sou · GWB3112 · 2008-12-11 00:00:00 — – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen Betänkande av utredningen till yrkeslärare SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för förordnade statsrådet generaldi- rektör som särskild utredare med uppdrag att lämna för- slag på hur krav på behörighet för tillträde till utbildningen som lärare i yrkesämnen på gymnasial nivå kan omfatta relevant yrkes- utbildning och yrkeserfarenhet (dir.2008:41, bilaga 1) . Statsrådet förordnade Avdel- ningsdirektören vid till sek- reterare. Som experter i utredningen utsåg regeringen rektor , , handläggare , Internationella Programkontoret, ämnesrådet , , ämnesrådet , , förvaltningschef , , undervisningsrådet , Myndigheten för skolutveck- ling, förhandlare , Metallgruppen, enhetschef , samt departementssekreterare , . Juristen vid har medverkat i arbetet med förordningstext. Utredningen (U 2008:05) har antagit namnet Utbildning till yrkeslärare. Härmed överlämnar jag betänkandet Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. Uppdraget är härmed avslutat. Författningsförslag med kommentarer .................................. Utredningens huvudsakliga utgångspunkter.......................... Bakgrund till uppdraget .............................................. Brist på lärare i yrkesämnen med lärarexamen ....................... Framtidsprognos av lärarbehov i gymnasieskolan ................. Nationella programmens struktur .......................................... Ämnes- och kursstruktur ........................................................ Utredning om förändrad gymnasieskola ........................ Gymnasieprogrammens inre struktur .................................... Utökad samverkan mellan skola och avnämare ..................... 5.1Förändrade krav på yrkeslärarens kunskap och Läraruppdraget och lärarrollen ....................................... Bibehålla yrkes- och ämneskompetens ................................... Nuvarande behörighets- och examenskrav............................. 5.4.1 Krav på examen för att anställas som lärare utan 5.4.2 Organisering av kunskap och behörighet i 5.5Särskilda utbildningssatsningar för att öka antalet verksamma lärare med pedagogisk högskoleexamen ............. Skärpta krav för att anställas utan tidsbegränsning................ Behörighet till utbildning på forskarnivå................................ 5.8Behörighetskrav för lärare i yrkesämnen i våra nordiska Utredning om behörighet och lärarlegitimation .............. Utredning om yrkeshögskola ........................................ Lärande och kunskap .................................................. Lärande och kunskapsutveckling ............................................ Kategorisering av kunskap....................................................... 8.2.1 Europeisk referensram för kvalifikationer .................. Teori och praktik...................................................................... Yrkeskunnande – kompetens – kvalifikation ......................... Kunskaps- och kompetensbedömning.................................... Metoder för bedömning........................................................... Lärande i olika sammanhang ................................................... Kvalitet, legitimitet och likvärdighet vid validering............... Utforskande alternativt kontrollerande validering ................ Validering med varierad precision i bedömningsunderlag..... Validering, bedömningsfrågor inför lärarutbildning ..... 9.6.1 Arbetslivets roll i validering inför antagning till Bedömning av utbildningar från andra länder........................ 9.8Erkännande av yrkeskunnande – ett exempel från Bedömning av nuläget ................................................ Förslag till förändringar för ökad rekrytering ............... Krav på behörighet för tillträde till lärarutbildningen 11.2.1 Utökat antal ingångar till lärarutbildningen ............. 11.2.2 Grundläggande högskolebehörighet ......................... 11.2.3 Relevanta eftergymnasiala utbildningar .................... 11.2.4 Relevant yrkeserfarenhet............................................ Kunskapens värde oberoende av hur den förvärvats ........... 11.3.1 Individens rätt till validering av yrkeskunskaper...... System för bedömning och dokumentation av yrkes- 11.4.1 System för bedömning och dokumentation ............. 11.4.2 Syftet med validering av yrkesverksammas kunskap och kompetens............................................. 11.4.4 Gemensamt bedömningssystem för alla som söker till lärarutbildningens yrkesämnen .................. 11.4.5 Inledande kompetenskartläggning............................. 11.4.6 Kompetensbedömning för bevis ................................ 11.4.7 Metoder för bedömning av ämneskunskap ............... Nationell likvärdighet och rättssäkerhet............................... 11.5.1 Nationell instans för kvalitetssäkring........................ 11.5.2 Lärarlegitimation och behörighetskrav...................... 11.5.3 roll vid bedömning av ämneskunskap ... 11.5.4 Arbetslivets och högskolans roll vid bedömning av yrkes- och ämneskunskap ...................................... 11.5.5 Särskilda bedömare ..................................................... 11.5.6 Intyg efter genomförd bedömning ............................ Genomförande och ekonomiska konsekvenser .............. 12.1.1 Kostnader i nuvarande system ................................... 12.1.2 Kostnader som konsekvens av förslagen................... Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2 tankar kring en framtida lärarutbildning med inriktning mot de yrkesförberedande programmens karaktärsämnen ........ Bilaga 3 Svenskt Näringslivs förslag till Reformerad Bilaga 4 Den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande. Direktiven till utredningen är indelade i tre avgränsade huvuddelar och uppdraget är i huvudsak att lämna förslag på följande: hur ett system för bedömning och dokumentation av yrkeskom- petens och yrkeserfarenhet kan utformas och genomföras för sökande till utbildning till en examen för lärare i yrkesämnen på gymnasial nivå, hur krav på behörighet för tillträde till utbildningen som lärare i yrkesämnen på gymnasial nivå kan omfatta relevant yrkesut- bildning och yrkeserfarenhet, på vilket sätt branscher och näringslivsorganisationer kan involveras i arbetet. Utredningen fokuserar på de särskilda behörighetskrav som är nödvändiga för att klara undervisningsuppdraget efter genom- gången lärarutbildning. I uppdraget ingår att ta tillvara på Valideringsdelegationens erfa- renheter av validering samt de erfarenheter som gjorts vid lärosäten av validering och tillgodoräknande till nuvarande yrkeslärarutbild- ning. Det pågår parallellt en utredning, En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109), vars uppdrag är lämna förslag på ny lärarutbild- ning. I denna utredning ingår bl.a. att ange examenskrav för lärare i yrkesämnen. Det har tidigare lagts fram utredningar som påverkar mina överväganden när jag lägger förslag på behörig- het för tillträde till yrkeslärarutbildningen och hur system för bedömning av yrkeskunnande ska utformas. Följande utredningar har betydelse för arbetet, Legitimation och skärpta behörighets– regler, (SOU 2008:52) och – för yrkeskunnande i förändring (SOU 2008:29). Även utredningen om den framtida gymnasieskolan, – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) har betydelse för mina ställningstaganden. Lärarens kunskaper och kompetenser anses allmänt som avgörande för kvaliteten i läraruppdraget. Det anges i skollagen att lärare för anställning utan tidsbegränsning ska ha en lärarutbildning. Denna utredning har tillkommit som en konsekvens av den stora brist på yrkeslärare med pedagogisk högskoleexamen som finns . Inom vissa program, exempelvis Medieprogrammet och For- donsprogrammet har cirka hälften av lärarna ingen lärarexamen. Inom andra program är siffran något lägre men är ändå i flera fall alarmerande. Till några yrkesförberedande program rekryteras lärare med tidigare högskoleutbildning i sitt yrke, exempelvis sjuk- sköterskor inom Omvårdnadsprogrammet, förskollärare inom Barn- och fritidsprogrammet och agronomer inom Naturbruks- programmet. Inom dessa program finns också högre andel lärare med pedagogisk högskoleexamen. Bristen på yrkeslärare med pedagogisk högskoleexamen är ingen ny företeelse. Detta har varit ett faktum . har siffran ökat bl.a. som en konsekvens av större elev- kullar, ökad attraktivitet i yrkesutbildningarna och stor pensions- avgång av verksamma lärare. Det har utbildats cirka 300 yrkeslärare vilket är mindre än hälften av det reella behovet. framtidsprognos visar att det behö- ver utbildas i genomsnitt över 700 yrkeslärare fram . Bristen på yrkeslärare med pedagogisk högskoleexamen beror på flera orsaker, bl.a. sociala och ekonomiska faktorer. Även brist på meriter för att antas till lärarutbildningen utifrån dagens krav på högskolestudier är en faktor som är av stor betydelse. Det är pro- blematiken med bristande meriter utifrån dagens krav som fokuse- ras i denna utredning. Det är framförallt examenskraven på en rele- vant högskoleutbildning om 90 högskolepoäng eller motsvarande utbildning som anses vara ett hinder för ett antal sökande till lärar- utbildningen. För flera program finns inga givna högskoleutbild- ningar med anknytning till den sökandes yrke. Utredningen tar sin utgångspunkt i att bedöma om och i så fall hur även icke- formellt och informellt lärande kan vara ett alterna- tiv för att bli behörig till lärarutbildningen mot yrkesämnen med bibehållen kvalitet. Den gymnasiala yrkesutbildningen är ett resultat av en större revidering av all gymnasial utbildning under första halvan av 90- talet. Några av de yrkesförberedande program som finns har som syfte att leda såväl till fortsatta studier som till arbete direkt. Andra yrkesförberedande program har som huvudsyfte att leda till arbete direkt. En stor förändring skedde genom att styrningsprincipen av svensk skola ändrades. Den bygger på en förändrad ansvarsfördel- ning mellan stat och skolhuvudman. Det förändrade styrsystemet bidrog till en starkt förändrad yrkesroll för läraren med tillägg av arbetsuppgifter som inte fanns i det mer regelstyrda systemet. presenterade utredningen – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) förslag på en framtida gymnasieskola. Utredaren har främst utrett gymnasieskolans struktur och föreslår förändringar i programstrukturen. De 17 nationella program som finns föreslås bli 19. Dagens struktur med tre studieförberedande program utökas till fem. De 14 övriga programmen förändras från yrkesförberedande till yrkes- program med ambitionen att eleverna ska vara mer anställningsbara direkt efter sin gymnasiala yrkesutbildning än . Yrkesämnena kommer att utökas medan vissa av nuvarande kärnämnen tas bort eller minskas i motsvarande omfattning. I förslagen ingår också att det kan finnas två olika studievägar inom ett nationellt yrkesprogram, skolförlagd eller företagsförlagd. Den senare bedrivs i form av lärlingsutbildning. I förslagen kan jag inte se några konsekvenser på förändrade krav på ämneskunskaper för yrkeslärare. Behov av förändringar i ämneskunskap är i så fall ett resultat av förändringar i yrkeslivet. I utredningens förslag ingår krav på utökad samverkan mellan skola och arbetsliv generellt, såväl nationellt som lokalt. Det före- slås två olika samverkansorgan på nationell nivå som ska vara kopplade till verksamhet. Ett Nationellt råd ska foku- sera på strategiska frågor kring gymnasial utbildning. Det ska också finnas Nationella programråd som är knutna till varje nationellt program och som föreslås ha en mer operativ funktion. Det finns en tradition med yrkes- och yrkeslärarutbildning i . Samhällets och arbetslivets krav har påverkat såväl innehåll som längd på utbildningarna. Det har skett en successiv ökning av yrkeslärarutbildningens längd, till dagens krav på motsvarande heltidsstudier. Under den mesta av har det varit tillräckligt med yrkeskunnande förvärvat i yrkeslivet och en kompletterande pedagogisk utbildning för att vara verksam som yrkeslärare. krävdes en praktisk-pedagogisk högskoleutbildning omfattande 40 poäng. Antagningskraven var baserade på yrkeserfarenhet. (SOU 1994:101) lade förslag om ökad kunskaps- och kompetensnivå hos de blivande yrkeslärarna. Utgångspunkterna för förslaget var bl.a. det då införda s.k. programgymnasiet med fler kärnämnen för eleverna och i vissa fall även mer teori i yrkesämnen. Utredaren menade att såväl förändringar i arbetslivet som den förändrade gymnasieskolan krävde en högre teoretisk kunskap och kompetens hos den blivande yrkesläraren. Härmed räcker det inte med krav på relevant och kvalificerad yrkeserfarenhet utan detta ansågs behöva kompletteras med 60 poäng i relevanta högskolestudier med inriktning mot yrkesämnen. I dagens lärarutbildning erhåller den studerande en lärarexamen som omfattar 180 högskolepoäng. Inom ramen för dessa ingår 90 högskolepoäng som relevant högskoleutbildning eller motsva- rande. Med relevant avses i förhållande till yrket eller kommande undervisningsämnen. De övriga 90 högskolepoängen utgörs av allmänt utbildningsområde. Ett flertal lärosäten som utbildar för yrkesämnen ställer krav på att alla eller delar av de 90 högskole- poängen som utgörs av relevant högskoleutbildning ska var uppnådda vid antagning till lärarutbildningen. Några lärosäten erbjuder en sammanhållen utbildning som omfattar 180 högskolepoäng där även kunskap med koppling till undervisningsämnena erhålls motsvarande 90 högskolepoäng. Krav på högskoleutbildning har tredubblats för denna lärargrupp . finns även kravet på kvalificerad och relevant yrkes– erfarenhet kvar som grund för att vara behörig till yrkeslärar– utbildningen. För den enskilde är en lärarexamen avgörande för möjligheten till att anställas som lärare utan tidsbegränsning. Lärarexamen ska också utgöra en garant för att läraren har nödvändig kunskap och kompetens för att genomföra läraruppdraget. Kraven på att få anställas utan tidsbegränsning ska skärpas enligt förslag från utred- ningen Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52). Det finns även andra förslag i utredningen som begränsar vad en lärare utan pedagogisk högskoleutbildning ska få utföra i sin lärar- gärning. Tillgodoräknande som ger högskolepoäng Eftersom ett stort antal av dem som söker till lärarutbildningarna saknar relevant högskoleutbildning eller motsvarande har det utvecklats metoder för validering av yrkeskunnande och tillgodo- räknande som ger högskolepoäng. Yrkeskunnandet kan bestå av såväl praktiskt arbete som arbetslivsbaserade kurser inom yrkes- fältet. För ett flertal av de sökande till lärarutbildningen har detta betytt att de inte behövt studera samtliga 90 högskolepoäng i rele- vant högskoleutbildning eller motsvarande. Hur mycket den enskilde fått tillgodoräknat har berott på uppvisade yrkeserfaren- heter eller faktiskt kunnande samt bedömningar från lärosäten. Det finns skillnader i hur olika branscher och lärosäten ser på validering och tillgodoräknande som ger högskolepoäng. Det visar sig att utfallet av en validering och tillgodoräknande är alldeles för chansartat för individen. Det finns inga system som garante- rar likvärdighet och rättssäkerhet för den enskilde individen. Forskning visar att människor lär olika och att det sker lärande i andra situationer än i formaliserat lärande. Det vardagliga yrkeslivet är ett bra exempel där kunskapsutveckling sker genom möte med såväl andra individer som i problemsituationer. Genom reflektion och eftertanke förändras ständigt vår syn på vardagsfenomen som ingår i vår yrkesroll. Genom lärandet utvecklar vi kunskap som kan användas i nya situationer. Vardagslärandet, det informella lärandet, är ofta svårfångat. Vi vet vad vi gör, vi vet hur vi gör det men har svårt att formulera det i ord. Kunskap som ett resultat av lärande har varit föremål för försök till kategorise- ring. Det finns ett antal s.k. taxonomier som vuxit fram i försök att sätta ord på kunskap. Svensk skola utgår ifrån en kunskapsindel- ning i fyra F; Fakta, Förståelse, Färdighet och Förtrogenhet. Inom EU har europeiska unionens råd utfärdat rekommendationer för en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQFTPF1FPT ). Detta har sin utgångspunkt i läran- dets utfall dvs. som resultat av lärande. Inom detta system finns tre områden; kunskap, färdighet och kompetens. Varje område är indelat i åtta nivåer. har ställt sig positiv till ett sådant kvalifika- tionsramverk. Kunskapsbedömning är en komplicerad process som kräver ett antal ställningstaganden. Det finns inga universalmetoder när det gäller bedömning av kunskap och kompetens. Det handlar alltid om ett urval av kunskaper som ska bedömas. Det är den efterfrå- gade kunskapens beskaffenhet som får avgöra vilken metod som är lämplig i sammanhanget. Validering infördes i samband med kunskaps- lyftets första betänkande. Huvudsyftet med validering är att ta tillvara en individs samlade kunskap oberoende av hur och var kunskapen tillägnats. Det talas om formellt, icke-formellt och informellt lärande. Ett sådant synsätt ger ökade möjligheter att ta tillvara på en annars outnyttjad resurs i samhället. 1TP PT European Qualification Framework är ett verktyg för att jämföra nivåerna på kvalifikationer (utbildningsbevis, yrkescertifikat etc.) mellan de europeiska länderna. I har Valideringsdelegationen haft ett särskilt uppdrag att utveckla former för validering. Man har samarbetat med ett stort antal branscher. Validerings- delegationen har också slagit fast ett antal delprocesser som är lämpliga att använda sig av vid validering; översiktlig kartläggning, fördjupad kartläggning eller kompetensbedömning. Den sistnämnda syftar till att ge underlag för intygande eller utfärdande av betyg. Traditionellt är det oftast formella betyg som har hög status. Validering kräver därför ett system som säkerställer kvalitet, legi- timitet och likvärdighet för att få genomslag och erkännas som metod. Man skiljer mellan kontrollerande och utforskande validering där det utforskande förhållningssättet förordas av Valideringsdele- gationen. Ett utforskande förhållningssätt söker en individs totala kunskap och kompetens utan att på förhand värdera denna. Det viktiga är att belysa individens styrkor. När man utgår från ett kontrollerande förhållningssätt prövar man en individs kunnande i relation till på förhand uppställda kriterier. Man söker enbart efter den kunskap som efterfrågas oberoende av vad individen kan utöver detta. De olika förhållningssätten är förbundna med vilket syfte bedömningen har och vilken kunskap som ska synliggöras. Är det generell kompetens som ska synliggöras kan ett mer utforskande förhållningssätt vara att föredra. Om man ska synliggöra spets- kompetens kan ett kontrollerande förhållningssätt vara ett bättre alternativ. Den validering som görs av dem som söker till yrkeslärar- utbildningen sker på olika sätt, oftast via granskning av dokument och beskrivningar över arbetsuppgifter som ingått i den sökandes yrkesliv. Själva valideringen med att värdera en individs kunskap sker i samarbete med branscher medan tillgodoräknande till högskolepoäng sker av respektive lärosäte. Olika syn på validering och tillgodoräknande gör att det varierar mellan hur lärosäten tillgodoräknar den enskildes kunskap. Ett flertal av dem som valideras och får tillgodoräknat högskolepoäng måste ändå komplettera med kurser inom högskolan för att erhålla de 90 högskolepoäng i relevant högskoleutbildning som krävs för att erhålla lärarexamen. Det finns alldeles för många yrkeslärare som inte har den pedagogiska utbildning som anses nödvändig för att säkra kvalite- ten i skolan. Ett av problemen är kravet på relevant högskoleut- bildning eller motsvarande. Inom flera yrken finns ingen given relevant högskoleutbildning med koppling till yrkeslivet. Det innebär att ett flertal individer som har intresse av att söka till lärarutbildningen hindras tillträde av denna orsak. Det finns även andra faktorer, ekonomiska, sociala, geografiska etc. som påverkar individens vilja att söka sig till lärarutbildningen mot yrkesämnen. Dessa aspekter ingår inte i mitt uppdrag att utreda men de bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet med rekrytering till yrkeslärarutbildningen. För de individer som inte har en relevant högskoleutbildning finns ett antal alternativa vägar. En väg är en sammanhållen lärarut- bildning som omfattar 180 högskolepoäng. En annan variant är att studera 90 högskolepoäng inom relevant kunskapsområde och där- efter, eller , genomgå lärarutbildningen som då omfattar 90 högskolepoäng i s.k. allmänt utbildningsområde. En tredje variant är att få validerat sitt yrkeskunnande och få tillgodoräknat delar eller hela utbildningen om 90 högskolepoäng i relevant kunskapsområde eller motsvarande. För många individer är dessa vägar för stort hinder för att vara intressant. Dagens sätt att hantera validering och tillgodoräknande är svårbegripligt och chansartat för den enskilde individen. Jag menar därför att det måste finnas en nationell instans som säkerställer likvärdighet och rättssäkerhet för den enskilde individen vid bedömning av kunskaper och kompe- tenser för den särskilda behörigheten till lärarutbildningen mot yrkesämnen. Det har framkommit i möten med avnämare, lärare, skolledare och andra intressenter att det är möjligt att utveckla tillräckliga kunskaper i undervisningsämnena genom lärande i arbete. Med ämneskunskaper menas kunskaper som är nödvändiga för att tillsammans med en pedagogisk utbildning vara tillräcklig för undervisning inom ett eller flera yrkesämnen. Det har också fram- kommit att det finns kunskapsområden som svårligen kan utvecklas fullt ut genom vardagsarbetet inom ett yrke. Exempel på sådana områden kan finnas inom några av Barn- och fritids- och Omvårdnadsprogrammets ämnen. Det kan också finnas sådana kunskapsområden inom andra områden men det har inte ingått i mitt uppdrag att identifiera dessa. Betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) föreslår att lärarexamen för lärare i yrkesämnen ska omfatta 90 högskolepoäng. Krav på relevanta högskolestudier omfattande 90 högskolepoäng eller motsvarande tas bort som examenskrav. Med en sådan modell ser jag större möjlighet att utgå från kunskap och kompetens förvärvade i arbetslivet än vad som är fallet . Denna kunskap kan då värderas på sina egna villkor och inte med högskolans kvalitetskrav som norm. Detta ger möjligheter att utveckla kvalifikationskriterier för yrkesområden som inte behöver omsättas till högskolepoäng men som ställer tillräckliga krav på kunnande i undervisningsämnena. Validering av yrkeskunnande utifrån sådana förutsättningar är en framkomlig väg att utöka möjligheten att uppnå de särskilda behörighetskraven till lärar– utbildningen. Även högskoleutbildningar eller andra efter- gymnasiala utbildningar inom relevant ämnesområde kan mycket väl vara en god grund för att vara behörig sökande till yrkeslärarut- bildningen. Förslag till fler ingångar till yrkeslärarutbildningen Mina förslag ska syfta till att öka rekryteringen till yrkeslärarut- bildningen. Det ska skapas möjliga vägar som ger tillträde, där kunskapen står i fokus och inte var och hur den förvärvats. I uppdraget är det i huvudsak hur särskild behörighet till yrkeslärar- utbildningen kan omfatta relevant yrkesutbildning och yrkeserfa- renhet som varit i fokus.