sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — För en god ölkvalitet är det nödvändigt att av kärnorna är större än och att proteininnehållet är mellan 9,511,för lagom mängd skum och ett klart öl. Grobarheten måste överstiga för att garantera en tillräckligt hög amylasaktivitet. Falltalet måste vara högt för visa på ett bibehållet, högt stärkelseinnehåll som bör överstiga för bra extraktutbyte (hög alkoholhalt). Till livsmedel krävs likaså kornråvara med jämna, friska, oskadda kärnor. Ett gryende intresse finns, men ännu inga krav på förädling på sorter med förhöjd amyloshalt, dvs. långsammare kolhydrater, hög ß-glukanhalt som kan sänka kolesterolhalten i blodet och hög E-vitaminhalt. Kvalitetskrav på foderkorn är högt stärkelseinnehåll för att ge mycket energi. Intresse finns för sorter med långsamma kolhydrater till nöt för minskad NH4-avgång, liksom för ett högt Evitamininnehåll. Bilaga B 24 SOU 2007:60 204 Havre På havre som livsmedelsråvara finns kraven lättskalade, jämna, stora, friska, oskadda kärnor med lågt kadmiuminnehåll, mindre än 20 ppm i barnmat. Skalningbarheten och Cd-halten är sortfrågor. Ett högt proteininnehåll havre har näringsmässigt bäst aminosyrasammansättning av cerealierna – högt ß-glukaninnehåll och Evitamininnehåll är önskvärt. Havre innehåller också andra antioxidanter som kan vara hälsobefrämjande och därmed önskvärda, t.ex. avenantramider, vars innehåll delvis styrs av odlingsmiljön. Havre som foderråvara har krav på högt proteininnehåll, högt fettinnehåll (gäller främst hästfoder och är sortbundet) samt gärna högt E-vitamininnehåll. Andra antioxidanter kan vara av intresse. Oljeväxter; raps och rybs Vår- och höstraps samt vårrybs i de sydligaste odlingsområdena är de största oljeväxtgrödorna. Som livsmedelsråvara, främst till matolja, är kraven ett vatteninnehåll på högst , oljeinnehåll och klorofyllinnehåll mindre än 20 ppm. Produkten ger annars en grön olja med låg stabilitet, dvs. Renheten i fröråvaran måste bestå av ogräsfrön och gröna växtdelar. Fria fettsyror (FFA = free fatty acids), ska ha ett lågt värde, eftersom ett högt värde indikerar skador, fältgroning, frost (döda frön) eller för hög torktemperatur efter skörd. Sortmaterialet indelas i: 1. enkellåga sorter, dvs. erukasyrainnehåll (C22:1) . (En hög halt är olämplig för hjärtatanses ohälsosam.) 2. dubbellåga sorter, kallas också Canola, har ett lågt erukasyrainnehåll, och mindre än glukosinolater (svavelhaltiga ämnen, typiska för kålväxter) i avfettad torrsubstans. 3. trippellåga sorter som förutom ovanstående också har en låg fiberhalt och är gulfröigt, till skillnad från resten av sortmaterialet som är svart. Eftersom grobarhet och avkastning är lägre i trippellåga sorter än i övriga, har de trippellåga ännu inte slagit igenom i odlingen. SOU 2007:60 Bilaga B 24 205 Till friteringsoljor används sorter med av den stabila oljesyran (C18:1), och med av den lätthärsknade linolensyran (C18:3). Till tekniska oljor, t.ex. hydraulolja, smörjolja till motorsåg, med fördelen att vara biologiskt nedbrytbara, odlas sorter med. Dessa kan inte användas för humankonsumtion. Rapsolja används också som bränsle, framförallt rapsmetylester, , som är förestrad rapsolja. Potatis För att användas som livsmedel krävs potatis av god kokkvalitet vad gäller konsistens och färg, god lagringsduglighet, toxinfrihet, speciellt glukoalkaloider som är typiska för potatisväxter och låg halt reducerande socker, då hög halt ger mörk färg vid fritering. Som fabrikspotatis krävs sorter med hög stärkelsehalt. Till foder krävs en råvara med högt energiinnehåll (stärkelse) och toxinfrihet (glukoalkaloider). Sockerbeta Livsmedelsråvaran måste ha hög sockerhalt, , lågt blåtal, dvs. N/och god lagringsduglighet. Till foder används restprodukter från sockertillverkningen, som inte har specificerade kvalitetskrav. Ärter och bönor Till livsmedel behövs friska, jämna frön med jämn och kort kokbarhet och låg halt tanniner, som är antinutritionella ämnen typiska för ärtväxter och som ger problem med gasbildning i mage och tarm. Alltför höga halter kan ge förgiftningar. Foderråvaran kräver hög proteinhalt och likaså låg tanninhalt. Bilaga B 24 SOU 2007:60 206 Nischgrödor och ensilagemajs Grödor som är nischgrödor, men som kanär tänkasbara att få ökad betydelse är lin, hampa, solros, krambe, oljedådra, amarant, bovete och quinoa. Ensilagemajs , som inte kan betraktas som en nischgöda, kommer troligen att få ökad betydelse och flytta sin nordgräns högre upp i landet. 5.3 Konsekvenser av klimatförändringar till ~2085 på olika grödor Vårvete Betydligt varmare klimat under inlagrings- och mognadsförloppen kan påverka vetets bakningsegenskaper negativt. med medeltemperatur kan påverka proteinernas bakningsegenskaper och ge ökad risk för försämrad degstyrka (1990). Förhöjd temperatur och CO2-halt kan minska proteinhalten genom en kraftigt förkortad inlagringsperiod samt genom mer kol som ger kolhydrater framför protein. Förhöjd CO2-halt kan minska proteinhalten i vete (Hocking & 1991; m fl.1994; m.fl. 1996a) och ge sämre degextensibilitet (tänjbarhet) och sämre brödvolym (Blumentahl et al. Regnskurar vid värmeböljor under mognaden kan ge stärkelsen dåliga bakningsegenskaper genom att kraftigt försämra falltalet (ett mått på viskositeten, dvs. hur nedbruten stärkelsen är, i en blandning av mjöl och kokande vatten, mätt då en stav får falla genom blandningen) då groningsenzym aktiveras och stärkelsen börjar brytas ned. Även andra ämnen i vetekärnan, t.ex. vitamininnehåll kan eventuellt påverkas av både högre temperaturer och förändrat nederbördsmönster. Dessa problem kan antas förekomma främst i och . De nya arter av skadegörare och ogräs som kan förväntas vandra in pga klimatförändringar kan kraftigt påverka både avkastning och kvalitet i negativ riktning. Detta gäller direkta skador på plantan och kärnan som kan bli förkrympt, men också hygieniskt med bakterier och andra smittämnen i kärnan (extra allvarligt vid livsmedels- foder- och utsädesproduktion) och högre risk för toxiner från skadegörare samt risk för bekämpningsmedelsrester i SOU 2007:60 Bilaga B 24 207 skördeprodukterna efter intensivare kemisk kontroll av skadegörare och ogräs. De förväntade torrare förhållandena under junijuli kan dock ge sämre utvecklingsmöjligheter för patogener och i så fall minska riskerna för riktigt stora problem. Hårdare vetesorter kan odlas i ett varmare klimat så importen av dessa kan komma att minska. I är risken för vårfrost större och bakslag för grödan kan komma att utgöra större risk för plantdöd och därmed ojämnt bestånd och mognad och sämre kvalitet. Skadegörartrycket och därmed bekämpningstrycket och risker förenade med detta, kan fortfarande vara lägre än områdena söderut. Eventuellt kan risken för vårfrost med tillhörande bakslag för grödan utgöra större risk för plantdöd och därmed ojämnt bestånd och mognad och sämre kvalitet. Möjligen kan också skadegörartrycket och därmed bekämpningstrycket och risker förenade med detta, vara lägre än områdena söderut, liksom de är . Höstvete Samma kvalitetsproblem med proteinets och stärkelsens bakningsegenskaper som i vårvetet kan också uppkomma i höstvetet framförallt i landets södra hälft. Dock bör det tidigare utvecklade höstvetet lida mindre risk för detta än vårtvetet, då inlagringsperioden ligger tidigare och temperaturerna då inte hunnit bli för höga. Även andra ämnen i vetekärnan, t.ex. vitamininnehåll kan eventuellt också påverkas av både högre temperaturer och förändrat nederbördsmönster. Problemen med skadegörare, toxiner, bekämpning och försämrad kvalitet kan också bli desamma i höstvete som i vårvete, men höstvetets tidigare utveckling bör även i dessa fall vara en fördel, jämfört med vårvetet. I och är risken för utvintring större. Utvintring pga isbränna (dåligt snötäcke) kan ge ojämnt bestånd med grönskott och mer ogräs att bekämpa, ojämn mognad och därmed sämre kvalitet bl.a. i utmalningen. Snötäcke utan tjäle, då temperaturen varit för hög för att tjäla, kan komma att ge större problem med fusariuminfektioner i höstvetet och därmed mycket potenta toxiner i vetekärnan. Grödans nordgräns bör dock förskjutas uppåt med de mildare vintrarna. Ett problem med både avkastning och kvalitet kan bli en försvagad gröda, när den respirerar sent med mycket få ljustimmar för fotosyntes. Bilaga B 24 SOU 2007:60 208 Korn Förhöjd temperatur och CO2-halt kan minska proteinhalten som måste ligga inom 9,511,för god maltkvalitet, genom en kraftigt förkortad inlagringsperiod, samt genom mer kol som ger kolhydrater framför protein. kan detta också försämra grobarheten som måste vara för att få nödvändig hög amylasaktivitet i malten. Kraftiga lokala regnskurar vid värmeböljor under mognaden juliaug kan ge kraftigt försämrat falltal då groningsenzym aktiveras och stärkelsen börjar brytas ned. Stärkelseinnehåll i maltkorn behöver vara för bra extraktutbyte (% alkohol). Kraftiga lokala regnskurar kan också underlätta för svampinfektioner som kan ge feljäsning i ölen och toxiner olämpliga i råvara till både malt, övriga livsmedel och foder, samt göra att ß-glukan, som är starkt önskvärt i övriga livsmedel av korn utom öl och ej heller i foder till fjäderfä där det istället utgör problem, kan börja brytas ned och förstöras. Även andra ämnen, t.ex. vitamininnehåll i kornkärnan kan påverkas av både högre temperaturer och förändrat nederbördsmönster. Dessa problem kan antas bli störst i södra hälften av landet. Problemen med skadegörare, toxiner, bekämpning och försämrad kvalitet kan också bli liknande i vårkorn som i vår- och höstvete. Vårkorn som varande en vårgröda och därmed har en senare utveckling än en höstsådd gröda, kan få en nackdel av detta pga för varm och kort inlagringstid. Höstkorn som är en liten gröda i , kan därför komma att få en större betydelse och få en nordgräns högre upp , men dess utvintringsbenägenhet kommer fortfarande troligen att vara en nackdel. I norra är risken för vårfrost större och bakslag för grödan kan komma att utgöra större risk för plantdöd och därmed ojämnt bestånd och mognad och sämre kvalitet. Skadegörartrycket och därmed bekämpningstrycket och risker förenade med detta, kan fortfarande vara lägre än områdena söderut. Havre Förhöjd temperatur och CO2-halt kan minska proteinhalten genom en kraftigt förkortad inlagringsperiod samt genom mer kol som ger kolhydrater framför protein, men också förändra havre SOU 2007:60 Bilaga B 24 209 kärnans förhållande mellan protein, stärkelse och olja. Fettsyrasammansättningen som är värdefull i havrelivsmedel, kan också förändras av förhöjda temperaturer och ge högre halter fettsyror med högre smältpunkt, på bekostnad av dem med lägre smältpunkt som också är nutritionellt att föredra. Regnskurar vid värmeböljor under mognaden kan ge kraftigt försämrat falltal då groningsenzym aktiveras och stärkelsen börjar brytas ned. Även ß-glukan, som är starkt önskvärt i övriga livsmedel av havre, men ej i foder till fjäderfä där det istället utgör problem i matsmältningen, kan börja brytas ned och förstöras. Även andra ämnen i havrekärnan kan påverkas av både högre temperaturer och förändrat nederbördsmönster, t.ex. innehållet av vitaminer och antioxidanter såsom avenantramider, en ämnesgrupp där forskningsresultat tyder på vissa hälsobefrämjande egenskaper t.ex. vad gäller kolesterol i blodet. Möjligheter att odla längre norrut med annat ljusklimat kan ge förändrat antioxidantinnehåll. Framtida tidiga vårar kan ge större problem med fritfluga i havre, då vippan förstörs av flugan och avkastningen samt även kärnkvaliteten försämras avsevärt pga tomma vippor eller förkrympta kärnor. Eventuellt kan hösthavre, som inte odlas i pga dålig vinterhärdighet, bli en gröda för framtida svenskt jordbruk med mildare vintrar. Snötäcke utan tjäle, då temperaturen varit för hög för att tjäla, kan dock troligen ge stora problem med fusariuminfektioner i hösthavre och därmed mycket potenta toxiner i kärnan. Fusarium och dess toxiner är är ett problem i vårhavre. Hösthavre blir troligen inte en gröda för övre . Eventuellt kan risken för vårfrost orsaka problem. Vårraps Förhöjd temperatur och CO2-halt kan hos oljeväxter i likhet med havre ge minskad proteinhalt, förändra förhållandet mellan protein, stärkelse och olja samt ge förändrad och oönskad fettsyrasammansättning. Problemen med skadegörare, bekämpning och försämrad kvalitet kan också öka som i andra vårgrödor. Problem med bomullsmögel kan dock förväntas minska pga nederbördsunderskottet. I oljeväxter är rapsbaggen ett stort problem som kan antas öka och bekämpning är svår, då kemikalier också påverkar de nödvändiga pollinatörerna samt kan ge rester i livsmedel och foder. Bilaga B 24 SOU 2007:60 210 Kraftiga regnskurar vid starka värmeböljor under mognaden kan resultera i sönderslagna skidor med kraftig drösning som följd. Fröna utgör då ogräsproblem i efterkommande grödor, speciellt i nya oljeväxtgrödor där den önskade kvaliteten kan vara en annan t.ex. innehåll av erukasyra, glukosinolater och fibrer. Även andra ämnen i frö och planta kan påverkas av förhöjda temperaturer och förändrat nederbördsmönster, t.ex. innehållet av glukosinolater, vitaminer eller klorofyll, där mer än 20 ppm klorofyll ger en grön och lätthärsknad olja. I kan risken för vårfrost med tillhörande bakslag för grödan bli större medan skadegörartrycket fortfarande kan bli mindre än längre söderut. Höstraps Högre temperaturer under inlagrings- och mognadsförloppen , samt nederbördsunderskott fram till skörd, men med risk för lokalt kraftiga regnskurar kan påverka rapsens kvalitetsegenskaper negativt. Dock bör den tidigare utvecklade höstrapsen lida mindre risk för detta än vårrapsen, pga en längre och svalare inlagringsperiod. Förhöjd temperatur och CO2-halt kan minska proteinhalten, förändra förhållandet mellan protein, stärkelse och olja samt ge förändrad och oönskad fettsyrasammansättning. Problemen med skadegörare, bekämpning och försämrad kvalitet kan också öka även i höstraps. I oljeväxter är rapsbaggen redan ett stort problem och bekämpning är svår, då kemikalier också påverkar de nödvändiga pollinatörerna samt kan ge rester i livsmedel och foder. Dock kommer troligen problemen vara mindre i höstraps än i vårraps även fortsättningsvis. Problemet med regnskurar vid värmeböljor under mognaden är principiellt detsamma som för vårraps. I kan problemen med utvintring vara stora, och i ännu större. Potatis Sättning av potatis kan komma att ske tidigare , men måste anpassas efter när marken bär och efter bladmögelsituationen och i och efter sista vårfrosten. SOU 2007:60 Bilaga B 24 211 god skörd och kvalitet blir det mycket viktigt att utnyttja tidig säsong innan nederbördsunderskott och bladmögelinfektion slår till. Om tillräckligt med vatten finns att tillgå bevattnas grödan. Ökad UV-B-instrålning kan ge sämre potatiskvalitet (Tevini & Teramura 1989). Problemen med skadegörare, toxiner, bekämpning och försämrad kvalitet kan bli allvarliga. Hösttemperaturerna ökar liksom nederbörden, vilket gör sen skörd mycket problematisk och risk för ökad glukoalkaloidhalt i knölarna blir högre. För att få virusfri utsädespotatis kommer norrländska odlingar bli allt viktigare och en organisation kring hur dessa ska hållas så fria från smitta som möjligt kommer att behövas, eftersom bladlössen och därmed virusspridningen kan förväntas öka. Sockerbeta Precis som för potatis blir det viktigt att utnyttja tidig säsong för tillväxt innan nederbördsunderskott slår till /juli. Ökad UVB-instrålning kan ge sämre sockerbetskvalitet (Tevini & Teramura 1989). Tillväxtsäsongen förlängs pga av högre temperaturer och tillsammans med en förhöjd CO2-halt kan detta resultera i betydligt högre avkastning och sockerhalt samt en framflyttad nordgräns. Sen skörd kan dock avsevärt försvåras pga mer regn . Lagring av skördade betor blir dessutom svårare i hög hösttemperatur, eftersom förruttnelse startar. Ökad generell bekämpning mot skadegörare kan bli fallet, med ökad risk för bekämpningsmedelsrester i råvaran. I landets norra odlingsområden är det högre risk för att vårfrost kan orsaka bakslag för grödan med större risk för plantdöd och därmed ojämnt bestånd och mognad och sämre kvalitet som följd. Skadegörartrycket och därmed bekämpningstrycket och risker förenade med detta, kan fortfarande vara lägre än i områdena söderut. Ärtor och bönor Förhöjd temperatur och CO2-halt kan ge minskad proteinhalt pga förkortad inlagringsperiod och mer kolhydrater på bekostnad av protein. Alltför höga temperaturer ger små, skrynkliga frön med försämrad grobarhet. Hårda regnskurar vid förväntat kraftiga Bilaga B 24 SOU 2007:60 212 värmeböljor under mognaden kan resultera i sönderslagna baljor och därmed infektioner och försämrad kvalitet. Även andra ämnen i fröet kan påverkas av förhöjda temperaturer och förändrat nederbördsmönster . Tidiga sorter blir än viktigare, då tidig säsong med markfukt bör utnyttjas och eftersom sen skörd blir problematisk pga väta. Med tidig sort och dito skörd, kan avkastning och kvalitet öka med högre temperaturer och CO2-halt. Odlingsgränsen bör kunna förskjutas norrut. Problemen med skadegörare, bekämpning och försämrad kvalitet kan öka även i ärter och bönor. I blir problemen med höga temperaturer mindre liksom problemen med ökat skadegörartryck. Högre risk för vårfrost ger dock större problem. 5.4 Sammanfattning Vårgrödor kan antas bli mest påverkade under inlagring- och mognadsstadierna, då förhöjd temperatur och CO2-halt vid förväntade klimatförändringar, riskerar att ge lägre proteinhalter. Låg proteinhalt är ett kvalitetsproblem i framförallt brödvete, maltkorn, foderspannmål och oljeväxtråvara till foder. En torrare period som under mognaden kan å andra sida ge bättre kvalitet med högre proteinhalter. Förändrad aminosyrasammansättning kan bli ett problem som påverkar bakningsegenskaperna negativt i brödvete vid för höga temperaturer under inlagringen. Balansen mellan innehåll av olja, protein och stärkelse kan påverkas i oönskad riktning av förhöjd temperatur och CO2-halt i havre och våroljeväxter, liksom även fettsyrasammansättningen hos dessa växtslag. Processerna är otillräckligt kända, i synnerhet i fältsituationer. Kraftiga, lokala regnskurar vid mer extrema värmeböljor under mognaden kan ge stärkelsen dåliga egenskaper genom ett kraftigt försämrat falltal då groningsenzym aktiveras och stärkelsen börjar brytas ned. Detta kan bli problem i framförallt brödvete och maltkorn. Även andra ämnen i kärnan eller fröet, t.ex. vitamin- och antioxidantinnehåll kan eventuellt påverkas av både högre temperaturer och förändrat nederbördsmönster. Även dessa processer är otillräckligt kända. Nya arter av skadegörare och ogräs samt möjligheter till fler generationer skadegörare per säsong kan kraftigt påverka både avkastning och kvalitet i negativ riktning. SOU 2007:60 Bilaga B 24 213 skador på plantan och kärnan som kan bli förkrympt, men också hygieniskt med bakterier och andra smittämnen i kärnan. Detta är extra allvarligt vid livsmedels- foder- och utsädesproduktion I synnerhet maltkorn är avhängigt av mycket god hygienisk kvalitet i processen. Högre risker för toxiner från skadegörare samt risk för bekämpningsmedelsrester i skördeprodukterna efter intensivare kemisk kontroll av skadegörare kan också bli fallet vid scenario ~2085, framförallt i landets södra hälft. I de nordligare delarna av landet kan risken för vårfrost med tillhörande bakslag för grödan utgöra större risk för plantdöd och därmed ojämnt bestånd och mognad och sämre kvalitet. Höstgrödor kan antas bli mest påverkade av de nya klimatförhållandena , då invintrings- och vernaliseringsprocesserna kan bli satta ur spel. Eftersom temperaturen ger tillväxt och respiration ända , då alltför lite ljus finns för tillräcklig fotosyntes, kan höstgrödor bli mer känsliga för utvintringsskador med ojämna bestånd och därmed sämre kvalitet som följd, framförallt i landets nordliga delar. Samma kvalitetsproblem som i vårvetet, med låg proteinhalt och försämrade bakningsegenskaper för protein och stärkelse pga av höga temperaturer respektive nederbörd och enzymreaktioner under mognaden, kan också uppkomma i höstvetet. Dock bör det tidigare utvecklade höstvetet lida mindre risk för detta än vårtvetet, då inlagringsperioden ligger tidigare och då temperaturerna inte hunnit bli för höga. Detta kan antas gälla generellt för höstgrödor jämfört med vårgrödor. Utvintring pga isbränna (dåligt snötäcke) kan ge ojämnt bestånd med grönskott och mer ogräs att bekämpa, ojämn mognad och därmed sämre kvalitet bl.a. i utmalningen hos brödvete, men även vad gäller grönskott och därmed hög klorofyllhalt och sämre oljekvalitet hos höstoljeväxter. Detta blir troligen ett problem framförallt i de nordliga delarna av landet. Snötäcke utan tjäle, då temperaturen varit för hög för att tjäla, kan ge större problem med fusariuminfektioner i höstvete och därmed mycket potenta toxiner i vetekärnan, ett problem som kan antas bli störst i , där snötäcket kommer att ligga en kort och oregelbunden period. Orsak och verkan vad gäller snötäcke, temperatur och oljekvalitet eller fusariumsmitta och toxinmängder är inte kända. Höstgrödornas nordgräns bör kunna förskjutas uppåt med de mildare vintrarna, trots problem med både avkastning och kvalitet hos en Bilaga B 24 SOU 2007:60 214 försvagad gröda, när den respirerar sent med mycket få ljustimmar för fotosyntes. Dessa processer är dåligt kända. Problemen med skadegörare, toxiner, bekämpning och försämrad kvalitet kan också bli liknande i höstgrödor som i vårgrödor, men höstgrödornas tidigare utveckling bör även i dessa fall vara en fördel. Generellt sett kan antas att höstgrödor kommer att få ett försteg kvalitetsmässigt, före vårgrödor i scenariot för ~2085. För att möta framtida klimatiska faktorer och ändå få den avkastning och kvalitet som man önskar, kommer växtförädling för just dessa klimatiska förhållanden, både traditionell och genmodifierande, att vara ett nödvändigt verktyg. För nya grödor, sorter och nya förhållanden behövs också nya odlingsmetoder och odlingssystem framtagna på plats i fält och i klimatkammare. Där blir lantbruksforskningen nödvändig för att kunna möta dessa nya krav. 5.5 Referenser Blumentahl et al. , S Seneweera, AS , G , B Nissen-Wooller. Influence of Rising Atmospheric CO2 Concentrations and Temperature on Growth, Yield and Grain Quality of Cereal Crops . (now called Functional Plant Biology), Volume 21, Number 6 (1994), pp. Fogelfors red., 2001. Växtproduktion i Jordbruket. Hocking PJ, CP . Effects of CO2 Enrichment and Nitrogen Stress on Growth, and Partitioning of Dry Matter and Nitrogen in Wheat and Maize . (now called Functional Plant Biology), Volume 18, Number 4 (1991), pp. 339356, , HJ . Some effects of temperature regime during grain filling on wheat quality . , Volume 41, Number 4 (1990), pp. , PJ Milham, M Gillings, JP . Sink Strength the to Growth and Nitrogen Responses in N-Deficient Wheat at Elevated CO2 . (now called Functional Plant Biology), Volume 23, Number 3 (1996), pp. SOU 2007:60 Bilaga B 24 215 Tevini, M and Teramura, A.H. UV-B effects on terrestrial plants. Photochem and photobiol. Muntlig kommunikation , , , Inst f Växtproduktionsekologi, SLU , Inst f Växtproduktionsekologi, SLU. , Inst f Växtproduktionsekologi, SLU Bilaga B 24 SOU 2007:60 216 6 Växtnäringsläckage 6.1 Bakgrund Växtnäringsläckage från jordbruksmark styrs av ett komplext samspel mellan klimatfaktorer, markegenskaper, växtföljd, grödornas tillväxt och avkastningsnivå, och tidpunkt för olika odlingsåtgärder t.ex. jordbearbetning och gödsling. Generellt sett är risken för betydande utlakning av kväve störst då marken ligger obevuxen, dvs. efter skörd då nedbrytning av skörderester resulterar i lättrörligt nitratkväve som lakas ur marken vid nederbörd och avrinning. Temperatur och markfuktighet påverkar markmikro-organismernas aktivitet och därigenom med vilken hastighet organiskt material (skörderester) bryts ner.