleven känner till aktuella verksamheter inom bildområdet. Kriterier för betyget Mycket väl godkänd Eleven arbetar utifrån egna idéer, finner förebilder, söker metoder och tekniska lösningar i olika konst- och bildtraditioner och bear- betar på ett konstruktivt sätt idémässiga, formmässiga och prak- tiska problem som uppstår i det egna bildarbetet. Eleven använder bilden i kombination med andra uttrycksformer för att kommunicera egna tankar och idéer och sätta frågor under debatt. Eleven använder bildområdets termer och begrepp, analyserar och värderar bilders funktioner i skilda sammanhang samt har ett personligt förhållningssätt till bilder av olika slag. Eleven beskriver och reflekterar över några väsentliga delar av bild- och kulturhistorien, gör estetiska jämförelser samt har blick för kulturella och konstnärliga särdrag. Eleven har god kännedom om aktuella verksamheter inom bild- och kulturområdet. Bedömningen av elevens kunnande i ämnet matematik gäller följ- ande kvaliteter: Förmågan att använda, utveckla och uttrycka kunskaper i matematik Bedömningen avser elevens förmåga att använda och utveckla sitt matematiska kunnande för att tolka och hantera olika slag av upp- gifter och situationer som förekommer i skola och samhälle, till exempel förmågan att upptäcka mönster och samband, föreslå lös- ningar, göra överslag, reflektera över och tolka sina resultat samt bedöma deras rimlighet. Självständighet och kreativitet är viktiga bedömningsgrunder liksom klarhet, noggrannhet och färdighet. En viktig aspekt av kunnandet är elevens förmåga att uttrycka sina tankar muntligt och skriftligt med hjälp av det matematiska symbolspråket och med stöd av konkret material och bilder. Förmågan att följa, förstå och pröva matematiska resonemang Bedömningen avser elevens förmåga att ta del av och använda in- formation i såväl muntlig som skriftlig form, till exempel förmågan att lyssna till, följa och pröva andras förklaringar och argument. Vidare uppmärksammas elevens förmåga att självständigt och kri- tiskt ta ställning till matematiskt grundade beskrivningar och lös- ningar på problem som förekommer i olika sammanhang i skola och samhälle. Förmågan att reflektera över matematikens betydelse för kultur- och samhällsliv Bedömningen avser elevens insikter i och känsla för matematikens värde och begränsningar som verktyg och hjälpmedel i andra skol- ämnen, i vardagsliv och samhällsliv och vid kommunikation mellan människor. Den avser också elevens kunskaper om matematikens betydelse i ett historiskt perspektiv. Kriterier för betyget Väl godkänd Eleven använder matematiska begrepp och metoder för att formu- lera och lösa problem. Eleven följer och förstår matematiska resonemang. Eleven gör matematiska tolkningar av vardagliga händelser eller situationer samt genomför och redovisar med logiska resonemang sitt arbete såväl muntligt som skriftligt. Eleven använder ord, bilder och matematiska konventioner på ett sådant sätt att det är möjligt att följa, förstå och pröva de tankar som kommer till uttryck. Eleven visar säkerhet i sitt problemlösningsarbete och använder olika metoder och tillvägagångssätt. Eleven kan skilja gissningar och antaganden från det vi vet eller har möjlighet att kontrollera. Eleven ger exempel på hur matematiken utvecklats och använts genom historien och vilken betydelse den har inom några olika områden. Kriterier för betyget Mycket väl godkänd Eleven formulerar och löser olika typer av problem samt jämför och värderar olika metoders för- och nackdelar. Eleven visar säkerhet i sina beräkningar och sitt problemlös- ningsarbete samt väljer och anpassar räknemetoder och hjälpmedel till den aktuella problemsituationen. Eleven utvecklar problemställningar och använder generella strategier vid uppgifternas planering och genomförande samt ana- lyserar och redovisar strukturerat med korrekt matematiskt språk. Eleven tar del av andras argument och framför utifrån dessa egna matematiskt grundade idéer. Eleven reflekterar över matematikens betydelse för kultur- och samhällsliv. Bedömningen gäller elevens förmåga att utveckla och tillämpa kun- skaper om människan, hennes verksamheter och omvärld. Den skall ske med utgångspunkt dels i de för ämnena gemensamt ut- formade texterna, dels i texterna för respektive ämne. Elevens förmåga att utifrån sina kunskaper orientera sig i sam- hället och analysera skeenden såväl i förfluten tid som i nutid är en grund för bedömningen. Särskild vikt skall läggas vid förmågan att ur ett samhällsorienterande perspektiv uppfatta helheter och sam- band och vid förmågan att urskilja såväl likheter som skillnader och rum. Bedömningen gäller också elevens förmåga att bearbeta infor- mation till egen kunskap. Elevens förmåga att orientera sig i olika informationsmiljöer och använda olika källor för att söka, samla, sovra och strukturera information utgör en del i detta, liksom elev- ens kritiskt granskande förhållningssätt vid analys av olika källors sanningshalt och relevans. Bedömningen skall vidare uppmärksamma elevens användning av sina kunskaper genom att i samtal, studier och handling ta stöd både i för ämnena relevanta begrepp och teorier och i sina egna tankar, känslor och erfarenheter. Kriterier för betyget Väl godkänd Eleven använder centrala begrepp och symboler inom det samhälls- orienterande kunskapsområdet samt har insikter i den betydelse dessa har. Eleven förstår demokratins principer och gör överväganden för att formulera egna ståndpunkter vid tillämpningen av dessa. Eleven identifierar etiska frågor och problem, bearbetar dem, ur- skiljer olika synsätt samt diskuterar och reflekterar kring dessa. Eleven ger exempel på hur lokala och globala händelser och för- hållanden hänger samman samt hur de kan förklaras även i ett historiskt perspektiv. Eleven använder olika källor, sammanställer material, granskar, värderar och jämför samt drar slutsatser och argumenterar utifrån dessa. Kriterier för betyget Mycket väl godkänd Eleven använder begrepp och modeller från det samhällsoriente- rande kunskapsområdet vid tolkning av nya sammanhang. Eleven är väl orienterad i aktuella händelser och urskiljer faktorer som kan förklara dem. Eleven exemplifierar hur människan såväl påverkas av som på- verkar samhället och dess traditioner, kultur och materiella villkor. Eleven ger förklaringar till hur skilda förutsättningar har bety- delse för sättet att leva och agera i olika delar av världen och . Eleven argumenterar för ställningstaganden utifrån sina kunska- per inom det samhällsorienterande området. En grund för bedömningen i ämnet historia är elevens kunskap om de historiska förloppen och förmåga att diskutera deras orsaks- sammanhang och komplexitet som en utgångspunkt för förståelse av nutiden. En annan bedömningsgrund är elevens förmåga att utifrån be- skrivningar av historiska skeenden och förlopp reflektera över lik- heter och olikheter samt kontinuitet och förändring mellan skilda epoker. Elevens förmåga att observera samband i förfluten tid mel- lan samhällsförändringar och människors livsvillkor är också en bedömningsgrund. Vidare skall elevens förmåga att granska och värdera olika framställningar av historiska händelser och förlopp ingå i bedömningen. Elevens förmåga att själv studera något historiskt material och förmåga att analysera och bedöma detta skall vägas in i bedöm- ningen. Kriterier för betyget Väl godkänd Eleven gör bedömningar om vad som kan ses som betydelsefulla historiska skeenden i några olika kulturer, placerar dem i tiden och beskriver några framträdande drag. Eleven visar genom relevanta exempel hur historiska skeenden påverkat nutida politiska, ekonomiska och sociala förhållanden. Eleven beskriver och reflekterar över likheter och olikheter mel- lan olika människors och gruppers livsvillkor och förhållanden för tidigare släktled. Eleven ger exempel på hur olika kulturer har påverkat varandra i historisk tid, liksom hur sådan påverkan fortfarande sker. Eleven reflekterar över historiska beskrivningar vad gäller deras ursprung och syfte samt relaterar dem till alternativa beskrivningar. Eleven gör egna studier som bygger på historiskt källmaterial samt sammanställer resultaten, drar slutsatser och presenterar arbetet. Kriterier för betyget Mycket väl godkänd Eleven ger med ett urval av händelser en helhetsbild av ett betyd- elsefullt historiskt skeende. Eleven bedömer och värderar historiska källor samt argumente- rar för sina ställningstaganden. Eleven diskuterar och förklarar utifrån olika historiska perspek- tiv viktiga händelser i nutiden. Eleven utvecklar genom studier utifrån historiska begrepp egen ny kunskap och använder denna i det egna arbetet. Dessa föreskrifter träder i kraft . Genom föreskrifterna upphävs föreskrifter (SKOLFS 1995:65) och allmänna råd om betygskriterier för grund- skolans ämnen. En statistisk analys av kunskapsuttryck I betänkandets avsnitt 1.3.4 presenteras en statistisk analys av kunskapsuttryck i mål att uppnå och mål att sträva mot samt i betygskriterier för betyget Mycket väl godkänd, uppdelat efter om kunskapsuttrycken rör kunskapsmål, mål avseende elevers person- liga egenskaper eller mål rörande undervisningsprocessen. I denna bilaga presenteras underlaget för utredningens analys på ämnesgruppsnivå, med en utförligare redovisning av hur för- delningen mellan kunskapsuttrycken är inom ämnesgrupper och ämnen. 1 Analys per ämneskategori Språkämnena är den mest måltäta ämneskategorin.