sou · GWB354 · 2008-05-16 00:00:00 — För det tredje kan reglerna om avgiftsbefrielse , med låg sammanlagd inkomst, med sjukersättning eller med pensionsinkomster, leda till att vissa personer som är medlemmar lämnar arbetslöshetskassan då de bedömer att de inte är skyldiga att betala arbetslöshetsför- säkringsavgift. Jag anser att dessa regler är nödvändiga för att det samlade systemet ska uppfattas som rimligt. Jag bedömer dessutom att de effekter för arbetslöshetskassorna som kan uppkomma med anledning av de nämnda reglerna är i förhållande till de ovan beskrivna effekterna, som förväntas leda till fler medlemmar i arbetslöshetskassorna, av mindre betydelse. En tanke som har förts fram är att anpassa arbetslöshetskassornas skyldighet att betala avgifter till staten till de bestämmelser om avgiftsskyldighet som gäller för de personer som inte är medlemmar. Därmed skulle, enligt de som fört fram tanken, situationen för arbetslöshetskas- sorna och deras medlemmar kunna bli mera lik den som gäller för personer som inte är medlemmar, vilket skulle kunna bidra till att mildra nu nämnda effekter. Det kan ligga något i den tanken. Emellertid ingår det egentligen inte i mitt uppdrag att anpassa vad som bör gälla i fråga om dem som frivilligt valt att bli medlem i en arbetslöshetskassa till det som jag föreslår ska gälla för de personer som inte är medlemmar. Det kan dock tänkas att jag i någon mån kan beakta sådana aspekter i det fortsatta utredningsarbetet, som innehåller ett visst uppdrag att se över arbetslöshetskassornas skyldighet att betala avgift till staten. Fler medlemmar innebär ökade intäkter i form av medlemsavgif- ter till arbetslöshetskassorna. De som inte är medlem i en arbetslöshetskassa är i genomsnitt i betydligt mindre utsträckning än medlemmarna arbetslösa. Arbetslöshetskassornas förhöjda finansieringsavgift och den föreslagna arbetslöshetsavgiften (per medlem) sjunker när den genomsnittliga arbetslösheten minskar bland medlemmarna. Därför kommer de nya medlemmarna på kort sikt att bidra till att medlemsavgiften i många arbetslöshetskassor kan sänkas.TPF225FPT Det finns ekonomiska incitament för personer i arbetskraften att söka sig till arbetslöshetskassor med relativt sett 225TP PT Mitt förslag om att arbetslöshetsersättning som utbetalas till personer som inte varit medlem i någon arbetslöshetskassa inte ska ingå i beräkningen av arbetslöshetskassornas förhöjda finansieringsavgift eller den föreslagna arbetslöshetsavgiften (avsnitt 7.5) förstärker denna effekt ytterligare något. De ekonomiska incitamenten förändras om mina förslag genomförs, eftersom möjligheten att helt slippa avgift inte längre kvarstår. Därmed kommer valet mellan olika avgiftsni- våer att vara det som kvarstår. Det är svårt att bedöma om de förändrade ekonomiska incitamenten leder till förändringar av respektive arbetslöshetskassas andel av det totala medlemsantalet, men sådana eventuella förändringar är inte heller egentligen en effekt av ett införande av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (med en avgift som motsvarar den högsta medlemsavgiften i någon arbetslöshetskassa) utan av de regelförändringar som medfört att medlemsavgifterna varierar ganska betydligt mellan arbetslöshets- kassorna. En mer direkt effekt av mina förslag är emellertid att de perso- ner som valt att stå utanför arbetslöshetskassorna i viss utsträckning, som jag ovan beskrivit, bedöms välja att bli medlem- mar. Som beskrivits i avsnitt 15X .3X finns det vissa skillnader mellan medlemmarna i arbetslöshetskassorna och dem som står utanför och enligt mina förslag skulle bli avgiftsskyldiga. Redan det faktum att de som står utanför har en annan ålders-, inkomst- och köns- fördelning än medlemmarna gör att det kan antas att de nya medlemmarna inte fördelar sig mellan arbetslöshetskassorna på precis samma sätt som de nuvarande medlemmarna. Emellertid är det främst två faktorer som jag vill lyfta fram som ger mig skäl att anta att arbetslöshetskassornas relativa storlek kan komma att påverkas. För det första är företagare kraftigt överrepresenterade bland de personer som inte ännu är medlem i en arbetslöshetskassa (se avsnitt 15X .3.8)X . En relativt stor del av de nya medlemmarna kan därför antas komma att söka sig till de arbetslöshetskassor som är öppna för företagare och särskilt till de arbetslöshetskassor som genom sina verksamhetsområden är specialiserade på företagare. För det andra bedömer jag att branschfördelningen bland dem som inte är medlemmar (se avsnitt 15X .3.10)X talar för att vissa andra arbetslöshetskassor kan komma att få en relativt sett större andel av de nya medlemmarna, nämligen de arbetslöshetskassor som organiserar yrkesverksamma inom handeln och fastighetsbran- schen. På motsvarande sätt talar icke-medlemmarnas branschför- delning för att de arbetslöshetskassor som organiserar arbetare och tjänstemän inom industrin samt anställda i hälso- och sjukvården kan komma att få en relativt sett mindre andel nya medlemmar. Det kan inte uteslutas att också den effekt som jag bedömer kan uppkomma av avskaffandet av medlemsvillkoret och ett avgiftsfritt första år kan påverka arbetslöshetskassornas relativa storlek. I den utsträckning som en del personer skjuter upp sitt inträde i en arbetslöshetskassa kan vissa arbetslöshetskassor få ett relativt andra arbetslöshetskassor minskat inflöde av medlemmar. Det gäller de arbetslöshetskassor som har en relativt hög andel unga medlemmar som bara i samband med sitt inträde på arbetsmarknaden arbetar inom arbetslöshetskassans verksamhets- område. Vid sidan av att Alfa-kassan i fråga om de anslutna kan antas påverkas av ett genomförande av mina förslag enligt vad som beskrivits ovan, finns det också en mer direkt effekt av mina förslag på Alfa-kassans verksamhet. Eftersom sådana effekter förutsätts påverka storleken på det bidrag som staten lämnar till Alfa-kassan för att administrera ersättning m.m. till de personer som står utanför arbetslöshetskassorna så har detta beskrivits under avsnitt 15X .2.1.X 15.5.4Effekter för arbetsmarknadens parter har den höga fackliga anslutningsgraden i , och antagits ha ett samband med att fackförbun- den i dessa länder har en framträdande roll i administrationen av arbetslöshetsförsäkringen.TPF226FPT Sambandet mellan medlemskap i en arbetslöshetskassa och en facklig organisation har emellertid i vissa avseenden försvagats. Dels har det organisatoriska sambandet mellan arbetslöshetskassorna och de, oftast fackliga, organisationer som står bakom bildandet av dem försvagats, dels har antalet personer som är medlem i en arbetslöshetskassa utan att vara medlem i den fackliga organisationen successivt ökat under flera decennier.TPF227FPT 226TP PT En i huvudsak teoretisk analys av sambanden mellan de fackliga organisationernas medverkan i administrationen av arbetslöshetsförsäkringen och facklig anslutningsgrad bland förvärvsarbetande görs av B. och P. i Wage bargaining, union membership, and the organization of unemployment insurance publicerad i Labour Economics, Volume 6, Issue 3, , s. 397–415. I analysen menar författarna att det finns ett samband mellan fackens roll i administrationen av arbetslöshetsförsäkringen och anslut- ningsgraden, men att detta samband påverkas av hur mycket staten subventionerar utbetalningen av ersättning. En lägre subvention, eller annorlunda uttryckt en högre grad av egenfinansiering, försvagar sambandet. 227TP PT För en diskussion om detta se t.ex. , A. i The Swedish unemployment insurance will the Ghent system survive? Transfer – nr 1 2006, s. 87–98, . – Enligt en artikel i från 2007-12-13 ska LO- förbunden sammanlagt ha förlorat av sina medlemmar . Enligt statistik från har dess förbund förlorat , och motsvarande siffra för Som framgått av avsnitt 15X .5.3X kan det bedömas att ett genom- förande av mina förslag medför att antalet medlemmar i arbetslös- hetskassorna ökar betydligt. Om det finns ett sådant positivt samband mellan medlemskap i en arbetslöshetskassa och medlem- skap i sådana fackliga och andra organisationer som står bakom arbetslöshetskassorna som antagits, talar detta för att ett genomfö- rande av mina förslag också skulle kunna innebära flera medlemmar i dessa organisationer. I en expertrapport till Utredningen om en ny arbetslös- hetsförsäkring anförde att ett införande av ett obligatorium med hög avgift skulle få som effekt att många löntagare bara har råd att vara med i arbetslöshetskassan och därför skulle lämna facket.TPF228FPT Inte minst mot bakgrund av att antalet medlemmar i fackföreningar har minskat kraftigt parallellt med nedgången i anslutningen till arbetslöshetskassorna har motsvarande synpunkter förts fram även i samband med min utredning.TPF229FPT är det frivilligt att, genom att välja att bli medlem eller avstå, betala avgift till såväl arbetslöshetskassan som den bakomlig- gande organisationen. Ett genomförande av mina förslag innebär att alla berörda får betala avgift för arbetslöshetsförsäkringen, medlemsavgift till en arbetslöshetskassa eller arbetslöshetsförsäk- ringsavgift. Därefter innebär det således inte någon utgiftsminsk- ning att avstå från att vara medlem i en arbetslöshetskassa, medan en sådan minskning fortfarande inträder om man avstår från att vara medlem i den bakomliggande organisationen. Den som av ekonomiska skäl anser sig behöva välja just mellan arbetslöshets- försäkring och medlemskap i den bakomliggande organisationen kan alltså inte längre välja bort arbetslöshetsförsäkringen. För egen del har jag svårt att se hur ett genomförande av mina förslag skulle kunna få som effekt att en individ skulle överväga att lämna eller inte träda in i bakomliggande organisation. Varför skulle ett införande av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring visar en nedgång . Dessa siffror kan jämföras med minskningen av antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna som uppgått till . 228TP PT SOU 1993:52, Särskild bilaga. 229TP PT Det kan i sammanhanget påpekas att det finns studier som undersöker effekterna av förändringen av arbetslöshetsförsäkringen , främst vad gäller införandet av den förhöjda finansieringsavgiften och de därigenom höjda medlemsavgifterna till arbetslöshets- kassorna. Sådana studier har t.ex. genomförts av och Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier. Det är dock viktigt att skilja på effekterna av nämnda förändringar och effekterna av mina förslag. innebära att individen ställs inför valet att utträda ur eller aldrig träda in i den bakomliggande organisationen? Den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa får med mina förslag visserligen en ökad utgift, men den utgiftsökningen torde inte i högre utsträck- ning än varje annan nödvändig utgiftsökning kunna föranleda individen att överväga just sitt medlemskap i den bakomliggande organisationen. Den som är medlem i en arbetslöshetskassa får inte till följd av mina förslag en ökad utgift (men kan såsom anförs i avsnitt 15X .5.3X till följd av förslagen kanske förvänta sig en lägre medlemsavgift på kort sikt) och bör därför inte till följd av mina förslag ha i vart fall ekonomiska incitament att överväga medlemskapet i den bakomliggande organisationen. Av naturliga skäl finns det inte några svenska undersökningar av effekter av införande av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Visserligen var arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk , med en obligatorisk avgift och rätt till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet även för dem som inte var medlem i en arbetslöshetskassa, men reglerna gällde att några effekter knappast kunde uppmärksammas. Några relevanta erfarenheter från andra länder av en övergång från frivillig arbetslöshetsförsäkring med inkomstrelaterad ersätt- ning vid arbetslöshet administrerad av arbetslöshetskassor med anknytning till fackliga och andra organisationer till en obligatorisk försäkring med inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet kan knappast heller sägas finnas. Det har anförts att införandet av ett obligatorium i skulle kunna tjäna som jämförelse. Emellertid genomfördes detta 1938, dvs. för långt mer än ett halvt sekel sedan och dessutom i nära anslutning till att drogs med i . Även bortsett från att en jämförelse med förändringen i skulle innebära en jämförelse med förhållanden som gällde i en helt annan tid bör det också påpekas att förändringen i innebar ett avskaffande av de organisationsanknutna arbetslöshetskassorna, vilket inte blir följden av mina förslag. I enlighet med gällande riktlinjer för författningsskrivning har i de paragrafer ändringar föreslås alla förekomster av ordet skall ändrats till ska. I författningskommentaren kommenteras även anledningen till att vissa paragrafer föreslås upphävas. Förslagen om att ändra, införa eller upphäva rubriker i författ- ningarna kommenteras inte särskilt. 16.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Eftersom grundförsäkringen avskaffas, ändras paragrafen på så sätt att det bara anges att arbetslöshetsförsäkringen är en inkomstbort- fallsförsäkring. Grundförsäkringens avskaffande behandlas i avsnitt 7X .4.X I paragrafen finns det bestämmelser om när ersättning enligt grundförsäkringen lämnas. Eftersom grundförsäkringen avskaffas (se avsnitt 7X .4),X upphävs paragrafen. I paragrafen finns det bestämmelser om uppfyllande av medlems- villkor för att få ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen. Eftersom medlemsvillkoret avskaffas, upphävs paragrafen. Med- lemsvillkorets avskaffande behandlas i avsnitt 7X .5.X Paragrafen – som innehåller bestämmelser om hur medlemsvillko- ret kan uppfyllas – upphävs som en följd av att medlemsvillkoret avskaffas (se avsnitt 7X .5)X . Paragrafens första stycke punkt 4 ändras på så sätt att orden ersättning enligt grundförsäkringen ändras till bara ersättning, eftersom grundförsäkringen avskaffas (se avsnitt 7X .5)X . Paragrafens andra stycke – som innehåller bestämmelser som hänger samman med medlemsvillkoret – upphävs, eftersom medlemsvillkoret avskaffas (se avsnitt X7.5)X . I paragrafens andra stycke justeras en hänvisning till 12 § som en följd av att andra stycket i 12 § upphävs. Paragrafen ändras på så sätt att andra meningen – som innehåller bestämmelser som rör grundförsäkringen – tas bort, eftersom grundförsäkringen avskaffas (se avsnitt 7X .4)X . Paragrafen är ny och slår fast att ersättning enligt arbetslöshetsför- säkringen lämnas i form av dagpenning. Frågan om ersättningen enligt den obligatoriska arbetslöshets- försäkringen berörs i avsnitt 7X .7.X Paragrafen – som innehåller bestämmelser om grundbeloppet i grundförsäkringen – upphävs, eftersom grundförsäkringen avskaffas (se avsnitt 7X .4)X . Paragrafen, som innehåller bestämmelser om dagpenning, ändras på så sätt att den delas upp i tre stycken. Ordet dagpenning används genomgående för den ersättning som lämnas enligt arbetslöshets- försäkringen, se 19 §. I första stycket slås det fast att dagpenning lämnas med ett be- lopp per dag som är baserat på tidigare förvärvsinkomster. I andra stycket återfinns den nuvarande bestämmelsen om att dagpenning lämnas med högst det belopp som regeringen faststäl- ler. I tredje stycket finns det bestämmelser om det lägsta beloppet för dagpenning. Den nuvarande hänvisningen till grundbeloppet har ersatts av en bestämmelse som direkt anger att dagpenning lämnas med lägst det belopp som regeringen fastställer. Frågan om ersättningen enligt den obligatoriska arbetslöshets- försäkringen berörs i avsnitt 7X .7.X I paragrafen justeras en hänvisning i första stycket till 25 § som en följd av ändringarna i den paragrafen. I paragrafen justeras en hänvisning till 25 § som en följd av ändringarna i den paragrafen. Paragrafen ändras på så sätt att det i första stycket vad gäller dagpenningens lägsta belopp hänvisas till 25 § tredje stycket i stället för till 24 § andra stycket, eftersom 24 §, som rör grundbe- loppet, upphävs och det i 25 § tredje stycket direkt anges att dagpenning lämnas med lägst det belopp som regeringen fastställer. Paragrafens första stycke ändras genom att en hänvisning vad gäller dagpenningens lägsta belopp görs till 25 § tredje stycket i stället för till 24 § andra stycket, eftersom 24 §, som rör grundbeloppet, upphävs och det i 25 § tredje stycket direkt anges att dagpenning lämnas med lägst det belopp som regeringen fastställer. Paragrafens första stycke ändras på så sätt att det vad gäller dagpenningens lägsta belopp hänvisas till 25 § tredje stycket i stället för till 24 § andra stycket, eftersom 24 §, som rör grundbe- loppet, upphävs och det i 25 § tredje stycket direkt anges att dagpenning lämnas med lägst det belopp som regeringen fastställer. I paragrafen, som innehåller bestämmelser om s.k. pensionsavdrag, tas andra meningen, som rör sådant avdrag från grundbeloppet, bort som en följd av att grundförsäkringen avskaffas (se avsnitt 7X .4)X . Paragrafen justeras också så att det i första meningen bara talas om dagpenning i stället för dagpenning i form av inkomstrela- terad ersättning, jämför 4 och 19 §§. I paragrafens andra och tredje stycken ändras vad gäller inkomst av bisyssla hänvisningar till grundbeloppet till hänvisningar till det lägsta belopp för dagpenning som bestämts enligt 25 § tredje stycket. Ändringarna är en följd av att grundförsäkringen med ett grundbelopp avskaffas (se avsnitt 7X .4)X . Paragrafens andra stycke, som innehåller bestämmelser om uppgiftsskyldighet till en arbetslöshetskassa, ändras så att uppgifter ska lämnas inte bara om medlemmarna i den aktuella arbetslöshetskassan utan om alla som kan ha rätt till ersättning enligt lagen från den arbetslöshetskassan. Ändringen, som är en följd av att medlemskap i en arbetslöshetskassa inte längre ska vara en förutsättning för rätt till inkomstrelaterad ersättning (se avsnitt 7X .5),X berör enbart Alfa-kassans möjligheter att få uppgifter från om personer som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa eller anslutna till Alfa-kassan men som har ansökt om arbetslöshetsersättning hos Alfa-kassan. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor I paragrafen regleras rätten till medlemskap i en arbetslöshetskassa. Ändringarna i paragrafen, som innebär att inträdesvillkoren mjukas upp, behandlas i avsnitt 7X .6.X I paragrafens första stycke förtydligas för det första i första me- ningen att det är förhållandena vid ansökningstillfället som har betydelse vid prövningen av om villkoren i arbetslöshetskassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde är uppfyllt. Det krävs alltså att sökanden när ansökan om medlemskap gjordes hos arbetslöshetskassan hade ett aktuellt arbete som föll inom arbetslöshetskassans verksamhetsområde. Enligt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2006:4 med ändring enligt IAFFS 2006:7) om arbetslöshetskassor ska en ansökan om medlemskap vara skriftlig, och på ansökningshandlingen ska det framgå när den kom in till arbetslöshetskassan. För det andra tas kravet på visst minsta arbete – den s.k. 17- timmarsregeln – i nuvarande andra meningen bort. I stället införs som en andra mening en bestämmelse om att även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbets- löshetskassa om han eller hon uppfyllde villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde när han eller hon senast arbetade och inte före inträdet var medlem i någon annan arbetslöshetskassa. Den som vid ansökningstillfället inte arbetar har alltså inte rätt att bli medlem, om han eller hon före inträdet var medlem i någon annan arbetslöshets- kassa. Bedömningen av om personen arbetar eller inte får avgöras på samma sätt som enligt första meningen. Vid bedömningen av om personen före inträdet var medlem i någon annan arbetslöshetskassa ska hänsyn tas till bestämmelsen i paragrafens sista stycke om att inträdet i arbetslöshetskassan ska anses ha skett i den kalendermånad när ansökan gjordes. Den som under den kalendermånad då ansökan om inträde gjordes varit medlem i en arbetslöshetskassa har alltså inte rätt att bli medlem i en annan arbetslöshetskassa, om han eller hon inte arbetar. Bestämmelsen om att den som är medlem i en annan arbetslös- hetskassa inte har rätt att bli medlem kvarstår som en tredje mening i sak oförändrad. Däremot avskaffas bestämmelsen om att den som fyllt inte har rätt att bli medlem. På grund av bestämmelsen i 36 § om att medlemskapet i en arbetslöshetskassa upphör den dag medlemmen fyller ligger det i sakens natur att den som fyllt inte har rätt att bli medlem. Paragrafens nuvarande andra stycke upphävs, eftersom stude- randevillkoret har upphävts genom SFS 2006:1546. Paragrafens sista stycke justeras som en följd av att den del av inträdesvillkoren som rör krav på visst minsta arbete – den s.k. 17- timmarsregeln – avskaffas. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om hur den del av inträdesvillkoren som ställer krav på visst minsta arbete – den s.k. 17-timmarsregeln – kan uppfyllas, upphävs, eftersom 17- timmarsregeln avskaffas (se avsnitt 7X .6)X . I paragrafen, som handlar om uteslutning av medlemmar, upphävs tredje stycket, som rör personer som uppfyllt studerandevillkoret, eftersom studerandevillkoret har upphävts genom SFS 2006:1546. Paragrafen innehåller bestämmelser om finansieringsavgift och förhöjd finansieringsavgift. Ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitt 7X .5.X I första stycket, som innehåller bestämmelser om finansieringsav- gift, tas hänvisningen till inkomstbortfallsförsäkringen bort, eftersom den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen bara innehål- ler en sådan försäkring och inte någon grundförsäkring (se avsnitt 7X .4X och 4 § lagen [1997:238] om arbetslöshetsförsäkring). En motsvarande ändring görs också i andra och fjärde styckena. I andra stycket ändras första strecksatsen, som handlar om basen för beräkningen av den förhöjda finansieringsavgiften, så att beräkningen ska ske bara utifrån utbetald dagpenning till personer som vid utbetalningstillfället varit medlem i någon arbetslöshets- kassa . Det krävs att personerna oavbru- tet har varit medlem , men de kan under den tiden ha varit medlem i en eller flera arbetslöshetskassor. I fjärde stycket införs motsvarande ändring som i andra stycket när det gäller beräkningen enligt den s.k. takregeln för hur mycket en arbetslöshetskassa är skyldig att tillsammans betala i finansie- ringsavgift och förhöjd finansieringsavgift. 2007/08:118 har det föreslagits att den förhöjda finansie- ringsavgiften ersätts av en arbetslöshetsavgift . I paragrafen, som innehåller bestämmelser om den kompletterande arbetslöshetskassan (Alfa-kassan), ändras första stycket enligt följande. Bestämmelsen om att den kompletterande arbetslöshets- kassan främst övergångsvis ska handha arbetslöshetsförsäkringen åt enskilda tas bort, eftersom den bestämmelsen inte är nödvändig och dessutom numera får anses överspelad. Vidare tas uppdelning- en av den kompletterande arbetslöshetskassans verksamhet i fråga om grundförsäkringen respektive den frivilliga inkomstbortfalls- försäkringen bort, eftersom den obligatoriska arbetslöshetsförsäk- ringen är en inkomstbortfallsförsäkring (se avsnitt X7.4X och 4 § lagen [1997:238] om arbetslöshetsförsäkring). I stället förtydligas att den kompletterande arbetslöshetskassans verksamhetsområde omfattar arbetslösa som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa och dessutom dem som är anslutna till den kompletterande arbetslös- hetskassan. Alfa-kassans hantering av ersättning till arbetslösa som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa behandlas i avsnitt 8X .X Eftersom den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen är en inkomstbortfallsförsäkring (se avsnitt X7.4X och 4 § lagen [1997:238] om arbetslöshetsförsäkring), behöver det inte längre av paragrafen särskilt framgå att såväl arbetstagare som företagare kan hos den kompletterande arbetslöshetskassan försäkra sig mot inkomstbort- fall.