sou · GWB361 · 2008-06-16 00:00:00 — Nödtillstånd finns reglerat bl.a. i paragraferna 19, 134, 138, 140, 161, 164, 172, 179 och 197.1 under benämningarna undantagstill- stånd och belägringstillstånd. Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i Finns olika grader/typer av nödtillstånd? Ja, undantagstillstånd och belägringstillstånd. För vilka typsituationer gäller nödtillståndet? Både undantagstillstånd och belägringstillstånd kan komma i fråga vid faktiskt eller nära förestående väpnat angrepp, ett allvarligt hot mot eller störande av den konstitutionella ordningen eller en kata- strof (public disaster) (paragraf 19.2). Undantagstillstånd ska proklameras i mindre allvarliga fall och dess konsekvenser för medborgerliga fri- och rättigheter ska också vara mindre kännbara (paragraf 19.3). Vem beslutar om nödtillstånd? Presidenten proklamerar undantagstillstånd eller belägringstill- stånd (paragraf 134 d). Innan proklamationen ska presidenten rådgöra med regeringen och inhämta parlamentets tillåtelse (paragraf 197.1f). Om parlamentet inte är samlat och det inte är möjligt att sammankalla det, ska det ständiga utskottet () besluta i dess ställe (paragraferna 138.1, 161 och 179.3–4). I sådant fall ska parlamentet godkänna beslutet så snart möjlighet finns att sammankalla det (paragraf 138.2). Proklamationen av undantagstillstånd eller belägringstillstånd kräver regeringens kontrasignering (paragraf 140). Finns tidsbegränsning för nödtillstånd? För både undantagstillstånd och belägringstillstånd är tidsgränsen , utom i fall av krig, då tidsperioden bestäms i lag (paragraf 19.5). Hur förlängs nödtillstånd? Båda typerna av nödtillstånd kan förlängas (paragraf 19.5). Hur avslutas nödtillstånd? Se ovan, i övrigt ej reglerat i grundlag. Vilka effekter har nödtillståndet på balansen mellan regering, statschef och parlament? Undantagstillstånd och belägringstillstånd får ej påverka tillämp- ningen av grundlagsregleringen angående ansvarsområden och funktionssätt för statsorganen eller de självstyrande organen i de autonoma regionerna (paragraf 19.7). Vilka effekter har nödtillståndet på domstolarnas roll? I krigstid upprättas krigsdomstolar (courts ). Deras jurisdi- ktion är dock begränsad till rent militära brott (paragraf 213). Vilka effekter har nödtillståndet på militärens och polisens befogenheter och roller? Lagarna som reglerar undantagstillstånd och belägringstillstånd ska innehålla bestämmelser för hur det militära försvaret får användas i sådana situationer (paragraf 275.7). Vilka grundläggande skydd finns uppställda för den demokratiska ordningens fortlevnad? Parlamentet kan inte upplösas vid undantagstillstånd eller beläg- ringstillstånd (paragraf 172.1). Grundlagen får ej ändras vid undantagstillstånd eller belägrings- tillstånd (paragraf 289). Endast parlamentet får lagstifta om regler för undantagstill- stånd och belägringstillstånd (paragraf 164 e). Vilka fri- och rättigheter kan ej inskränkas under några förhållanden? Enligt paragraf 19.6 får under inga omständigheter följande rättig- heter påverkas: (a)rätten till liv; (b)människovärdets okränkbarhet; (c)medborgarskap; (d)principen inget straff utan lag; (e)rätten till försvar; (f)trosfrihet. Proklamationen av undantagstillstånd eller belägringstillstånd ska klargöra vilka rättigheter som tillfälligt inskränks (paragraf 19.5). Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i Andra, landsspecifika element värda att notera: Parlamentet ska granska hur ett beslut om undantagstillstånd eller belägringstillstånd har tillämpats (paragraf 162 b). Terrorism nämns uttryckligen i den portugisiska konstitu- tionen: portugisiska medborgare kan utlämnas till annat land i fall av terrorism eller internationell organiserad brottslighet (paragraf 33.3). I liknande fall får husrannsakan göras (paragraf 34.3). (grundlag , ändringar angående nödregleringar 1968) Finns nödtillstånd reglerat i konstitutionen? Under vilken benämning? I vilka paragrafer? Spänt tillstånd (Spannungsfall) regleras främst i paragraf 80a och försvarstillstånd (Verteidigungsfall) i avsnitt Xa. Vissa tillägg gällande tvångsarbete (tillåtet vid försvarstillstånd i enlighet med paragraf 12a) finns också. Finns olika grader/typer av nödtillstånd? Ja, spänt tillstånd och försvarstillstånd. För vilka typsituationer gäller nödtillståndet? Spänt tillstånd definieras ej närmare i konstitutionen. Ett försvarstillstånd kan komma i fråga vid väpnat angrepp eller hot om sådant angrepp (paragraf 115 a.1). Vem beslutar om nödtillstånd? Bundestag beslutar om ett spänt tillstånd föreligger. Ett sådant beslut fattas med två tredjedels majoritet (paragraf 80a.1). Regleringen för spänt tillstånd kan också komma i fråga på basis av internationella fördragsmässiga åtaganden, med godkännande av (paragraf 80a.3). På förslag av beslutar Bundestag, med Bundesrats medgivande, om försvarstillstånd. Ett sådant beslut fattas med två tredjedels majoritet, vilket ska inkludera minst en majoritet av Bundestags ledamöter (paragraf 115a.1). Ifall situationen absolut kräver omedelbar handling, och om oöverstigliga hinder finns för Bundestags sammankallande eller om Bundestag inte kan uppnå kvorum, ska Gemensamma utskottet (Gemeinsame Ausschuss) fatta beslut om försvarstillstånd med två tredjedels majoritet, vilket ska inkludera minst en majoritet av dess ledamöter (paragraf 115a.2). Regler för promulgering av deklara- tion om försvarstillstånd finns också (se paragraf 115a.3). Om vederbörande myndigheter inte har möjlighet att omedel- bart deklarera försvarstillstånd ska, vid väpnat angrepp, deklara- tion anses vara gjord och promulgerad då angrep- pet började (paragraf 115a.4). Finns tidsbegränsning för nödtillstånd? Regleras ej i grundlag. Hur förlängs nödtillstånd? Regleras ej i grundlag. Hur avslutas nödtillstånd? Spänt tillstånd avslutas närhelst Bundestag så beslutar (paragraf 80a.2). Bundestag, med Bundesrats godkännande, kan närsomhelst deklarera att försvarstillstånd upphör. Bundesrat kan begära att Bundestag tar upp frågan om upphörande till behandling (paragraf 115 l.2). Om grunderna för försvarstillstånd ej längre föreligger, ska deklaration om dess upphörande göras (paragraf 115 l.2). Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i Vilka effekter har nödtillståndet på balansen mellan regering, statschef och parlament? Vid proklamation av försvarstillstånd ska befälet för krigsmakten övergå till förbundskanslern (paragraf 115b). ska ha rätt att lagstifta även i frågor som normalt faller under förbundsstaternas lagstiftningsområde. Sådana lagar kräver Bundesrats godkännande (paragraf 115c.1). Propositioner som regeringen anser vara brådskande ska före- läggas Bundestag och Bundesrat . De bägge kamrarna ska utan dröjsmål debattera sådana propositioner i en gemensam session (paragraf 115d.2). Om Gemensamma utskottet vid försvarstillstånd beslutar med två tredjedels majoritet av avlagda röster, vilket ska inkludera minst en majoritet av dess ledamöter, att oöverstigliga hinder finns för Bundestags sammankallande eller att Bundestag inte kan uppnå kvorum, ska Gemensamma utskottet ersätta både Bundestag och Bundesrat (paragraf 115e.1). Lagar stiftade av Gemensamma ut- skottet ska inte förbli giltiga efter försvars- tillståndets slut (paragraf 115k.2, speciella regler gäller för vissa lagar gällande statens finanser e.dyl. Vid försvarstillstånd får vid behov ge anvis- ningar till förbundsstaternas regeringar och myndigheter (paragraf 115f.1). Likaledes får förbundsstaternas regeringar i extrema fall fatta beslut i ställe (se paragraf 115i). Vilka effekter har nödtillståndet på domstolarnas roll? kan tillsätta federala militärdomstolar för brottmål. Dessa får döma i civila brottmål bara vid försvarstill- stånd (paragraf 96.2). Högsta instans i sådana mål ska vara högsta domstolen (Bundesgerichtshof) (paragraf 96.3). Vilka effekter har nödtillståndet på militärens och polisens befogenheter och roller? Vid försvarstillstånd eller spänt tillstånd får krigsmakten tillåtas att understödja polisens åtgärder för att skydda civil egendom (para- graf 87a.3). Vid hot mot eller en förbundsstats existens eller dess fria demokratiska ordning, kan , om förbundsstaten inte själv kan eller vill bekämpa faran och polisstyrkor och den federala gränspolisen inte räcker till, använda krigsmakten för att stödja polisen och gräns- polisen genom skydd av civil egendom och bekämpandet av organiserade och väpnade rebeller. Om Bundestag eller Bundesrat så begär, ska ett sådant utnyttjande av krigsmakten avbrytas (paragraf 87a.4). Dessutom finns regler för utökade makt- befogenheter över polis i vissa krissituationer, samt hur olika för- bundsstater kan understödja varann och erhålla stöd från för- bundsrepubliken genom utbyte av polisstyrkor i vissa nödsitu- ationer. T.ex. får en förbundsstat vid allvarlig olycka eller natur- katastrof kalla på krigsmaktens hjälp (se paragraferna 91 och 35.2). Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i Vilka grundläggande skydd finns uppställda för den demokratiska ordningens fortlevnad? Gemensamma utskottet får ej, varken helt eller delvis, ändra, upp- häva eller tillfälligt inskränka grundlagen. Den får inte heller överföra maktbefogenheter till någon internationell organisation (paragraf 115e.2). Bundestag, med Bundesrats godkännande, får närsomhelst upphäva lagar utfärdade av Gemensamma utskottet. Bundesrat kan begära att Bundestag tar upp frågan om upphävande till behandling (paragraf 115 l.1). Gemensamma utskottet eller åtgärder för att avvärja en fara kan upphävas genom beslut av Bundestag och Bundesrat (paragraf 115 l.1). Författningsdomstolen och dess arbete ska fortsätta som van- ligt, förutom i fall där domstolen själv beslutar att dess arbetssätt måste anpassas till situationen (se paragraf ). Mandatperioder för Bundestag och förbundsstaternas parla- ment ska, om de löper ut under försvarstillstånd, förlängas efter försvarstillståndets slut. Detsamma gäller för domare vid författningsdomstolen. För presidenten gäller samma regler, men med en förlängning efter försvarstillståndets slut (paragraf 115 h.1). Bundestag får ej upplösas vid försvarstillstånd (paragraf 115 h.3). Vilka fri- och rättigheter kan ej inskränkas under några förhållanden? Lagar om försvaret, inklusive skyddet av civilbefolkningen, får inskränka rätten till fri rörlighet (i enlighet med paragraf 11) och hemfriden (i enlighet med paragraf 13) (paragraf 17a.2). En förbundslag om försvarstillstånd får, såvitt omständlig- heterna så fordrar, innehålla stadgar om kompensation vid expro- priering som avviker från konstitutionella bestämmelser. Sådan lag får stadga annan tidsgräns för frihetsberövande än den som anges i konstitutionen, dock ej längre än i fall där ingen domare kunnat agera inom de normala tidsgränserna (paragraf 115c.2). Andra, landsspecifika element värda att notera: Vid internationellt fredsfördrag, försvarsfördrag eller ett gradvist avvecklande av en ockupationsregim får grundlagen ändras genom tillägg så att det klargörs att sådant fördrag är i överensstämmelse med grundlagen (paragraf 79.1). Viss reglering av de finansiella aspekterna av ett försvarstill- stånd finns också (se paragraf 115c.3). (grundlag , helt omarbetad efter 1989) Finns nödtillstånd reglerat i konstitutionen? Under vilken benämning? I vilka paragrafer? Nödtillstånd finns reglerat under benämningarna tillstånd av fara (state of danger), undantagstillstånd, nationellt kristillstånd (state of national crisis), förebyggande försvarskristillstånd (preventive defense emergency) och krigstillstånd bl.a. i paragraferna 8.4, 19, 19/A - 19/E, 28/A, 28/C.5, 35.1 och 3 samt 40/B.2. Finns olika grader/typer av nödtillstånd? Ja, tillstånd av fara, undantagstillstånd, nationellt kristillstånd, förebyggande försvarskristillstånd och krigstillstånd. För vilka typsituationer gäller nödtillståndet? Tillstånd av fara kan komma i fråga vid naturkatastrofer som inne- bär fara för liv och egendom (paragraf 35.1.i). Undantagstillstånd kan komma i fråga i fall då man genom militära aktioner försöker kullkasta den konstitutionella ord- ningen eller tillägna sig full kontroll över statsmakten, i fall av väp- nat våld som allvarligt och i stor skala äventyrar liv och egendom samt vid natur- eller industrikatastrof (paragraf 19.3i). Nationellt kristillstånd och förebyggande försvarskristillstånd kan komma i fråga i fall av krig eller omedelbar fara för väpnat anfall av främmande makt (paragraf 19.3h och n). Krigstillstånd definieras ej närmare i konstitutionen. Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i Vem beslutar om nödtillstånd? Parlamentet beslutar om undantagstillstånd, nationellt kristill- stånd, förebyggande försvarskristillstånd och krigstillstånd (para- graf 19.3). Sådant beslut kräver en majoritet på två tredjedelar av alla parlamentsledamöter; i fall av förebyggande försvarskristill- stånd två tredjedelar av närvarande parlamentsledamöter (paragraf 19.4). Skulle parlamentet förhindras att fatta beslut, har presidenten rätt att införa undantagstillstånd, nationellt kristillstånd eller krigstillstånd (paragraf 19/A.1). Parlamentet ska anses förhindrat om det inte är samlat och det är omöjligt att sammankalla det p.g.a. tidsbrist eller p.g.a. de händelser som gjort att förklaring av undantagstillstånd, nationellt kristillstånd eller krigstillstånd är av nöden (paragraf 19/A.2). Parlamentets talman, ordföranden i författningsdomstolen och statsministern avgör tillsammans huru- vida parlamentet ska anses förhindrat att sammanträda och om införande av undantagstillstånd, nationellt kristillstånd eller krigs- tillstånd är berättigat (paragraf 19/a.3). Vid dess första session efter det att förhindret hävts ska parlamentet granska motive- ringen till proklamationen av undantagstillstånd, nationellt kristill- stånd eller krigstillstånd, och avgöra åtgärdernas lagenlighet. Sådant beslut fattas med en majoritet på två tredjedelar av alla parlamentsledamöter (paragraf 19/A.4). Finns tidsbegränsning för nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag. Hur förlängs nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag. Hur avslutas nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag. Vilka effekter har nödtillståndet på balansen mellan regering, statschef och parlament? Vid förebyggande försvarskristillstånd kan regeringen besluta om åtgärder som frångår de lagar som reglerar förvaltningen, polis- väsendet och försvarsmakten. Sådana lagar får ej ha en giltighetstid på , och presidenten och de berörda parlaments- utskotten ska hållas kontinuerligt informerade (paragraf 35.1.m). Vid ett tillstånd av fara och ett förebyggande försvarskristill- stånd kan parlamentet med två tredjedels majoritet ge regeringen tillstånd att utfärda dekret som frångår gällande lag (paragraf 35.3). Vid undantagstillstånd ska presidenten genom dekret besluta om nödåtgärder, vilka definieras i särskild lag (19/C.2). Dessa gäller i (19/C.4). Presidenten ska infor- mera talmannen om sådana nödåtgärder. Parlamentet, eller, om parlamentet har förhinder, parlamentets försvarsutskott, ska sam- manträda vid undantagstillstånd och har rätt att upphäva sådana nödåtgärder (19/C.3). Se också landsspecifika element värda att notera nedan. Vilka effekter har nödtillståndet på domstolarnas roll? Ej reglerat i grundlag. Vilka effekter har nödtillståndet på militärens och polisens befogenheter och roller? I fall då man genom militära aktioner försöker att kullkasta den konstitutionella ordningen eller att tillägna sig full kontroll över statsmakten, eller i fall av väpnat våld som allvarligt och i stor skala äventyrar liv och egendom, vid undantagstillstånd, får försvars- makten användas om polisstyrkorna visar sig vara otillräckliga (paragraf 40/B.2). Parlamentet fattar beslut om detta. Är parla- mentet förhindrat att samlas, fattar presidenten sådant beslut (paragraf 19/C.1). Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i Vilka grundläggande skydd finns uppställda för den demokratiska ordningens fortlevnad? Vid undantagstillstånd eller nationellt kristillstånd får parlamentet inte upplösas (paragraf 28/A.1). I fall parlamentets mandatperiod skulle upphöra under undantagstillstånd eller nationellt kristill- stånd ska det förlängas till dess att nödsituationen upphört (para- graf 28/A.2). Vid krigstillstånd eller risk för krig eller i en nödsituation kan presidenten återkalla parlamentet om det har upplösts. Parlamen- tet ska självt fatta beslut om mandatförlängning (paragraf 28/A.3). Vid nationell kris får författningsdomstolens verksamhet ej inskränkas (paragraf 19/B.6). Vilka fri- och rättigheter kan ej inskränkas under några förhållanden? Enligt paragraf 8.4 får vid nationellt kristillstånd, undantagstill- stånd eller tillstånd av fara grundläggande fri- och rättigheter inskränkas eller tillfälligt upphävas, dock ej följande rättigheter: (a)rätten till liv och människovärdets okränkbarhet, rätten att inte utsättas för tortyr eller annan inhuman eller förnedrande behandling eller bestraffning (i enlighet med paragraf 54); (b)rättigheter vid frihetsberövande (i enlighet med paragraf 55); (c)alla individers rättsförmåga (i enlighet med paragraf 56); (d)oskuldspresumtionen, rätten till försvar, principen inget straff utan lag (i enlighet med paragraf 57.2–4); (e)trosfrihet (i enlighet med paragraf 60); (f)jämställdhet, stöd och skydd till havande och nyförlösta mödrar, skydd av kvinnor och unga på arbetsplatsen (i enlighet med paragraf 66); (g)barnens rättigheter (i enlighet med paragraf 67); (h)nationella och etniska minoriteters rättigheter (i enlighet med paragraf 68); (i)rätten till medborgarskap, ungerska medborgares rätt att vistas i och att åtnjuta skydd även när de befinner sig utomlands (i enlighet med paragraf 69); (j)rätten till socialt skyddsnät (i enlighet med paragraf 70/E). Andra, landsspecifika element värda att notera: Vid krig eller överhängande krigsfara ska ett så kallat nationellt försvarsråd () upprättas. Ordförande i försvarsrådet är presidenten, och övriga medlemmar utgörs av parlamentets talman, parlamentsgruppernas gruppledare, statsmi- nistern, övriga ministrar och stabschefen (of Staff of the Hungarian ) som har rätt att bli konsulterad (paragraf 19/B.2). Förutom militära angelägenheter i enlighet med paragraf 19/B.1 a–b beslutar det nationella försvarsrådet om nödåtgärder i enlighet med lag (paragraf 19/B.1c). Rådet övertar presidentens och regeringens maktbefogenheter samt de maktbefogenheter parlamentet överför (paragraf 19/B.3). Det nationella försvarsrådet kan utfärda dekret som tillfälligt upphäver tillämpningen av vissa lagar eller frångår vissa bestäm- melser i lag. Det kan dock ej upphäva tillämpningen av grundlagen (paragraf 19/B.4). Dekreten upphör att gälla som nöd- tillståndet, om ej parlamentet förlänger deras giltighet (paragraf 19/B.5). Folkomröstning om krigstillstånd, undantagstillstånd och nationellt kristillstånd kan ej hållas (paragraf 28/C.5). En majoritet på två tredjedelar av närvarande parlamentsleda- möter krävs för att godta den lag som fastställer det detaljerade regelverk som ska gälla vid nationellt kristillstånd och undantags- tillstånd (paragraf 19/D). Regler för vilka omedelbara åtgärder statsmakten ska vidta vid ett oväntat väpnat angrepp, innan undantagstillstånd eller krigs- tillstånd kunnat proklameras, finns också (se paragraf 19/E). Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i 3.3Länder i mellanläget mellan minimal och utförlig konstitutionell reglering: , , , , , , , , , , , och (grundlag , senast ändrad 2005) Finns nödtillstånd reglerat i konstitutionen? Under vilken benämning? I vilka paragrafer? Undantagstillstånd och krigslagar regleras i paragraferna 57.3, 64.2, 84.12, 100.5 och 162.2. Finns olika grader/typer av nödtillstånd? Ja, undantagstillstånd och krigslagar. För vilka typsituationer gäller nödtillståndet? Grunderna för undantagstillstånd regleras ej närmare i konstitu- tionen. Vem beslutar om nödtillstånd? På hemställan av presidenten eller ministerrådet beslutar parla- mentet om krigslagar eller undantagstillstånd omfattande hela eller delar av landets territorium (paragraf 84.12). När parlamentet inte sammanträder och inte kan sammankallas ska presidenten inrätta krigslagar eller proklamera undantagstillstånd. Parlamentet ska då genast sammankallas för att godkänna beslutet (paragraf 100.5). Finns tidsbegränsning för nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag. Hur förlängs nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag. Hur avslutas nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag. Vilka effekter har nödtillståndet på balansen mellan regering, statschef och parlament? Enligt paragraf 162.2 ska i en nödsituation en Assembly fylla parlamentets funktioner. Assembly har 400 ledamöter, medan parlamentet har 240 (paragraferna 63 och 157). Vilka effekter har nödtillståndet på domstolarnas roll? Ej reglerat i grundlag. Vilka effekter har nödtillståndet på militärens och polisens befogenheter och roller? Ej reglerat i grundlag. Vilka grundläggande skydd finns uppställda för den demokratiska ordningens fortlevnad? Om krig eller annan nödsituation uppstår då parlamentets mandatperiod löpt ut eller är i färd med att löpa ut förlängs denna till dess situationen förändrats till det bättre (paragraf 64). Vilka fri- och rättigheter kan ej inskränkas under några förhållanden? Paragraf 57.3 innehåller en uppräkning av de rättigheter som inte får inskränkas efter krigsförklaring, vid undantagstillstånd eller krigslagar. (h)rätten till liv (i enlighet med paragraf 28); (i)rätten att inte utsättas för tortyr eller annan inhuman eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller tvångsassimilering (i enlighet med paragraf 29); (j)rätten till opartisk rättegång (i enlighet med paragraf 31.1–3); (k)rätten till privatliv (i enlighet med paragraf 32.1); (l)religions- och åsiktsfrihet (i enlighet med paragraf 37). Andra, landsspecifika element värda att notera - Bilaga – Den konstitutionella regleringen av nödlägen i Finns nödtillstånd reglerat i konstitutionen? Under vilken benämning? I vilka paragrafer? konstitution reglerar undantagstillstånd och krigstill- stånd i paragraferna 128–131 samt i paragraferna 65.14–15 och 104. Nödläge nämns i paragraf 87.8. Vissa tillägg gällande tvångsarbete (tillåtet för att förhindra spridandet av smittsamma sjukdomar eller i fall av naturkatastrof, paragraf 29.2), rätten till fri rörlighet (kan inskränkas i enlighet med lag bl.a. i försvarsintresse, i fall av naturkatastrof och för att förhindra spridandet av smittsamma sjukdomar, paragraf 34) och rätten till mötesfrihet (kan inskränkas i enlighet med lag bl.a. för nationens säkerhet, allmän ordning eller för att förhindra spridandet av smittsamma sjukdomar, paragraf 47) finns också. Finns olika grader/typer av nödtillstånd? Ja, nödläge, undantagstillstånd och krigstillstånd. För vilka typsituationer gäller nödtillståndet? Undantagstillstånd kan proklameras vid hot mot den konstitu- ordningen (paragraf 129.1). Vad sådana hot kan bestå i specificeras inte närmare i konstitutionen. Nödläge kan komma i fråga vid naturkatastrof, annan katastrof eller epidemi (paragraf 87.8). Vem beslutar om nödtillstånd? Parlamentet, på förslag av presidenten, beslutar om krigstillstånd, förutom vid väpnat angrepp, då presidenten proklamerar krigstill- stånd utan dröjsmål (paragraferna 65.15, 128). Parlamentet, på förslag av presidenten eller regeringen, beslutar om undantagstillstånd (paragraferna 65.14, 129). Proklamation av undantagstillstånd kräver en majoritet av alla ledamöter (paragraf 104). Regeringen beslutar om nödläge (paragraf 87.8). Finns tidsbegränsning för nödtillstånd? Ja, för undantagstillstånd (paragraf 129). Ej i övrigt reglerat i grundlag. Hur förlängs nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag. Hur avslutas nödtillstånd? Ej reglerat i grundlag, förutom tremånadersregeln för undantags- tillstånd (se ovan). Vilka effekter har nödtillståndet på balansen mellan regering, statschef och parlament? Ej reglerat i grundlag.