sou · GVB384 · 2008-01-01 00:00:00 — En svag ökning av valdeltagande har i de senaste valen kunnat ses i många länder, bland annat , , , , och . Rapportens första del klargjorde även att det inte är självklart att utvecklingen alltid går åt samma håll i olika typer av val inom samma land. Vi kunde konstatera att deltagandets utveckling endast i en relativt låg andel av fallen har gått åt samma håll i både europaparlamentsval, lokalval och nationella val. På lång sikt uppvisade en konsistent trend på de tre nivåerna av val och på kort sikt . Överensstämmelsen mellan utvecklingstendenserna på nationell och lokal nivå var dock klart bättre än på alla tre nivåerna. Om vi enbart ser till överens- stämmelsen mellan utvecklingen av valdeltagandet på nationell och lokal nivå har en konsistent trend på lång sikt och något färre fall, , på kort sikt. Även här finner vi alltså en något komplicerad bild. Å ena sidan är det uppenbarligen inte särskilt ovanligt att trenderna går åt olika håll i val på olika nivåer inom samma land. Å andra sidan är överensstämmelsen mellan deltagandets riktning i just val på nationell och lokal nivå relativt god – åtminstone när det gäller trendens riktning. Vilka de olika determinanter som kan förklara de skilda trenderna på olika nivåer är ligger dock utanför denna rapports räckvidd. Utöver att det finns en långsiktig generell trend mot lägre val- deltagande i många länder har denna rapport även fått fram en mer nyanserad och komplex bild. De viktigaste slutsatserna från rap- portens första del sammanfattas i punktform nedan. Generellt har valdeltagandet minskat, åtminstone sett över . Det finns en stor spridning i valdeltagande vad gäller såväl nivå som utvecklingstendens. I många nya demokratier sjunker valdeltagandet som snabbast. I de senaste valen har valdeltagande ökat igen i många väst- europeiska demokratier. Det är inte givet att trenderna på olika nivåer inom ett land går åt samma håll. Det samlade intrycket från genomgången av diskussionen om val- deltagande i olika länder – i form av politiska journalisters bedöm- ning av den offentliga diskussionen samt offentliga rapporter och utredningar – är att mer utförliga eller explicita resonemang kring värdet av valdeltagande lyser med sin frånvaro. Det uttalas för det mesta inte särskilt tydligt vare sig varför ett högt eller stigande val- deltagande är bra eller varför ett lågt eller sjunkande valdeltagande är dåligt. Att så är fallet tycks istället underförstått. Dock förekommer en del tämligen allmänna formuleringar i många länder om både faran med minskat deltagande och värdet av högt deltagande. Det handlar då oftast om saker som att ett sjunkande valdeltagande är ett tecken på en kris för demokratin eller en kris för den politiska representationen (t.ex. i ). Ett lågt val- deltagande sägs även ibland kunna skada legitimiteten hos det demokratiska systemet och därmed för de politiska besluten (t.ex. på ). Denna typ av allmänna formuleringar klargör dock inte särskilt väl hur värdet av valdeltagandet betraktas. Om sjunkande valdeltagande är ett tecken på en demokrati i kris, är då demokratin i kris just på grund av det låga valdeltagande eller är det bara en indikator på ett mer allmänt tillstånd av demokratikris? kanske bristen på intresse för politik, som valdeltagande blott är en indikator på, som är det som egentligen i sig är negativt för demokratin? Likaså uppstår en oklarhet när legitimiteten hos det politiska systemet sägs skadas av sjunkande valdeltagande. Är då problemet med det låga valdeltagandet enbart att det rubbar människors förtroende för systemet och deras uppfattning om de politiska beslutens effektivitet, vilket kan minska effektiviteten hos verkställigheten och efterlevnaden av besluten? I så fall är det återigen inte det låga deltagandet i sig som är problemet, utan andra konsekvenser som det medför. Ett utbrett bekymmer över och oro för sjunkande valdeltagande kan ses i materialet från de undersökta länderna. Emellertid är det fortfarande oklart närmare bestämt varför det sjunkande valdeltagandet är oroande. Generellt är dock den mest frekvent omnämnda negativa konsekvensen av sjunkande eller lågt valdeltagande i de olika länderna att det politiska syste- mets legitimitet skadas. På myntets andra sida – vad som är värdefullt med ett högt eller stigande valdeltagande – är detta mestadels en ren parallell till de tidigare nämnda negativa konsekvenserna av lågt deltagande. De goda värden som länkas till valdeltagande i den offentliga diskus- sionen i de olika länderna är främst stärkt legitimitet för det poli- tiska systemet, men inte sällan omnämns även förbättrad politisk jämlikhet och en jämnare maktfördelning. Att folkviljan återspeglas bättre om fler medborgare deltar i de allmänna valen, att valutslaget blir mer representativt för folkets åsikter, är också ett argument som förekommer (t.ex. på ). Exakt hur det högre val- deltagandet är tänkt att leda till att valutslaget blir mer representa- tivt för medborgarkollektivet som helhet framgår inte de gånger detta argument framkommer. Så sker naturligtvis inte per automatik. Huruvida valutslaget blir mer eller mindre representativt för samtliga röstberättigade beror istället mer på sammansättningen av väljarna, dvs. vilka som röstar (och vilka som inte röstar). Hur jämnt spritt valdeltagandet är bland samtliga röst- berättigade betyder sannolikt mer för utslagets representativitet än själva andelen som röstar.TPF1FPT Endast under förutsättning att ett högre deltagande alltid innebär ett jämnare spritt deltagande gäller alltså att ett sjunkande valdeltagande medför negativa konsekvenser för valutslagets representativitet. I praktiken brukar dock riskerna att vissa grupper eller åsikter blir underrepresenterade anses vara 1TP PT Detta är även poängen i det Westerståhlska tankeexperimentet som återges på s. 39. mindre ju högre deltagandet är (se t.ex. Lijphart 1997; 2001). En befolkningsgrupp som visat sig stå särskilt i fokus för bekymren över det sjunkande valdeltagande i många länder är ung- domar (t.ex. på , i , och ). Flera anledningar till detta skymtar i det genomgångna materialet. Den främsta är att deltagandet ofta är som lägst bland just yngre väljare jämfört med andra befolkningsgrupper. På samma sätt utmärker sig ofta minoritetsgrupper som invandrare. Ett ytterligare argument för att det låga deltagandet bland unga är särskilt bekymmersamt är att de som är de yngsta väljarna kommer att utgöra basen i väljarkåren. Om de inte ändrar sitt beteende när de blir äldre kommer alltså valdeltagandet att bli än lägre när tidigare generationer ersätts med . I många länder utgörs även diskussionen om valdeltagande till stora delar av tekniskt-praktiska resonemang. Det kan då till exempel handla om hur väljarregister ska sammanställas eller hur registreringsproceduren ska utformas (t.ex. och ) eller om nattöppna vallokaler (). När det gäller åtgärder mot det sjunkande deltagandet av mer principiell natur är de mest framträdande förslagen röstplikt och sänkt rösträttsålder (t.ex. , , ). Huruvida dessa båda förslag är på väg att förverkligas eller inte är svårt att bedöma. kan även en tendens till närsynthet skönjas där de senaste trenderna och hur valdeltagandet förändrats i det senaste valet präglar diskussionen om valdeltagande i stor utsträckning. Det kanske främsta exemplet på detta är diskussionen i där det låga valdeltagandet i första omgången av presidentvalet , vilket anses ha bidragit till att den högerextreme gick vidare till andra valomgången istället för en vänster- kandidat, i stor utsträckning tycks ha präglat diskussionen därefter. En av de faror med lågt valdeltagande som oftast påpekas i är därmed att det underlättar för extrempartier att nå framgångar. Som synes är det mest framträdande resultatet av genomgången i rapportens andra del att någon större diskussion om valdeltagande på en mer principiell nivå, om värdet av valdeltagande och faran med sjunkande deltagande, inte förekommer. Några konkurrerande värden, exempelvis i linje med kvalitetsargumentet som presenterades i avsnittet om forskningens syn på värdet av valdel- tagande, förekommer inte heller i debatten. Överlag tas det värde- fulla i ett högt valdeltagande för givet och motiveras eller ifråga- sätts sällan. Detta huvudresultat nyanseras dock något av de ytterligare tendenser som syns i materialet. De viktigaste slutsatserna från rapportens andra del sammanfattas i punktform nedan. Utförliga resonemang eller analyser av vad som, mer konkret, utgör en fara med lågt valdeltagande eller vad som är gott med högt deltagande, lyser i stort sett med sin frånvaro och uttalas ytterst sällan. Istället präglas diskussionen av underförstådda förgivettaganden och svepande formuleringar kring att föränd- ringar av valdeltagandenivåer är ett hot mot demokratin respektive en seger för demokratin. Två dominerande positiva värden med högt valdeltagande fram- träder i materialet: stärkt legitimitet för systemet och förbättrad politisk jämlikhet (jämnare maktfördelning). Mer sällan nämns även förbättrad representativitet. Det finns en klar tendens till att oroa sig mest för det låga del- tagandet bland yngre, ibland även bland minoritetsgrupper. Såväl röstplikt som sänkt rösträttsålder diskuteras i många länder, men till synes inte på allvar. Diskussionen präglas i många länder även till stora delar av tekniska detaljer kring att underlätta valdeltagande, t.ex. rörande registreringsprocedurer och tillgänglighet. Det finns en tendens till närsynthet i debatten där det som hänt nära i tiden betraktas som det viktigaste och som utmärkande för demokratins tillstånd. Almond, G. A. and S. Verba (1963). The Civic Culture. Bennulf, M. and P. (1999). Utanför demokratin: Om det minskade valdeltagandets sociala och politiska rötter i E. Amnå (1999) Valdeltagande i förändring: fors- karvolym XII. , Justitiedeparte- mentet. J. and M. P. Wattenberg (2000). Parties Without Parti- sans. Political Change in Advanced Industrial Democracies. (2006). Valsystem och representationseffekter – en jämförande studie av 25 länder, . , S. and J. (2001). Valdeltagandet i : variation och rum. i C. (2001) Rösträtten . , och : 149–168. Franklin, M. (1996). i L. LeDuc, R. G. and P. (1996) Comparing Democracies: Elections and Voting in Global Perspective. Thousand Oaks, Calif., . Franklin, M. (2004). Voter Turnout and the Dynamics of in Established Democracies Since 1945. , M. and J. (2003). Grofman, B. and A. Lijphart, Eds. (1986). Electoral Laws and their Political Consequences. , P., H. , et al. (2001). i S. , P. , H. Oscarssonet al (2001) EuropaOpini- onen. Hirczy, W. (1995). Explaining near-universal turnout: The case of . 27(2): 255–272. (1990). Att rösta eller inte rösta. i M. and S. (1990) Rött blått grönt: En bok om 1988 års riks- dagsval. , S. and H. (2004). Väljare : Svenskt väljar- beteende under . (2004). Voter Turnout in Western Europe since 1945. Jackman, R. W. and R. A. (1995). Voter Turnout in the Industrial Democracies During the 1980s. Comparative Political Studies 27: 467–492. Lipset, M. (1960). The Political Man: The Social Bases of Politics. Manin, B. (1997). The Principles of Representative Government. McDonald, M. P. and S. Popkin (2001). The Myth of the Vani- shing Voter. 95(4): 963–974. (2003). Electoral : Voting Rules and Political Behavior. , H., Ed. (2001). Skilda valdagar och vårval. , V. (1976). Statsvetenskaplig Tid- skrift 79(3): 185–208. (2003). Vem röstar och varför? En analys av valdel- tagandet kommunfullmäktigeval. , Justitie- departementet. (1986). American Voter Turnout in a Compara- tive Perspective. 80: 17–43. Rosema, M. (2007 kommande). Low turnout: Threat to democracy or blessing in disguise? Consequences of citizens' varying tendencies to vote. Strömblad, P. (2003). Politik på stadens skuggsida. (2001). Kan politiken bli en plikt? Om tvång, lotterier och demokrati. , Statsveten- skapliga institutionen. , J. and A. (1999). Att bestämma sig för att vara med och bestämma. Om varför vi röstar – allt mindre. i E. Amnå (1999) Valdeltagande i förändring. , Justitiedeparte- mentet. (1994). Statsvetenskaplig tidskrift 97(2): 208–209. 1.Cevipof (2006) Abstentionisme, votants decidés ou encore indécis: les clés de la mobilisation électorale. 2.The Democracy Commission (2004) citizenship in contemporary democracy. 3.The Democracy Commission (2004) 'Changing turnout trends?' – an analysis of the 2004 citizenship referendum, European and Local Elections. 1TP PT Nedan listas de dokument som utgör underlaget till denna rapports andra del – att undersöka diskussionen om valdeltagande i andra länder. Här frångås därför principen att endast de källor som refereras i rapportens huvudtext inkluderas i källförteckningen. Istället listas samtliga dokument av intresse för rapportens ämne som har undersökts oavsett om det explicit refereras till samtliga dessa dokument eller ej. Förkortningen [www] används i dokumentlistan för att ange att denna källa inte utgörs av en självständig text som finns publicerad i tryckt form, utan att denna rapport istället har tagit del av källans uppgifter i form av en hemsida på Internet. Fullständiga Internetadresser anges inte här av utrymmesskäl, men kan vid förfrågan fås från författaren. 4.The Democracy Commission (2004) Democratic Strategies for Reducing Inequality. 5.The Democracy Commission (2005) Approaches to Cultural and Ethnic Diversity And the Role of Citizenship in promoting a more inclusive in . 6.The Democracy Commission (2004) Disempowered and Disillusioned but not disengaged – Democracy in . 7.The Democracy Commission (2005) Briefing paper on themes for the 2005 New Directions for Irish Democracy. 8.The Democracy Commission (2005) Comments by to the Democracy Commission Media Seminar. 9.The Democracy Commission (2005) Democracy and the Media. 10.The Democracy Commission (2005) The Report of the Democracy Commission. 11.The Democracy Commission (2005) What the papers said: Analysis of Media Coverage of 2004 European Elections. 12.The Department of the Environment, Heritage and Local Government (2000) Electoral Amendment , 2000. 13.The Department of the Environment, Heritage and Local Government [www] () Local elections. 14.Institute for Public Administration [www] () From ballot box to council chamber: A commentary on the Local Government Elections 2004. 15.Referendum Commission (2002) of . 16.Adviescommisse inrichting verkiezingsproces [www] (). 17.CBS (2002) Dutch general election breaks three records. 18.CBS (2003) political awareness in 2002. 19.CBS (2006) Nearly 12 million potential voters in municipal council elections. 20.Dutch social-liberal party Democraten 66 [www] () D66 – Homepage. 21.Forum voor democratische ontwikkling [www] (). 22.Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties [www]() The ideal politician is not frightened for the 23.Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties [www]() Contents page: Policy twists now for 24.Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties [www]() Aan de Voorzitter . 25.Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties [www](). 26.The Citizens' Assembly (2006) One vote – offe- ring more choice. 27.Onze Democratie (2006) 2006. 28.Kiesraad (2005) Preventing corruption and fraud in Dutch elections. 29.Kiesraad (2006) Verkiezingen 2006–2007 Antworden op de meest gestelde vragen. 30.WRR (2004) De staat van de democratie. 31.Lokaldemokratikommisjonen – Konferanse: Lokaldemokrati i endring (2005) Brukerdemokrati-økt medvirkning? 32.Lokaldemokratikommisjonen – Konferanse: Lokaldemokrati i endring (2005) Demokratipolitikk i norske kommuner? 33.Lokaldemokratikommisjonen – Konferanse: Lokaldemokrati i endring (2005) Lokalbefolkningen som ressurs. 34.Lokaldemokratikommisjonen – Konferanse: Lokaldemokrati i endring (2005) Media og lokaldemokrati – kva gjer lokal- politikk til mediastoff ? 35.Lokaldemokratikommisjonen – Konferanse: Lokaldemokrati i endring (2005) Utfodringer for lokaldemokratiet. 36.NOU (2001:3) Velgere, valgordning, valgte. 37.NOU (2003:19) Makt og demokrati-Sluttrapport fra Makt- og demokratiutredningen. 38.NOU (2005:6) Samspill og tillit: Om staten og lokaldemokra- tiet. 39.NOU (2006:7) Det lokale folkestyret-i endring? 40.Statistisk Sentralbyrå (2001) Innvandrerne og politiske valg: fra objekt til subjekt. 41.Statistisk Sentralbyrå (2002) Synkende valgdeltakelse. 42.Statistisk Sentralbyrå (2004) Laveste valgdeltakelse siden . 43.Statistisk Sentralbyrå (2005) Lokalvalget 2003 – Valgdeltakelse blant norske statsborgere med innvandrerbakgunn og uten- landske statsborgere med stemmerett. 44.Statistisk Sentralbyrå (2006) Politisk deltaking – eller bare på en annen måte? 45.Statistisk Sentralbyrå (2006) Valgdeltakelsen blant norske stats- borgere med ikke-vestlig innvandrerbakgrunn ved Stor- tingsvalget 2005. 46.Department for Constitutional Affairs (2004) The Govern- ment's Response to the Electoral Commission's Report: Delivering Democracy? The future of postal voting. 47.The Electoral Commission (2001) Election 2001: the official results. 48.The Electoral Commission (2002) Making an impact – The local promotion of electoral issues. 49.The Electoral Commission (2002) Modernising Elections – A strategic evaluation of the 2002 electoral pilot scheme. 50.The Electoral Commission (2002) Polls Apart – A Future for Accessible Democracy. 51.The Electoral Commission (2002) Reinvigorating Local Democracy? Mayoral Referendums in 2001. 52.The Electoral Commission (2002) The implementation of electronic voting in the UK. 53.The Electoral Commission (2002) Voter engagement and young people. 54.The Electoral Commission (2002) Voter engagement among black and minority ethnic communities. 55.The Electoral Commission (2002) Periodic and further electoral reviews. 56.The Electoral Commission (2003) Public opinion and the 2004 elections. 57.The Electoral Commission (2003) Voting for a change: An Electoral law modernisation programme. 58.The Electoral Commission (2003) The electoral registration process. 59.The Electoral Commission (2003) Attitudes towards Voting and the Political Process in 2003. 60.The Electoral Commission (2004) Delivering Democracy? The future of postal voting. 61.The Electoral Commission (2004) Rules of Engagement? Participation, Involvement and Voting in . 62.The Electoral Commission (2004) Youth participation in the democratic process. 63.The Electoral Commission (2004) The 2004 elections – The public's perspective. 64.The Electoral Commission (2004) Gender and political participation. 65.The Electoral Commission (2004) An audit of political engage- ment – full report. 66.The Electoral Commission (2005) Election 2005: engaging the public in . 67.The Electoral Commission (2005) Social exclusion and politi- cal engagement. 68.The Electoral Commission (2005) Understanding electoral registration. 69.The Electoral Commission (2005) Election 2005 – Turnout How many, who and why? 70.The Electoral Commission (2006) 4 2006 local elections in . 71.The Electoral Commission (2006) 2006 local elections: public opinion. 72.The Electoral Commission (2006) An audit of political engage- ment 3. 73.The Electoral Commission (2006) Compulsory voting around the world. 74.The Electoral Commission (2006) Electoral reviews evaluation 2006. 75.The Electoral Commission (2006) Public opinion research: 05/06. 76.The Electoral Commission (2006) Turnout – Fact sheet. 77.The Electoral Commission (2007) An audit of political engage- ment 4. 78.Committee on Standards in Public Life (2007) Review of The Electoral Commission. 79.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (1998) – The Government's Pro- posals. 80.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (1998) : The . 81.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2003) Compulsory Voting. 82.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2004) All-postal voting. 83.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2004) e-Democracy. 84.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2004) Electoral performance of far-right parties in the UK. 85.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2004) Parliamentary and Local Elections (Pilots) : recent developments. 86.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2004) Thresholds in Referendums. 87.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2005) : changing the election deposit threshold. 88.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2005) Electoral franchise: who can vote? 89.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2005) Electoral Register. 90.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2005) The Budget, the Finance and elections. 91.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2005) 2005–06. 92.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2005) The Franchise and Immigration Status. 93.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2006) General 2005. 94.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2006) Act 2006. 95.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2006) 2005–06 – a note on the Bills progress. 96.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2007) Convicted prisoners and the franchise. 97.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2007) Postal Voting and Electoral Fraud. 98.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2007) Reduction in voting age. 99.The House of Commons Library, Parliament and Constitu- tion Centre (2007) The electoral commission. 100.The Inquiry (2005) Beyond the Ballot – 57 Democratic Innovations from Around the World. 101.The Inquiry (2006) to the People – The report of : An Independent Inquiry Into 's Democracy. 102.The Secretary of State for the Home Department (1998) The Report of Commission on the 1998. 103.Congressional Research Service Reports [www] () : How It Works in Contemporary Presi- dential Elections. 104.EAC (1997) – Volume 18 (1997). 105.EAC (2003) U.S. Election Assistance Commission Fiscal Year 2003 Annual Report. 106.EAC (2004) Human Factors Report: Improving the Usability and Accessibility of and products. 107.EAC (2005) The Impact of the National Voter Registration Act on Federal Elections 2003–2004. 108.EAC [www] () U.S. Election Assistance Commis- sion Fiscal Year 2004 Annual Report. 109.EAC [www] () U.S. Election Assistance Commis- sion Fiscal Year 2005 Annual Report. 110.EAC [www] () U.S. Election Assistance Commis- sion Fiscal Year 2006 Annual Report. Government Accountability Office [www] () Elections – Perspectives on Activities and Challenges Across the Nation. Government Accountability Office [www] () Elections – The Nation's as Reflected in the General . 113.NASS – [www] () Open Letter to Members of Congress. 114.NASS – [www] () . 115.NASS – [www] () New Millennium Best Practices Survey. 116.US Department of State [www] () A framework for evaluating reform proposals. 117.US Department of State [www] () Congressional Authority to standardize national election procedures. 118.US Department of State [www] () Election Projec- tions: First Amendment Issues. 119.US Department of State [www] () Election reform and Electronic voting System. 120.US Department of State [www] () Elections Reform: Overview and Issues. 121.US Department of State [www] () Electronic voting offers opportunities and present challenges. 122.US Department of State [www] () Executive Branch to Postpone Elections. 123.US Department of State [www] () Internet Voting. 124.US Department of State [www] () Issues of Democracy – Fair and free elections. 125.US Department of State [www] () Status and use of federal voting equipment standards.