sou · GWB3103 · 2008-12-02 00:00:00 — Bland annat har de som arbetar med skogspolitiken på varit med på Mina övergripande ställningstagande och förslag Något utbyte på enhetschefs- nivå har dock inte skett. Att behålla och uppgradera funktionen av en skoglig vänort anser jag vara av största vikt för . Annars är det lätt att som ö leva sitt eget liv. och upprättade i början av försöks- verksamheten ett avtal som reglerar frågor om rättigheter och skyl- digheter, ekonomiska förutsättningar samt samarbete och sam- verkan. I början av försöksverksamheten, när det fanns ägare av försöket, var detta avtal ett levande dokument som båda parter följde. I och med att folk bytte arbete, och och omorganiserades, blev det ett dokument som fanns men som inte hade någon riktig ägare. Det förnyades i stort genom att datumet byttes men innehållet var det samma. finns det inget giltigt avtal mellan de två eftersom det gick ut den 31 decem- ber 2006. Om försöket blir permanent måste ett sådant avtal upp- rättas så att det inte finns några oklarheter mellan de två myndig- heterna. En fråga som har kommit upp under utredningen har varit hur och i ska hantera och administrera de skogliga åtgärderna i landsbygdsprogrammet, det vill säga åtgärder för att bevara och utveckla skogens biologiska mångfald samt åtgärder för att främja biologisk mångfald i ädellöv- skog. Dessutom gäller det stöd för att kompetensutveckling av skogsägare beträffande skogsbruk. Regelverket för landsbygds- programmet har inte tagit hänsyn till att det på är länssty- relsen som hanterar de skogliga frågorna, utan utgår från att för- hållandena är de samma över hela landet. har fram- fört att de vill hantera landsbygdsprogrammet i sin helhet, vilket dagens organisation och regelverk inte underlättar. Det skulle vara intressant utifrån försöksverksamhetens tanke att genomföra ett helt integrerat landsbygdsprogram på . I synnerhet som säger sig vara beredd att se program- met som helhet. Mina övergripande ställningstagande och förslag är redovisningsansvarig för skogspolitiken på Det kanske ter sig som en självklarhet att är den myndighet som har ett ansvar för att svensk skogspolitik efterföljs. Så är inte fallet när det gäller . hämtar in uppgifter som sedan bl.a. redovisas i Skogsstatistisk årsbok. I årsredovisning finns däremot inte med. I efter att försöket påbörjades redovisade all statistik i sin årsredovisning (fältbesök för avverkningsanmälningar, antal biotopskydd, naturvårdsavtal m.m.). redovisning finns en bilaga med andel av diverse uppgifter inom verksamheter, men efter det året är inte med i någon årsredovisning. Det beror del- vis på att det blev dubbel redovisning eftersom både och rapporterade, och då kunde man bl.a. inte ställa prestationer mot anslagna medel. Dessutom kunde inte säkra kvaliteten i uppgifterna på samma sätt som de gör med det egna materialet. Detta var synpunkter såväl från departements- håll som från . valde då, med Riks- revisionens goda minne, att i stället renodla så att deras årsredovis- ning överhuvudtaget inte har någonting med om . skogspolitik redovisas till genom årsredovisning och () får statistikuppgifter. De myndigheter som har ansvar för skogspolitik tar inget aktivt ansvar för försöksverk- samheten på . Jag konstaterar att i detta avseende har marginaliserats som en effekt av försöksverksamheten. Därför vill jag här poängtera vikten av att även finns med i Skogs- styrelsens redovisning av skogspolitiken till Jordbruksdeparte- mentet. I annat fall ges ingen heltäckande bild av skogars tillstånd och utveckling. bör se över sina rutiner gällande ekonomi, admini- stration och uppföljning för att underlätta skogliga verk- samhet har haft två regleringsbrev och det har varit otydligt om något av dem står över det andra. Redovisningen till har heller inte varit till- fredställande enligt min mening. Mina övergripande ställningstagande och förslag gifter från som gäller skogspolitiken, men inte tagit med dem i sin årsredovisning. Dessutom har bakat in den skogliga verksamheten med andra verksamheter i sin årsredovis- ning till . I och med att inte har varit med i redovisning till har det också varit svårt för regeringen att följa upp om följer svensk skogspolitik. Om försöket blir permanent måste finnas med i departementens rutiner gällande ekonomi, administra- tion och uppföljning. Samma metod för att värdera mark som ska avsättas i naturvårds- hänseende och använder olika modeller när de ska värdera mark som är värdefull ur ett naturvårdsperspektiv. Det innebär att samma mark kan få två olika prislappar av två olika myndigheter, vilket naturligtvis inte är bra. När skogsfrågorna ligger på kommer en markägare dessutom att få två olika bud från samma myndighet, och det är heller inte acceptabelt. Från sida ser man inte detta som ett problem, men det gör däremot . Jag ser det som ett problem som måste lösas. och håller på att utreda denna fråga. 2.2Scenario B – är ett distrikt inom Skogs- styrelsens organisation bildar ett distrikt på i enlighet med dess nya organisation, och försöksverksamheten avslutas med omedel- bar verkan under följande förutsättningar: Distriktskontoret fysiskt är lokaliserat till . Distriktet leds av en skoglig chef. Den personal som arbetar med skogspolitik på länsstyrel- sen erbjuds möjligheten att följa med till . Mina övergripande ställningstagande och förslag Distriktet erhåller samma ekonomiska ramar som förfogar över för skoglig verksamhet. får i uppdrag att prioritera den skogliga verksam- heten på . Mina iakttagelser och ställningstagande: Orsaken till att jag förordar att försöksverksamheten upphör har jag redan berört i scenario A. Distriktskontoret med skoglig distriktschef är fysiskt lokaliserade till Att skogspolitiken handhas av en länsstyrelse är inte helt okompli- cerat även om det kan verka logiskt i mångas ögon. Den statliga administrationen är inprogrammerad på att de flesta ärenden hante- ras på ett enhetligt sätt. Man kan säga att det är en standard som alla rutiner upparbetats kring. Skogsfrågorna hanteras normalt sett på , men inte på . Det är just tillägget men inte på som gjort att blivit förbisett gång på gång . Om det inte gäller medelstilldelning är det författningstexter eller deltagande i utbildning. Att vara annorlunda i en homogen grupp är inte lätt. Om bildar ett distrikt på kommer skogspolitiken att återgå till standardläget och mycket av den energi som har lagts ner på att komma på särlösningar kan i stället fokuseras på verksamheten. Skogspolitiken på får på detta sätt en tydlig bärare. Försöket började som en räddningsaktion för den statliga när- varon på . Det är fortfarande viktigt att behålla statliga organisationer på som förstår möjligheterna och problemen med att bedriva verksamhet på en ö. behöver en tydlig organisation för de skogspolitiska frågorna efter försöksverksam- heten, mycket för att arbeta upp en modern organisation som kan garantera att en rättssäker och enhetlig skogspolitik bedrivs på . Det är även viktigt att skogsfrågorna får en tydlig profil där markägarna kan identifiera den ansvariga personalen. Mina övergripande ställningstagande och förslag Den personal som arbetar med skogspolitik på erbjuds möjligheten att följa med till Jag anser att de anställda som vill ska erbjudas möjlighet att fort- sätta arbeta med skogspolitiken inom ramar. De som arbetar med skogspolitiken på har hög kompe- tens och de har följt skogspolitiken på bästa sätt utifrån sina möj- ligheter. och har dock olika företags- kulturer och arbetssätt, vilket innebär att det kan behövas en del kompetenshöjande åtgärder för att övergången ska bli smidig. När det gäller att vidareutbilda personalen i skogspolitiken ser jag ingen skillnad mellan scenario A och B. Det är en självklarhet att man är uppdaterad på sitt arbetsområde. Distriktet erhåller samma ekonomiska resurser som det anslag läns- styrelsen förfogar över för skoglig verksamhet När försöket började överfördes dåvarande anslag till för att de skulle ta över de skogliga frågorna. Utifrån det förslag som har lämnat på ett distrikt (bilaga 3) bör den verksamheten rymmas inom det skogliga anslag som i erhåller . På detta vis kommer övergången att vara kostnadsneutral. får i uppdrag att prioritera den skogliga verksamheten på för att få organisationen effektiv. Pengar måste också avsättas för detta ändamål Det är viktigt att inser att den närmsta tiden kommer att vara resurskrävande, men har flera från framhållit att passar mycket väl in i den nya enmyndighetens struktur. har bland annat sagt följande: Inom alla områden (styrning, uppföljning, kompetensutveckling, administration, IT etc.) finns system och rutiner färdiga att applicera på precis som på alla andra håll i . Till detta ska även läggas den nya Återväxtrutin som håller på att färdigställas inom . Mina övergripande ställningstagande och förslag 2.3Vilket scenario är bäst för skogspolitiken på ? Vid bedömning av vilket scenario som passar bäst bör man ta regionfrågan i beaktan. För den övergripande frågan som jag ser det är hur staten ska organisera sig på den regionala nivån. Detta är något som diskuteras utan att komma fram till några direkta beslut, vilket leder till att jag inte kan beakta regionfrågan. Ändå är det kanske just denna fråga som kommer avgöra vilken organisations- form som skulle vara lämpligast för skogspolitiken på . Skogens roll i ett hållbarhetsperspektiv ska inte underskattas. I scenario A fortsätter hantera skogspolitiken, och här ser jag det som en stor fördel att skogspolitiken hanteras i ett större sammanhang. Skogsfrågorna blir en del av arbete att, som statens representant på regional nivå, bygga ett hållbart samhälle där ekonomisk, social och miljömässig hänsyn tas. Skogspolitikens två jämställda mål med produktion och natur- vårdshänsyn får också en mer central roll. Vidare finns det samord- ningsvinster i form av närhet till andra enheter, till exempel kul- turmiljö, vatten och fiske, naturvårds- och planfrågor m.m. Även handläggningen av ärenden bör kunna effektiviseras, vilket gynnar skogsägarna. I och med att på hanterar skogspolitiken uppstår problem med många särlösningar, med det problemet försvinner om skogsfrågorna generellt skulle ligga på länsstyrelserna. Jag upplever att man på i har upparbetat bra rutiner när det gäller de administrativa otyd- ligheterna som en försöksverksamhet innebär. Under förutsättning att skogsfrågorna koncentreras under en skogschef i ett team kommer skogspolitiken lättare att kunna anpassas till den natio- nella arenan. I scenario B återgår skogsfrågorna till . Om Got- land blir ett distrikt inom kan kostnader och arbetsinsatser i form av specialanpassningar inom IT, uppföljnings- aktiviteter, kompetensutveckling, administration m.m. att minska. Utveckling och drift av tekniska system och annan organisations- utveckling kan ske rationellt, effektivt och samordnat med övriga delar av . Dubblerade system kan också undvikas. Med andra ord skulle såväl , som i slippa lägga resurser på att finna speci- allösningar som är anpassade för den särskilda situationen på Got- land. Detta skulle möjliggöra ett större fokus på verksamheten, Mina övergripande ställningstagande och förslag vilket i sin tur kan bidra till en högre effektivitet. Det skulle också garantera att deltar i den skogspolitiska vardagen. Där- emot förlorar skogspolitiken på att inte ses integrerat i det större samhällsperspektivet. Påverkan på andra politikområden och ekonomi Inget av förslagen har någon negativ påverkan på andra politik- områden. De påverkar inte heller statsfinanserna negativt. 3Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på GotlandTPF1FPT I Den gotländska skogens historia ger följande beskrivning: Den som inte varit på , men hört talas om de fagra gotlandsängarna, den stora blomsterprakten och de bördiga åkrarna kanske tänker sig, att har vackra skogar med stort inslag av ädellövträd. Den som varit på och färdats endast på kust- vägarna till de nordliga respektive sydliga alvarsmarkerna, d.v.s. och Sudret undrar om det överhuvudtaget finns skog på ön värd namnet. Det finns det. Av öns totala landareal, 304 000 ha, är 125 000 ha eller skogsmark. Den berggrund som bygger upp skapades av rev och kalk- rika sediment avsatta i ett varmt hav . Den rena kalkstenen är svårvittrad och ger upphov till grunda och låg- produktiv jordar. och hällområden är vanliga på kalkberg- grunden. I andra områden är kalkstenen uppblandad med ler- partiklar i s.k. märgelsten. Märgelstenen är mycket lättvittrad och ger upphov till jordar med hög bördighet. En stor del av dessa jordar har tagits i anspråk av jordbruket. Fördelningen mellan olika typer av markanvändning (ägoslag) på skiljer sig väsentligt från landet i övrigt. Den största skillnaden är att av landarealen på är åker eller betesmark jämfört med för hela landet. TP PT MaterialetT i detta kapitel är lämnat av i län.T Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på andelen skogsmark skiljer sig väsentligt men då genom att andelen skogsmark på är avsevärt lägre än i landet som helhet. Figur 1 Ägoslagsfördelning, hela landet och % av areal 30 Det gotländska virkesförrådet har ökat stadigt under senare halvan av . står det cirka 14 miljoner m3sk (skogskubik- meter) virke på den gotländska skogsmarken. Ytterligare en miljon m3sk finns på andra ägoslag. utgör av virkesförrå- det och är därmed det helt dominerande trädslaget. Gran är det näst vanligaste trädslaget av virkesförrådet, medan av virkesförrådet utgörs av lövträd. har andelen lövträd ökat, främst på bekostnad av granen. Andelen tall har varit i det närmaste . Den gotländska skogen håller i genomsnitt en låg virkeskvalitet mätt med traditionella kvalitetsmått som kvistighet och krokighet. Tallens växtsätt med relativt platta kronor gör att friskkvistvirke är mycket ovanligt. Å andra sidan är virket tätvuxet och hartsrikt – kvalitetsegenskaper som är lämpliga i krävande utomhusmiljöer och för användningsområden som kräver stor slagtålighet. Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Den gotländska skogens åldersfördelning är relativt jämn med en för landet ovanligt stor andel av skogen i de äldsta klasserna. Enligt Riksskogstaxeringens senaste uppgifter (1997–2001) utgör skog äldre än av den produktiva skogsmarks- arealen. Detta kan jämföras med för riket som helhet. Övergången till trakthyggesbruk under den senare halvan av speglas tydligt vid jämförelsen mot åldersklassfördel- ningen . Åldersklasserna 0–utgörs till stor del av lik- åldriga skogar vilka är resultaten av skogsodling efter föryngrings- avverkning. I de äldre åldersklasserna finns det sannolikt många olikåldriga skogar. kommer möjligheterna till avverkningsuttag att öka eftersom den nya skogen som anlagts efter trakthuggning vanligen är tätare, växer snabbare och kommer att ha högre virkesförråd vid föryngringsavverkningen än mycket av den skog som är avverk- ningsmogen . Den gotländska skogsmarken ägs till största delen av privatperso- ner (inklusive dödsbon och jordbruksföretag). Enligt ägare- och fastighetsregister ägs av skogsmarksarealen av denna grupp medan aktiebolag äger av skogmarken. Resterande ägs av gruppen övriga allmänna ägare som bl.a. består av , staten, och stiftelser eller allmänningar. De fastigheter och skiften inom en kommun som har samma ägare sammanförs normalt i s.k. brukningsenheter. fanns det sammanlagt 3 564 brukningsenheter på som ägs av privatpersoner eller dödsbon. De flesta bruk- ningsenheter är relativt små, genomsnittsenheten är . Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Det gotländska skogbrukets betydelse i ett nationellt perspektiv är liten. En dryg halv procent av skogsmarksareal ligger på medan knappt en halv procent av landets totala tillväxt återfinns på ön. Skogsbruket producerar ändock avsevärda volymer virke och är ett inslag i den lokala ekonomin. Den årliga avverk- ningen skattas till mellan 200 000 och 240 000 m3sk , till ett värde av cirka 60–. Eftersom den övervägande delen av skogsmarksfastigheterna är små finns det många skogs- ägare på med skiftande mål för sitt skogsbruk. Avverkning av virke och ved för husbehov är av större betydelse här än i andra delar av landet. Den andel av avverkningen som används i industriell vidareförädling är därför jämförelsevis låg. Hela är klassat som svårföryngrat och det krävs till- stånd (den striktare formen av myndighetsutövande vid avverk- ningar) för all föryngringsavverkning, men inte för gallringar. har tillstånd till föryngringsavverkning lämnats till i genomsnitt . Den övervägande delen av hyggena föryngras genom plantering av tall. Markberedning utförs på av föryngringsarealen. anser att skogsägarna gör för få beståndsvårdande åtgärder, alltså investeringar av skogsägaren för framtida bättre produktion, t.ex. röjning och förstagallring. Detta har bl.a. lett till en ökande areal med röjningsbehov, vilket är samma trend som för landet i övrigt. Utförsel av virke från ön uppgår till , i huvudsak massaved och flis (detta är ett medelvärde –2007). Denna volym har varit hög ända sedan stormen framfart. Merparten av den sågade trävaran transporteras med lastbil på båt från och även större delen av den massaved som avverkas på transporteras från ön. Den flis som produceras skeppas ut till hamnar som , och Karskär. Införseln till ön uppgår till och består till stor del av sågad vara och husbehovsvirke. Generellt har införseln av sågade trävaror till ön varit blygsam och den största delen består av virke som har speciella kvalitéer för att till- Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på godose snickeriernas behov. Med undantag har in- förseln av massaved till varit låg De två största aktörerna på den gotländska skogsmarknaden är och skogsägarföreningen . De flesta skogliga entreprenörerna på ön arbetar för dessa aktörer. På finns drygt sextio sågverk i drift. Storlek och pro- duktion på dessa varierar – branschen domineras av som har av länets produktion i sitt sågverk i . Sågverken producerar totalt sågat virke , av vilket stannar på medan resten skeppas ut. Försäljningsvärdet av det sågade virket beräknas till totalt . Det gotländska kärnvirket har en nischmarknad i byggbranschen eftersom virket är hårt och rötbeständigt. Det största sågverket som ägs och drivs av ligger i på . Sågverket producerar totalt virke varav det mesta () går på export till utlandet. Största delen exporteras till och . Andra mottagarländer som kan nämnas är , och . sågat virke produceras på tre mindre sågverk. Ett av dessa, , har specialiserat sig på att vidareförädla och marknadsföra det gotländska kärn- virket. Ett stort antal mindre sågar, så kallade sockensågar, finns etable- rade på ön sedan gammalt. Dessa är ofta enkla cirkelsågverk. Den absolut största delen av det producerade virket från dessa sågar används på ön, ofta som konstruktionsvirke på närliggande gårdar. Allt sågtimmer som avverkas på levereras till sågarna på ön. Vissa marginalkvantiteter av sågtimmer transporteras till ön för att täcka sågarnas råvarubehov. () av den sågade varan stannar på och levereras Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på till olika användare på ön. Byggnadsindustrin är den största mot- tagaren med . Någon integrerad vidareförädling i stor skala på de gotländska sågarna förekommer inte även om hyvling och impregnering görs på de större sågarna. Marknaden eftertraktar snickeriernas produkter men de flesta har liten investeringsvilja. En del privata skogsägare har utvecklat vidareförädling av virke i liten skala på gården. Med tanke på stamvolymen producerar den gotländska skogen mycket biomassa i form av grenar. Denna biomassa har inte varit utnyttjad i den grad som skulle vara möjlig eftersom det inte har funnits varken marknad eller ett effektivt tekniksystem på . En träpelletsfabrik har dock startats som ska producera pellets . Råvarubehovet till detta är sågspån. Skogsnäringens ekonomiska betydelse och sysselsättning. Det gotländska skogsbruket inklusive industrier hade en brutto- omsättning på . Av den summan stod det privata skogsbruket för , . köpte och skogsägarföreningen skog skogsråvara för . Skogsbruket på sysselsätter cirka 110 personer på heltid (maskinförare, skogshuggare, tjänstemän med flera). Skogsindustrin sysselsätter cirka 160 personer på heltid (sågverk, hyvlerier och snickerier). Indirekt sysselsätts ytterligare 520 personer med tjänster som exempelvis försäljning, service och reparationer. Det innebär att av sysselsättning kan knytas till skogs- sektorn. Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Avsnittet om miljöbevarande är hämtat ur program Strategi för formellt skydd av skog i . skogar består av en mängd typer och har många miljöer med höga naturvärden. Det finns även fler fornminnen och kulturspår i skogen än man vanligtvis föreställer sig, och många miljöer med höga kulturmiljövärden. Skogen är dessutom betydel- sefull för människans rekreation och friluftsliv. Dessa värden måste tillvaratas som den uppvuxna skogens virkesförråd är en värdefull ekonomisk resurs. De speciella naturgivna förutsättningarna och ett särpräglat brukande har gjort att det finns många skogstyper med unika naturvärden på . Nyckelbiotopsinventeringen visar också att är rikt på värdefulla biotoper. har cirka 2 700 nyckelbiotoper registrerats, som tillsammans omfattar . Därtill kommer cirka 1 100 så kallade natur- värdesobjekt med en areal på . Bland de naturtyper som är typiska för märks särskilt de kulturpräglade lövmarkerna, kalkbarrskogar, hällmarksskogar och skogsbeten. Generellt kan sägas att det gotländska skogsland- skapet är mycket artrikt jämfört med andra sydsvenska skogsområden. Tänkbara anledningar till detta kan vara markägar- strukturen med hög andel privatägd skogsmark, ett ålderdomligt brukande som har levt kvar på många ställen, småskalighet, geolo- giska förutsättningar m.m. På Artdatabankens lista över rödlistade arter finns 580 skogs- levande arter på . Av dessa är 8 utrotade och 256 anses vara hotade. Mänsklig bosättning i nära 8 har gjort rikt på forn- minnen och kulturlämningar. Fornminnen har inventerats i flera omgångar och finns det cirka 45 000 regi- streringar i fornminnesregistret. Kunskapsläget om övriga värde- fulla kulturmiljöer är sämre men ny kunskap fås genom det pågå- Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på ende inventeringsprojektet I trädgudars land. Alla fornlämnings- typer som registrerats på finns mer eller mindre frekvent representerade i skogen. Utöver forn- och kulturlämningarna kan även själva sättet att bruka skogen anses ha ett kulturhistoriskt värde. Tydliga exempel är gotländska skogsbeten som fått en speciell struktur i trädskiktet på grund av kontinuerlig plockhuggning och röjning, och gamla ängsmarker där lövtäckt spelat en stor roll. Kunskapen om skogens sociala värden är relativt ny och än så länge bristfällig. På liksom i övriga kommer arbetet med skogens sociala värden främst att handla om tätortsnära skogar. Sociala värden som kan tänkas vara av bety- delse på är bl.a. plockning av bär och svamp, jakt (som kan få större betydelse i och med den ökande rådjursstammen) samt orientering, promenader och annan motion. 4Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen samt försökets ramar I stort sett har samma skogspolitik gällt under hela försöksperio- den. Skogsvårdslagen är grunden och den ställer tvingande krav på skogsägaren. Utifrån denna lag är två styrande jämställda mål ställda: ett miljömål och ett produktionsmål. Intressant är dock att de styrande målen ställer högre krav på skogsägaren än vad lagen anger. Miljömålet innebär att skogmarkens naturgivna produktions- förmåga ska bevaras och en biologisk mångfald och genetisk varia- tion ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma där ska ges förutsättningar att fortleva i livs- kraftiga bestånd. Hotade arter och ekosystem ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226, s. 27).