sou · GWB384 · 2008-10-10 00:00:00 — Från rättssäkerhetssynpunkt är det väsentligt att de alkolås som kommer till användning i alkolåssystemet är tillförlitliga. Det är därför viktigt att alkoholhalten mäts med känd mätnoggrannhet, att alkolåsen är alkoholspecifika och i största möjliga mån inte reagerar på andra ämnen i kroppen och inte störs av elektro- magnetisk strålning samt att manipulation så långt möjligt försvåras, bl.a. så att låset känner av att det är en människa som blåser. Det är vidare mycket viktigt att inmontering av alkolåset sker korrekt för att försvåra försök att kringgå låsets funktioner. Alkolåset måste dessutom kontrolleras och kalibreras regelbundet så att det fungerar på rätt sätt. Vid kontrollerna ska alkolåsets minne tömmas och skickas till den prövande myndigheten, . I nuvarande försöksverksamhet med den villkorliga körkorts- återkallelsen har utfärdat föreskrifter om vilka krav alkolåsen ska uppfylla. Verket hänvisar i detta avseende bl.a. till en europeisk standard, framtagen av ett europeiskt standardiserings- organ för tekniska lösningar, CENELEC. Enligt uppgifter från representanter för och , föreligger det dock en brist i nuvarande system genom att alkolåsen inte är föremål för en tredjepartsgranskning. Visserligen kontrollerar och godkänner de testprotokoll av låsen som leverantören ger in. Dessa protokoll är dock inte föremål för en oberoende granskning. och har också uppgett att det föreligger brister hos en del av de verkstäder som kalibrerar och kontrollerar alkolåsen, bl.a. bestående av dålig kalibreringsutrustning, varför verkstäderna bör granskas och certifieras av en oberoende part. Utredningen har besökt Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, SWEDAC. SWEDAC är en statlig myndighet vars huvuduppgift är att verka som nationellt ackrediteringsorgan. Ackrediteringsverksamheten, som innebär en prövning av kompe- tens och oberoende, omfattar verksamheter som utför analys, prov- ning, kalibrering, certifiering, kontroll och besiktning inom olika sektorer. Ackrediteringen omfattar en bedömning på plats av tekniska experter, en årlig tillsyn av verksamheten och en full- ständig omprövning . En ackreditering kan återkallas. SWEDAC arbetar enligt kraven i den internationella standarden ISO/IEC 17011. Myndighetens ackrediteringsverksamhet finan- sieras genom avgifter. SWEDAC har uppgett att myndigheten kan vara behjälplig med att ackreditera certifieringsorgan som i sin tur kan godkänna de alkolås som ska användas i alkolåssystemet. Myndigheten ackre- diterar certifieringsorgan för godkännande av exempelvis färdskrivare och taxametrar. Produkten genomgår då en produkt- certifiering. Om produkten ändras, ska en ny certifiering göras. SWEDAC har också möjlighet att ackreditera verkstäder som ska installera och kontrollera alkolåsen. Myndigheten ackrediterar bilverkstäder som ska utföra viss besiktning av bilar. Det finns cirka 1 000 sådana ackrediterade verkstäder. Den myndighet som utövar tillsyn på området styr ackrediteringen inom ramen för sina föreskrifter. Som angetts inledningsvis är det från rättssäkerhetssynpunkt av yttersta vikt att garantier i största möjligaste mån kan skapas för alkolåsens funktion och tillförlitlighet. I syfte att uppnå detta, föreslår utredningen att behörig myndighet bemyndigas att meddela föreskrifter avseende krav på alkolås och verkstäder. föreskrifter bör anges att alkolåsen ska vara godkända av ett ackrediterat organ samt att installation, kalibrering och kontroll av alkolåsen ska ske hos ackrediterade verkstäder. Även om ett alkolås således är prövat och godkänt av ett ackrediterat organ och kalibrerat vid en ackrediterad verkstad, kan det i ett fåtal fall hända att det ger ett felaktigt positivt utslag för alkohol. Ett misslyckat startförsök som grundar sig på att alkolåset gett utslag för annat än att användaren haft en straffbar mängd alkohol i utandningsluften, bör inte leda till några rättsverkningar för den enskilde (avsnitt 5.2.4). Förslag: Bestämmelserna om alkolås införs i en egen lag med tillhörande förordning. Dessa benämns lagen respektive förordningen om alkolås. Reglerna om alkolås har ett naturligt samband med reglerna om körkortsingripanden i 5 kap. KKL. Att införa dem i detta kapitel skulle därför möjligen låta sig göras. Reglerna kommer dock att gälla specifikt i stället för återkallelse vid rattfylleri till följd av alkoholförtäring. Vidare kommer bestämmelserna tillämpas enbart vid gällande körkortsinnehav och ska alltså inte omfatta körkorts- tillstånd och traktorkort (5 kap. 2 § KKL). Enligt regeringens förslag i en lagrådsremiss innehållande förslag till nya regler om behörighet för att få köra mopeder, snöskotrar och terränghjulingar kommer även bestämmelser om förarbevis att omfattas av reglerna i 5 kap. KKL.TPF18FPT Dessa ska inte omfattas av bestämmelserna om alkolås. Sammantaget anser utredningen att bestämmelserna med hänsyn till sin speciella karaktär bör placeras i en egen lag. Denna bör införas i anslutning till 5 kap. KKL och benämnas lagen om alkolås. Till denna bör höra en förordning. Ikraftträdandebestämmelserna för lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse anger att lagen upphör att gälla och att för den som fått ansökan beviljad och då villkorstiden inte löpt ut innan lagen upphör att gälla, ska bestämmelserna fortsätta att tillämpas. bereds ett förslag till förlängning av försöksverksamheten med 18TP PT Se not 12. villkorlig körkortsåterkallelse i avvaktan på att ett nytt system kan träda i kraft. Länsstyrelsernas verksamhet i körkortsärenden ska enligt regeringsbeslut övertas av Transportstyrelsen . Utredningen föreslår att reglerna om alkolås ska träda i kraft per detta datum. I utredningens författningsförslag anges därför Transportstyrelsen som behörig myndighet. I samband med ikraftträdandet ska lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse upphöra att gälla. Förslag: De undantag som gäller vid utövande av uppsikt under övningskörning för den som har eller har haft sitt körkort återkallat ska införas för den som har eller har haft körkorts- innehav villkorat av alkolås. Förarprov ska inte kunna avläggas . Uppsikt under övningskörning får utövas endast av den som har godkänts som handledare för den som övningskör. Särskilda regler gäller för övningskörning i trafikskola och inom polisväsendet eller Försvarsmakten. Ett godkännande som handledare får meddelas den som bl.a. under sammanlagt minst fem av har haft körkort för fordon av det slag körningen avser. Godkännande får inte meddelas den vars körkort har varit återkallat. Vidare upphör ett godkännande som handledare om handledarens körkort återkallas (4 kap. 7–8 §§ KKL). Liknande bestämmelser finns för den som ska utöva uppsikt under övningskörning inom polisväsendet eller Försvarsmakten enligt 4 kap. 6 § KKL. Utredningen anser att den som har ett körkort villkorat av alkolås är lika olämplig att utöva uppsikt under övningskörning som den som har sitt körkort återkallat. De undantag som gäller i dessa fall för den som har eller har haft sitt körkort återkallat, bör därför införas för den som har eller har haft körkortsinnehav villkorat av alkolås. När spärrtid löper efter återkallelse får förarprov inte avläggas (3 kap. 4 § KKL). Detsamma föreslås gälla beträffande kunskaps- prov för förarbevis, om återkallelse skett till följd av bl.a. ett trafik- nykterhetsbrott (3 kap. 20 § KKL i föreslagen lydelse enligt den i avsnitt 5.2.6 omnämnda lagrådsremissen). Motsvarande undantag bör införas att gälla med alkolås. bör det således inte vara möjligt att avlägga förarprov. 6Kostnader och övriga konsekvenser Utredningen har att undersöka hur den enskildes kostnader i systemet med alkolås ska kunna begränsas. Därutöver ska en redovisning ske av övriga konsekvenser av utredningens förslag enligt bestämmelserna i kommittéförordningen (1998:1474). I 14 § anges att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommunerna, landsting eller företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsek- venser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnads- ökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering. Vidare följer av 15 § att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för syssel- sättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges (15 a §). I detta kapitel redogörs inledningsvis för utredningens överväganden avseende den enskildes kostnader. Därefter sker en redovisning av övriga konsekvenser av utredningens förslag. Kostnader och övriga konsekvenser Bedömning: Den enskilde bör själv stå för de kostnader för läkarkontroll och alkolås som uppkommer i alkolåssystemet. Inledningsvis redovisas de kostnader som är förenade med deltagande i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåter- kallelse. De består av ansöknings- och deltagaravgift till läns- styrelsen om . Härtill kommer kostnader för installation, hyra, demontering och servicegenomgångar av alkolås om totalt . Kostnader för erforderliga medicinska kontroller tillkommer med . Totalt uppgår kostnaderna för deltagande i försöksverksamheten till (avsnitt 3.3.1). Enligt utredningens förslag ska en läkarkontroll ske i samband med att en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås ges in. Kostnaden för en sådan kontroll varierar inom landet, men kan uppskattas till . Utredningen har därutöver inte uppställt krav på särskilda läkarkontroller . Detta medför en begränsning av den enskildes kostnader i förhållande till den pågående försöksverksamheten, i vilken åtta läkarkontroller ska göras. Utredningens förslag innebär att den enskilde måste ha ett körkortstillstånd för att ett nytt körkort utan villkor om alkolås ska utfärdas efter villkorstidens utgång. Detta betyder att en lämplighetsprövning ska ske enligt gällande regler i körkortslagstiftningen. För den som haft en villkorstid kommer lämplighetsprövningen som regel inte att innefatta läkarkontroller. För den som haft en tvåårig villkorstid grundat på ett grovt rattfylleribrott eller på återfall i rattfylleribrottslighet, ska en utvidgad lämplighetsprövning ske, innefattande krav på minst fyra läkarkontroller enligt vad som redovisats i avsnitt 5.2.3. Om en tvåårig villkorstid har bestämts grundat på en diagnos om alkoholberoende eller alkoholmissbruk, ska den enskilde genomgå läkarkontroller enligt gällande föreskrifter och enligt vad som bedöms erforderligt i det enskilda fallet. I nu gällande regelsystem erfordras körkortstillstånd för att ett nytt körkort ska utfärdas efter en körkortsåterkallelse. Kostnader och övriga konsekvenser redovisade regler om lämplighetsprövning gäller alltså även i detta förfarande. Utredningens förslag om krav på körkortstillstånd vid ansökan om nytt körkort efter villkorstiden, innebär därför inte några tillkommande kostnader i detta hänseende för den enskilde. Vad gäller kostnaden för alkolås bör beaktas den starka pågående tekniska utvecklingen, vilket enligt den information utredningen inhämtat torde leda till väsentligt billigare alkolås inom loppet av . Kostnaden för att köpa ett alkolås ligger på omkring 10 000–. I detta sammanhang kan nämnas att börjat sälja egna alkolås vilka kostar inklusive installation. Dessa lås är dock enbart avsedda för nytillverkade Volvobilar. Som ytterligare exempel på en förmodad kostnadsminskning för alkolås kan nämnas att i samarbete med andra aktörer har tagit fram en prototyp på alkolås. Enligt uppgift kommer detta alkolås att vara klart för försäljning . Låset bygger på en s.k. IR-teknik, vilken även används i polisens bevisinstrument för kontroll av förare och är själv- kalibrerande. Det kan eftermonteras. Enligt uppgift kommer dessa lås på grund av planerad stor produktion att kunna anskaffas till en avsevärt lägre kostnad än de lås som finns på marknaden. Vidare har MHF uppgett att flera leverantörer ligger i start- groparna för att komma in på marknaden för alkolås. Utredningen anser att det bör möjliggöras för den enskilde att köpa sitt alkolås i stället för att hyra det. Detta torde skapa mindre administration och leda till en reducerad kostnad. uppnås den fördelen att den enskilde kan behålla låset även efter villkorstidens slut. Förutom kostnaden för själva låset, tillkommer kostnader för installation och demontering om . Vidare tillkommer kostnader för de kontroller av alkolåset som ska ske, innefattande översändande av alkolåsets minne till behörig myndighet och kalibrering. I dagens försöksverksamhet ska körkortshavaren låta kontrollera alkolåset vid serviceverkstad , varvid bl.a. innehållet i alkolåsets minne ska översändas till . Eftersom startförsök under alkoholpåverkan enligt utredningens förslag som regel inte ska leda till att beslutet om körkortsinnehav villkorat av alkolås ska Kostnader och övriga konsekvenser undanröjas, torde en begränsning av antalet kontroller av alkolåset kunna ske. Det torde räcka med att de sker var fjärde eller var sjätte månad. Detta bör regleras i Transportstyrelsens föreskrifter. Kostnaden för varje kontroll kan uppskattas till . Med utgångspunkt i att kontroll ska ske var sjätte månad kommer dessa kostnader uppgå till för de med en ettårig villkorstid och till för de med en tvåårig villkorstid. Utredningens förslag innebär att något nytt förarprov inte behöver avläggas vid ansökan om nytt körkort efter villkorstidens utgång. Någon kostnad för den enskilde uppstår därför inte i detta avseende. I nu gällande regelsystem ska nytt förarprov avläggas vid ansökan om nytt körkort efter en körkortsåterkallelse, om spärrtiden bestämts till . I uppställningen nedan har kostnaden för alkolås angetts till . Som nämnts tidigare kommer denna kostnad sannolikt att minska inom loppet av . I tabellen under den tvååriga villkorstiden har kostnader för läkarkontroller i samband med den utvidgade lämplighetspröv- ningen tagits med. Det bör observeras att reglerna om lämplighets- prövning även gäller vid ansökan om nytt körkort efter körkorts- återkallelse. Utredningens förslag innebär därför inte några tillkommande kostnader i detta hänseende för den enskilde. Tabell 6.1 Ettårig villkorstid Tabell 6.2 Tvåårig villkorstid Kostnader och övriga konsekvenser Utredningen har övervägt en finansiering med allmänna medel av de kostnader som uppstår för den enskilde. Vid denna bedömning ska beaktas att kostnaden för alkolås sannolikt kommer att minska . Av betydelse är även att det inte tillkommer några kostnader för läkarkontroller i alkolåssystemet jämfört med vad som gäller vid en körkortsåterkallelse, förutom en kostnad för en inledande kontroll. Det uppkommer inte heller några kostnader för förarprov. Kostnaderna kan därför enligt utredningens mening inte ses som så betydande att de skulle vara oskäliga eller skapa en betydande ojämlikhet ekonomiskt sett. Det kan vidare antas att motivationen hos den enskilde att fullgöra sina åtaganden ökar, om han eller hon får stå för kostnaderna själv. Kostnaden för att delta i systemet måste även ställas mot de totala kostnaderna för bilkörning. Användningen av alkolås förutsätter vidare att nyttjandet av alkohol kan hållas under viss kontroll, vilket medför att alkoholkostnaderna sjunker. Hänsyn måste också tas till att den enskilde ges möjlighet att fortsätta köra motorfordon , vilket utgör en betydande förmån, även från en ekonomisk synvinkel. Sammantaget anser utredningen att den enskilde bör stå för nu nämnda kostnader själv. Bedömning: Någon ansöknings- eller deltagaravgift bör inte tas ut av den enskilde för Transportstyrelsens hanteringskostnad. Denna kostnad bör vara anslagsfinansierad. En annan fråga är om det i systemet med alkolås ska tas ut en ansöknings- och/eller deltagaravgift. Sådana avgifter har tagits ut för att finansiera den pågående försöksverksamheten. Det finns dock enligt utredningens mening skäl att ifrågasätta lämpligheten av ett bibehållande av denna ordning när ett permanent system ska införas. Någon avgift från den enskilde tas inte ut i ett ärende om körkortsingripande som resulterar i en återkallelse av körkortet. Den enskilde bör enligt utredningen så långt möjligt inte försättas i en sämre situation när en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås ges in. En motsatt ordning skulle förmodligen verka avhållande för den enskilde att göra en sådan ansökan. Kostnader och övriga konsekvenser SOU 2008:84 Transportstyrelsen kommer enligt regeringsbeslut att ta över länsstyrelsernas uppgifter inom körkortsområdet per och kommer i enlighet härmed att vara handläggande myndighet i systemet med alkolås. Beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås kommer att fattas i stället för beslut om körkortsåterkallelse, vilket i princip torde innebära samma arbetsbelastning för myndigheten. Visst merarbete uppstår vid handläggning av ärenden om alkolås i form av bl.a. den kontroll av alkolåsens minne som ska göras . Någon avgörande betydelse för myndighetens arbetsmängd förmodas detta dock inte innebära. Vid en jämförelse med nu pågående försöksverksamhet kommer den administrativa hanteringen inte att vara lika omfattande i det nya systemet till följd av att den enskilde inte ska genomgå några särskilda läkarkontroller under villkors- tiden. Detta resulterar i en lägre hanteringskostnad. Cirka 7 000 körkort återkallas till följd av trafiknykter- hetsbrott och grov vårdslöshet i trafik. Det finns inte någon statistik som utvisar hur stor andel av dessa som återkallas på grund av rattfylleri till följd av alkoholförtäring. av de som döms för trafiknykterhetsbrott har emellertid varit påverkade av droger (avsnitt 2.3.2). Utredningen antar därför att av återkallelserna, dvs. 5 250 körkort, avser återkallelse på grund av rattfylleri under alkoholpåverkan. I detta sammanhang har bortsetts från de körkort som återkallas på grund av grov vårdslöshet i trafik. Utredningen antar vidare att något fler än hälften av de vilkas körkort återkallas till följd av alkoholrattfylleri kommer att ansöka om körkortsinnehav villkorat av alkolås, dvs. cirka 3 000 personer. Vid antagande om en hanteringskostnad om per ansökan kommer förfarandet att kosta Transportstyrelsen . Det kan förmodas att denna summa successivt kommer att minska i takt med en förmodad reducering av antalet rattfylleribrott som en följd av införandet av systemet med alkolås. Hänsyn bör i detta sammanhang tas till den samhälls- ekonomiska vinst som beräknas uppstå vid ett införande av ett system med alkolås. () har undersökt vilken trafiksäkerhetspotential som ligger i att införa krav på alkolås för de som dömts för rattfylleri (avsnitt 3.3.2). Den samhällsekonomiska vinsten, beräknad utifrån en reducering av antal personskadeolyckor, efter ett sådant införande har uppskattats till . Kostnader och övriga konsekvenser Därutöver uppstår en förmodad samhällsekonomisk vinst genom kostnadsbesparingar i form av minskat antal sjukhusvistelser och sjukfrånvarodagar (avsnitt 3.3.2). Under pågående försöks- verksamhet har dessa kostnader varit lägre för deltagarna jämfört med kontrollgruppen. Detta motsvarar en kostnadsbesparing om per deltagare. Det minskade antalet sjukfrånvarodagar, vilket utgjorde större delen av kostnads- besparingen, innebär en vinst för staten. Den samhällsekonomiska vinsten av ett införande av ett system med alkolås är alltså betydligt högre än den hanteringskostnad som uppstår för Transportstyrelsen. Enbart den förmodade minsk- ningen av sjukförsäkringsavgifterna torde medföra att staten inte gör någon förlust på uteblivna avgifter. Utredningen anser med hänsyn härtill att någon ansöknings- eller deltagaravgift inte bör tas ut av den enskilde för Transportstyrelsens hanteringskostnad. Denna kostnad föreslås således vara anslagsfinansierad. Utredningens förslag förväntas innebära att användandet av alkolås kommer att öka, vilket medför positiva ekonomiska effekter för de företag som tillverkar och försäljer alkolås, liksom för de verkstäder som kommer att genomföra installation och kontroll av alkolåsen. Genom användning av alkolås förväntas antalet rattfylleribrott minska och trafiksäkerheten öka. I avsnitt 3.2.1 har en redogörelse gjorts över de positiva effekter användandet av alkolås har medfört för de deltagande i försöksverksamheten med villkorlig körkorts- återkallelse i dessa avseenden. Förutom en minskning av olycksfrekvensen och ett minskat antal trafiknykterhetsbrott har deltagandet lett till en minskning av alkoholmissbruket. Dessa positiva effekter förväntas uppstå i än större utsträckning vid införandet av det nu föreslagna systemet. Att medges rätt att köra med alkolås kan också bidra till att förebygga social isolering. Särskilt på landsbygden är bil ett viktigt medel för att upprätthålla kontakter. Tillgång till bil kan också vara en förutsättning för att få behålla ett arbete. Användningen av alkolås innebär vidare en viss kontroll över nyttjandet av alkohol och är därför ett hjälpmedel för att minska alkoholmissbruket. Körkortsprov i privat regi 7 Förarbehörighet och förarprov ansvarar för anordnande av kunskapsprov och körprov för körkort. har haft problem att möta efterfrågan på anordnande av prov. I budgetpropositionen för anges att regeringen har för avsikt att se över möjligheterna att lämna över hela eller del av provverksamheten till privata intressenter.TPF1FPT Utredningen har fått detta uppdrag. Möjligheterna att lämna över provverksamheten till privata aktörer ska ses mot bakgrund av syftet att verksamheten ska vara effektiv och flexibel. Uppdraget omfattar möjligheterna att lämna över provverk- samheten för körkort. Det omfattar således inte anordnandet av prov för traktorkort, förarbevis eller taxiförarlegitimation. I detta kapitel ges ändå en redovisning över samtliga gällande förar- behörigheter, bl.a. mot bakgrund av att har möjlighet att lämna över provverksamheten för förarbevis till privata aktörer. Körkortsutbildningen i trafikskola kommer att kort beröras. Vidare kommer förarprovverksamheten för körkort och förarbevis att redovisas, liksom statistik över väntetider till förarproven och de åtgärder som har vidtagits i syfte att minska väntetiderna. I de flesta länder är förarprovverksamheten regerings- eller myndighetsorganiserad. I och på är dock provverksamheten genom upphandlingsförfarande överlämnad till fristående företag. En kort beskrivning av dessa system kommer därför att göras. 1TP PT Prop. 2007/08:1, utgiftsområde 22, s. 35. 2 kap. körkortslagen (1998:488), KKL, innehåller bestämmelser om förarbehörighet. Detta begrepp omfattar samtliga gällande behörigheter, dvs. utöver körkort också traktorkort, förarbevis och särskilt förarbevis. Bestämmelser om körkort och traktorkort finns i KKL och i körkortsförordningen (1998:980), KKF. Bestämmelser om förarbevis finns i lagen (1999:877) om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. Särskilt förarbevis kan utfärdas under höjd beredskap eller då regeringen har beslutat om tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Detta särskilda bevis kommenteras inte närmare i redovisningen. Vidare finns bestämmelser om taxiförarlegitimation i yrkestrafiklagen (1998:490). Någon redovisning av dessa görs inte heller. I fråga om övriga behörigheter gäller följande.