sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — I tjänstebranschen exklusive IKT kommer däremot halva bidraget till kapitalfördjupningen från ändrad sammansättning/kvalitet. Bidraget från kapitalfördjupning i tjänstebranschen exklusive IKT är anmärkningsvärt stort. Som kan konstateras utifrån diagram 2.9 har samtliga kapitalslag vuxit i branschen, men framför allt har IKT-kapitalet ökat mycket snabbt. produktivitet i näringslivet 1997–2005 Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter –0,71 –0,11 Källa: och egna beräkningar. I denna rapport görs inga försök att förklara TFP-tillväxten eller skillnader i denna mellan olika branscher. Men en förklaring som brukar framföras är att branscher med hög andel IKT-kapital i produktionen har en högre TFP-tillväxt.TPF33FPT Av de här studerade branscherna är andelen IKT-kapital högst i IKT-branschen där IKT-kapitalet som andel av förädlingsvärdet uppgår till ca 33TP PT Se t.ex. Hagén & Skytesvall [2006]. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Det är också i denna bransch som produktivitets- tillväxten är högst. Näst högst andel IKT-kapital har tillverknings- industrin exklusive IKT (där motsvarande andel uppgår till ). Tjänstebranschen exklusive IKT har nästan lika hög andel IKT-kapital i produktionen som tillverkningsindustrin exklusive IKT (), men har däremot betydligt lägre TFP-tillväxt. Övriga varubranschen har mycket låg andel IKT- kapital i produktionen () och också en låg TFP-tillväxt. Branscher med hög andel IKT-kapital i produktionen har alltså i högre grad lyckats höja produktiviteten. 2.3Tillväxtbokföring – andra studier I detta avsnitt redogörs kort för ett antal studier som tillämpat tillväxtbokföring på och på andra länder. Vid jämförelser mellan olika studier är det viktigt att vara medveten om skillnader i hur tillväxtbokföringen genomförs. Skillnader i beräkningen av bidraget från kapitalfördjupning och huruvida hänsyn tas till förbättrad kvalitet hos arbetskraften kommer att ge upphov till skilda resultat för TFP-utvecklingen, eftersom denna är beräknad som en residual. Bristen på data är troligen en förklaring till att det finns relativt få studier där svensk produktivitetstillväxt analyseras med hjälp av tillväxtbokföring. I de studier som finns skiljer sig tidsperioderna åt något, men gemensamt för de olika studierna är att de finner att IKT har spelat en viktig roll för den svenska produktivitets- utvecklingen i näringslivet, både genom hög TFP-tillväxt och genom att andelen IKT-kapital har ökat. Bidraget från förbättrad kvalitet hos arbetskraften varierar mellan 0,2–0,och TFP-tillväxten varierar mellan 1,5–2,. Resultatet i föreliggande studie ligger inom dessa intervall. (2003) är den första studie som tillämpar tillväxt- bokföring på svensk data där flödet av kapitaltjänster används i stället för kapitalstockar. Studien avser näringslivet perioden – 1999. I studien tas däremot ingen hänsyn till förändrad kvalitet av arbetskraften. Arbetet i denna studie vidareutvecklas i (2004), där även arbetskraftens förändrade kvalitet analyseras. I studien delas arbetskraften in efter utbildningsnivå och utbildningsinriktning. Kapitalstocken är uppdelad i 3 kapitalslag; maskiner exklusive IKT, byggnader och IKT-kapital. , 1994–2000, ökade produktiviteten i Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring näringslivet som helhet med i genomsnitt per år.TPF34FPT Kapitalfördjupning bidrog . Bidraget från IKT-kapital var något högre, . Bidraget från övrigt kapital var alltså negativt. Förändringar i arbetskraftens kvalitet bidrog , medan ökad TFP bidrog med . Förbättrad kvalitet hos arbets- kraften gav ett större bidrag i tjänstebranscherna än i varu- branscherna, respektive . Bidraget från förbättrad kvalitet hos arbetskraften i IKT-branschen var större, . I denna studie är inte IKT- branschen exkluderad ur tjänstebranschen och varubranschen. Bakom den ökande kvaliteten hos arbetskraften ligger en ökande andel sysselsatta med eftergymnasial utbildning med ekonomisk examen eller ingenjörsexamen. Andra sidan av myntet är en minskande andel med enbart grundskoleutbildning, vilket har bidragit ytterligare till kvalitetsförbättringen. Hagén & Skytesvall (2005) analyserar produktivitets- utvecklingen i näringslivet för perioden –2004. Produktiviteten analyseras som bruttoproduktion per arbetad timme, vilket innebär att insatsförbrukning ingår i produktions- funktionen. Därmed är det svårt att jämföra dessa resultat med andra studier. Även i denna studie kvalitetsjusteras kapital och arbetskraft. Arbetskraften delas in i fem åldersgrupper, fem utbildningsnivåer, två olika utbildningsinriktningar och fem etnicitetsgrupper. Kapitalet är indelat i maskiner exklusive IKT, transportmedel, byggnader och IKT. En del av resultaten redovisas även för förädlingsvärdesutvecklingen. Förädlingsvärdet i närings- livet som helhet ökade med i genomsnitt perioden –2004. Förändringen i flödet av kapitaltjänster bidrog , varav IKT-kapital bidrog . Förändringen i kvalitetsjusterade timmar bidrog och ökad TFP . Kvalitetsjusterade timmar ökade i genomsnitt snabbare än arbetade timmar. har i tidigare studierTPF35FPT analyserat produktivitetstillväxten i näringslivet, men då utan att kvalitetsjustera arbetskraften. 34TP PT Sedan denna studie publicerades har utfall för produktivitetstillväxten i näringslivet reviderats i nationalräkenskaperna. 35TP [2005], [2006a]. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 IT så väl dessa studier som i föreliggande studie påminner resultatenT för mer om andra bedömares resultat för än för . m.fl. (2007) har i EU KLEMS projektet tillämpat tillväxtbokföring för ett stort antal länder baserat på data som är framtagen i syfte att vara jämförbar mellan olika länder. Metodiken är densamma som används i denna rapport, dvs. arbetskraft och kapital kvalitetsjusteras. m.fl. (2007) ökade arbetsproduktiviteten i näringslivet perioden –2004 nästan lika snabbt i som i , medan produktiviteten i EU ökade betydligt långsammare (se tabell 2.9). Det är främst TFP- utvecklingen som skiljer och från EU. Tabell 2.9 Arbetsproduktivitet och förädlingsvärde i närings- livet 1995–2004 Genomsnittlig årlig procentuell förändring respektive procentenheter Bidrag till förädlingsvärde från Källa: EU KLEMS. Produktivitetstillväxten i började stiga under den andra halvan av , efter att ha utvecklats svagt under ca två decennier.TPF36FPT Uppgången förstärktes av 2000- talet. Resultaten visar att den nya IKT-teknologin har spelat en stor roll i det amerikanska produktivitetsuppsvinget. I har utvecklingen varit den motsatta jämfört med i USA.TPF37FPT Tillväxten i arbetsproduktivitet har fallit successivt under och denna utveckling fortsatte av . 36TP PT Se t.ex. , Ho & Stiroh [2007], [2005], [2006]. 37TP PT [2005], [2006], , Musso, Stocker & Turunen [2006]. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring produktivitetstillväxten varit lägre i EU/EMU än i . Även om en ökad betydelse av den nya IKT-teknologin syns under den andra halvan av också i EU/EMU, är effekterna betydligt mindre än i . Bakom nedgången i produktivitetstillväxt i EU/EMU ligger i första hand minskade bidrag från kapitalfördjupning och en minskad TFP- tillväxt i andra branscher än ITK-branschen. I kapitel 2 dekomponerades den historiska produktivitets- utvecklingen för perioden –2005 med hjälp av tillväxtbok- föring i termer av kapitalfördjupning, förändrad kvalitet hos arbetskraften och tillväxt i TFP. I detta kapitel görs framskrivningar av produktivitetstillväxten på branschnivå, från vilka utvecklingen i näringslivet som helhet beräknas. Perioden är 2006–2020. Framskrivningar och kvalitets- justering av arbetade timmar redovisas i avsnitt 3.2–3.4 medan framskrivningar av produktiviteten redovisas i avsnitt 3.5. Framskrivningarna avser den konjunkturellt balanserade utvecklingen. Den historiska trendmässiga utvecklingen av TFP i de olika branscherna används som en ledstjärna för den framtida TFP-utvecklingen, men också andra bedömares syn på utvecklingen internationellt vägs in. Om man som i den neo- klassiska tillväxtmodellen betraktar TFP-utvecklingen som exogent given, finns det dock inget självklart sätt att göra framskrivningarna på. I grund och botten drivs TFP-utvecklingen av hur snabbt den teknologiska utvecklingen fortskrider, något som i sig är mycket svårt att förutspå. Osäkerheten i framskrivningar av den trendmässiga TFP-utvecklingen är därför mycket stora. Denna osäkerhet är särskilt stor inom IKT-branschen, där den trendmässiga TFP-tillväxten har varit mycket hög . Som en känslighetsanalys genomförs därför framskrivningar för produktivitetstillväxten med alternativa antaganden om TFP- tillväxten i IKT- branschen. Framskrivningen av de kvalitetsjusterade timmarna är naturligtvis också osäker. befolkningsprognos innebär att det finns ett starkt underlag för framskrivningarna. Tillsammans med utbildningsprognos och modell för demografiska framskrivningar, Bilaga 6 till LU 2008 medger befolkningsprognosen framskrivningar av den trend- mässiga utvecklingen av antalet arbetade timmar för de 752 olika grupperna av arbetskraft. Därmed kan också den trendmässiga utvecklingen av kvalitetsjusterade timmar beräknas. I framskrivningarna förutsätts att skillnader i sysselsättningsgrad mellan olika grupper i befolkningen består konjunkturellt balanserade nivå. Även medelarbetstiden för olika grupper av arbetskraften antas bestå. Dessutom antas att den relativa produktiviteten, som approximeras med relativ lön, mellan olika grupper av arbetskraften är över tiden. I praktiken kan dock olika faktorer påverka dessa variabler. Exempelvis är gruppen födda utanför en mycket heterogen grupp utöver vad som fångas av ålder och utbildning. Olika personer har t.ex. olika skäl till att invandra till . Beroende på om invandringen domineras av t.ex. flyktingar eller arbetskrafts- invandring kommer detta att påverka sysselsättningsgraden i gruppen. I framskrivningarna förutsätts implicit att de som invandrar i genomsnitt har samma utbildningsnivå, sysselsättnings- grad och medelarbetstid som motsvarande personer som redan bor i landet. Förändringar i arbetskraftens sammansättning, t.ex. till följd av ändrad utbildningsnivå eller ålderstruktur, kan dessutom påverka hur väl de olika grupperna av arbetskraft kompletterar varandra. Om den demografiska utvecklingen t.ex. medför att det finns ovanligt många unga, oerfarna personer i arbetskraften kan det bli så att sysselsättningsgraden och den relativa lönen minskar för dessa. På samma sätt kan förändringar i utbildningsfördelningen tänkas påverka sysselsättningsgraden och den relativa lönen för olika grupper av arbetskraften.TPF38FPT Men om förändringar i utbildningsfördelningen styrs av efterfråge- utvecklingen torde effekterna vara mindre. I vilken utsträckning förändringar av detta slag kommer att påverka den konjunkturellt balanserade utvecklingen framöver är naturligtvis mycket svårbedömt. De korta tidsserierna med 38TP PT Förändringar i utbildningsfördelningen kan också påverka den genomsnittliga produktiviteten för olika grupper av arbetskraften av andra skäl. Om exempelvis en större andel av befolkningen genomgår eftergymnasial utbildning kan detta verka återhållande på produktiviteten i denna grupp om de som tillkommer i genomsnitt har sämre förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Men kan det innebära att den genomsnittliga produktiviteten i gruppen gymnasieutbildade också minskar, om de som lämnar denna grupp för att genomgå eftergymnasial utbildning är de mest produktiva i gruppen. Effekterna på den relativa produktiviteten, som är av störst intresse i denna studie, är därför oklara. Bilaga 6 till LU 2008 historisk data innebär att det inte heller är meningsfullt att använda dem som utgångspunkt för att modellera utvecklingen. Som nämnts ovan utgår framskrivningarna ifrån att konjunkturellt balanserade skillnader i sysselsättningsgrad och medelarbetstid mellan olika grupper av arbetskraften består, liksom skillnader i relativ lön (i det s.k. integrationsscenariot som redovisas i kapitel 4 släpps dock dessa antaganden). Dessa antaganden har dessutom fördelen att de är mycket transparenta. I framskrivningarna antas att produktionsteknologin är av s.k. typ. Detta innebär bl.a. att kostnaden för de kapitaltjänster som används i produktionen utgör en andel av förädlingsvärdet. Med utgångspunkt från fram- skrivningarna för den trendmässiga utvecklingen av TFP och de kvalitetsjusterade arbetade timmarna kan utvecklingen av kapitaltjänsterna beräknas residualt så att detta villkor är uppfyllt. Framskrivningarna av kapitaltjänsterna i såväl basscenariot som de alternativa scenarierna baseras på denna princip (se appendix C). 3.1Framskrivningar av produktiviteten för andra länder I detta avsnitt redogörs kort för några studier som använt tillväxtbokföring som utgångspunkt för framskrivningar av produktivitetstillväxten för och EU. Resultaten från dessa studier utgör ett betydelsefullt underlag för framskrivningarna av framför allt TFP-utvecklingen i det svenska näringslivet. För att det ska vara meningsfullt att beakta andra bedömares TFP- antaganden krävs att tillväxtbokföringen görs på liknande sätt, bland annat vad avser kvalitetsjusteringen av kapital och arbetskraft. , Ho & Stiroh (2007) gör framskrivningar av produktivitetsutvecklingen i näringslivet för 2005–2015. Precis som i föreliggande studie antas att vinstandelen är och arbete och kapital kvalitetsjusteras. I studien analyseras näringslivet som helhet. I omfattar näringslivet en stor del av det som i utgör offentlig sektor. Därmed kan produktivitetstillväxten i näringslivet i och i vara olika, även om produktivitetstillväxten är identisk på branschnivå. För de variabler som anses vara svårast att prognostisera gör , Ho & Stiroh tre olika scenarier. Dessa variabler är TFP- tillväxt i IKT-branschen och i övriga branscher, samt tillväxten i Bilaga 6 till LU 2008 Det optimistiska scenariot utgår i stort sett ifrån att utvecklingen –2005 fortsätter, medan det pessimistiska scenariot utgår ifrån att utvecklingen dämpas och liknar den –1995 (se tabell 3.1). I basscenariot ökar produktiviteten i näringslivet 2005–2015. TFP i IKT-branschen antas då öka . Inte ens i det optimistiska scenariot blir produktivitetstillväxten lika hög som 2000–2005. I det pessimistiska scenariot faller produktivitetstillväxten till , vilket är nästan lika lågt som –1995. Trots detta är produktivitetstillväxten i detta pessimistiska scenario högre än den var i EU 2000–2005. Tabell 3.1 Produktion och produktivitet i näringslivet i 2005–2015 Årlig procentuell förändring respektive procent Tillväxt i arbetets kvalitet Kapitalandel (=vinstandel) Tillväxt i kapitalets kvalitet Källa: , Ho & Stiroh [2007]. Congressional Budget Office (CBO) publicerar en rapport med bedömningar av den ekonomiska utvecklingen i på kort- och medellång sikt. I rapporten sträcker sig framskrivningarna till 2017. Perioden –2017 avser potentiell, dvs. konjunkturellt balanserad, tillväxt och framskrivningarna baseras på resultat från tillväxtbokföring. Hänsyn har tagits till förändrad kvalitet av kapitalet men inte av arbetskraften. Allt annat lika kommer därmed TFP-utvecklingen att bli högre i jämförelse Bilaga 6 till LU 2008 med studien av , Ho & Stiroh. I bedöms förädlingsvärdet i näringslivet öka 2007–2017. Arbetade timmar bidrar och flödet av kapitaltjänster . TFP ökar , vilket är lika med genomsnittet för perioden –2006 enligt CBO. Produktivitetstillväxten i näringslivet uppgår till , vilket är något högre än perioden – 2006, beroende på ett större bidrag från kapitalfördjupning. I , Ho & Stiroh finns en sammanställning av produktivitetsframskrivningar för (se tabell 3.2). Tidshorisonterna är olika och variationen i bedömningarna är stor. Intervallet för den årliga produktivitetstillväxten i näringslivet spänner mellan och . är den genomsnittliga bedömningen av produktivitetstillväxten i näringslivet . Tabell 3.2 Produktivitetsframskrivningar i näringslivet för JP (2006) CBO (2007) Survey of Prof. Forecasters (2007) , Ho, Stiroh (2007) , (2006) CEA (2007) Källa: , Ho och Stiroh [2007]. (2005) har gjort produktivitets- framskrivningar till 2050 för EU:s 25 medlemsstater.TPF39FPT Dessa används som underlag för framskrivningar av åldersrelaterade utgifter. Tillväxtbokföring har tillämpats för ekonomin som helhet. Varken kapital eller arbete kvalitetsjusteras. I framskrivningarna används en produktionsfunktion med arbetskostnads- andel om . Produktiviteten mäts som förädlingsvärde per sysselsatt. Sysselsättningen antas utvecklas som den potentiella 39TP PT Exempel på en annan studie som tillämpat framskrivningar av produktivitetstillväxt med hjälp av tillväxtbokföring för är Musso m.fl. [2005]. Framskrivningar av produktivitetsutvecklingen Bilaga 6 till LU 2008 Kapitalstocken antas växa i samma takt som förädlingsvärdet. Därmed bestäms produktivitetstillväxten helt av tillväxten i . TFP antas konvergera i tillväxttakt mellan de olika länderna. 2050 antas TFP i ekonomin som helhet växa i alla länder, vilket är lika med den historiska utvecklingen mellan 1970–2004. Beroende på hur stora skillnaderna är i TFP-nivå i utgångsläget antas olika hastigheter i konvergensen mellan länderna. För antas att produktivitetstillväxten för ekonomin som helhet är i genomsnitt –2020, vilket ungefär motsvarar i näringslivet.TPF40FPT För ekonomin som helhet antas TFP öka med i genomsnitt under anpassnings- perioden och bidraget från kapitalfördjupning är 0,7 procent- enheter. För EU 25 är produktivitetstillväxten för hela ekonomin i genomsnitt 2011–2020. TFP-tillväxten är i genomsnitt och bidraget från kapitalfördjupning . Eftersom metoden skiljer sig en hel del från den som används i föreliggande studie är resultaten inte direkt jämförbara. Den studie som metodmässigt mest liknar föreliggande studie är , Ho & Stiroh. 3.2Framskrivning av arbetade timmar i det svenska näringslivet Framskrivningarna av de arbetade timmarna utgår i denna rapport ifrån ett konjunkturellt balanserat läge på arbetsmarknaden . Skillnader i sysselsättningsgrad och medelarbetstid mellan olika grupper av arbetskraften antas bestå konjunkturellt balanserade nivå. Antalet arbetade timmar styrs därmed av den demografiska utvecklingen i framskrivningarna. Då arbetskraftsdeltagandet, arbetslösheten och medelarbetstiden varierar mellan olika befolkningsgrupper kommer antalet arbetade timmar att påverkas både av befolkningstillväxten och hur de olika befolkningsgruppernas andelar av befolkningen utvecklas. Utöver dessa faktorer påverkas framskrivningen av arbetade timmar av olika reformer på arbetsmarknadsområdet som stimulerar arbets- utbudet och sysselsättningen. 40TP PT Det sistnämnda är bedömning. Bedömningen baseras på näringslivets förädlingsvärde som andel av det totala förädlingsvärdet i ekonomin samt prognos för produktivitetstillväxten i den offentliga sektorn. Bilaga 6 till LU 2008 Den potentiella sysselsättningen (dvs. antalet sysselsatta i ett balanserat konjunkturläge) beräknas som det potentiella utbudet av arbetskraft (dvs. utbudet av arbetskraft i ett balanserat konjunkturläge) minus jämviktsarbetslösheten (dvs. den arbetslöshet som råder vid ett balanserat konjunkturläge). Det potentiella antalet arbetade timmar bestäms som potentiell sysselsättning multiplicerat med potentiell medelarbetstid (dvs. medelarbetstid vid ett balanserat konjunkturläge). Utbudet av arbetskraft bestäms av befolkningen, dess sammansättning och dess benägenhet att delta i arbetskraften. Av befolkningen i arbetsför ålder uppvisar de yngre och de äldre åldersgrupperna både ett lägre arbetskraftsdeltagande, på grund av exempelvis studier respektive pension, och en lägre medelarbetstid än åldersgruppen 25–54 år.TPF41FPT De yngres medelarbetstid hålls tillbaka av att många yngre jobbar extra , då dessa ofta har mycket låg medelarbetstid. Äldres medelarbetstid hålls tillbaka av att fler börjar jobba deltid då de blir äldre. Kontrollerat för åldersaspekten uppvisar utlandsfödda i genomsnitt ett lägre arbetskraftsdeltagande än svenskfödda. Den demografiska utvecklingen påverkar även jämvikts- arbetslösheten eftersom olika grupper är arbetslösa i olika utsträckning. Åldersgruppen 18–uppvisar en högre arbetslöshet än äldre grupper. Om de yngre ökar som andel av befolkningen i arbetsför ålder tenderar därför jämvikts- arbetslösheten att öka. Graden av arbetslöshet varierar även mellan personer med olika födelseland. Personer födda utanför är arbetslösa i betydligt större utsträckning än personer födda i . Om andelen utlandsfödda ökar kan detta bidra till en ökad jämviktsarbetslöshet. beräknar den trendmässiga utvecklingen på arbetsmarknaden med utgångspunkt från SCB:s befolknings- prognos och läget på arbetsmarknaden enligt arbetskraftsundersökningen (). Arbetsmarknaden delas enligt upp enligt figur 3.1: 41TP PT Arbetsför ålder definieras av arbetskraftsundersökningen () som 16–. Eftersom en utbildningsfördelning krävs för varje grupp vid kvalitetsjusteringen av de arbetade timmarna exkluderas 16- och 17-åringarna i denna studie, då de inte finns med i Lönestrukturstatistiken som används för att ta fram utbildningsfördelningen. Bilaga 6 till LU 2008 Figur 3.1 Arbetsmarknaden enligt Befolkningen (18–) Befolkningen i arbetsför ålder delas upp i grupper baserat på ålder (1-års klasser, 18–) och ursprung (födda i , födda i exklusive , födda i exklusive och födda utanför ). Därmed erhålls en uppdelning av arbetsmarknaden enligt figur 3.1 för samtliga 188 grupper (47 åldersgrupper, 4 ursprungsgrupper). Modellen som används för framskrivningen, KAMELTPF42FPT, är konstruerad så att andelarna av befolkningen 18–i samtliga de 188 grupperna och för varje box enligt figur 3.1 hålls konstanta över tiden, dvs. de behåller de värden de ges . Med utgångspunkt från dessa andelar skrivs sedan utvecklingen på arbetsmarknaden fram med befolkningsutvecklingen enligt befolkningsprognosen. Exempelvis beräknas antalet sysselsatta 25- åringar födda i som andelen potentiellt sysselsatta i samma grupp multiplicerat med antalet svenskfödda 25-åringar 2007–2020. Motsvarande beräkningar görs för samtliga 188 grupper. Eftersom storleken på och sammansättningen av befolkningen förändras över tiden så varierar antalet personer i arbetskraften, antalet sysselsatta och antalet arbetslösa etc. 42TP PT ArbetsMarknadsEkvationer för Långsiktiga beräkningar. Bilaga 6 till LU 2008 medelarbetstiden antas vara i framskrivningarna startvärde för var och en av de 188 grupperna. Förändringar i befolkningssammansättningen medför således att antalet arbetade timmar inte utvecklas i samma takt som befolkningen 18–. SCB:s befolkningsprognos beskriver utvecklingen för såväl svenskfödda som utlandsfödda. Eftersom arbetsmarknads- situationen ser olika ut för exempelvis personer födda i jämfört med personer födda utanför är det viktigt att ta hänsyn till hur olika utlandsfödda grupper utvecklas över tiden. Därför delas SCB:s befolkningsprognos för personer födda utomlands upp i tre grupper; personer födda i exklusive , personer födda i exklusive och personer födda utanför , se även avsnitt 3.2.2. Ytterligare två korrigeringar görs vid framskrivningarna. De startvärden som ansätts korrigeras för att resurs- utnyttjandet på arbetsmarknaden bedöms ha varit något lågt . Framskrivningen utgår alltså ifrån ett konjunkturellt balanserat läge på arbetsmarknaden, se faktaruta 3.1. Dessutom korrigeras framskrivningarna för förutsedda strukturella förändringar på arbetsmarknaden. har ett antal reformer genomförts och beslutats om som påverkar arbets- marknaden och som bedömer har en effekt på den potentiella sysselsättningen och därmed på det potentiella antalet arbetade timmar. Faktaruta 3.1 Konjunktur- och strukturjustering Framskrivningen av antalet arbetade timmar avser den trendmässiga utvecklingen, dvs.