sou · GWB3100 · 2008-11-17 00:00:00 — I rapporten används begreppet fusk i betydelsen felaktiga utbetalningar som beror på avsiktliga fel som begås av den sökande. Svenska folket är enligt rapporten kraftfullt emot bidragsfusk. tycker inte att det är rätt att bidragsfuska. Nio av tio tycker att det är ganska eller mycket allvarligt att försöka få ut mer ersättning eller bidrag än man har rätt till. tycker att bidragsfusk är omoraliskt, osolidariskt och kan jämställas med stöld. Som en jämförelse nämns i rapporten att mer än varannan person anser att det inte är rätt att arbeta svart. I de intervjuer som ligger till grund för slutsatserna i rappor- terna framkom att många har uppfattningen att det är vanligt före- kommande att andra fuskar. Framför allt gäller detta vård av sjukt barn och bostadsbidrag. De som svarat trodde att det även fuskas mycket med arbetslöshetsersättning och sjukförsäkringen. I den kvantitativa undersökningen uppgav att de ansåg att bidragsfusk är mycket eller ganska omfattande. I denna undersök- ning fick olika personer ta ställning till hur sjutton olika påstående om bidragsfusk stämde överens med den egna uppfattningen. Diagram 6.3 visar undersökningsresultaten. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott Diagram 6.3 Hur väl tycker de att olika påståenden om bidragsbrott stämmer med din egen uppfattning? (Andelen i % som svarat mycket bra eller ganska bra) Bidrag och ersättningar är en trygghet har ett generöst bidrags- Bidragsfusk kan jämställas med stöld Att bidragsfuska är osolidariskt Bidragsfusk påverkar välfärden negativt Den som bidragsfuskar ska ha ett hårt straff Bidrag och ersättningar är en rättighet Många som får bidrag eller ersättningar försöker få ut mer än vad de har rätt till Det finns för mycket bidrag och ersättningar Det kan finnas förmildrande omständigheter till att man bidragsfuskar Det är lätt att få ut mer bidrag och ersättningar än vad man har rätt till Det är ok att folk arbetar svart Bidragsfusk är ett sätt att ta tillbaka en del av det man borde ha rätt till Bidragsfusk är var och ens ensak Det är ok att folk bidragsfuskar Källa: FUT-delegationens rapport 6, 2007. I en övergripande tolkning av de svar som gavs på frågorna har befolkningen delats in i tre olika grupper i fråga om acceptansen för bidragsfusk. Enligt denna fördelning har en klart av- ståndstagande attityd till bidragsfusk, är negativa till bidragsfusk, men inte lika tydligt som den förra gruppen och har en tillåtande attityd till olika former av fusk. De som har en högre acceptans till bidragsfusk fördelar sig på alla åldrar, inkomstintervall, utbildningsnivåer och geografiska områden. Vid en jämförelse mellan dem som inte har uppburit bidrag eller ersättningar och dem som har gjort det framkommer ingen skillnad i attityder. Undersökningen visar dock att män har en mer accepterande attityd till fusk än kvinnor. Ungdomar accepterar fusk i högre grad än äldre. Accep- tansen är också högre bland dem som arbetar deltid. Akademiker avviker på det sättet att de i högre grad befinner sig i den grupp som är mest fördömande mot bidragsfusk. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott Även om nästan alla är starkt fördömande mot bidragsfusk visar intervjuundersökningen tendenser till att många har uppfattningar som rör sig i en gråzon för vad som är tillåtet. De vanligaste exemplen är att stanna hemma med barnen trots att de inte är sjuka, ta ut en extra sjukdag fastän man egentligen har blivit frisk eller stanna hemma från jobbet för att man är trött. Den kvanti- tativa undersökningar visar på liknande tendenser, vilket åskådlig- görs i tabell 6.4. Tabell 6.4 Hur allvarligt tycker du att olika typer av bidragsfusk är Hur allvarligt tycker du följande är? mycket allvarligt (%) Att arbeta svart som man får sjuk- eller Att dölja att man bor ihop med någon för att få ut mer ersättning än man har rätt till. Att inte anmäla ändrade förhållanden som skulle minska storleken på bidrag eller ersättningen från en myndighet. Att arbeta svart som man tar ut studiebidrag Att ta ut tillfällig föräldrapenning för att umgås med barnen trots att de inte är sjuka. Att ta ut en extra sjukdag fastän man inte är sjuk. Källa: : Attitydundersökning om bidragsfusk, 2007. Närmare sju av tio personer skulle berätta för sina närmaste att han eller hon fått ut mera i ersättning eller bidrag än vad han eller hon har rätt till. Detta indikerar, enligt vad som sägs i rapporten, att det som är accepterat att prata med sina närmaste om, är socialt accepterat att göra. De som intervjuats om sina attityder till bidragsfusk har också tillfrågats om varför de tror att man fuskar. De förklaringar som lämnats är bl.a. att moralen hos politiker och andra är dålig, att kontrollen är dålig, att upptäcktsrisken är liten och att straffen är låga, att alla gör det eller att regler och blanketter är för krångliga. tror att en förklaring till att man själv fuskar är att ens vänner gör det. I diagram 6.4 visas uppfattningen hos intervjupersonerna om vilka orsakerna är till bidragsfusket. Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott SOU 2008:100 Vilka orsaker du tror bidrar till att man bidragsfuskar (Andelen i % som svarat mycket bra eller ganska bra) Man upplever att politiker och personer i ledande ställning fuskar Man blir inte så lätt upptäckt Straffen är inte särskilt hårda Kontrollen är inte effektiv Man förstår inte sambandet mellan skatter och välfärd Man tänker bara på sig själv Fusket är ett sätt att få ekonomin att gå ihop Man får inte vardagen med familj och tid till att gå ihop Man tror att alla andra fuskar Det finns ingen kontroll Man tycker reglerna är orimliga Man bemöts dåligt av en tjänsteman Man vill testa om man kan lura systemet Om ens vänner bidragsfuskar gör man det själv Fusket ses som skatteåterbäring Källa: Attitydundersökning om bidragsfusk, 2007. genomförde en intervjuundersökning om bl.a. vilka attityder anställda har till sjukfrånvaro. Enligt undersökningen ansåg drygt sex av tio förvärvsarbetande att det finns situationer där det är rätt att människor får sjukskriva sig utan att de egent- ligen är så sjuka att de inte kan arbeta. De tillfrågade ansåg att det är rätt att sjukskriva sig när man mår dåligt utan att vara sjuk bl.a. när man vantrivs med jobbet () eller har en dålig chef (). Vidare har sex av tio redovisat att de tycker att det är rätt att sjukskriva sig om man behöver ta hand om någon i familjen. tycker att det är rätt att sjukskriva sig om man har haft mycket att göra och att det är rätt att sjukskriva sig om man vill ha ledigt. Av undersökningen framgår även att yngre personer i högre utsträckning än andra tycker att det finns situationer då det är rätt att sjukskriva sig utan att det egentligen finns tillräckliga skäl till Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott De yngsta utmärker sig även på det sättet att av dem har uppgett att de under det föregående året varit sjuk- skrivna utan att egentligen ha varit arbetsoförmögna jämfört i gruppen . lät genomföra en undersökning med enkäter som riktades dels till ett urval av befolkningen, dels till ett urval av läkare, arbetsledare och handläggare vid försäkrings- kassorna. Syftet med undersökningen var att identifiera attityder och undersöka deras samband med sjukförsäkringsutfallet. Den övergripande slutsatsen enligt undersökningen är att människors attityder spelar en viktig roll för sjukförsäkringsutfallet. Individer och grupper av individer som i undersökningen gett uttryck för en mer restriktiv inställning till hur sjukförsäkringssystemet ska användas tenderar att sjukskriva sig i mindre omfattning. Några av de situationer som de tillfrågade fick ta ställning till saknar koppling till såväl fysisk som psykisk ohälsa. Ändå ansåg mellan att man skulle kunna vara sjukskriven när man är missnöjd med omorganisation på arbetet, när man har planerat att vara ledig men inte får semester och när man vill protestera mot arbetsgivaren. Denna undersökning visar också att det finns tendenser till att olika befolkningsgrupper uppvisar en mer eller mindre tillåtande attityd i förhållande till sjukförsäkringen, bl.a. att yngre personer och kvinnor tenderar att visa mindre restriktiva attityder till sjukskrivning. genomförde en nationell kampanj med syfte att öka kunskapen om och påverka attityderna till sjukförsäkringen. Före och efter kampanjen gjordes telefon- intervjuer för att mäta om kampanjen haft någon effekt. De till- frågade fick bl.a. ta ställning till i vilken utsträckning olika skäl är godtagbara till sjukskrivning, däribland problem i familjen, strejk på dagis, stress på jobbet och dålig arbetsmiljö. Andelen som ansåg dessa skäl som godtagbara för sjukskrivning minskade från mellan till mellan vid de olika mättill- fällena. Däremot var andelen som tyckte att det var godtagbart att sjukskriva sig dels vid trötthet, dels vid osämja med chef eller arbetskamrater i stort sett oförändrad vid de olika mättillfällena (jämfört beträffande envar av dessa skäl). genomförde slutligen en enkätundersökning som avsåg medborgarnas tilltro till socialför- säkringssystemet (Rapporten om socialförsäkrings- Omfattningen av brott mot välfärdssystemen och attityder till sådana brott systemet och arbete). Av rapporten framgår bl.a. att en stor del av medborgarna, mellan , var övertygade om att fusk med bidrag och ersättningar är vanligt. Befolkningen var dock enligt rapporten nära nog helt emot fusk. Drygt 2/3 höll med om att de som medvetet lämnar felaktiga uppgifter bör åtalas för bedrägeri . I den tidigare redovisade rapporten från och (Fusk med a-kassa – Motiv, omfattning och åtgärder, rapport 2007:23) om förekomsten av svartarbete som någon upp- bär arbetslöshetsersättning dras vissa slutsatser om allmänhetens attityder till sådant, se avsnitt 6.1.4. 7Ekonomiska förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen Som tidigare nämnts finns det ett stort antal bidrag och förmåner inom välfärdssystemen. Utredningens uppdrag avser emellertid endast de förmånssystem som omfattas av bidragsbrottslagen. Bidragsbrottslagen omfattar sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av , Premiepensions- myndigheten, , , Arbetsförmedlingen, kommunerna och arbetslöshetskassorna. En stor del av förmånerna ingår i socialförsäkringen. Grund- läggande bestämmelser om vem som omfattas av socialförsäkringen finns i socialförsäkringslagen (1999:799, SofL). Närmare bestäm- melser om de olika socialförsäkringsförmånerna finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och i särskilda författ- ningar för respektive förmån. Förmånerna inom socialförsäkringen handläggs av och (). Här bör även nämnas att det inom pågår ett arbete med en socialförsäkringsbalk som ska ersätta socialför- säkringslagarna. Det finns utöver förmånerna inom socialförsäkringen ett stort antal förmåner som huvudsakligen hanteras av andra myndigheter än . I regeringens proposition med förslag till bidragsbrottslag lämnades en redogörelse för de ekonomiska förmåner som kan anses ingå i välfärdssystemen (prop. 2006/07:80 s. 11 ff). I avsnitt 7.1 och 7.2 finns en uppräkning av de förmåner som är aktuella. Uppräkningen bygger på den redogörelse som gjordes i nämnda proposition. Ekonomiska förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen Socialförsäkringen är indelad i en bosättningsbaserad försäkring med garantibelopp och bidrag samt en arbetsbaserad försäkring mot inkomstförlust. SofL innehåller gemensamma bestämmelser för de olika förmånerna, bl.a. avseende omfattningen av de båda försäkringsgrenarna och handläggning av ärenden. Socialförsäk- ringsförmånerna anges i 3 kap. 1 5 §§ SofL: Sjukförsäkring innefattar a) ersättning för hälso- och sjukvård samt tandvård, – 2 kap. AFL –, b) sjukpenning inklusive havandeskapspenning, – 3 kap. AFL – och c) föräldrapenning- förmåner, – 4 kap. AFL (3 kap. 1 § 1–3 och 3 kap. 4 § 1–3 SofL). Sjukersättning och aktivitetsersättning, 7–9 och 16 kap. AFL (3 kap. 1 § 3 SofL). Bestämmelserna har ersatt tidigare bestäm- melser om förtidspension och sjukbidrag. Rehabiliteringsersättning, 22 kap. AFL (3 kap. 4 § 4 SofL). Barnbidrag (3 kap. 2 § 1 och 3 SofL samt främst lagen [1947:529] om allmänna barnbidrag samt lagen [1986:378] om förlängt barnbidrag). Bilstöd till personer med funktionshinder (3 kap. 2 § 4 SofL och lagen [1988:360] om handläggningen av ärenden om bilstöd till personer med funktionshinder samt förordningen [1988:890] om bilstöd till personer med funktionshinder). Adoptionsbidrag (3 kap. 2 § 5 SofL och lagen [1988:1463] om bidrag vid adoption av utländska barn). Assistansersättning (3 kap. 2 § 7 SofL och lagen [1993:389] om assistansersättning). Bostadsbidrag (3 kap. 2 § 8 SofL samt lagen [1993:737] om bostadsbidrag och bostadsbidragsförordningen [1993:739]). Bostadstillägg till pensionärer (3 kap. 2 § 9 SofL och lagen [2001:761] om bostadstillägg till pensionärer m.fl.). Underhållsstöd (3 kap. 2 § 10 SofL samt lagen [1996:1030] om underhållsstöd och förordningen [1996:1036] om underhålls- stöd). Ekonomiska förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen Handikappersättning och vårdbidrag (3 kap. 2 § 12 SofL och lagen [1998:703] om handikappersättning och vårdbidrag). Pensionsförmåner (3 kap. 2 § 11 och 13 samt 3 kap. 5 § 3 4 SofL samt främst lagen [1998:674] om inkomstgrundad ålders- pension, lagen [2000:461] om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn, lagen [1990:773] om särskilt pensions- tillägg till ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn samt lagen [1998:702] om garantipension). Äldreförsörjningsstöd (3 kap. 2 § 14 SofL och lagen [2001:853] om äldreförsörjningsstöd). Ersättningar vid arbetsskada (3 kap. 5 § 1 SofL och lagen [1976:380] om arbetsskadeförsäkring). Ersättning för närståendevård (3 kap. 5 § 2 SofL och lagen [1988:1465] om ersättning och ledighet för närståendevård). 7.2Ekonomiska förmåner utanför socialförsäkringen Arbetslöshetsersättningen administreras av de 33 självständiga arbetslöshetskassorna. Bestämmelser om arbetslöshetsersättning finns främst i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Arbets- löshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en inkomst- bortfallsförsäkring. Kompletterande bestämmelser finns i förord- ningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring samt i föreskrifter som meddelas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Studiestödet administreras av CSN. Studiestödsförmånerna regle- ras främst i studiestödslagen (1999:1395) och i studiestödsför- ordningen (2000:655). Närmare föreskrifter och allmänna råd ges ut av CSN. CSN administrerar även några andra stödformer. Det gäller stöd enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funk- tionshindrade elever i gymnasieskolan, förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) Ekonomiska förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen samt lån enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen Det ekonomiska biståndet, som hanteras av kommunernas socialtjänst, är subsidiärt till ekonomiska förmåner från exempelvis socialförsäkringen. Bestämmelser om ekonomiskt bistånd finns i socialtjänstlagen (2001:453) och socialtjänstförordningen (2001:937). Kompletterande föreskrifter ges ut av . Migrationspolitiska bidrag och ersättningar Asylsökande m.fl. som kommer till omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). För asyl- sökande ger LMA rätt till viss dagpenning. Ersättningarna admi- nistreras huvudsakligen av men i vissa fall inled- ningsvis av kommunerna. Kommunerna administrerar också den introduktionsersättning som betalas ut till flyktingar m.fl. enligt lagen (1992:1068) om introduktionsersättningar för flyktingar och vissa andra utlän- ningar. Utöver det stöd som betalas enligt LMA hanterar Migrations- verket statligt bidrag till utlänningar som önskar lämna och bosätta sig i ett annat land enligt förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land liksom bidrag för anhörigresor enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till och s.k. återetableringsstöd enligt förordningen (2007:640) om återetablering för vissa utlänningar. Vissa arbetsmarknadspolitiska bidrag och ersättningar Det finns, utöver arbetslöshetsersättning, ett flertal olika arbets- marknadspolitiska stödformer som hanteras av olika myndigheter. I förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program och förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd finns bestäm- melser om program och ersättningar till den som deltar i arbets- marknadspolitiska program. Dessa program beslutas främst av Ekonomiska förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen Beslut om utbetalning av aktivitetsstöd och utvecklingsersättning, som innefattar dagpenning motsvarande arbetslöshetsersättningen, fattas av . Den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och upp- bär aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning kan också ha rätt till ersättning för resor och logi m.m. Beslut om ersättning för sådana kostnader fattas av Arbetsförmedlingen. Enligt förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag kan vidare en arbetssökande eller en person som riskerar att bli arbetslös under vissa förutsättningar ha rätt till bidrag för att flytta till en annan ort för att arbeta eller för att pendla till en annan ort. Bidrag lämnas i form av respenning och pendlingsstöd som beslutas av Arbetsförmedlingen. Enligt förordningen (2000:630) om särskilda insatser för per- soner med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga beslutar Arbetsförmedlingen också i fråga om ekonomiskt stöd till hjälpmedel m.m. som kan betalas ut direkt till den funktions- hindrade. Vissa förmåner för funktionshindrade Med stöd av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag läm- nar kommunerna bidrag i syfte att göra funktionshindrades bostä- der mer ändamålsenliga. I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns bestämmelser om särskilt stöd och särskild service åt personer med utvecklingsstörning eller stora och varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder. För insatserna enligt lagen svarar i viss mån landstingen och i övrigt kommunerna. Bland de insatser som kommunerna svarar för förekommer ekono- miskt stöd till funktionshindrade avseende skäliga kostnader för personlig assistans. Ett område som ligger nära de förmåner som omfattas av lagen om arbetsskadeförsäkring är det statliga personskadeskyddet. Detta omfattar bl.a. totalförsvarspliktiga och intagna i kriminalvårds- anstalt. Enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd har de i lagen angivna personkategorierna vid skada m.m. rätt till sjuk- Ekonomiska förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen penning och sjukvårdsersättning och vissa andra förmåner. Förmånerna handläggs av . Det statliga person- skadeskyddet finansieras genom särskilda försäkringslösningar mellan Kammarkollegiet och berörda myndigheter. Enligt lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän kan staten betala ersättning vid en personskada som en ådragit sig utomlands till följd av olycksfall på grund av krigshändelse. Ersättning lämnas med tillämpning av bestämmelserna i lagen om arbetsskadeförsäkring och beslutas av . Ersättningar vid tjänstgöring inom totalförsvaret De förmåner som förekommer inom totalförsvaret regleras i ett flertal olika lagar och förordningar och handläggs av olika myndig- heter. Av störst betydelse är de ersättningar som betalas ut till totalförsvarspliktiga. Enligt lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt och förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvars- pliktiga har en totalförsvarspliktig vid viss tjänstgöring rätt till dag- penning och, i vissa fall, familjebidrag. handhar frågor om dagpenning och familjebidrag. I lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare finns bestäm- melser om ekonomiskt stöd till den som drabbats av en smittsam sjukdom som enligt smittskyddslagen klassas som allmänfarlig. Ersättning utges bl.a. i form av smittbärarpenning och administre- ras av . Sjuklön i vissa fall Enligt 20 § lagen (1993:16) om sjuklön betalar sjuklön till en arbetstagare i vissa fall när tvist uppstått mellan denne och arbetsgivaren om rätten till sjuklön. Ekonomiska förmåner som omfattas av bidragsbrottslagen Vissa förmåner på det familjepolitiska området Enligt lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag får en kommun lämna vårdnadsbidrag för ett barn som har fyllt ett men inte under förutsättning att barnet är folkbokfört i kommu- nen och inte har plats i förskoleverksamhet som avser heltid. 8Rättsverkningar och andra följder av brott För att ett brott ska anses föreligga krävs att det förfarande som är aktuellt att bedöma uttryckligen enligt föreskrift i lagstiftningen är belagd med straff. Vid sidan av straffet kan ett brott även föranleda andra reaktioner från det allmännas sida. I 1 kap. 8 § BrB anges tre olika slags rättsverkningar av brott, nämligen brottspåföljd, skadestånd och s.k. särskild rättsverkan. Förverkande av egendom som åtkommits genom brott eller av av ett brott är exempel på särskild rättsverkan. Närings- förbud och företagsbot är andra exempel. Någon närmare defini- tion av begreppet särskild rättsverkan finns dock inte. De nu nämnda exemplen på rättsverkningar är sådana som prövas i brottmålet eller i den för brottmål stadgade ordningen. För åklaga- ren talan om ansvar, är det vanligen denne som framställer yrkande om särskild rättsverkan. Ett sådant yrkande är dock inte nöd- vändigt för att domstolen ska kunna besluta om avgift till brotts- offerfonden, utvisning eller förverkande. I sammanhanget bör också sägas något om domens rättskraft. Meddelar inte domstolen något beslut om särskild rättsverkan på grund av det aktuella brottet i samband med att åtalet prövas kan något sådant beslut normalt inte meddelas senare efter ny talan mot den tilltalade. Brottmålsdomens rättskraft omfattar således även frågor om förverkande (jfr NJA 1990 s. 401). Ett brott kan emellertid leda till en rad andra konsekvenser än de nämnda. Att någon begår brott kan t.ex. inverka på dennes möjlighet att utöva ett visst yrke. Detta gäller bl.a. i sådana fall då lagstiftaren satt upp särskilda krav på yrkesutövarens vandel. Körkortsåterkallelse utgör ett annat exempel på en åtgärd som kan följa av ett brott och som inte prövas inom ramen för brottmålet. Vid prövningen av om beslut om särskild rättsverkan eller annan sanktion ska beslutas förutsätts i vissa fall att den som beslutet rör Rättsverkningar och andra följder av brott har dömts för ett brott. Detta gäller t.ex. näringsförbud som meddelas på grund av brott, avgift till brottsofferfonden, utvisning på grund av brott, vissa fall av förverkande av egendom och åter- kallelse av körkort på grund av brott. Interimistiska beslut är dock tillåtna i vissa fall. För vissa beslut krävs en samlad bedömning av omständig- heterna i det enskilda fallet. I dessa fall grundas således inte beslutet endast på förhållanden som har med brottet att göra. Även andra omständigheter hänförliga t.ex. till den berördes personliga förhållanden vägs in. Detta gäller t.ex. utvisning, näringsförbud, återkallelse av körkort på grund av annan brottslighet än trafik- brott, återkallelse av legitimationer, tillstånd att bedriva yrkes- mässig trafik och återkallelse av registrering av fastighetsmäklare. Hur stor betydelse omständigheterna vid brottet har varierar mel- lan de olika sanktionerna. I avsnitt 8.1 och 8.2 lämnas några exempel på olika konsekven- ser ett brott kan få, vid sidan av den straffrättsliga påföljden. Redo- görelsen syftar till att utgöra ett jämförelseunderlag för utred- ningens bedömningar av hur regelverket för en bidragsspärr skulle kunna utformas.