sou · GWB3103 · 2008-12-02 00:00:00 — Bör kanske ökas något p.g.a. viss personalutbildning, nya rutiner etc. Inom använder vi begreppet Ledning och stöd (se tabell 3). På denna verksamhetsgren redovisas även delar av arbets- platsträffarna och viss del av kompetensutveckling m.m. Beräk- ningen i tabell 3 () är kanske något försiktig med tanke på att medarbetarna på initialt behöver extra utbildning för att sättas sig in i nya rutiner etc. Ökar Ledning och stöd sker dock en motsvarande minskning på övriga verksamhets- grenar. Totalsumma ändras således inte. Vi har bedömt resursen (se tabell 2) som en bas för vad som behövs för att driva ett distrikt på . I tabellerna ovan ingår även tydlig distriktsledning. En kostnad som lst inte särredo- visar. Som vi har uppfattat det saknas en tydlig ledning och styr- ning av den skogliga funktionen. Som tidigare nämnts har vi i förslaget utgått från att nuvarande nivå på uppdragsverksamheten kan behållas samt att uppdragsverk- samheten betalar sin del av övergripande kostnader, t.ex. distrikts- ledning. har i jämförelse med övriga distrikt en omfattande uppdragsverksamhet inom uppdrag åt andra myndigheter. Bilaga 3 SOU 2008:103 ser vi möjligheter att ta tillvara den erfarenhet som finns på och utvecklingsmöjligheter för övriga distrikt. När försöksperioden startade frånräknades från då- varande myndighetsanslag. Om fortsätt- ningsvis ska tillhöra har vi utgått från att uppräk- ningen av myndighetsanslaget (nuvarande 41:1) för del ska vara densamma som för i övrigt, vilket innebär i dagens nivå. Dessa resurser kommer att vara en del av finansieringen av ett distriktskontor på . Som tidigare nämnt i inledningen är nuvarande fördelningsprinciper inte direkt tillämpbara, p.g.a. särart. Dessutom är principerna under översyn. Vidare tillkommer medel från anslaget 41:2, landsbygds- programmet samt intäkter från uppdragsverksamheten Till följd av den långa försöksperioden har i väsentliga avseenden hamnat vid sidan av den teknik-, rutin- och personal- utveckling som ägt rum inom . Initialt kommer därför att krävas betydande extra insatser för personalutbildning och andra anpassningar. Särskilda medel behöver av allt att döma avsättas för detta ändamål – som är en direkt konsekvens av för- söken – hur mycket går inte att säga förrän efter särskild utredning. Samarbetsavtal i anslutning till försök med vidgad sam- ordnad länsförvaltning i () och i sluter följande avtal. Avtalet syftar till att reglera frågor om rättigheter och skyldigheter, ekonomiska förutsättningar samt samverkan och samarbete mellan SKS och försöksverksamheten pågår (–). har fr.o.m. den l tagit över de tillgångar och skulder som fanns redovisade hos i med undantag av de lån för investeringar som fauns upptagna i . Dessa lån ligger kvar hos SKS. förbinder sig att fr.o.m. den l svara för de amorteringar och räntekostnader som hänför sig till de lån som finansierar övertagna anläggningstillgångar. Betalning skall ske senast sista bankdag före halv- och helårsskifte efter avisering från SKS. Om – för att finansiera till- gångar som behövs i den verksamhet som enligt lagen (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad läns- förvaltning fullgör i stället för – tar upp nya lån, skall dessa hållas åtskilda från andra lån, så att de efter försöks- periodens slut kan överföras till SKS. SKS upplåter nyttjanderätten till fastigheterna FröjeI Lilla Hajdes 2:1 och Silte Snausarve 1:25 till . I upplåtelsen ingår dock inte det område av fastigheten 2:1, som används som plantskola och som avses överföras till . förbinder sig att svara för samtliga med fastig- heterna förenade kostnader och äger rätt att tillgodogöra sig even- tuella intäkter på samma grunder som gällt vid den förutvarande av fastigheterna. SKS svarar som lagfaren ägare för fastighetsdeklarationer och betalar in fastighetsskatten. betalar motsvarande belopp till SKS i efterhand efter fakturering. Vidare betalar på fastigheterna belöpande räntor och amorteringar (lån i riksgälden). Betalningen sker på samma sätt som angivits i 2 § andra stycket. förbinder sig att inte utan SKS medgivande vidta några större förändringar av fastigheterna eller deras brukande. Fastigheterna rar inte utan SKS medgivande upplåtas till tredje person. SKS medger att rar del av metod-, produkt- och tjänsteutveckling inom uppdragsverk- samhet på samma sätt som skogsvårdsstyrelserna. förbinder sig att betala en avgift för att täcka SKS kostnader avseen- de uppdragsverksamhet, beräknad enligt modell för kostnadsfördelning. Parterna är eniga om att skall bedriva uppdragsverksamhet inom det skogliga området på samma huvudsakliga grunder som skogsvårdsstyrelserna och därvid till- lämpa samma principer som skogsvårdsstyrelserna vad gäller frågor om prissättning. SKS medger att rar del av IT-utveckling och IT-system inom det skogliga området samt även support beträffande dessa system i samma utsträckning som den erbjuds skogsvårdsstyrelserna. förbinder sig att betala de särskilda merkostnader som kan uppstå till följd av att inte ingår i organisationen. SKS medger att utnyttjar gemensamma ekonomiadministrativa datorstöd för skogliga verksamhet. SKS svarar för support och underhåll av de ekonomiadministrativa systemen. förbinder sig att till SKS betala avgifter för drift och underhåll enligt de grunder som tillämpas för skogsvårdsstyrelserna. kommer att för vissa arbetstagarkategorier använda Hogia lönesystem, som också används inom Skogsvårdsorganisa- tionen. SKS svarar där samlat för visst underhålls- och utvecklings- arbete vad gäller lönesystemet. SKS medger att rar del av detta arbete och förbinder sig att betala sin del av kostnaderna härför enligt de fördelningsgrunder som tillämpas inom . SKS förbinder sig att verka för och i möjligaste mån se till så att som avtalspart får utnyttja de avropsavtal avseende skoglig materiel och utrustning som SKS ingår för Skogsvårds- organisationens räkning. SKS förbinder sig att tillställa de skrivelser, cirkulär, anvisningar, skogliga publikationer etc. som utsänds till skogs- vårdsstyrelserna, om det inte är uppenbart att inte berörs av dem. SKS förbinder sig att informera om och bjuda in företrädare för till de kurser, konferenser etc. som anordnas för personal, om det inte är uppenbart att inte berörs av dem. SKS erbjuder i samma utsträckning som skogsvårds- styrelserna konsultstöd i skogliga sakfrågor och juridiska frågor med skoglig anknytning. skall för den skogliga verksamheten ta fram och till SKS inge verksamhetsplan med budget, prognoser och resultatuppföljning i enlighet med de riktlinjer som gäller för skogsvårdsstyrelserna. SKS medger att skogsvårdsenhet har tillgång till datanät under förutsättning att anslut- ningen är exklusiv och att det således inte är möjligt för någon utanför enheten att ansluta sig. medger att SKS kopplar upp sig mot Länsstyrel- sen i datanät i den utsträckning som behövs för att fullgöra support etc. skall på samma sätt som skogsvårdsstyrelserna utnyttja tidningen för att publicera regionala sidor. Parterna är ense om att på ledningsnivå träffas en gång för att diskutera aktuella gemensamma frågor, stämma av läget och fortlöpande följa upp försöken. Förlängning av samarbetsavtal med anledning av försök med vidgad samordnad länsförvaltning i och i slöt avtal om samarbete med anledning av försöken i länet med vidgad samordnad länsfölrvaltning, se bilaga 1. och överenskommer härmed att av- talet skall förlängas på oförändrade villkor och gälla till och med , dvs. till utgången av den förlängda försöks- perioden. Processen som en markägare möter under skogens omloppstidTPF1FPT Denna beskrivning är översiktlig och ger endast en grov bild av processen. Avvikelser från denna bild förekommer beroende på vilka specifika förhållanden som råder i varje enskilt ärende. Som grund för all verksamhet ligger de skogliga sektorsmålen, miljömålet Levande skogar samt strategi för skogsproduktionen på . Skogsägaren vill slutavverka och ansöker om detta hos länssty- relsen. (Observera skillnaden mellan ansökan om tillstånd till avverkning i svårföryngrat område och anmälan om avverkning som används i övriga områden i landet). Om markägaren har en nyckelbiotop som berörs av slut- avverkningen skall markägaren, enligt , söka samråd med om detta. Tillståndsansökan och samråd kommer in till och diarieförs. En handläggare i skogsbruksteamet utses. Om det är något som är oklart i ärendet tas en personlig kontakt med skogsägaren. Handläggaren kontrollerar det aktuella området i databasen för att ta reda på om det finns höga miljövärden, natur- kultur- och sociala värden, inom det aktuella området. 1TP PT Denna bilaga kommer från i . Om så är fallet går en internremiss/samråd till berört/berörda team, (natur- kultur eller vattenvårdsteam). Skogsägaren får information om att synpunkter i ärendet inhämtas från andra team. När höga miljövärden finns i området görs en fältbesiktning med efterföljande skogsägarkontakt. Efter det att besked kommit från remissteamet skickas ett beslut angående avverkningstillståndet till skogsägaren. har som mål att EN myndighet skall leverera ETT väl avvägt och sammanhållet beslut till medborgarna. – 2007 beslutade i medeltal 333 tillstånd till avverk- ning . Tillståndet är kopplat till ett råd om hur miljöhänsynen bör gå till och vilka återväxtåtgärder som bör vidtas efter avverkningen. Det förekommer att avslår en ansökan om slutav- verkning, (cirka fem fall ). Anledningen till detta kan vara extrema förhållanden i området som utgör stora problem för etablering av ny skog. Ytterligare anledningar kan vara att om- rådet hyser så stora natur- och kulturvärden att området inte skall avverkas. (Det senare har mest förekommit i sam- band med omläggning av marken till annat än virkesproduktion). Om en ansökan avslås tas kontakt med skogsägaren innan beslutet skickas ut. I en del fall har skogsägaren ansökt om tillstånd till avverkning för att sedan lägga om marken till annan produktion/användning än virkesproduktion. Den andelen ansökningar har legat på en relativt hög nivå . Även i detta fall kan en del direkta kontakter med skogsägaren förekomma. I processen med avverkningstillståndet ingår således ett mer eller mindre intensivt skede med rådgivning beroende på hur komplext ärendet är. I jämförelse med resterande delar av landet lägger mycket resurser på att informera och ge råd till skogsägaren i samband med avverkningsmomentet. Det positiva med ovanstående är att mycket resurser som annars skulle läggas på att utfärda förelägganden och förbud med mera kan minimeras. Föryngringsåtgärder efter slutavverkning, Senast under det tredje året då avverkningen utfördes skall föryngringsåtgärder vidtas på det avverkade området Förutom rådet i avverkningstillståndet att utföra föryngrings- åtgärder får skogsägaren en påminnelse om att området skall åtgärdas med markberedning och plantering. Detta får skogs- ägaren innan det är dags för utförande av åtgärden. får skogsägaren en blankett för beställning av mark- beredning. Efter beställningen markbereds området under det tredje året. Plantering utförs under påföljande vår. Rådgivning i samband med planteringen förekommer. Eftersom har speciellt svåra förhållanden vad gäller etablering av ny skog prioriteras denna rådgivning relativt högt. kontrollerar vilka skogsägare som har utfört åter- växtåtgärderna. Om skogsägaren inte har vidtagit några åtgärder trots ett flertal påminnelser lämnas ärendet vidare till den lag- ansvarige i teamet. Detta skede har ibland föregåtts av en fält- besiktning. En förfrågan, remiss, skickas till markägaren om varför åtgärd- erna inte har utförts. I en del fall skriver skogsägaren eller hör av sig muntligen med en förklaring till varför åtgärderna inte har vidtagits och för en diskussion om hur man skall gå vidare. Om svar på remissen inte inkommer till alternativt att svaret på remissen inte utgör ett giltigt skäl till att inte vidta åtgärderna upprättas ett föreläggande om utförande av åtgärd- erna till en viss tidpunkt. Föreläggandet är kopplat till ett vites- belopp. Vitesbeloppets storlek beräknas mot bakgrund av vad respektive återväxtåtgärd kostar att genomföra. Även kan kontakter mellan skogsägaren och förekomma för att räta ut vissa frågetecken. Fältkontroll genomförs efter det att utförande- tiden har gått ut för att ta reda på om åtgärderna är utförda. I det fall åtgärderna inte heller är utförda skickar en ansökan om utdömande av vite till Läns- rätten, (omfattning 2–3 ärenden ). Kontakt med skogs- ägaren kan förekomma även i detta skede. Dom utfärdas av Länsrätten fortsätter att följa upp vad som händer i det aktuella området. Om inga åtgärder har utförts efter länsrättens dom tar åter upp kontakten med skogsägaren. Om åtgärderna fortfarande inte utförs efter detta tas ytterligare ett varv med remiss och föreläggande. Vites- beloppet i det senare dubbleras jämfört med beloppet i det första föreläggandet. Efter länsrättens dom nummer två i samma ärende avslutar handläggningen av ärendet. Kostnaden för hand- läggningen av ett och samma ärende motiverar inte en fortsätt- ning. Skogsägaren har dessutom fått betala den tredubbla för- yngringskostnaden för att inte ha utfört åtgärderna som planteringsbehovet kvarstår. Röjning och gallring, i skogens utveckling är kontakttillfällena mellan skogsägaren och mindre intensiva än under tidigare nämnda perioder. Skogsägaren kan erbjudas deltagande på kurser och andra rådgiv- ningsaktiviteter som handlar om röjning och gallring. har genomfört röjningskampanjer i följd. Skogsägarna får anmäla hur stor areal man har röjt på sin fastig- het. Första pris är en röjsåg. Detta är ett bra sätt att stimulera till att röja i sin skog. Åtgärdsbehovet är stort. Det skapar också en positiv kontakt mellan skogsägaren och . I något enstaka fall kan markägaren vilja ha hjälp med en gallrings- stämpling som i så fall blir ett uppdrag år skogliga uppdragsteam. Skogsägare hör ofta av sig och vill ha en bedömning av observe- rade skogsskadors art och förväntade konsekvenser av dessa. bistår med kunskaper och råd. I vissa fall företas också en besiktning av skadorna med åtföljande skogsägar- kontakt. Ofta är nyblivna skogsägare i behov av en kompetenshöjning i skogsskötsel. Denna målgrupp tar också kontakt med länssty- relsen för att få råd. Skogsägare som inte bor på sin fastighet blir allt vanligare på . I samband med olika typer av rådgivningstillfällen kan det bli aktuellt att upprätta en skogsbruksplan för fastigheten. Det är då den skogliga uppdragsverksamheten som får detta i uppdrag. En beskrivning av processen i kontakter mellan skogs- ägare och under en skogs omloppstid arbetssätt har påtagligt förändrats . Från att tidigare varit en myndighet vars främsta uppgift varit att stödja skogsbruket i produktionsfrågor har vi en betydligt vidare roll. vision Skog till nytta för alla är ett bra uttryck för det nya uppdrag och de förväntning på organisationen som finns från samhället i den nu gällande skogspolitiken. Vårt uppdrag är att verka för samhällets alla olika krav och förväntningar, inte enbart för de skogliga aktörer som finns på marknaden. Detta innebär att viktigaste arbetsuppgift är göra avväg- ningar mellan olika samhällsintressen vid skogliga åtgärder samt att bygga upp kunskap och att skapa forum för en dialog om skogens betydelse i ett brett samhällsperspektiv. För skogsägaren upplevs vår nya roll ibland som märklig och svårförstålig. Gamla arbetssätt baserat mycket på enskild rådgiv- ning på fastigheten har till stor del bytts ut mot grupprådgivning samt uppsökande verksamhet för enskilda sakfrågor. kontaktnät är omfattande och i vår vardag ingår ständigt kontakter med kommuner, och olika organisationer. Kontakterna är en del av underlaget för de avväg- ningar som utförs. I nedan beskrivna process fokuseras på vad skogsägaren möter i kontakten med myndigheten vilket endast utgör en liten del av den beredning som föregår ett ärende. 1.Skogsägaren eller av denne utsett ombud skickar in en avverk- ningsanmälan till distrikt. Från inkommande datum har på sig att yttra sig i ärendet. Distriktet bekräftar i brev till markägaren att anmälan har inkom- mit till . 2.Anmälan registreras och läggs in i vårt kartdatabassystem Kotten. 3.En byråmässig granskning sker i Kotten där olika typer av informationsskikt finns som fungerar som varningssignaler för andra samhällsintressen. Nyckelbiotoper och höga naturvärden Fornlämningar och övriga kulturmiljövärden Naturreservat, faktiska eller planerade Vattentäkter eller känsliga vattenområden En mängd olika artinventeringar m.m. Om anmäld areal påverkas av en träff i Kotten så får en handläggare ärendet för hantering. I det här läget kan olika åtgärder bli aktuella som: Fältbesök med eller utan markägarkontakt Samråd med kommun eller Lst. 4.Övriga anmälningar som inte har indikerat träff i Kotten granskas av ett särskilt team som avgör om ett område bör fält- besökas eller ej. En viktig faktor vid bedömningen är lokal känne- dom. (gäller såväl produktion som miljö). 5.Om en anmäld avverkning kommer i konflikt med övriga sam- hällsintressen eller lagstiftning kontaktas markägaren. I dialogen med markägaren prövas olika frågor som t.ex. Utifrån det samrådet upprättas en dokumentation som tillskickas markägaren och eventuella ombud. Mycket av processen handlar om dialog med markägaren om motiv för olika åtgärder. Det är mycket ovanligt med förbud och beslut mot markägarens vilja om t.ex. biotopskydd. Det är dock viktigt att notera att alltid följer vår målnivå i dialogen. Det innebär att viU inte kompromissarU med markägaren för att nå enig- het på bekostnad av andra samhällsintressen om så inte är motive- rat (avvägningen). På är det mellan 12–1 400 anmäl- ningar. 2007 besöktes i fält. Föryngringsplikt enligt Skogsvårdslagen inträder under det tredje året efter avverkning, alternativt vid självföryngring. Kontakterna med myndigheten sker i huvudsak med klarkort. När det är dags för föryngringsåtgärd skickas en påminnelse till markägaren där han/hon ombeds att deklarera vilka åtgärder som är vidtagna. En del av de inkomna svaren samt flera av de uteblivna reaktionerna kontrolleras i fält. Efter kontroll vidtalas de som inte har utfört åtgärd. följs detta av ett föreläggande. Utöver klarkort sker en hel del rådgivning till markägare som önskar stöd för hur återväxtåtgärderna ska utföras. Därutöver sker kontakterna i huvudsak på skogsdagar/-kvällar som berör föryng- ring. Kontakterna vid röjning uppstår i samband med fastighetsvis råd- givning samt via information om flygbildstolkning. flygbildtolkas ca: av distriktets areal där lövröj- ningbehovet analyseras. Information skickas ut till berörda mark- ägare och följs senare upp av ett klarkort liknande det för föryng- ring. I samband med utskicket till skogsägaren informeras om skogsdagar i närheten som berör röjning. Vi erbjuder dessutom enskild rådgivning för de som önskar. Många skogsägare har uttryckt det som positivt att få den här informationen. Kontakterna mellan skogsägare/myndighet är inte lika intensiva som under övriga åtgärder. Kontakten sker i huvudsak när en skogsägare aktivt söker rådgivning samt mer sällan vid skogsdagar som anordnar. Kommunikationen mellan skogsägare och distriktet sker i huvud- sak inom de för vår organisations prioriterade målområden. Därut- över sker naturligtvis en mängd kontakter under en omloppstid för mer allmänna frågeställningar. Särskilt påtagligt har varit de kontakter som skett efter stormarna och med efterföljande problem med granbarkborrar. har även utvecklat informationsmöjligheterna via Internet samt genom tidningen som säkert minskar behovet av s.k. allmän rådgivning. I övrigt finns kontakterna genom vår uppdragsverksamhet där jag särskilt vill peka på Grön plan som ett är ett mycket bra instru- ment för rådgivning/information. Under arbetet har utredningen haft interna kontakter med , men vi har också träffat representanter för bland annat nedanstående myndigheter och organisationer i . Förutom dessa möten har telefon- och e-postkontakter tagits med olika personer som på olika sätts berörs av eller har synpunkter på utredningen. Utredaren har också, i egenskap av landshövding för , haft kontakter med personer som har skoglig anknyt- ning. (Fi 2003:02) (Fi 2006:08) Myndigheter och andra offentliga aktörer och ST vid i 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi.