sou · GVB360d6 · 2008-01-01 00:00:00 — 25 s. , , klimatscenarier för Elforsk respektive Klimat- och sårbarhetsutredningen, , 2007 , Reglerstrategier och beteendets inverkan på energianvändningen i bostäder. Energistatistik för småhus 2005, officiella statistik, statistiskt meddelande EN 16 , SCB 2006b. Energistatistik för flerbostadshus 2005, officiella statistik, statistiskt meddelande EN 16 , SCB 2006b. Energistatistik för lokaler 2005, officiella statistik, statistiskt meddelande EN 16 , SCB 2006. framtida befolkning 20062050, officiella statistik, demografiska rapporter 2006:2, SCB 2007. byggnadsstatistisk årsbokk 2007. officiella statistik, (online), . Hur värmer vi svenska småhus och ?, Svensk Fjärrvärme, , Bilaga B 11 SOU 2007:60 48 Bilaga 1. Temperaturzoner NUTS SOU 2007:60 Bilaga B 11 49 Bilaga 2. HDD för olika klimatzoner Sammanställning av HDD för olika klimatzoner. Siffror och klimatzoner enligt , (2007). SMHI-zon Tidsperspektiv HDD median, A2 HDD median, B2 1 19611990 3 510 3 510 20112040 2 816 2 886 20412070 2 545 2 620 20712100 2 109 2 398 2 19611990 3 775 3 775 20112040 3 082 3 135 20412070 2 796 2 878 20712100 2 352 2 642 3 19611990 3 845 3 845 20112040 3 166 3 230 20412070 2 883 2 972 20712100 2 429 2 728 4 19611990 3 931 3 931 20112040 3 243 3 283 20412070 2 945 3 Bilaga B 11 SOU 2007:60 50 SMHI-zon Tidsperspektiv HDD median, A2 HDD median, B2 11 19611990 5 248 5 248 20112040 4 612 4 598 20412070 4 275 4 337 20712100 3 717 4 082 12 19611990 5 612 5 612 20112040 4 993 4 988 20412070 4 660 4 704 20712100 4 102 4 464 13 19611990 5 263 5 263 20112040 4 582 4 541 20412070 4 209 4 277 20712100 3 660 3 994 14 19611990 5 893 5 893 20112040 5 230 5 191 20412070 4 868 4 910 20712100 4 296 4 637 15 19611990 6 544 6 544 20112040 5 886 5 848 20412070 5 516 5 538 20712100 4 907 5 269 16 16911990 4 813 4 813 20112040 4 Bilaga B 12 utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 12 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 12 3 Innehåll Sammanfattning .................................................................. 5 1 Klimat- och sårbarhetsutredningen................................. 6 1.1 Fjärrvärmesystemet.................................................................... 6 1.2 Ledningslängd ............................................................................ 6 1.3 Förnyelse av näten ..................................................................... 6 1.4 Kulverttyper ............................................................................... 7 1.4.1 Betongkulvert ................................................................. 7 1.4.2 Ventilkammare.............................................................. 10 1.4.3 Fjärrvärmerör................................................................ 11 1.4.4 Skarvar ........................................................................... 12 1.4.5 Tunnlar .......................................................................... 13 1.4.6 Inomhusledning............................................................ 13 1.4.7 Sjöledning...................................................................... 14 1.4.8 Luftledning.................................................................... 14 1.5 Drift- och underhåll................................................................. 14 1.6 Klimatförändringar .................................................................. 15 1.7 Produktionsanläggningar......................................................... 16 1.8 Framtida Läggningsanvisningar .............................................. 16 1.9 Värme- och kylbehov............................................................... 17 1.10 Kostnader ................................................................................. 17 Bilaga B 12 SOU 2007:60 4 SOU 2007:60 Bilaga B 12 5 Sammanfattning Denna rapport beskriver hur fjärrvärmen kan påverkas av pågående Klimatförändringar och har vuxit fram och . Till grund för klimatförändringsscenarierna ligger modeller framtagna av och andra nationella och internationella institut. En förutsättning för att komma igång med förnyelsearbetet är att Klimat- och sårbarhetsutredningens slutsatser presenteras på ett bra sätt. Vi ser att det finns många parametrar i utredningen och att en helhetssyn kan vara svår att skapa av den enskilde värmeleverantören. Fjärrvärmen är beroende av att övrig infrastruktur också fungerar. En god beredskapsplanering är av särskild vikt för de äldsta delarna av fjärrvärmesystemen och förebyggande underhåll är billigare än avhjälpande. De lokala förhållandena varierar i stor grad så att varje fjärrvärmesystem särskilt måste anpassas till utredningens slutsatser. Den allt mer frekventa IT-användningen öppnar för lättillgänglig information och kunskapsutbyte. Fokus bör läggas på de äldsta systemen som har de största dimensionerna och ligger strategiskt närmast produktionsanläggningarna. Konsekvensen av haverier blir här ojämförbart störst. När det gäller sådana betongkulvertar är kunskaps- och erfarenhetsutbyte centrala frågor då det pågår ett generationsskifte inom fjärrvärmekåren. Nya nät byggs med stöd av Svensk Fjärrvärmes Läggningsanvisningar. Dessa uppdateras kontinuerligt varvid fokus kan läggas på klimatförändringarna. Denna rapport är framtagen av , Svensk Fjärrvärme Bilaga B 12 SOU 2007:60 6 1 Klimat- och sårbarhetsutredningen 1.1 Fjärrvärmesystemet Fjärrvärme är en miljövänlig uppvärmningsform och bidrar genom energihushållning till minskade koldioxidutsläpp. Fjärrvärmen minimerar användning av jordens primärenergireserver och tillvaratar resurser som annars skulle gå förlorade. Samma sak gäller naturligtvis fjärrkyla. Fjärrvärmen har byggts upp i . Detta skedde till en början i regi och som kraftvärme, som nyttjar bränslet maximalt genom samproduktion av el och värme. Fjärrvärmen är landets till volymen största uppvärmningsform på . En del av fjärrvärmeföretagen har övergått i bolagsform med privata och internationella ägare. Ett varmare klimat innebär minskad försäljning och produktion av fjärrvärme. kan dock fjärrvärmens miljöfördelar leda till ökade leveranser. 1.2 Ledningslängd Ledningsnätets längd i är parvisa rör. Byggkostnaden enligt Kulvertkostnadskatalog 2007 är per kulvertmeter i genomsnitt, vilket ger ett beräknat återanskaffningsvärde på . Ledningsnätet är ofta konstruerat i ringar, vilket gör att många kunder kan få värme alternativa vägar. Detta underlättar drift och underhåll och ökar leveranskvalitén och säkerheten. 1.3 Förnyelse av näten Förnyelsen, dvs. ersättning av gammalt med nytt, är enligt uppgifter , vilket motsvarar av totala ledningslängden . Om vi däremot antar att förnyelsen enbart gäller gammal betongkulvert, är siffran i stället . SOU 2007:60 Bilaga B 12 7 innebära att de gamla betong- och ACE-kulvertarna kan vara förnyade , dvs. i slutet av de första perioden –2040. De äldsta delarna skulle då ha uppnått en respektabel ålder . Normalt sätts en fjärrvärmelednings ekonomiska livslängd till . En välbyggd ledning anses kunna ha en betydligt längre teknisk livslängd om den ligger torrt. Fjärrvärmevattnet är normalt behandlat och syrefritt så att korrosion ej förekommer inuti rören. Eventuell korrosion beror i stället normalt på inträngande vatten och fukt utifrån. Det är sannolikt att den första generationen moderna fjärrvärmerör, s.k. plaströrskulvert som byggdes faller för åldersstrecket i allt snabbare takt, främst beroende på dåliga skarvar. Därför kan en högre förnyelsetakt vara väl motiverad. Förnyelsen skall naturligtvis ställas mot drift- och underhållskostnader, samt ökade möjligheter till sektionering samt alternativa matningar. 1.4 Kulverttyper 1.4.1 Betongkulvert De första fjärrvärmeledningarna byggdes genom att medierör av stål placerades i betongkulvertar. Man följde samma principer som för ledningsbygge inomhus. Fjärrvärmerören kan normalt vara av storleken i diameter vid utmatningen från produktionsanläggningarna. De största ledningarna kan ligga i tunnlar tillsammans med andra ledningar. Systemet består naturligtvis av både fram- och returledningar. De första rören var värmeisolerade med ospecificerat material, senare har mineralull, skålar av polyuretan mm använts. Vissa konstruktioner har dessutom emellanåt fyllts med cellbetong, något som utmärker delar av typen ACE-kulvert. Sådana och typen hålrörskulvert har visat sig vara klart misslyckade konstruktioner. Nedan visas en ritning av en värmekulvert projekterad 1922 för en ledning i . Bilaga B 12 SOU 2007:60 8 Sektion av värmekulvert Sektion av en värmekulvert bestående av en fram- och returledning samt reservledning Det finns många konstruktioner och varianter av betongkulvertar, både rektangulära och cirkulära, ja varje stad hade sin egen konstruktion. I konstruktionen ingår detaljer av stål som armeringsjärn. Vidare återfinns i konstruktionen rörstöd, upphängningsanordningar, fixpunkter och kompensatorer. Hela konstruktionen är normalt försedd med in- och utvändig dränering, ventilation m.m. Nedanstående tabell, som visar de olika nätlängderna fördelade på och kulverttyper och byggår är hämtad ur Svensk Fjärrvärmes Kulvertskadestatistik 2003: SOU 2007:60 Bilaga B 12 9 Tabell 1 Tabell över kulvertlängder ur Svensk Fjärrvärmes Kulvertskadestatistik 2003 Nätlängder enligt typ och byggår Nättyp Summa 2003 2002 2001 2000 1999 1998 ACE-kulvert 1 002,2 0 0 0 0 0 0 Betongkulvert 752,9 0 0,1 0,3 0 0 0,2 Fasta fjärrvärmerör 7 655,8 38,5 246,3 355,9 323,8 372,2 379,7 Flexibla fjärrvärmerör 1 440,9 12,5 73,9 83,7 56,3 64,7 58,2 Hålrörskonstruktion 102 0 0 0 0 0 0 Ingen angiven ledningstyp 2,4 0 0 2 0,4 0 0 Kammare eller brunn 0,2 0 0 0 0 0 0 Stålrörskulvert 194,2 0 0 0 0 10 7,5 Övriga ledningstyper 1 020,5 2,2 10,6 1,9 1,7 3 16 Total [km]T 12 171,9 53,3 330,9 443,8 382,3 450 461,6 Tabell 2 Ledningslängden i svenska fjärrvärmenät fördelade enligt typ och byggår 97 96 95 94 93 92–88 87–83 82–78 <78 1,4 0 0 0 0 1,3 0,1 43,2 956,3 3 0,5 0,2 0,2 0,3 13,5 30,1 56,3 648,1 261 243,5 225,7 220,1 150,4 1 323,9 1 312,0 1 556,9 646,3 30,2 17,5 16,3 19,9 21,4 200,7 173,8 326,9 285,1 0 0 0,1 0 0 0,9 1,8 22,3 76,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,2 0 14,7 8,2 3,5 2,6 0,8 8,7 10,2 25,2 102,9 15,4 8,8 12,5 13,3 8,7 74,3 114,9 183,4 553,7 325,8 278,5 258,3 256,1 181,7 1 623,4 1 643,0 2 214,3 3 269,2 Tyvärr är ledningslängderna ej korrekt införda för . Städer med kraftvärmeverksamhet och gamla betongkulvertar är , , , , , , , , , , , , , m.fl. Betongkonstruktionen har även visat sig ha andra brister, armeringen rostar och betongen vittrar sönder, bl.a. beroende på betonggjutning med tillsatser av kloridhaltiga salter. Bilaga B 12 SOU 2007:60 10 i betongelementen är längre täta, de släpper igenom vatten så att isoleringen blir blöt och bildar ett våtvarmt omslag, vilket resulterar i att medierören punktvis kan rosta sönder och börjar läcka. De första gamla kulvertarna är i huvudsak fortfarande i drift. Det finns många exempel på välbyggda kulvertar som i stort sett är i nyskick. 1.4.2 Ventilkammare Särskilda nedstigningsbara ventilkammare byggdes vid förgrening av näten. I dessa placerades primärt sektioneringsventiler och kringutrustning samt vidare armatur för luftning och tappning av fjärrvärmevatten. Antalet kammare uppgår till flere tusen stycken totalt i landet. Ett bekymmer med dessa är på samma sätt som för kulvertarna inläckage av dag- och grundvatten så att kamrarna måste tömmas genom pumpning. Nedan ses en illustration av en ledning med avstängningsventil monterad i en kammare. Ventilen kan manövreras från marken. kan ventilerna förses med fjärrmanövrerade motorförsedda don och styras från en driftcentral. SOU 2007:60 Bilaga B 12 11 Illustration Illustration av en nedstigningsbar ventilkammare av äldre typ Kamrarna ligger djupare ner i än själva kulvertarna och normalt har arbetsmiljövänligt utförande eftersträvats som ger ståhöjd och alternativa nedstigningar. Här kan inträngande vatten naturligtvis vara ett problem. Kamrarna är vidare normalt försedda med belysning, larmanordningar, ventilation och dränering. Kammarlocken är naturligtvis ett bekymmer, särskilt eftersom de ofta ligger i starkt trafikerade gator. De kan vara otäta och släppa in vatten som den varma, fuktiga luften i kamrarna kondenserar mot locken. 1.4.3 Fjärrvärmerör Stålrör isolerade med PUR-isolering och med ett mantelrör av plast fick namnet plaströrskulvert analogt med betongkulvert och ersatte successivt den äldre typen betongkulvert . Bilaga B 12 SOU 2007:60 12 dag har detta koncept blivit standard och kallas kort och gott fjärrvärmerör, enligt europastandard EN 253. Rören är friktionsfixerade i marken så att de i princip ligger stilla oberoende av förekommande temperaturvariationer. Spänningsnivån i stålrören varierar och de rörelser som förekommer i marken är små. Största rörelsen förekommer ändarna av längre raka kulvertsträckor som ofta avslutas med s.k. expansionsböjar. Nedan visas en sektion med moderna standardiserade fjärrvärmerör tagna ur Svensk Fjärrvärmes gällande Läggningsanvisningar. 1.4.4 Skarvar Även moderna standardiserade fjärrvärmerör har sin akilleshäl. Varje skarv utgör sålunda en potentiell felkälla. Fjärrvärmerören levereras normalt i 12 meters längder som skall fogas ihop. skall dessa kapas till lämplig längd för montage av böjar, avgreningar och markförlagda ventiler. Först sker sammansvetsning av medierör, sedan monteras larmtrådar, mantelskarv monteras varefter slutligen utrymmet mellan medierör och mantel fylls med PURskum. T A1 Dy1 C Dy2 A2 BERGSCHAKT JORDSCHAKT E v d r ä n r ö r Markeringsnät eller band = Ledningstäckning ÖB = Överbyggnad eller resterandefyllning KF = Kringfyllnad LB = ev Ledningsbädd Mediarör SOU 2007:60 Bilaga B 12 13 Nedan en tabell ur Svensk Fjärrvärmes Kulvertskadestatistik över inrapporterade skarvskador . Som den tidigare tabellen visar så har rapporteringen varit bristfällig, men typen av skavskador är dock representativ även om antalet kan antas ha varit det dubbla. Tabell 3 Tabell över skarvskador Skarvskador för olika skarvtyper och fabrikat Antal skadade skarvar Fabrikat Summa Krympslang Krympband Krympmatta Svets PEHmuff PEXmuff Stålmuff Svep Annat Alstom 285 2 0 22 7 8 0 245 0 0 Lögstör 28 1 0 0 25 2 0 0 0 0 Nitto 61 14 2 8 0 34 3 0 0 0 123 29 52 28 0 14 0 0 0 0 SwJoint 24 2 0 0 22 0 0 0 0 0 Övriga 131 9 45 2 2 23 0 14 0 36 Total 652 57 99 60 56 81 3 259 0 37 Tabell som visar antal och typ av skarvskador 1.4.5 Tunnlar De större städerna kan ha särskilda tunnlar för fjärrvärme, ofta tillsammans med andra ledningar som exempelvis VA, el och IT. Det finns en real översvämningsrisk med tunnlar. 1.4.6 Inomhusledning Fjärrvärmeledningar ligger vidare normalt förutom i gatu- och parkmark också inomhus i stadskvarterens källarutrymmen och försörjer på dettas sätt fastigheterna med fjärrvärme i ett ringmatningssystem. Bilaga B 12 SOU 2007:60 14 1.4.7 Sjöledning Fjärrvärmerör läggs ibland i vattendrag som sjöar och älvar. Detta utförande kräver speciell kvalitetskontroll och det finns en rad olika detaljlösningar. Dessa har visat sig hålla måttet, och inga fel har inrapporterats. Som alla moderna fjärrvärmerör har dessa inbyggda larmsystem så att eventuell inträngande fukt eller medierörsläckage obönhörligt avslöjas. En ledning DN 800 i stålrör läggs i och en mindre ledning DN 150 borras under kanalen invid som bl.a. skall förses med fjärrvärme. Vid sådana typer av ledningsdragning ägnas naturligtvis största möjliga omsorg särskilt vid fjärrvärmerörens akilleshäl, skarvarna. 1.4.8 Luftledning ligger ledningarna synligt utefter väggar eller är upphängda under broar m.m. 1.5 Drift- och underhåll Drift- och underhåll av ledningsnätet är naturligtvis avgörande för leveranskvalité och livslängd. Det gäller att upptäcka brister i systemet på ett tidigt stadium och åtgärda dessa så att skadorna inte växer eller sprids med följdskador som följd. Det finns olika nätövervakningsmetoder och många företag har tagit fram nätkartor i GIS-system som visar svaga ledningsavsnitt. En del av underhållet består av pumpning av vatten i ventilkammare. Skador beror normalt på felaktig konstruktion, bristfällig kvalité i material eller utförande eller i någon kombination med svåra markförhållanden och trafik. Vi har haft ett tjugotal stora plötsliga läckor i landet . Läckor som är så stora att själva produktionen hotas genom lågt systemtryck och brist på matarvatten. Erfarenheter från dessa finns delvis samlade. En icke oväsentlig del vid sådana händelser är information till allmänheten. Drift- och underhåll är starkt beroende av tillgång till el, trafikerbar gata samt kommunikationssystem. SOU 2007:60 Bilaga B 12 15 1.6 Klimatförändringar Ledningar som ligger torrt och i väldränerad mark som t.ex. en sandås vet vi har betydligt längre livslängd än ledningar i lermark, som t.ex. gammal sjöbotten kan utgöra. Eventuella brister i utförandet avslöjas efterhand. Om grundvattennivån stiger och mängden regn ökar och dräneringen fungerar bristfälligt, bör högre krav ställas vid val av komponenter och montagearbete. En markförskjutning är naturligtvis en direkt katastrof. Den naturliga fixeringen av moderna fjärrvärmerör i marken kan försvinna vid hög grundvattennivå eller blöt eller illa dränerad mark med stora förskjutningar och mekaniska påfrestningar som följd. Värmeutvidgning av stålrören i gamla betongkulvertar tas däremot upp av kompensatorer varför dessa kulverttyper inte drabbas på samma sätt. Å andra sidan är dessa känsligare för fukt, rörelser och sättningar i marken. Ett bekymmer kan uppkomma vid värmebortfall vid haverier t.ex. pga. översvämning i produktionsanläggningarna. En total nedkylning av näten resulterar i en kontraktion av ledningarna när de kallnar. Risken finns då att svaga komponenter inte klarar sådana dragspänningar och förskjutningar med i värsta fall rörbrott som konsekvens. Eventuellt bortfall av den el som används i distributionspumparna måste särskilt beaktas. I utsatta lägen kan fjärrvärmeledningarna snabbt frysa vid produktionsbortfall eller haverier . Fjärrvärmekulvertar är lagda i alla typer av mark och de geologiska förhållandena varierar naturligtvis både från norr till söder men också lokalt. Nederbörden varierar också i olika delar av landet. Närmiljön kring kulvertarna är naturligtvis avgörande. Genomföringar i byggnadernas grundmurar är en känslig del och fastigheternas allmänna läge och status bör bedömas. Fjärrvärmeledningar i tunnar kräver särskild uppmärksamhet för att förhindra att dessa blir vattenfyllda vid högvattentillfällen. Ett sådant känt ställe är i . Även dropp och fukt kan skada upphängningar, rörstöd m.m. i tunnlarna. Bilaga B 12 SOU 2007:60 16 1.7 Produktionsanläggningar Allt som kan påverka produktionsanläggningar genom klimatförändringar är inte helt klart utan facit. Förutom dränkning av pannor och utrustning samt strömbortfall kan naturligtvis bränslelager bli dränkta, vilket kan göra bränslet oanvändbart. Tillgång till bränsle kräver att transporterna fungerar. Detta gäller vägar, vattenvägar, lastning och lossning. Det måste naturligtvis finnas tillgång på bränsle, reservbränsle osv. och här inverkar också vägarnas funktion i skog och mark. Utan fungerande transport av värme till kunderna kan varken el eller värmeproduktion ske på avsett sätt. Ett varmare klimat innebär ett minskat värmebehov som behovet av kyla ökar. Fjärrvärme på känsliga områden med rasrisk och översvämningar kan innebära att hela kundgrupper försvinner. Förutom hårdvara behövs naturligtvis tillgång på kunniga medarbetare och färdiga rutiner för olika scenarier och samarbete med t.ex. m.fl. 1.8 Framtida Läggningsanvisningar Kvalitén vid nybyggnation avgörs vid ritbordet. Konstruktörens erfarenhet och skicklighet samt kännedom om markförhållanden och komponenter kan inte nog framhållas. På samma sätt är naturligtvis upphandling av entreprenör och uppföljning avgörande. Svensk Fjärrvärme har tagit fram tekniska bestämmelser för att säkra fjärrvärmeutbyggnaden. Hela kedjan kan kvalitetssäkras genom certifierade produkter och system. Ökat fokus på klimatförändringar redan i nästa utgåva av Läggningsanvisningarna inklusive byggråd, skulle sannolikt göra att vi kan bygga framtidens fjärrvärme- och fjärrkylesystem som klarar nya förutsättningar vid klimatförändringar. Fjärrvärmens dimensioneringstemperatur är 120oC och 16 bar. Ett läckage vid maximal last kan då få allvarliga konsekvenser. Fjärrkylesystemet är pga. de låga temperaturerna mindre känsligt för klimatförändringar och konsekvenserna av utläckande vatten förhållandevis små. Med en successiv anpassning kan systemförändringarna göras i takt med klimatförändringarna. SOU 2007:60 Bilaga B 12 17 Inom aktuella tidsperspektiv 2020, 2050 och 2080 ska de svaga punkterna i dagens kulvertsystem kunna vara ersatta av produkter som håller rätt konstruktion och kvalité. kan hälften av de äldsta delarna vara förnyade och 2050 sannolikt alla betongkulvertar borta. kan de fjärrvärmesystem som byggs vara fortfarande vara 2080 om man bygger med rätt kvalité. 1.9 Värme- och kylbehov Behovet av värme minskar med stigande temperaturer som behovet av kyla ökar. Här finns naturligtvis en koppling till levnadsstandard och ekonomi. Fjärrvärmens andel av värmemarknaden i är . Här finns en ökningspotential inte minst av miljöskäl och energieffektivisering. Näten kompletteras och byggs ut med per. Även fjärrkylenäten byggs ut. 1.10 Kostnader Med ökade mängder regn och vatten sätts de äldsta kulvertarna på prov. En konsekvens är att förnyelsetakten för dessa kulverttyper ökar. Även problem med fasta och flexibla fjärrvärmerör byggda ökar på grund av åldrande skarvar. Dessa har en sammanlagd längd av . Konstruktionen hålrörskulvert omfattande ledningslängden kan anses redan vara ersatt. Den totala längden av ovan nämnda kulverttyper är . Om vi antar att av dessa ligger i extra utsatta lägen pga. klimatförändringarna utgör längden sårbar kulvert . Denna siffra kan ställas i relation till aktuell förnyelsetakt enligt ovan. Om de sålunda uppskattade sårbara kulvertlängderna förnyas blir kostnaden /meter gånger vilket är . Fördelas förnyelsen blir kostnaden 135 miljoner extra förnyelse beroende på klimatförändringar under det första tidsperspektivet fram . Insatserna för drift och underhåll ökar som behoven av ventilbyten m.m. Dessa kostnader blir dock försumbara jämfört med kostnaderna ovan. Bilaga B 13 Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat Sårbarheter för klimatförändringar och extremväder, samt behov av anpassning och anpassningskostnader Arbetsgruppen för dricksvatten Samordningsansvarig , Mitt Vatten, Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Förhållanden i tillrinningsområden för vattentäkter formar vattnets kvalitet. En förändrad avrinning från skogsmark innebär ett ökat humusläckage till många vattensystem. Ett annat svårt problem är ökande risker för föroreningar, kemiska och inte minst mikrobiella. Detta är några av de problemställningar som måste hanteras i ett förändrat klimat. Men, hanterar vi problemställningarna på ett bra sätt kommer även i fortsättningen att vara en gynnad nation avseende vattenförsörjning. Bilaga B 13 SOU 2007:60 2