sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — Prehab utgör den primära stödfunktionen för den anhörige i dessa fall. Om det uppstår behov av ytterligare stöd, förmedlas kontakt med andra enheter ur Försvarsmakten, t.ex. när ett närliggande förband kan bistå med hjälp eller personal. Vid all- varligare skadefall kan förekomma att representanter från Prehab tillsammans med den anhörige reser till insatsområdet eller den plats där den närstående befinner sig för att besöka denne. Representanter från Prehab förbereder i samarbete med den anhörige och andra berörda, t.ex. hälso- och sjukvården, mottag- ningen i av den skadade eller den som förolyckats under tjänstgöringen i insatsområdet. Om den skadade behöver fortsatt sjukhusvård stödjer Prehab den anhörige och har möjlighet att ge ekonomisk ersättning för vissa utgifter för att möjliggöra besök på t.ex. sjukhuset (se ovan). Prehab kan även erbjuda en anhörig stöd via speciellt utbildad personal. Stödet kan vara i form av samtal med läkare, psykolog, beteendevetare, m.m. Om behov uppstår medverkar enheten till att den anhörige får behandling hos t.ex. den allmänna hälso- och sjuk- vården eller annan vårdgivare. 4TP PT Prehab ingår i personalavdelningen (J 1) i Försvarsmaktens insatsstab. Stöd till anhöriga m.m. Stöd till anhöriga vid dödsfall i utlandsstyrkan Om en närstående förolyckas under tjänstgöringen i insatsområdet underrättas den anhörige genom förbandschefTPF5FPT i medverkan av polis samt präst och/eller personalkonsulent från Försvarsmakten. Försvarsmakten strävar efter att skyndsamt kunna meddela den anhörige i dessa fall för att undvika att den anhörige får informa- tionen genom massmedia eller på annat sätt. I samband med dödsfall erbjuder Prehab vidare stöd från med- följande präst eller personalkonsulent, som ombesörjer det akuta psykosociala stödet till den anhörige. Prehab erbjuder sig vidare att vid dödsfall stödja den anhörige i samband med att begravningen. Den anhörige erbjuds även – när detta är möjligt – att besöka insatsområdet och platsen för händel- sen. Prehab stödjer även den anhörige med råd och vägledning i t.ex. försäkringsfrågor och andra frågor med anledning av skade- eller dödsfallet. Stöd till anhöriga i andra fall Företrädare för Prehab har till utredningen upplyst att utöver de fall som redovisas ovan förekommer även ett antal ärenden där anhöriga till soldater i insatsområdet fått psykosocialt stöd. Någon klar formell rättslig grund för att bevilja sådant stöd är det dock tveksamt om det finns enligt nuvarande lagstiftning. Företrädarna för Prehab efterlyser därför ett tydligare mandat i lagstiftningen för att vid behov kunna lämna detta stöd. 12.2.5Soldathemsförbundets stöd till anhöriga kompletterar det stöd som Försvarsmakten ger genom att erbjuda den anhörige stöd i olika frågor. erbjuder bland annat: -rådgivning, samtalsstöd eller hjälp att kontakta andra samhälls- instanser, -rekreationsprogram för den anhörige, 5TP PT Från närliggande förband eller i förekommande fall hemmaförbandet. Stöd till anhöriga m.m. -träffar på soldathemmet, -med möjlighet att skapa nätverk. Utredningen erfar att nyttjandet av det stöd erbjuder har varit begränsat men tilltar i takt med att möjligheten till stöd blir mer allmän känt. Vissa av aktiviteterna är helt subven- tionerade medan vissa andra innebär en mindre kostnad för den anhörige. Försvarsmakten har avtalat med att myndigheten ersätter som uppstår till följd av de olika aktiviteterna . Avtalet har vid utredningens slut- skede () ännu inte varit föremål för någon utvärde- ring. Enligt försvarsmaktsavtalet ska alla som har minst delad vårdnad om barn erhålla ett tillägg till lönen på . Tilläg- get är tänkt att användas för merkostnader som skapas på grund av att den ena av föräldrarna gör utlandstjänst, t.ex. kostnader för barnpassning, annan hjälp i hushållet m.m. 12.3Stödet till den anhörige – en problembild Möjligheten till kommunikation med den anhörige sannolikt en av de viktigaste aspekterna för att en soldat i utlandsstyrkan ska må bra och dessutom fungera i sin tjänstebefattning. Omvänt är det för de anhöriga hemmavid viktigt att kunna hålla kontakt med sin soldat utomlands. Självklart varierar kommunikationsbehovet mellan individer, familjer och övriga anhöriga. På samma sätt varie- rar behovet av annat eventuellt stöd som uppkommer i och med soldatens bortovaro. För en soldat, vanligen något yngre, som kanske inte har några direkta familjeförpliktelser orsakar bortovaron kanske inte mer än oro hos familjemedlemmar, eventu- ella flick- och pojkvänner eller andra närstående, vilket i och för sig kan vara ansträngande. För den, kanske något äldre, som har mer etablerade familjeförhållanden och kanske barn – eller har barn utan etablerade förhållanden (ensamstående) – kan situationen bli en annan. Någon annan soldat, med eller utan barn, kanske har Stöd till anhöriga m.m. andra familjeaspekter som partner, syskon eller föräldrar med sär- skilda behov. Utredningen har över tiden träffat befäl och soldater under besök vid insatsförbanden, utlandsstyrkans enheter under utbild- ning i , i , hos nordiska stridgruppen (NBG) och andra förband. Utredningen har vidare tagit del av forskar- rapporter och andra undersökning samt samtalat med forskare vid . Utredningen har även inhämtat underlag från olika länder; vid besök i och samt skriftligen genom kontakter med svenska försvarsattachéer. Utredningen har tagit del av ett antal olika studier och undersök- ningar som berör anhöriga till soldater som tjänstgör i internatio- nella militära insatser och deras situation. Utredningen har i detta sammanhang närmare analyserat två undersökningar som presenterats och som tar upp frågan om stödet till anhöriga Den ena undersökningen, som genomfördes som en kvalitativ studie, syftade till att besvara tre frågeställningar:TPF6FPT -hur upplever de svenska militära familjerna behovet av ett organiserat familjestöd under utlandstjänstgöring? -hur varierar behovet av familjestöd med familjens sammansätt- ning, erfarenhet av tidigare missioner, befintligt anhörigstöd, m.m.? -vad kan lära av andra länder, här med fokus på kanaden- siskt familjestöd och samtida europeisk forskning? Av studien, i vilken även refereras en stor amerikansk enkätunder- sökning, framkommer att förekomsten av en familjepolicy på för- bandsnivå har en tydlig positiv effekt på attityden till försvaret som organisation både hos de anställda och hos deras partners. Vidare framkommer att det fanns en samstämmighet inom respektive par dvs. båda parter var antingen nöjda eller missnöjda med arbetsgi- varens hänsyn till familjen.TPF7FPT I studien görs bedömningen att om 6TP PT , forskarstuderande vid , Vi borde också få medalj – Om stöd till militära familjer under utlandstjänstgöring (). I studien har fyra par i studeras inför och under utlandstjänstgöring. Vidare har författaren intervjuat kvinnliga officerare i . (I det följande benämns studien ). 7TP PT , s. 9–11. Stöd till anhöriga m.m. Försvarsmakten även fortsättningsvis ska kunna rekrytera den önskade personalstyrkan, såväl kvantitativt som kvalitativt, bör frågan om familjestöd tas på allvar, inte minst mot bakgrund av den alltmer spridda uppfattningen att utlandstjänst kan leda till försäm- rade relationer och familjeförhållanden. Frågan om rekrytering är nämligen intimt förknippade med hur relationen mellan arbete och familj hanteras.TPF8FPT Av studien framkommer vidare, bland annat med stöd av annan aktuell forskning, att -kvaliteten i relationen arbete och familj kan påverka de militära enheternas effektivitet, -enheter som tar familjens problem på allvar uppvisar bättre pre- stationer, har mindre frånvaro och färre disciplinåtgärder, -en väl fungerande hemmasituation ökar de anhörigas stöd för tjänstgöringen som helhet, -de anhörigas stöd ibland kan vara det enda som håller soldater- nas motivation uppe.TPF9FPT I den andra undersökningen, som genomfördes som en kvantitativ enkätundersökning, ställdes den sammanfattande frågeställningen - hur tycker anhöriga att det fungerar med utlandstjänstgöring? Enkäten riktades till anhöriga till personal som tjänstgjort i utlandsstyrkan –2007.TPF10FPT I båda undersökningarna berörs ett antal olika frågeställningar som påverkar de anhörigas syn och uppfattning på den närståendes tjänstgöring i en internationell insats. Undersökningarna har löpt parallellt med utredningsarbetet och utredningen har närgående kunnat följa respektive process. 8TP PT , s. 10. 9TP PT , s. 11. 10TP och undersökningsföretaget genomförde undersökningen senvåren 2008. Såväl yrkes- och reservofficerare som enskilda soldater ingick och av 1800 utskick besvarades 968. Undersökningen mynnade ut i rapporten familjen gör utlandstjänst – en enkätstudie av de anhörigas upplevelser av utlandstjänsten (). (I det följande benämns enkäten .) Stöd till anhöriga m.m. Av undersökningarna framkommer att information till de anhöriga är bland det viktigaste i samband med en familjemedlems utlands- vistelse, inte minst om vistelsen är förknippad med ett mer eller mindre riskfyllt arbete i främmande land.TPF11FPT Även kvaliteten på informationen, särskilt före insatsen, är viktig. De som tycker att de fick en bra förhandsinformation har en mer positiv inställning till tjänstgöringen utomlands och vice versa.TPF12FPT Anhöriga efterlyser även information som berör hur det är att vara anhörig, t.ex. information om vilka reaktioner och känslor man som anhörig kan känna i samband med utlandstjänsten.TPF13FPT Anhöriga efterlyser också mer och bättre information från insatsområdet, under insatsen.TPF14FPT vet en del anhöriga inte vart de ska vända sig om något allvarligt inträffar hemma eller i insatsområdet.TPF15FPT Bland anhöriga finns även önskemål om informa- tion om vad som framkommit under anhörigträffar, t.ex. läges- rapportering, eftersom många anhöriga inte kan delta . Flera anhöriga uppger att de inte fått alla kallelser till anhörigträffar. Av undersökningarna framkommer att det finns behov av en helpdesk-funktion. I enkät framträder särskilt att två av tre anhöriga skulle ha nytta en person- lig kontaktperson på hemmaplan dit man skulle kunna vända sig till med frågor som rör utlandstjänsten. 11TP , s 11. Generellt är mer frekvent information det i särklass vanligaste önskemålet från de anhöriga. Många hävdar t.o.m. att de inte fått någon information över huvudtaget. 12TP , s. 11. Nära hälften () av samtliga svarande har uppfattat informationen som bra mot som var av motsatt uppfattning. Däremot var svaren från enbart make/maka annorlunda. i denna grupp uppfattade informationen inför resan som bra och nästan lika många, , uppfattade den som dålig. Bland föräldrar uppfattade två av tre () informationen inför utlandstjänsten som bra och att den vara dålig. 13TP , s. 12. 14TP , enkätsvar. Av samtliga uppfattade informationen som bra eller mycket bra under insatsen, som varken bra eller dålig och som ganska eller mycket dålig. I gruppen make, maka eller partner tyckte nu att informationen var bra medan ansåg att den var dålig. 15TP , enkätsvar. De flesta visste vart man som anhörig skulle vända sig för snabb information om det hänt något antingen hemma (sig själv) eller soldaten i insatsområdet. av samtliga svaranden visste delvis eller helt och hållet medan inte visste. I gruppen makar/partner visste emellertid , dvs. en av fem, inte vart man skulle vända sig, vilket måste betraktas som väl högt med hänsyn till frågans allvar. Stöd till anhöriga m.m. Särskilt om barnens situation m.m. I undersökningarna uppmärksammas särskilt barnens situation när den ene av föräldrarna ska göra utlandstjänst. De hemmavarande föräldrarna presenterar en mycket blandad uppfattning. Detta hänger ihop med hur gamla barnen är.TPF16FPT Många upplever det som svårt att informera barnet om den förestående utlandstjänst- göringen. Många familjeband påverkas och den förändrade relatio- nen till barnen kan vara svår att hantera vara något av det svåraste att hantera. För den frånvarande kan det handla om att inte kunna delta i barnens aktiviteter och för den hemmavarande parten om avsaknaden av egen tid.TPF17FPT Medan det upplevdes som svårt för dem med mindre barn var det tvärtom enklare för familjer med vuxna barn och där rent av endast positiva sidor. Utlandstjänstgöringen kunde indirekt berika båda parter och inspirera barnen att våga ta annorlunda steg.TPF18FPT När det gäller hur barnen själva upplever att vara separerade från den ena föräldern visar undersökningar att barn till soldater upplevt förhöjda, självrapporterade symptom på depression. Pojkar och mindre barn förefaller vara särskilt utsatta för effekterna av frånva- ron. Andra undersökningar framhåller att svårigheterna ökar vid längre separationer, vilket också kan påverka barns förmåga till anpassning. Däremot tar sig inte separation från modern andra uttryck än separation från fadern.TPF19FPT Fler studier visar att även små barn, i åldern , uttryckte stark saknad efter den frånvarande föräldern, liksom också äldre barn och ungdomar. Genom extra aktiviteter, brev och telefonsamtal kunde de äldre barnen dock lugnas eftersom de för- stod situationen bättre.TPF20FPT ska noteras att såväl svensk som kanadensisk forsk- ning visar på barnens stolthet över vad föräldern arbetar med utomlands.TPF21FPT Officersförbundet konstaterar i sin undersökning att 16TP , s. 12. av småbarnsföräldrarna upplevde utlandstjänstgöringen som bra för barnen, var neutrala medan hade en negativ uppfattning. Bland de med barn och äldre tyckte att barnen upplevde den andre förälderns utlandstjänst som positiv. i gruppen var neutrala medan tyckte att barnen upplevt utlandstjänsten som negativ. Enkätens svar stödjer således forskningen på området. 17TP PT , s. 13. 18TP PT , s. 17. 19TP PT , s. 14. 20TP PT , s. 15. 21TP PT , s. 21–22. Stöd till anhöriga m.m. det inte finns någon information som riktar sig till barn.TPF22FPT Informa- tion till barn om föräldrars fredsfrämjande arbete finns däremot i andra länder som t.ex. , där försvaret i sitt omfattande informationsunderlag också tagit fram visst materiel riktat till barn Min far er soldat. Liknande exempel finns från ; My Mom is a Soldier och A Father to be Proud of där den sistnämnda handlar om en pappa som ska göra FN-tjänst. Ritböcker och inter- aktiva CD är andra exempel på informationsmaterial som framställs av andra försvarsmakter. Forskning visar att perioden före avresan kan vara emotionellt krä- vande i synnerhet för dem som saknar erfarenhet av tidigare utlandskommenderingar och därför inte vet vad som väntar.TPF23FPT Djupintervjuer och andra erfarenheter utredningen tagit del av visar på ett liknande mönster. Partners, arbetsgivare, barn m.fl. har accepterat och räknat med bortovaron under själva utlandstjänsten, vanligen ca. Vad få, inklusive soldaten, räknat med är de två eller kanske eller mer som utbildningsperioden tar i anspråk. Det uppfattas även som än svårare för dem som bor närmast utbildningsplatsen därför att familjen, inklusive soldaten själv, räknat med möjligheten att soldaten kan komma hem och sköta åligganden som t.ex. dagishämtning . Många anhöriga upplever också som den mest krävande.TPF24FPT Av undersökningarna framkommer att omgivningens reaktioner till den närståendes utlandstjänstgöring inte alltid är positiva.TPF25FPT Vänner till hemmavarande partners och inte minst personal i förskolor, fri- tidshem och skolor ställer sig ofta frågande till mammans eller pappans utlandstjänstgöring.TPF26FPT 22TP , s. 22. 23TP PT , s. 12. 24TP PT , s. 12 och 19. 25TP PT , s. 18. 26TP , enkätsvar. I enkätundersökningen framkommer att hälften av de tillfrågade () ansåg att omgivningen såg positivt på utlandstjänsten medan drygt en av fem () uppgav det motsatta. Skillnaderna mellan de tillfrågade grupperna är Stöd till anhöriga m.m. Överlag betraktas de närståendes hemresor som mycket uppskat- tade.TPF27FPT När, hur och var ledighetsperioderna (så kallade leave) genomförs förefaller dock vara föremål för diskussion i många familjer och relationer. Normalt garanteras åtminstone två ledig- hetstillfällen och det är inte ovanligt att det ena blir hemma och det andra någon annanstans. För dem med mindre barn finns ofta viljan att få lugn och ro samt avlastning hemmavid. Att det finns för och nackdelar avse- ende var ledigheten ska spenderas liksom att delade meningar råder bekräftas i tidigare forskning.TPF28FPT Praktiska aspekter som partnerns och eventuella barns möjlighet till ledighet, liksom den faktiska risk som det innebär att beställa en semesterresa eftersom ledigheten kan avbrytas eller ställas in spelar också in. Forskning och undersökningar visar på vikten av kommunikation mellan soldaten på plats och anhöriga hemma.TPF29FPT Kännedom om insatstidens längd – separationen – och planerade ledighet vägs inte upp av behovet av att kommunicera på ett sätt som kan överbrygga den första tidens emotionella desorientering och ensamhet. Besvi- kelse, missförstånd och ökad stress kan bli resultatet om kontakten inte lever upp till förväntningarna. Frekvent kontakt, vilket beror på förhållanden i insatsområdet, underlättar inte minst för barnen.TPF30FPT Minst positiv omgivning uppfattade sig gruppen med tidigare make/maka/partner ha där angav att omgivningen var negativ till ex- partnerns utlandstjänst. I den största gruppen svarande där han eller hon är make, maka eller partner () svarade nästan hälften () att omgivningen var positiv medan drygt var fjärde () att omgivningen reagerade negativt på partnerns utlandstjänst. Det framgår att det främst är yngre kvinnor (under ) och de med småbarn som hade uppfattningen att omgivningen var negativ. 27TP , s. 23. av partners upplevde hemresorna som positiva. I undergruppen partner med småbarn, eller yngre, är det som är positivt inställda till hemresorna. Förbundet noterar att förhållandet är intressant och gör en kvalificerad gissning att detta hänger samman med att barnen reagerar negativt på den ytterligare separation som återfärden till missionsområdet innebär. 28TP PT , s. 26. 29TP PT , s. 13. 30TP PT , s. 12–13 och 20. Stöd till anhöriga m.m. Behovet av stöd m.m. Av undersökningarna framkommer att stress hemmavid, såväl kring att något ska hända soldaten i insatsområdet som rörande praktiska problem i vardagen, varierar liksom upplevd praktisk belastning. Den emotionella stressen uppvisar ett likartat mönster familjer emellan.TPF31FPT Undersökningarna visar att praktiska frågor uppkommer redan i och med ansökan eller erbjudande om arbete utomlands. Redan beskedet om den förestående utlandstjänstgöringen medför en ökad stress. Det är därför viktigt att beslutet om utlandstjänst är fattat gemensamt.TPF32FPT Äldre, mer etablerade partners, var mer förstå- ende än yngre som initialt kunde känna sig svikna. Såväl soldater som anhöriga efterlyser olika former av praktiskt hjälp, information om var sådan finns att tillgå och/eller avtal om förmånlig assistans som anhöriga kan dra nytta av. Exempel kan vara att avhjälpa om något går sönder i hushållet eller bilen. Byte av däck, snöskottning och gräsklippning är ytterligare exempel på mer eller mindre tillfälliga behov som uppkommer. Andra exempel på praktiskt stöd är barnpassning, handräck- ningshjälp vid större inköp och stöd vid, eller bidrag för, fritids- aktiviteter med barn. Förslagen är i många fall ställda mot erfaren- heten att många, ungefär hälften, av de partners till soldater med barn fått ökade kostnader för hushållsutgifter för sådant som barn- passning och hantverkshjälp.TPF33FPT I sammanhanget kan nämnas att tre av tio småbarnsföräldrar gått ned i arbetstid under den närstående partnerns utlandstjänst- göring.TPF34FPT Anhöriga framhåller att ett eget nätverk bestående av familj och vänner är en nödvändighet för att få livspusslet att gå ihop och vardagen att fungera.TPF35FPT I en jämförande studie bland anhöriga och försvarsanställda i fem länder fann forskarna att som uppslutningen bakom ett väl utbyggt familjestöd var stor, så fanns här också en intressant dubbeltydighet i form av att familjestöd uppskattas väldigt mycket som man tenderar att uppfatta det som att stödet är mer 31TP PT , s. 11–12. 32TP PT , s. 16. 33TP , s. 24. 34TP , s. 21. 35TP , s. 24. Endast en av tio anhöriga upplevde att de fått hjälp och stöd från Försvarsmakten medan sju av tio fått hjälp av sin egen familj och sina vänner. Stöd till anhöriga m.m. värdefullt för andra än dem själva.TPF36FPT Beroende på de stora variatio- nerna som finns i de individuella behoven är frågan om hur familje- stödet ska organiseras mycket komplex. I synnerhet att för de som har barn innebär det en stor arbetsbörda för den hemmavarande föräldern. Variationerna är dock stora, både mellan länder och enskilda familjer. I vissa fall överväger behov av praktiskt och/eller ekonomiskt stöd, i andra fall är behoven främst av social och emo- tionell karaktär. Hur den hemmavarande partnern hanterar eventu- ella påfrestningar beror ofta på individuella förhållanden och på graden av stöd från umgängeskrets, anhöriga m.fl. Under tjänstgöringen upplever många anhöriga att de lagt märke till någon form av negativ psykisk/fysisk reaktion som de kopplar till den närståendes utlandstjänst. I synnerhet anhöriga som är gifta eller sammanboende, liksom anhöriga med gemensamma barn, upplever någon form av negativ fysisk eller psykisk reaktion som de kopplar till just utlandstjänsten.TPF37FPT I forskningen framhålls att ett emotionellt efterarbete kan pågå efter hemkomsten. Faktorer som kan påverka situationen är bland annat tidigare kommunikationsmöjligheter med anhöriga och hur situationen varit i insatsområdet.TPF38FPT Kontaktpersoner, mentorskap, nätverk Av undersökningar framkommer att många anhöriga har behov av en kontaktperson som de kan vända sig till med frågor som rör utlandstjänsten.TPF39FPT I forskningen framhålls att ett system med kontaktpersoner eller mentorskap bör tillskapas. Någon med tidigare erfarenhet av 36TP PT , s. 13–14. 37TP , s. 15–16 och enkätsvar. Sammantaget en av tre anhöriga (). Fyra av tio makar () konstateras ha haft någon form av negativ fysisk eller psykisk reaktion som de kopplade till utlandstjänsten. I undergruppen med gemensamma småbarn (eller yngre) kopplade hälften () sina negativa fysiska/psykiska reaktioner till partnerns eller ex-partnerns utlandstjänst. 38TP PT , s. 22. 39TP s. 19 samt enkätsvar. Två av tre () trodde att de skulle ha mycket eller viss användning av en sådan kontaktperson. Också här var det gruppen småbarnsföräldrar, anhöriga med barn , som visade störst intresse; tre av fyra () trodde sig ha användning av en kontaktperson. Stöd till anhöriga m.m. utlandstjänst kan då ställa upp och besvara frågor vilket kan vara särskilt intressant för anhöriga som saknar tidigare erfarenhet av utlandstjänstgöring eller för sådana med färre eller inga kopplingar till försvaret och som därmed saknar ett militärt nätverk.TPF40FPT I forskningen berörs även problemet för den som tjänstgjort i en internationell militär insats att vid hemkomsten anpassa sig till sin tidigare livssituation och hur detta kan påverka anhöriga och familjesituationen. Generellt kan uttolkas att de anhörigas uppfatt- ning är att mer än hälften av soldaterna hade inga eller mycket små svårigheter att ställa om. En del har dock haft tydliga problem. Av de anhöriga själva är det relativ få som uppgivit att de haft svårt att ställa om. Undersökningsresultaten tyder på att särskilt den som har små barn har större anpassningsproblem än övriga kategorier.TP F41FPT En fråga är hur de anhöriga upplever stödet i samband med att den närstående kommer hem efter avslutad tjänstgöring. Enligt Officersförbundets enkätstudie har de flesta haft uppfattningen att stödet i samband med hemkomsten varken var bra eller dåligt.