sou · GVB330 · 2008-01-01 00:00:00 — Två nya statliga specialskolor av Utredningen om statliga specialskolor Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå hur och skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språk- störning. Uppdraget skall i denna del enligt direktiven (dir. 2006:127) redovisas . Enligt direktiven skall utredaren därutöver kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. Utredaren skall vidare enligt direktiven granska ansvarsfördelningen mellan staten och kommunen när det gäller utbildning för döva, hörselskadade eller dövblinda elever. Dessa delar av uppdraget skall redovisas . , ordförande i utbildningsutskott, för- ordnades till särskild utredare. Som sekreterare i utredningen förordnades , kansliråd vid Utbildningsdeparte- mentet. Som sekreterare i utredningen förordnades vidare , hovrättsassessor i Hovrätten över och . Som experter i utredningen förordnades och , departe- mentssekreterare vid , , departementssekreterare vid , , kansliråd vid , , skolchef i och , stf. Utredningen, som antagit namnet Utredningen om statliga specialskolor (U 2006:11), överlämnar härmed sitt första betänkande Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30). Att känna sig behövd, att kunna vara delaktig och att känna att man lyckas är centrala meningar i vårt liv. Ofta tar vi det för givet att alla kan, att vår gemensamma grundstruktur i samhället passar alla och att likvärdighet betyder likadant. För mig betyder likvärdighet att alla ges en ärlig chans att lyckas, att alla kan vara delaktiga och känna sig behövda utifrån sina egna förutsättningar, möjligheter och mål. Det är en självklarhet att alla ska vara inkluderade i vårt samhälle. Det är ett synnerligen viktigt mål om vi kommer ihåg att vägen dit kan se olika ut. För elever i skolan ser behoven olika ut och vad som är det bästa för den ene passar inte den andre. För att skolan ska kunna bli likvärdig krävs en ökad valfrihet och flexibilitet. Det krävs också utbildningsalternativ som erbjuder specifik specialist- kompetens och specifika hjälpmedel. I denna första del av utredningen ger jag förslag på hur Eke- skolan och kan återetableras som statliga special- skolor. Min utgångspunkt har varit en ny flexibel specialskola där nyckelorden är valfrihet, flexibilitet och information. En valfrihet som innebär större möjligheter att kunna välja skolform för den aktuella målgruppen. En flexibilitet som innebär att utbildningen utformas så att den på bästa sätt tillgodoser den enskilde elevens behov. Ökade informationsinsatser som innebär att elever med funktionshinder och deras vårdnadshavare får den information de behöver för att kunna välja antingen en lämplig skolform eller annan form av stöd. Jag har också haft som utgångspunkt att försöka ge förslag som är långsiktigt hållbara. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Kommunernas ansvar för skolan............................................. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken......... Behovet av utbildningsplatser ................................................. Barn och ungdomar med synskada ......................................... Uppföljning och utvärdering................................................... Förslag till lag om ändring i skollagen .................................... 5.2Förslag till förordning om ändring i 5.3Förslag till förordning om ändring i förordningen med 5.4Förslag till förordning om upphävande av förordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter och förordningen om ersättning för elever som fullgör sin skolplikt i särskilda resurscenter 5.5 Övriga författningsförslag ....................................................... Mitt uppdrag har varit att utreda och föreslå hur och skall återetableras som statliga specialskolor för ele- ver med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. I uppdraget har ingått att kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli. Min upp- gift har också varit att analysera och föreslå hur skolorna skall orga- niseras och på vilket sätt elevernas hemkommuner kan involveras i elevernas skolgång i en statlig specialskola. Därutöver har i upp- draget ingått att redovisa förslagens administrativa, organisatoriska och ekonomiska konsekvenser samt en kostnadsberäkning för be- rörda myndigheter. I uppdraget har även ingått att föreslå nödvän- diga författningsändringar. Vi har under utredningen samrått med personalen och ledningen vid och , , , Kommuner och Landsting (SKL), (), Unga synskadade (US), Före- ningen för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), , hörselskadade och språkstörda barn (DHB), /Talknuten och . Mina förslag syftar till att forma en statlig specialskola där det enskilda barnets behov och förutsättningar står i fokus. Utbild- ningen i specialskolan skall vara flexibel. Med en flexibel utbildning avser jag en utbildning som utformas så att den på bästa sätt tillgo- doser de behov eleven har. För att få en bred uppfattning om elevens behov krävs en dialog mellan eleven, elevens vårdnadshavare, skolans personal och hemkommunen. Dialogen bör resultera i en överenskommelse där utbildningen utformas så att eleven ges de bästa möjliga förutsättningarna till största möjliga utveckling både socialt och kunskapsmässigt. Mina förslag syftar även till att öka möjligheterna för elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning att välja skolform. Om elevens behov kräver det skall det vara möjligt för eleven att få sin utbildning i en statlig special- skola. Det är dock av yttersta vikt att specialskolan kontinuerligt följer upp och utvärderar elevens sociala utveckling och kunskaps- utveckling och i samverkan med eleven, elevens vårdnadshavare och hemkommunen utformar en utbildning som bäst främjar elevens utveckling. Med mina förslag vill jag därutöver betona vikten av information. Elever med funktionshinder och deras vårdnadshavare skall ges bästa möjliga information om olika valmöjligheter inför val av skola. Nedan följer mina förslag i sammanfattning. och återetableras som statliga specialskolor I 7 kap. 1 § skollagen (1985:1100) införs en bestämmelse med inne- börden att den statliga specialskolan skall omfatta också elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstör- ning. Ändringen föranleder även en del andra författningsändringar. Syftet med återetablerandet av och är främst att öka elevers och vårdnadshavares möjligheter att välja skolform samt att erbjuda en ändamålsenlig utbildning för de mest utsatta eleverna. Jag föreslår också att förordningen om visstidsutbildning vid sär- skilda resurscenter (2004:203) upphör. Anledningen är att jag i stället föreslår en flexibel specialskola vars verksamhet präglas av de goda erfarenheterna från visstidsutbildningen. Verksamheterna vid Resurscenter tal och språk samt Resurscenter syn är nära sammanlänkade med skolverksamheten vid respektive . Dessa verksamheter bör enligt min mening inte skiljas åt. Därför föreslår jag att resurscenterverk- samheten och specialskolan hålls ihop. Resurscenter tal och språk () och Resurscenter syn () är verksamheter inom Specialpeda- gogiska institutet. i sin tur har ansvar för den statliga specialskolan för döva och hörselskadade elever. Enligt direktiven Översyn av myndighetsstrukturen inom skol- väsendet (dir. 2007:28) skall utredaren vid utarbetandet av sina för- slag utgå från att en särskild myndighet skall ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder samt bedriva undervisning för vissa barn och ung- domar med funktionshinder. Möjligheten att föra Specialskole- myndigheten som en operativ avdelning till myndigheten för statens samlade stöd för funktionshindrade skall i detta samman- hang övervägas. I överensstämmelse med dessa direktiv föreslår jag att resurscenterverksamheten i sin helhet förs över från Special- pedagogiska institutet till . Jag föreslår att det i specialskoleförordningen (1995:401) införs be- stämmelser om att specialskolan aktivt skall samverka med elevernas hemkommuner så att dessa involveras i elevens utveckling i den statliga specialskolan. Syftet med detta förslag är att ta vara på de goda erfarenheter som visstidsutbildningen har inneburit. Information samt behovet av utbildningsplatser Under min utredning har det framkommit att vårdnadshavare och huvudmän inte alltid har varit medvetna om de möjligheter till ut- bildning som har funnits vid Resurscenter tal och språk (Hällsbo- skolan) och Resurscenter syn (). Endast genom att öka elevers, vårdnadshavares och huvudmäns vetskap om vilka alternativ som finns att tillgå kan man förvänta sig att efterfrågan på utbildningsplatser kommer till stånd. I detta syfte föreslår jag att ges i uppdrag att aktivt informera olika intressenter, såsom barnavårdscentraler, habiliteringar, skolor, or- ganisationer och övriga ansvariga, om det råd och stöd samt skolor som staten har ett erbjuda. Att bedöma behovet av utbildningsplatser har visat sig vara mycket svårt. Det saknas statistik över elever med de aktuella funktions- Därför blir alla försök att bedöma behovet mer eller mindre gissningar och uppskattningar. Min bedömning är att efterfrågan inte ökar markant fr.o.m. då skolorna återetableras eller från den tidpunkten re- geringen bestämmer. Däremot anser jag att kommer efterfrågan på utbildningsplatser att öka, dock under förutsättning att aktiva informationsinsatser genomförs. För att kunna garantera en god kvalitetsutveckling i verksamheten föreslår jag att en utomstående utvärderare på Utbildningsdeparte- mentets initiativ följer upp och utvärderar verksamheten och vid behov föreslår nödvändiga åtgärder. Enligt 7 kap. 1 § skollagen (1985:1100) skall utbildningen i special- skolan syfta till att ge barn och ungdomar med dövhet eller hörsel- skada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Av 7 kap. 5 § skollagen framgår att utbildningen i specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter samt att regeringen meddelar föreskrifter om enheterna och deras upptagningsområden. Enligt 1 kap. 3 § specialskoleförordningen (1995:401) skall specialskolan ha fem skolenheter med regionala upptagningsområden (region- skolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). Till grund för denna reglering ligger beslut med anled- ning av förslagen i propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Som en följd av beslutet gavs en organisations- kommitté i uppdrag att utveckla och lägga fram förslag om den konkreta utformningen av en förändrad organisation för statens stöd i specialpedagogiska frågor. Beslutet innebar bl.a. att statens råd och stöd i specialpedagogiska frågor skulle samlas till en myndighet – – varvid även verksamheterna vid och föreslogs överföras till myndigheten. För innebar beslutet att de fasta skoldelarna vid Eke- skolan skulle avvecklas successivt med början . Be- slutet innebar också att verksamheterna vid resurscenter och Tomtebodaskolans resurscenter skulle slås ihop till ett gemen- samt resurscenter. Även för innebar beslutet att de fasta skoldelarna skulle avvecklas successivt fr.o.m. som det vid skolan skulle finnas ett resurscenter för barn och ungdomar med grav språkstörning. Både för och för innebar beslutet att resurscenterverksamheten skulle stärkas i takt med att skolverksam- heten minskade. Vid resurscentren skulle det dessutom enligt riks- dagens beslut finnas en mindre skoldel för visstidsplaceringar. Med en sådan placering avsågs att en elev erbjuds insatser från resurs- centrets sida som ett led i sin utbildning i hemkommunens skola. Beslutet innebar dessutom att barn och ungdomar med synskada och ytterligare funktionshinder samt barn och ungdomar med grav språkstörning inte längre omfattades av specialskolans målgrupp. Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter Enligt 10 kap. 3 a § skollagen får barn som är synskadade eller gravt språkstörda fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter. Bestäm- melsen reglerar placeringar vid särskilda resurscenter. Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid sär- skilda resurscenter skall det finnas visstidsutbildning vid Resurs- center syn () och vid Resurscenter tal och språk (). Syftet med utbildningen vid resurscentren är att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar. Utbildningen skall vidare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkom- munen. Den svenska handikappolitiken utgår från den nationella handlings- planen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). I handlingsplanen slås bl.a. fast att elever med funk- tionshinder bör, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. Till grund för handlingsplanen ligger flera internationella överenskommelser, t.ex. , samt Salamancadeklarationen. Kommunernas ansvar för skolan Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skall alla barn och ungdomar ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet obero- ende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska för- hållanden. I princip har alla barn som är bosatta i skolplikt enligt 3 kap. 1 § skollagen. Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. I 4 kap. 1 § skollagen föreskrivs att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. Det är således i första hand kommunerna som har ansvaret för utbildningen och det särskilda stödet i det offentliga skolväsendet. inrättades som enligt specialskoleförordningen (1995:401) skall ha fem skolenheter med regionala upptagningsområden (regionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte behöver särskilda insatser vid riksskolan. inrättades som enligt sin instruktion (2001:286) skall i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för bl.a. förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg, utbildning inom det offentliga skolväsendet samt sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. Därutöver ingår ansvar för att bedriva resurscenterverksamhet i institutets uppdrag. Vid utformning av författningsförslagen har det antagits att dessa träder i kraft . Som anförs i avsnitt 3.4 bör emellertid ikraftträdandet samordnas med utredningen om Översyn av myn- dighetsstrukturen inom skolväsendet m.m. (dir. 2007:28). Om re- geringen bestämmer en annan dag för ikraftträdande måste följakt- ligen förslagen justeras i vissa delar. lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) TPF1FPT dels att 10 kap. 3 a § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 6 §, 3 kap. 3 §, 7 kap. 1 § och 15 kap. 7 § skall ha följande lydelse. För barn som på grund av dövhet eller hörselskada inte kan gå i eller motsva- rande del av särskolan finns spe- cialskolan. Staten är huvudman för specialskolan. För barn som är synskadade och har ytterligare funktionshin- der, döva, hörselskadade eller gravt språkstörda och som därför eller av andra synnerliga skäl inte kan gå i eller mot- svarande del av särskolan finns specialskolan. Staten är huvud- man för specialskolan. 1TP PT Lagen omtryckt 1997:1212. Senaste lydelse av 10 kap. 3 a § 1999:886. 2TP PT Senaste lydelse 1999:886. Barn som är synskadade och har ytterligare funktionshinder, döva, hörselskadade eller gravt språkstörda och som därför eller av andra synnerliga skäl inte kan gå i eller särskolan skall tas emot i specialskolan.Vid prövningen om barnet kan gå i eller särskolan skall barnets bästa sättas i främsta rummet. Barn i allmänhet skall tas emot i . Barn som bedöms inte kunna nå upp till kun- skapsmål därför att de är utvecklingsstörda skall tas emot i sär- skolan. Barn som inte kan gå i grund- skolan eller särskolan därför att de är döva eller hörselskadade skall tas emot i specialskolan. Utbildningen i specialskolan skall syfta till att ge barn och ungdomar med dövhet eller hör- selskada en till varje elevs förut- sättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt mot- svarar den utbildning som ges i . Utbildningen i specialskolan skall syfta till att ge barn och ungdomar med synskada och ytterligare funktionshinder, döv- het, hörselskada eller grav språk- störning en till varje elevs förut- sättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt mot- svarar den utbildning som ges i . har den centrala tillsynen över elevhemsboende vid Rh-anpassad utbildning, spe- cialskolor och resurscenter samt vid viss utbildning för elever har den centrala tillsynen över elevhemsboende vid Rh-anpassad utbildning och specialskolor samt vid viss ut- bildning för elever med utveck- 3TP PT Senaste lydelse 1999:886. 4TP PT Senaste lydelse 1999:886. 5TP PT Senaste lydelse 1999:886. med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. Länsstyrelserna har tillsyn över verksamheten vid sådant elev- hemsboende som avses i första stycket och får då inspektera verksamheten. lingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. Länsstyrelserna har tillsyn över verksamheten vid sådant elev- hemsboende som avses i första stycket och får då inspektera verksamheten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har elever före tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Äldre bestämmelser skall tillämpas på sådan utbildning. förordning om ändring i specialskoleförordningen (1995:401) Härigenom föreskrivs i fråga om specialskoleförordningen (1995:401) dels att 1 kap. 3, 5, 8 och 9 §§, 2 kap. 6 §, 3 kap. 5 § och 8 kap. 8 §, rubriken närmast före 1 kap. 8 § samt punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (2000:448) om ändring i specialskoleförordningen (1995:401) skall ha följande lydelse, dels att det skall införas nya paragrafer, 1 kap. 11 a §, 2 kap. 2 a och 2 b §§, 3 kap. 5 a §, 6 kap. 8 och 9 §§ och 10 kap. 1 a §, samt närmast före 6 kap. 8 § en ny rubrik av följande lydelse. Specialskolan skall ha fem skol- enheter med regionala upptag- ningsområden (regionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). Specialskolan skall ha fem skol- enheter med regionala upptag- ningsområden (regionskolor) och tre skolenheter för elever från hela landet (riksskolor). En del av elevernas utbildning i specialskolan får i samverkan med elevens hemkommun ske i kommunens grundskola eller sär- skola. I denna förordning avses med 1.hörselskadaU :U nedsättning av hörseln, 2.skoldagarU :U de dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum, 3.styrelsenU :U styrelsen för Spe- cialskolemyndigheten, I denna förordning avses med 1.hörselskadaU :U nedsättning av hörseln, 2.språkstörningU :U specifik stör- ning av tal- och språkutvecklingen, 3.synskadaU :U nedsättning av syn- förmågan, 4.funktionshinderU :U fysiska funk- 6TP PT Senaste lydelse 2000:448. 7TP PT Senaste lydelse 2000:448. 4. undervisningstidU :U arbete som tionshinder; medicinskt, psykiskt planerats av lärare och elever eller neurologiskt betingade funk- tionsnedsättningar; svåra läs- och genomför under lärares ledning, skrivsvårigheter (dyslexi) samt ut- :U ämne för vilket re- vecklingsstörning och andra funk- geringen eller, efter bemyndi- tionshinder som avses i 1 kap. 16 § skollagen (1985:1100), skolverk har fastställt en kurs- :U de dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum, 7. undervisningstidU :U arbete som planerats av lärare och elever tillsammans och som eleverna genomför under lärares ledning, :U ämne för vilket re- geringen eller, efter bemyndi- gande av regeringen, Statens skol- verk har fastställt en kursplan, :U den skola där ele- ven skulle ha fullgjort sin skol- gång om eleven inte hade mot- tagits för utbildning vid special- Riksskolan, som skall finnas i (Åsbackaskolan), är av- sedd för döva eller hörselskadade elever som på grund av utveck- lingsstörning inte kan få sin ut- bildning i en regionskola. Riksskolor skall finnas i 1.Gnesta (Åsbackaskolan). Skolan är avsedd för döva eller hörselskadade elever som på grund av utvecklingsstörning inte kan få sin utbildning i en re- gionskola. 2.Örebro (). Skolan är avsedd för elever med synskada och ytterligare funktionshinder. PT Senaste lydelse av rubriken närmast före 1 kap. 8 § 2000:448. PT Senaste lydelse 2002:238. Skolan är avsedd för elever med grav språkstörning. Vid riksskolan skall också tas emot elever som är dövblind- födda. Vid skall också tas emot elever som är döv- blindfödda. skall i slutet av varje läsår underrätta elevernas hemkommun om elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling. skall erbjuda specialpedagogisk utred- ning inom resurscenter för 1. barn och ungdomar med synskada samt barn och ung- domar med synskada och ytter- ligare funktionshinder, 2. barn och ungdomar med grav språkstörning, 3. döva och hörselskadade barn och ungdomar som också är ut- vecklingsstörda, och 4. barn och ungdomar som är dövblindfödda. Verksamheten vid ett resurs- center skall omfatta barn och ung- domar med sådana funktions- hinder i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, i det offentliga skolväsendet, i sådana fristående- skolor som står under statlig 10TP PT Senaste lydelse 2000:448. tillsyn enligt 9 kap. skollagen (1985:1100), i sådan utbildning som avses i 10 kap. 1 § och 2 §§ skollagen och i utbildning som motsvarar förskoleklassen och som inte bedrivs av en godkänd fristående skola. Vid ett resurscenter får även ingå specialpedagogisk träning. I verksamheten vid ett resurscenter skall ingå information till och utbildning av lärare och annan personal samt av vårdnadshavare. Utredning och träning får vid behov även omfatta barn som inte har börjat i de verksamheter som avses i andra stycket. skall bedriva undervisning för barn och ungdomar som enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) i dess lydelse före får fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter och för barn och ung- domar som avses i punkterna 2, 3, 7 och 8 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen. Inom skall finnas ett kansli med säte i . För varje skolenhet skall det finnas en rektor. Vid skall det finnas sådana resurs- center som avses i 2 a och 2 b §§. bestämmer i övrigt själv sin organisation. 11TP PT Senaste lydelse 2000:448. För specialskolan gäller den timplan som framgår av bilagan till denna förordning. skolan, Östervångsskolan, Åsbacka- den timplan som framgår av bilagan till denna förordning. Timplanen anger den minsta totala undervisningstid i timmar som skall erbjudas elever i årskurserna 1–10. beslutar om fördelningen av undervis- ningstiden på ämnen, ämnesgrupper, språkval och elevens val. När särskolans kursplaner skall tillämpas gäller dock i stället 6 §. I skall eleverna i årskurserna 1–10 erbjudas en minsta total undervisningstid på . När de kursplaner som avses i 2 och 3 §§ skall tillämpas beslutar Specialskole- myndigheten om fördelningen av undervisningstiden på ämnen eller ämnesgrupper som finns i timplan samt på språkval och elevens val. får efter att ha hört elevvårdskonfe- rensen och samrått med elevens hemkommun besluta att del av elevens utbildning skall ske i kommunens grundskola eller sär- skola.