sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — Som redan nämnts får det bli en schabloniserad uppskattning utifrån ett antal faktorer, dvs. ungefär som avtalsparterna har gjort. Av den rapport som bifogas betänkandet framgår att lönen under semesterdagarna måste öka för att semesterlönen beräknad enligt sammalöneregeln ska bli lika stor som om semesterlönen beräknats enligt procentregeln. Ökningen sker genom semestertillägget. Denna siffra gäller om hänsyn inte tas till att lönen ökat sedan intjänandeåret. Om man ser till löneut- vecklingen har lönerna ökat per år.TPF3FPT Mot bakgrund av detta anser utredningen att det är rimligt att lägga den procentsatsen till grund för en beräk- ning av semestertillägget, se vidare kapitel 6.2, Löneökningar och semestertillägg. När beräkningen av skillnaden mellan semesterlön beräknad enligt procentregeln och enligt sammalöneregeln grundas på en tänkt löneökning på uppgår skillnaden till i stället för . Beräknad som en andel av månads- eller veckolönen blir tillägget per semesterdag . När sammalöneregeln tillämpas beräknas lönen alltid på den vid semestertillfället aktuella lönen, inte på en historisk inkomst som är fallet vid tillämpning av procentregeln. För att en löneökning ska få effekt på semesterlönen måste den därför träda ikraft innan semestertillfället. På den icke kollektivavtalsreglerade delen av arbetsmarknaden saknas regler om löneökningar, om de över huvud taget ska förekomma och i så fall när. Det kan dock antas att lönehöjningar bestäms i början av kalenderåret och att många arbetstagare har hunnit få löneökning innan semestern läggs ut. Om semestertillägget beräknas med hänsyn till en löneökning på skulle semesterlönen bli exakt lika stor oavsett om den beräknas enligt sammalöneregeln eller procentregeln under förut- sättningen att arbetstagarens lön har ökat när beräkningen enligt sammalöneregeln sker. Att löneökningen, sett som ett genomsnitt över hela arbetsmark- naden, är av en viss storlek innebär inte att alla arbetstagare har en sådan löneutveckling. Naturligtvis finns variationer på individnivå, från arbetstagare som inte får någon löneökning alls till de som får en betydligt större ökning än . Ju större den faktiska löneökningen är, desto mindre skulle tillägget behöva vara för att 3TP PT Uppgifter om löneökning är hämtad ur , Avtalsrörelse och lönebildning, s 85. semesterlönen ska bli densamma enligt sammalöneregeln och pro- centregeln. Det innebär att större löneökningar än leder till en överkompensation, dvs. att arbetstagaren får mer semesterlön enligt sammalöneregeln än vad han eller hon skulle ha fått enligt procentregeln. Tvärtom kommer en löneökning på att leda till att arbetstagaren får mindre semesterlön med sammalöneregeln än med procentregeln. Det är således möjligt för den arbetsgivare som vill att beräkna vilken semesterlöneregel som leder till minst kostnader med hän- syn till arbetstagarnas löneökningar och sedan, om valmöjlighet finns, välja den regeln. Det förefaller dock osannolikt att de arbets- givare som tillämpar semesterlagens sammalöneregel, dvs. i huvud- sak små arbetsgivare utan kollektivavtal, skulle göra detta. De beräkningar och den tid som krävs för att kunna göra en sådan jämförelse skulle inte stå i proportion till den eventuella vinst som arbetsgivaren skulle göra. Utredningen har därför bedömt att ris- ken för detta är mycket liten. Frånvaro som inte är semesterlönegrundande och ändrad sysselsättningsgrad Om en arbetstagare har haft frånvaro som inte är semesterlöne- grundande under intjänandeåret (och den inte fortgår vid semestertillfället) ska procentregeln tillämpas i stället för samma- löneregeln. Detta medför att den semesterlön som utgår alltid kommer att stå i proportion till arbetsinsatsen under intjänande- året. Det blir därmed omöjligt att t.ex. vara tjänstledig på halvtid under hela intjänandeåret, tjäna in 25 betalda semesterdagar som sedan utgår med full lön enligt sammalöneregeln under det följande semesteråret genom att sammalöneregeln tillämpas. Procentregeln ska också tillämpas om arbetstagare har ändrat sysselsättningsgrad mellan intjänandeåret och semestertillfället. Eftersom tidpunkten för jämförelsen sätts vid semestertillfället kan det vid vissa frånvaromönster medföra att arbetsgivaren tvingas beräkna semesterlön enligt flera olika sätt: En arbetstagare med månadslön utan rörliga lönetillägg arbetar heltid under intjänandeåret. Under semesteråret läggs fyra veckors semesterledighet ut . terlönen enligt sammalöneregeln. börjar arbetstagare arbeta deltid, , utan att frånvaron är semesterlöne- grundande och gör det året ut. När de återstående fem semesterda- garna läggs ut konstaterar arbetsgivaren att arbetstagaren har ändrat sysselsättningsgrad mellan intjänandeåret och semestertillfället. Arbetsgivaren är då förhindrad att beräkna semesterlön enligt sammalöneregeln och måste tillämpa procentre- gel för beräkningen av semesterlönen för de . Samma arbetstagare arbetar heltid under intjänandeåret. När semestern under följande semesterår läggs ut arbetar arbetstagaren deltid. Arbetsgivaren måste då beräkna semesterlön enligt procentregeln. När de fem återstående dagarna läggs ut arbetar arbetstagaren åter heltid. Arbetsgivaren kan då välja att beräkna semesterlönen för enligt sam- malöneregeln, vid detta semestertillfälle har ju arbetstidsomfatt- ningen inte ändrats sedan intjänandeåret. Eftersom en arbetsgivare har möjlighet att välja att tillämpa procentregeln kan arbetsgivaren i stället tillämpa procentregeln. Det kan vara enklare i det fallet eftersom arbetsgivaren genom den tidigare beräkningen enligt pro- centregeln redan räknat ut den totala semesterlönen. Problemet uppstår endast om arbetstagaren ändrar arbetstidsom- fattning under semesteråret mellan de tillfällen då semestern läggs ut. Om procentregeln har varit den regel som tillämpas vid det för- sta semestertillfället kan dock arbetsgivaren välja att fortsätta att tillämpa den regeln. I praktiken behöver två olika beräkningar endast göras i de fall där sammalöneregel tillämpas vid första semestertillfället under semesteråret. Det bör vara oproblematiskt för arbetsgivaren att bedöma om sysselsättningsgraden ändrats eller inte. Har arbetstidsomfatt- ningen varierat under intjänandeåret regleras uttryckligen i 16 b § att beräkning av semesterlön för den då intjänande semestern ska ske enligt procentregeln. En arbetsgivare behöver därför aldrig beräkna en genomsnittlig tjänstgöringsgrad under intjänandeåret. Beräkningar enligt procentregeln kommer i huvudsak att ske på samma sätt som . Eftersom regeln allmänt anses svårtillämpad föreslås som nämnts att regeln ska förenklas. Den fiktiva lönen under semesterlönegrundande frånvaro ska alltid bestämmas till den lön som arbetstagaren skulle ha haft om han eller hon i stället hade arbetat. Vi föreslår också, i likhet med Knas, att ingen semes- terlön, inte ens för sparad semester ska ingå i beräkningsunderlaget för semesterlönen. Ändringarnas konsekvenser förklaras i tur och ordning nedan. Förenkling av hur lönen under den semesterlönegrundande frånvaro beräknas Förenklingen av beräkningen av lön under semesterlönegrundande frånvaro enligt procentregeln kommer att göra att regeln blir mycket enklare att tillämpa. Det är just beräkningen av denna fik- tiva inkomst som synes vållat mest problem vid en tillämpning av den nuvarande procentregeln. För att kunna analysera konsekven- serna av ändringen måste dock åter erinras om hur den nuvarande semesterlagen reglerar deltidsfrånvaro och dess påverkan på beräk- ningen av semesterlön enligt procentregeln. Detta kan nämligen variera beroende på hur frånvaron läggs ut. Arbetstagaren är deltidssjukskriven på under hela intjä- nandeåret. Är arbetstagaren frånvarande helt och job- bar kommer den genomsnittliga lönen som läggs till grund för lönen under frånvarodagarna att beräknas på en heltids- lön (lönen för de varannan dagar då arbetstagaren faktiskt arbetar). Arbetstagarens lön kompenseras därför till en heltidslön . Arbetstagaren är deltidssjukskriven på under hela intjä- nandeåret. Förlägger arbetstagaren frånvaron kan en strikt tillämpning av lagen leda till att den genomsnitt- liga lönen som läggs till grund för lönen under frånvarodagarna beräknas på en halvtidslön. genomsnittliga dagsinkomsten för de resterande dagarna (övrig tid av intjänandeåret) får beräknas på den halvtidslön som har utgått. Detta leder i praktiken till att semesterlönen kommer att beräknas på den halvtidslön som har utgått . Eftersom det har varit oklart hur regeln ska tillämpas kan det tänkas att vårt förtydligande av gällande rätt i vissa fall kommer att leda till ökade kostnader för arbetsgivarna. Regeln leder till att inkomsten som läggs till grund för lönen under frånvarodagarna i ett fall som ovan kommer att baseras på en heltidslön, som i exem- pel 1. Det är dock omöjligt att veta i vilket utsträckning regeln fak- tiskt i praktiken har tillämpats på det i exempel 2 angivna sättet. De flesta arbetsgivare som tillämpar semesterlagen använder sig av löneprogram som sköter beräkningen. En förfrågan hos två av de största tillverkarna av löneprogram visar att det ena företagets program beräknar lönen i exemplet ovan på en heltidslön. Den inkomst som läggs till grund för inkomsten under de beräknas på samma sätt vid deltidssjuk- skrivning oavsett om arbetstagaren arbetar eller ett reducerat antal timmar per dag. Inkomsten beräknas nämligen på lönen , dvs. månadslönen genom antalet arbetade tim- mar. Timlönen blir då densamma oavsett hur arbetstiden förläggs per dag. Det andra företaget uppgav att det inte finns någon automatik i löneprogrammet som hanterar hur den genomsnittliga lönen fast- ställs under den semesterlönegrundande frånvaron. Det får arbets- givaren själv göra. Det går därför inte att dra några säkra slutsatser om vilket resultatet blir av beräkningen. Det torde dock vara van- ligt att arbetsgivaren räknar ut en snittlön , vilket ger samma resultat som ovan. Det kan antas att många arbetsgivare i enlighet med vad som uppgavs av dessa leverantörer av löneprogram beräknar lönen under semesterlönegrundande frånvaro på en heltidslön även vid partiell frånvaro som inte är semesterlönegrundande (t.ex. genom att lönen beräknas ). Det går emellertid inte att dra några säkra slutsatser om hur det faktiskt förhåller sig med detta. Det kan därför inte uteslutas att vårt förslag kan medföra vissa kostnadsök- ningar för de arbetsgivare som har beräknat lönen under den semesterlönegrundande frånvaron enligt exempel 2 ovan. Regeln innebär inte alltid att lönen kommer att beräknas på en heltidslön. Om arbetstagaren har planerat att vara frånvarande av skäl som inte är semesterlönegrundande, t.ex. begärt tjänstledighet för , och av frånvaro i stället blir frånvarande av skäl som är semesterlönegrundande, måste den fiktiva inkomsten fastställas med hänsyn till detta. Arbetstagarens normala arbetsomfattning måste då antas vara den planerade redu- cerade arbetstidsomfattningen. Lönen får då fastställas till den inkomst som arbetstagaren i det fallet skulle ha haft om han eller hon fortsatt vara partiellt frånvarande, se exempel 2 nedan. En arbetstagare arbetar först halvtid på grund av frånvaro som inte är semesterlönegrundande , , därefter heltid , samt är därefter sjukskriven på heltid . Med nuvarande regler: Förfallen lön 54 000 +54 000 = (heltid och halvtid) Genomsnittsvärdet för en frånvarodag 108 000/(126 + ) = Fiktiv inkomst 571 x 63 = Totalt beräkningsunderlag 36 000+108 000 = 144 000 Semesterlön x 144 000 = 17 300 Med de nya reglerna: Förfallen lön 54 000 + 54 000 = 108 000 Fiktiv lönesumma 18 000 x 3 månader = 54 000 (lönen som skulle ha utgått om arbetstagaren i stället skulle ha arbetat i normal omfattning) Total lönesumma 108 000 + 54 000 = 162 000 Semesterlön x 162 000 = En arbetstagare arbetar först heltid , , därefter halvtid på grund av frånvaro (tjänstledighet för studier) som inte är semesterlönegrundande , , samt blir därefter sjukskriven på heltid . Antag vidare att arbetstagaren hade planerat att vara tjänstledig på halvtid under återstoden av intjänandeåret. Med nuvarande regler: Blir beräkningen precis som i exempel 1, dvs. semesterlönen blir av 144 000 = 17 300kr Med de nya reglerna: Förfallen lön 54 000 + 54 000 = 108 000 Fiktiv lönesumma 9 000 x 3 månader = 27 000 (lönen som skulle ha utgått om arbetstagaren i stället skulle ha arbetat i normal omfattning) Total lönesumma 108 000 + 27 000 = Semesterlön x 135 000 = Förslaget kan således i vissa fall även innebära en minskning av kostnaderna, som i exempel 2. De fall där arbetstagaren får mindre semesterlön med förslaget torde dock vara sällsynta. Eftersom det inte går att fastställa hur regeln tillämpas kan kostnaderna inte heller uppskattas. Fördelarna kan dock sammanfattas på följande sätt: Om ändringen påverkar kostnaden för semesterlön för arbets- givare gäller detta endast det fåtal arbetsgivare som har anställda som både har delvis icke semesterlönegrundande frånvaro och semesterlönegrundande frånvaro under samma intjänandeår. Förslaget innebär att beräkning av den fiktiva inkomsten under semesterlönegrundande frånvaro vid tillämpning av procent- regeln blir väsentligen lättare att hantera i samtliga fall där sådan frånvaro förekommer. Förenklingen kommer därför många arbetsgivare tillgodo, medan fördyringen drabbar betydligt färre arbetsgivare. En korrespondens uppstår också med ändringen med vad som gäller när en arbetstagare är helt frånvarande under hela intjä- nandeåret. I det fallet skulle lönen för de intjänade semester- dagarna beräknats på den lön som arbetstagaren skulle ha haft om han eller hon varit i tjänst. Förändringen bör därmed också göra att regeln blir lättare att förstå. Det är mot bakgrund av dessa väsentliga förenklingar som vi före- slår att ändringen bör genomföras. Ingen semesterlön ingår i beräkningsunderlaget Ingen semesterlön ska ingå i den lönesumma som används som beräkningsunderlag för de . De ekonomiska konse- kvenserna av ändringen är att de arbetstagare vars lön beräknas enligt procentregeln kommer att få ett minskat beräkningsunderlag och därmed minskad semesterlön året efter att den sparade semes- tern lagts ut. Förlusten uppgår till av semesterlönen för den sparade semestern. Inräknandet av den sparade semesterlö- nen i beräkningsunderlaget har dock inneburit en viss överkom- pensation för de arbetstagare som sparar semester jämfört med de som inte sparat semester. Det år dagarna sparas inräknas ju den lön som betalats ut under de dagar som annars skulle ha varit semester- dagar i beräkningsunderlaget semesterlön. När det sparade dagarna sedan tas ut inräknas semesterlönen för de sparade dagarna i beräkningsunderlaget semesterlön. Hade dagarna inte sparats, utan tagits ut, hade semesterlönen under de dagarna inte inräknats i beräkningen av semesterlönen under föl- jande år. Det är svårt att motivera varför arbetstagare som sparar semester ska överkompenseras på detta sätt, vilket också kan moti- vera till att reglerna ändras så att överkompensationen försvinner. Eftersom ändringen innebär att en arbetsgivaren inte längre måste hålla reda på om arbetstagaren tagit ut sparad semester under semesteråret och inte heller medräkna den leder förändringen till en inte oväsentlig förenkling av beräkning av semesterlön. Den särskilda semesterlöneberäkningen för sparad semester slopas Semesterlöneberäkningen för sparad semester skiljer sig som tidi- gare framgått i flera avseenden från beräkningen av semesterlön för ordinarie semester, se vidare kapitel 3.6.2. Det är emellertid svårt att uppfatta hur beräkningen av semesterlönen för de sparade dagarna ska gå till och vari skillnaden ligger jämfört med hur semesterlön beräknas för ordinarie semesterdagar. Med hänsyn till den begränsade skillnaden och i syfte att förenkla reglerna instäm- mer utredningen i KnasTPF4FPT förslag att den särskilda semesterlönen för sparad semester bör slopas. Semesterlönen för sparade dagar blir således densamma för både ordinarie och sparad semester. 4TP PT SOU 2003:54. leder också till att det blir enkelt att tillämpa sammalöneregeln även vid förläggning av sparad semester, i de fall där övriga förutsätt- ningar är uppfyllda. När all frånvaro under intjänandeåret inte längre kompenseras vid beräkningen av semesterlön för sparad semester kommer detta leda till att semesterlönen för sparad semester kan blir lägre. Den blir dock aldrig lägre än semesterlönen för de ordinarie semester- dagarna eftersom ändringen innebär att beräkningen sker på samma sätt för båda typerna av semester. Syftet med att ha bibehållen lön under semestern uppnås även i dessa fall. När hänsyn inte längre tas till den sysselsättningsgrad som arbetstagaren hade under det år semestern sparades kan detta kan vara både till fördel och till nackdel för en arbetstagare. Resultatet beror på hur arbetstagarens arbetstidsmönstret ser ut under semesteråret när den sparade dagen läggs ut (vid en tillämpning av sammalöneregeln) eller hur arbetstidsmönstret sett ut under det närmast föregående intjänandeåret (om procentregeln tillämpas). Så länge arbetstidsomfattningen är högre än när dagen sparades tjänar arbetstagaren på detta, medan ersätt- ningen blir mindre om arbetstidsomfattningen tvärtom är lägre då den sparade dagen läggs ut än den sparades. torde det gå ungefär jämt ut. För flertalet arbetstagare, som inte ändrar arbetstidsomfattning, får ändringen ingen betydelse. innebär förändringen att arbetsgivaren inte längre behöver titta långt tillbaka i tiden, som längst , för att kon- trollera vilken sysselsättningsgrad arbetstagaren hade då semester- dagen sparades och sedan justera semesterlönen efter denna. Arbetstagaren kan också ha haft varierande sysselsättningsgrad vilket kan medföra att arbetsgivaren måste hålla reda sysselsättningsgrader och justera lönen på flera sätt om flera års sparad semester läggs ut i ett sammanhang. Om semester- lönen för den sparade semestern i stället beräknas precis som vanlig semesterlön slipper arbetsgivaren hantera detta vilket leder till en väsentligt enklare tillämpning av reglerna. Kostnadsersättning för arbetstagare med fri kost Den föreslagna förändringen av reglerna om kostnadsersättning för arbetstagare som får fri kost i arbetsgivarens hushåll innebär att ersättning endast utgår för de faktiska semesterdagarna, inte för eventuella arbetsfria dagar som infaller under semesterledigheten. Ändringen innebär en förenkling på det sättet att en arbetsgivare alltid kan beräkna kostersättning på samma sätt, oavsett om det handlar om semesterlön eller semesterersättning. Förändringen kommer att få till effekt att arbetstagare som är berättigade till sådan ersättning kommer att få mindre ersättning under semestern. Under en lång semesterledighet som påbörjas en mån- dag ingår för en arbetstagare med en normal femdagarsvecka och i semesterledigheten. Förlusten blir således i detta exempel kostersättning . Utredningen föreslår som tidigare nämnts att de kategorier av från- varo som finns i huvudsak bibehålls oförändrade. Om all från- varo skulle berättiga till semesterintjänande skulle detta medföra ökade kostnader för arbetsgivarna. Det skulle också kunna leda till att arbetsgivare blir mindre benägna att medge ledighet, t.ex. tjänstledighet. Liksom KnasTPF5FPT har utredningen därför ansett att det inte är lämpligt att föreslå detta även om det skulle leda till en för- enkling. Utredningen föreslår, i likhet med Knas, att frånvaro på grund av grundutbildning i , civilplikt, och repetitionsut- bildning inte längre ska ge rätt till semesterintjänande. En så kort civilplikt som fullgörs endast av beredskapspoliser. Det utbildas ungefär 1 100 – 1 200 sådana poliser , men mål- sättningen är att 1 500 ska utbildas per år.TPF6FPT De flesta av dessa har en annan anställning som de är lediga ifrån de fullgör sin utbildning. Grundutbildningen är och sedan fullgörs repetitionsutbildning . Den som fullgör grundutbildningen och har en anställning kommer med avskaffandet av regeln att förlora tre betalda semesterdagar. 5TP PT SOU 2003:54. 6TP PT Enligt uppgift från . sämringen drabbar således ett fåtal personer och är relativt begrän- sad. Fem dagars repetitionsutbildning påverkar inte alls intjänandet av antal betalda semesterdagar. Förutom dessa är det endast ett mycket litet antal personer som fullgör repetitionsutbildning (2008 gör förutom 900 beredskapspoliser, 15 st hundförare repetitions- utbildning i fem dagar.TPF7FPT ) Siffrorna har sett ungefär likadana ut . Någon annan repetitionsutbildning fullgörs inte Det missgynnar således ingen arbetstagare om intjänande av semesterförmåner inte längre sker under repetitionsutbildning. Ett avskaffande av regeln kan därför inte anses vara alltför betungande sett ur ett arbetstagarperspektiv. Förändringen medför att regeln blir enklare att tillämpa, då en arbetsgivaren över huvud taget inte behöver fundera på om ledighet på grund av grundutbildning eller repetitionsutbildning är sådan att den ger rätt till semesterintjänande. Mot bakgrund av detta har vi funnit att det är motiverat att ändra regeln. De olika tidsgränserna för respektive frånvarogrund slopas Eftersom semester kan intjänas under totalt av semes- terlönegrundande frånvaro per intjänandeår, bortsett från frånvaro på grund av arbetsskada som är semesterlönegrundande , som de olika tidsgränserna för respektive frånvaro- grund avskaffas, kan detta medföra att reglerna ur ett arbetstagar- perspektiv både kan bli mer och mindre förmånliga. När frånvaroperioderna summeras tillsammans vid beräkning av 180-dagarsfristen kommer de olika frånvarokategorierna att påverka varandra. De redan kan vara ianspråktagna när en ny period av frånvaro påbörjas. Efterföljande frånvaro riskerar därför att inte längre ge rätt till intjänande av semester. Om de olika semesterlönegrundande skälen ses var och en för sig kan följande slutsatser dras. 7TP PT Enligt uppgift fån . Ledighet på grund av sjukdom kommer precis som att ge rätt till intjänande av semester per intjänandeår. Ledighet på grund av havandeskapspenning blir semesterlöne- grundande per intjänandeår, havandeskapspenning utgår dock normalt under endast . Ledighet med föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning blir semesterlönegrundande per intjänandeår i stället för 120 eller per barn (om arbetstagaren är ensamstående). Ledighet på grund av risk för överförande av smitta blir som semesterlönegrundande per intjänandeår. Ledighet för viss utbildning (teckenspråksutbildning eller fack- lig utbildning) blir som semesterlönegrundande per intjänandeår. Ledighet för svenskundervisning för invandrare blir semesterlönegrundande i stället för obegränsad tid. Ledighet för närståendevård blir semesterlönegrundande i stället . Frånvaron beräknas kalendariskt, dvs. även dagar då arbete inte skulle ha utförts ingår i tidsperioden. Tidsgränserna för varje frånvarokategori avskaffas således. All semesterlönegrundande frånvaro (utom arbetsskada) summeras och ger rätt till intjänande av semester under per intjänandeår. En arbetstagare som med gällande regler kan vara sjukskriven halva året och föräldraledig halva året och tjäna in 25 dagars semester kommer med de nya reglerna endast att tjäna in 13 dagars semester eftersom endast av frånvaron är semes- terlönegrundande. Om de nya reglerna ger fler eller färre betalda semesterdagar under frånvaro kommer därför att bero på hur arbetstagarens individuella frånvaromönster ser ut, se vidare exem- pel sist i detta avsnitt. Ettårsgränsen för hur länge frånvaro som längst är semesterlönegrundande Som nämnts innebär vårt förslag att rätten till intjänade av semester under semesterlönegrundande frånvaro begränsas. Rätten upphör om frånvaron på grund av sjukdom och/eller arbetsskada, eller en eller flera av de andra kategorierna av frånvaro har pågått på heltid eller deltid i ett helt intjänandeår utan annat avbrott än i en följd.