sou · GVB395 · 2008-01-01 00:00:00 — Hur denna relation utvecklas i andra länder kommer att avgöra huruvida svenska välfärdstjänster blir billigare eller dyrare än utländska. Teknikspridningen går så snabbt att mindre utvecklade länder på många områden kan kopiera även högteknologisk produktion. Det gäller inte bara och som anrikar uran utan också som kan erbjuda höftleds- och starr- operationer och kan göra det till kostnader som mer än väl uppväger resekostnaden. I får många norrmän och tyskar nya tänder (tandimplantat) till en tredjedel av kostnaden. Operationen förbereds hemma genom att röntgenbilder tas och skickas till . Operationen sker efter framkomsten under en eller , varefter patienten kan vila ut på . Svenskar åker däremot till . Dessa länder kan framgångsrikt exportera sina tjänster p.g.a. väsentligt lägre löne- kostnader och andra omkostnader. I tabell 7.3 återges uppgifter om prisskillnader på 15 olika operationer som hämtats från ett internationellt försäkringsföretag. Priserna avser operation med inläggning. De sjukhus varifrån priserna är hämtade är alla internationellt certifierade och uppfyller alla de kvalitetskrav som man kan ställa på vård av detta slag. Jämförbara uppgifter för finns inte, men bedömningar som gjorts av verksamma inom Care går ut på att det svenska kostnadsläget från att ha varit gynnsamt i förhållande till nu ligger i paritet med det landet. I sin tur betyder det att kostnaderna i skulle vara väsentligt lägre än i och i men högre än i . På de områden där det finns prisuppgifter är kostnaderna väsentligt lägre i , och (m.fl. länder som inte är medtagna i tabellen). Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Tabell 7.3 Priser på medicinska tjänster i olika länder 2004 samt reskostnad från tur och retur Källa: Mattoo, A. & Rathindran, R. [2005]. Pris- eller kostnadsskillnader för offentliga tjänster har inte undersökts i någon större utsträckning. Inom ramen för ett OECD-projektTPF88FPT som går ut på att utvidga index för köpkrafts- pariteter håller man i skrivande stund på och undersöker skillnader i kostnader för sjukvårds- och utbildningstjänster mellan länder. En preliminär rapport från detta projekt belyser kostnadsskillnader mellan nio EU-länder i fråga om tio olika behandlingar. , , , och har alla kostnader som är i nivå med eller högre än kostnaderna i , och . intar en position däremellan. 88TP PT Projektet går under namnet PPP task force, . Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster mellan fyra och tio gånger högre i det dyraste landet jämfört med det billigaste. Även mellan de dyrare länderna varierar kostnaderna starkt. Variationen inom länderna är också stor och i ett fall nästan dubbelt så stor som variationen mellan länderna.TPF89FPT Inom högre utbildning är kostnadsskillnaderna också betydande. I tabell 7.4 är genomsnittliga kostnader per studerande i respektive land redovisade. Det döljer en stor variation inom länderna. Tabell 7.4 Högskoleutbildning i olika länder efter kostnad per student och år, samt rangordning utifrån genomsnittlig kvalitet RangordningenP avser enbart fyra universitet och högskolor. och högskolor ökar möjligheten till en hög genomsnittlig rangordning. Anm.: Kostnaderna är korrigerade för köpkraft. Kostnadsuppgifterna, särskilt uppgifterna exklusive forskningsutgifter, är osäkra. Källa: Kostnad per student: [2006], Rangordning av kvaliteten: index för . 89TP PT , A. m.fl. [2007]. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Kostnaderna för en högskoleplats kan alltså skilja sig högst avsevärt, även mellan utvecklade länder. I kostar en genomsnittlig plats , medan den i kostar hälften. Kostnaden för en svensk högskoleplats är dryga i genomsnitt, vilket ligger i överkant jämfört med många andra europeiska länder. Inklusive kostnaderna för forskning blir kostnaderna avsevärt högre, i nästan dubbelt så höga. är kostnaden inte allt – kvaliteten är väl så viktig och hög kvalitet kan uppväga höga kostnader. Kvaliteten är bedömd på grundval av universitets och högskolors forskningsframgångar, mätt med publicerade och citerade artiklar, antal nobelpristagare m.m., inte undervisningen som sådan. Högst på kvalitetslistan kommer den nation som har högst kostnad per student inklusive forskningsutgifter – . Exklusive forskningsutgifterna har en kostnad per student som klart understiger kostnaden i men som är högre än i . kommer på fjärde plats i kvalitetshänseende, vilket möjligen uppväger den något höga kostnaden per student jämfört med andra länder som , , och . har, för att vara ett litet land, förhållandevis många universitet och högskolor med i rangordningen – 11 stycken. Intressant att notera att det finns länder med avsevärt lägre kostnader som ändå kommer högt i kvalitetsrankingen. har bara en genomsnittlig kostnad på inklusive forskningen och kommer på andra plats i kvalitetsrankingen. kommer på 6:e plats och har en kostnad som är en tiondel av den i . Vi kan dra slutsatsen att prisskillnaderna är betydande för välfärdstjänster, mellan länder och inom länder. Detta är inte ägnat att förvåna eftersom den offentliga sektorns producenter inte konkurrerar med varandra. Prisskillnaderna skulle kunna utgöra starka incitament för nyetableringar och handel, handel såväl mellan länder som inom länder. Frågan är bara om det går att handla med dessa tjänster på grund av deras speciella karaktär. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster 7.2.5Sverige i jämförelse med andra länder – slutsatser om potentialen för handel med tjänster Sammantaget är bilden av svensk ekonomis förutsättningar för tjänstehandel ganska blandad. Följande slutsatser kan dras: är inte någon utpräglad tjänsteexportör. Svensk ekonomis främsta komparativa fördelar återfinns alltjämt i de traditionella varuexporterande näringarna. Export och import av tjänster väger förhållandevis jämt i (särskilt om exporten rensas för merchanting). Ett antal andra länder – inte bara turistländer – har stora överskott i handeln med tjänster. Det finns också länder som är stora tjänsteexportörer men som ändå är nettoimportörer av tjänster. komparativa fördelar återfinns dock inte ensidigt i varuproduktion utan innefattar också vissa tjänstebranscher såsom transporter och handel. Dessa tjänster är kopplade till varuhandel. Trots att har negativa handelsnetton är inom- branschhandeln omfattande beträffande forskning och utveckling och andra företagstjänster. Det bekräftar att specialisering är möjlig inom många tjänstebranscher. Inom den enda branschen med så gott som enbart privata, kontaktintensiva tjänster (annan serviceverksamhet) är handeln obefintlig. Det är den bransch med privata företag, vars tjänster liknar den offentliga sektorns tjänster mer än någon annan. har jämfört med ett antal andra länder kommit sent in i de nya typerna av internationell tjänstehandel inom affärstjänster m.m. Handeln har med viss fördröjning utvecklats som en följd av inhemska och internationella avregleringar av tjänstemarknader inom länderna. En pågående strukturomvandling ökar stadigt inslaget av tjänster i såväl export som import. Denna struktur- omvandling har bromsats upp i samband med kraftiga devalveringar eller deprecieringar av den svenska valutan. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Sammansättningen av den svenska tjänsteexporten påminner i stort sett om EU-ländernas genomsnitt. synes inte ha någon speciell komparativ fördel eller specialisering inom tjänstehandeln. Med två undantag är ingen tjänstebransch avvikande stor eller liten: exporten av finansiella tjänster har bara en hälften så stor andel som EU-genomsnittet medan royaltyn och licensers andel är den dubbla. Ingen tjänstebransch utom resor visar på ett stort underskott. Några länder har en mycket specialiserad tjänsteexport på områden som transporter, finansiella tjänster, försäkringar och resor. Det finns också en rad utvecklade länder som har en mindre andel tjänster i sin export än . har ökat sina marknadsandelar och erhållit ett positivt netto i handeln med tjänster. S.k. merchanting står för huvuddelen av ökningen av markandsandelarna och en stor del av överskottet i tjänstehandeln. Merchanting kan ses om en handelstjänst men har också ifrågasatts som tjänst överhuvudtaget. Kostnadsläget i för välfärdstjänster är lägre än i ett litet antal högt utvecklade länder och högre än i många andra, utvecklade länder och mycket högre än i utvecklingsländer. I viss högspecialiserad produktion kan det höga kostnadsläget uppvägas av högre kvalitet. 7.3Direktinvesteringar och svenska förutsättningar stora bytesbalansöverskott lämnar rum för en omfattande kapitalexport. Det är därför inte förvånande att svenska direktinvesteringar utomlands överstiger de utländska direkt- investeringarna i med bred marginal. I det följande ges en bild av svenska direktinvesteringar utomlands och utländska direktinvesteringar i när det gäller tjänster. Teorin för direktinvesteringar är ännu mycket allmän (se avsnitt 3.5). Kunskaperna om vad som betingar utländska direktinvesteringar i olika länder är relativt begränsade. Och kunskaperna om vad som betingar olika länders direktinvesteringar utomlands är i det närmaste obefintliga. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster 7.3.1Tjänsteföretagens direktinvesteringar har ökat kraftigt Vikten av försäljning av tjänster från utlandsfilialer har ökat starkt . Medan världens samlade försäljning av tjänster som skickas över gränsen eller till personer som rest över gränsen ökat i ungefär samma takt som varuhandeln har försäljningen från utlandsfilialer ökat explosivt. Det gäller även . Diagram 7.6 Anställda i svenska företag utomlands –2004 Anm.: Tjänster (SNI-kod 50-99) samt tillverkning, gruvor och övrigt (SNI-kod 10-49). Källa: ITPS, . Svenska företag har haft en omfattande verksamhet utomlands. Det har främst gällt verkstadsföretag. var den andel som arbetade utomlands i svenska tillverknings- företag och den andel som arbetade utomlands i svenska tjänsteföretag . är andelen som arbetar i svenska tjänsteföretag utomlands . På mindre än har antalet anställda i svenska tjänsteföretag utomlands ökat från 100 000 till nästan 400 000. Om dessa nästan 400 000 anställda utomlands i svenska tjänsteföretag skulle sälja tjänster för Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 per anställd skulle det motsvara en volym som är större än den svenska tjänsteexporten (se tabell 2.2). Det kan vara värt att påpeka att ett enda företag – – svarar för anställda i svenska tjänsteföretag utomlands. När det gäller de traditionella svenska exportnäringarna har antalet anställda utomlands ökat något . Det är framför allt gruvor och olja som stått för en viss ökning. Antalet anställda i tjänsteföretag däremot har fyrdubblats. Särskilt stark var ökningen . Diagram 7.7 Anställda i utländska företag i –2005 Anm.: Tjänster( SNI-kod 50-99), tillverkning m.m. (SNI-kod 10-49). börjar också expansionen av utländska direktinvesteringar i tjänsteföretag i . Den sker parallellt med direktinvesteringar i tillverkningsföretag, gruvor m.fl. företag. När den utländska expansionen i startar är antalet anställda i utländska tjänsteföretag i ungefär lika stort som antalet anställda i de svenska tjänsteföretagen utomlands. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Expansionen av svenska tjänsteföretag utomlands är snabbare än de utländska tjänsteföretagens expansion i . är skillnaden ca 100 000 fler anställda i svenska företag utomlands. är således nettoexportör av direktinvesteringar i tjänsteföretag. På vilka områden är svenska tjänsteföretag utomlands särskilt framgångsrika? På vilka områden investerar utländska tjänste- företag i ? Tabell 7.5 jämför branschsammansättningen för svenska tjänsteföretag utomlands och för utländska tjänsteföretag i . Tabell 7.5 Anställda i svenska tjänsteföretag utomlands och i utländska tjänsteföretag i Procent av totala antalet respektive skillnad i antal anställda i respektive bransch Landtransport, väg och järnväg Stödtjänster till transporter, Finansiella tjänster, försäkringar Uthyrning av fordon, maskiner Andra företagstjänster, bl.a. Avloppsrening, avfallshantering, Rekreation, kultur och sport Annan service, personliga Skillnad i antal anställda beräknas som antal anställda i svenska tjänsteföretag utomlands minus antal anställda i utländska tjänsteföretag i . Källa: ITPS, . Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Trots att antalet anställda i svenska tjänsteföretag utomlands är större än antalet i utländska företag i är det bara på några få områden som en komparativ fördelTPF90FPT för svenska företag kan utläsas. Det mest uppenbara området är övriga affärstjänster. Där arbetar dryga 200 000 anställda i svenskägda företag utomlands, mot ca 60 000 i utlandsägda företag i . Men det är ett enda företag, bevakningsföretaget , som står för hela denna utlandsverksamhet. I övrigt finns så gott som inga svenska företag med verksamhet utomlands inom det vida området övriga affärstjänster – advokatbyråer, patentbyråer, redovisning och revision, marknads- och opinionsundersökningar, organisationskonsulter, arkitekt- och ingenjörsbyråer, reklam- och annonsbyråer, personalförmedling, städning, fotografering, kontorsservice, formgivning, inkassoverksamhet, mäss- och utställ- ningsverksamhet. På dessa områden har andra länder överlag ökat sina direktinvesteringar kraftigt. Det förstärker bilden av som starkt specialiserat och med ett fåtal stora, framgångsrika företag utomlands. Inom tillverkningsindustrin är det med av alla anställda utomlands. Inom tjänstesektorn är det med hälften (!) av de anställda utomlands. Ett annat område med viss övervikt för svenska företag utomlands är finansiella tjänster. Mindre övervikter finns på områden som post- och tele, forskning och utveckling, sjukvård, sport, rekreation och kultur. Utländska företag dominerar stort på områden som handel, hotell och restaurang, transporter, databehandlingsverksamhet, fastighetsverksamhet och annan service, där personliga tjänster ingår. I andra affärstjänster utgör inslaget av utländska företag inom bevaknings- och städtjänster endast en mindre del. Räknat på stocken av investerade belopp är de svenska direktinvesteringarna utomlands dubbelt så stora som de utländska direktinvesteringarna i . uppgick de svenska investeringarna i tjänsteföretag utomlands till dryga , medan utländska tjänsteföretags investeringar i uppgick till ca . Det är särskilt inom finansiella tjänster som är investeringstungt. Där återfinns nästan hälften av de svenska direktinvesteringarna i tjänsteföretag 90TP PT Langhammer, R.J. [2004] innefattar relationen direktinvesteringar utomlands/utländska direktinvesteringar när det gäller tjänsteföretag i vad han betecknar som revealed comparative advantage. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Större delen av den andra hälften återfinns i parti- och detaljhandel. Bevakningstjänster är således inte särskilt kapital- intensiva.TPF91FPT Det svenska ägandet räknat i antal anställda utomlands var relativt starkt koncentrerat till övriga affärstjänster, främst bevakning. Också parti- och detaljhandel, sjö- och luft- transport, stödtjänster till transporter (resebyråer), finansiella tjänster och försäkringar samt hotell och restaurang hade betydande andelar. Med undantag för övriga affärstjänster, finansiella tjänster och försäkringar har dessa branscher gått tillbaka andelsmässigt och i vissa fall också i absoluta tal. Det svenska utlandsägandet har koncentrerats till färre branscher. Det utländska ägandet var koncentrerat till partihandel (), sjö- och lufttransport () och andra företagstjänster (, väsentligen bevaknings- och städtjänster). har det utländska ägandet blivit mer diversifierat. Det utländska ägandet har vuxit i vågor. Den första vågen, som går långt tillbaka i tiden innehöll från början framförallt telekommunikationer, partihandel, sjö- och lufttransport. Investeringsvågen berikas med ekonomisk och juridisk konsult- verksamhet och expanderar fram , då den i stället börjar gå tillbaka. I den andra vågen ingår detaljhandel, linjebuss- verksamhet, post, bank, bevakningstjänster och datakonsulter. Den har vuxit kraftigt och har ännu inte börjat mattas av. Den tredje vågen är obetydlig och innehåller sjukvård och omsorg, kollektivtrafikverksamhet, järnvägstransport samt centralköksverksamhet för bland annat sjukhus och skolor. Dessa vågor sammanfaller i tiden ungefärligen med de avregleringar som företagits i . 91TP PT [2007]. Statistiken över de ackumulerade direktinvesteringarna utomlands är mycket osäker. Därför används i första hand statistiken över anställda., även om den också har sina brister. Vad som är intressant med statistik är att den ger en delvis annorlunda bild av branschfördelningen. Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 Faktaruta 7.1 Avregleringar i anslutningsmonopol på apparatur avskaffas Långväga busstrafik öppnas för konkurrens Trafikhuvudmännen får trafikeringsrätt för regional persontrafik bolagiseras och stamnätet skiljs ut Olönsam persontrafik (buss, järnväg) upphandlas i konkurrens Telelagen öppnas för konkurrens på teleområdet Marknaden för godstrafik på järnväg öppnas för konkurrens Rätt för internationella flygbolag att trafikera inrikeslinjer inom EU Källa: Egen sammanställning. 7.3.3Faktorer bakom utländska direktinvesteringar i Vad avgör vilken typ av direktinvesteringar inom tjänstenäringarna som söker sig till ett visst land? Empiriska studier av vad som förklarar inriktningen av utländska direktinvesteringar i på tjänsteområdet är få. I den enda studie, som tycks finnas på svenskt material och som innefattar tjänster, studeras de relativa faktortillgångarnas betydelse för utländska direktinvesteringar i Sverige.TPF92FPT I studien visade sig den relativa faktortillgången i vara betydelsefull inom tillverkningsindustrin. I branscher med relativt hög kapitalintensitet, hög andel högutbildade och hög energiförbrukning – produktionsfaktorer som har relativt gott om – var andelen direktinvesteringar högre än i tillverkningsindustrins övriga branscher. Forsknings- och utvecklingsintensiteten spelade däremot inte någon roll. 92TP PT Karpaty, P. & Poldahl, A. [2006] samt m.fl. [2007]. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster spelade branschens exportandel någon roll, varken positiv eller negativ. I branscher med stora skalfördelar var de utländska direktinvesteringarna mindre betydelsefulla. Det brukar förklaras med att det är svårare att slå sig in på sådana marknader. Ju större grad av produktdifferentiering – och därmed sammanhängande större betydelse för marknadsföring – desto större var andelen utländska direktinvesteringar. Dessa resultat överensstämmer med andra studier på utländskt material. För tjänstenäringarna erhölls delvis motsägande resultat. Andelen högutbildade bland de anställda hade dock också ett positivt samband med utländska direktinvesteringar. Men olikt tillverkningsindustrin hade kapitalintensiteten ett negativt samband med direktinvesteringarna. Bland tjänstenäringarna hade forsknings- och utvecklingsintensiteten ett negativt samband med direktinvesteringarna. Förekomst av skalekonomier hade som väntat ett negativt samband med direktinvesteringarna. Oväntat är att för tjänstenäringarna spelade branschens exportandel en positiv roll, när den för tillverkningsindustrin inte spelade någon roll alls. Man kunde snarare ha väntat sig att exportandelen skulle ha en negativ effekt. Är möjligheterna att exportera tjänsterna goda borde det inte finnas ett så stort behov av att etablera filialer utomlands. Det senare resultatet stämmer emellertid med de iakttagelser som tidigare (avsnitt 3.5) refererats. Direkt- investeringar sker inte i första hand på områden där konsumtionen är starkt kopplad till produktionen, så som är fallet med många välfärdstjänster. Ser man till enskilda företag i stället för till branschgenomsnitt är resultaten delvis annorlunda. Vid företagsköp spelade storleken och skalfördelarna en positiv roll. T.ex. ökade sannolikheten för uppköp ju större företaget var. Som framhållits i avsnitt 7.3.2 påverkas utländska direkt- investeringar starkt av tillgången till marknader. Avregleringar på olika områden – som inte beaktas i den refererade studien – har därför också stor betydelse för inriktningen. 7.3.4Faktorer bakom direktinvesteringar i utlandet Någon studie för att förklara svenska direktinvesteringars inriktning utomlands har inte stått att finna, ej heller studier beträffande andra länders direktinvesteringar utomlands. När perspektivet således vänds för att försöka finna förklaringar till Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster Bilaga 4 till LU 2008 inriktningen av direktinvesteringar utomlands är det bara några olika iakttagelser som det går att bygga på. Frågan är om sambanden med faktortillgångarna i hemlandet kan vara särskilt starka. Investeringarna och verksamheten sker ju inte i hemlandet utan i ett värdland. Möjligen kan produkt- utveckling och affärsidéer spegla hemlandets komparativa fördelar. Hennes & (H&M) säljer kläder i stora delar av världen, men har inga komparativa fördelar i textil- och klädes- industrin. Finns det några komparativa fördelar i som H&M:s etableringar utomlands kan bygga på? Den roll komparativa fördelar och relativa faktortillgångar i en ekonomi kan spela för direktinvesteringar utomlands är i uppbyggnaden av starka varumärken och strategiskt kunnande. Sedan dessa tillgångar utvecklats blir tillgångarna mer eller mindre rörliga. Ett varumärke som har numera liten, direkt anknytning till , trots att varumärket förknippas starkt med . Indirekt är anknytningen fortfarande stor eftersom säljer en mängd svensktillverkade varor (säljer mer svenska livsmedel utomlands än något svenskt företag). , som delvis bygger sitt varumärke på det goda rykte som svensk sjukvård har utomlands och på en erkänd förmåga att kunna samarbeta med den offentliga sektorns politiker och byråkrater, behöver inte längre vara svenskägt och kanske heller inte ha huvudkontoret i . Managementkunnandet kan ta med sig vart som helst i världen. Huruvida sådana företag kan vidmakthålla och vidareutveckla sina unika tillgångar oberoende av var verksam- heterna bedrivs och vem som äger företaget torde vara i högsta grad verksamhetsspecifikt. Visst kunnande kanske måste utvecklas på plats i kontakt med marknaden och dess kunder. Annat kunnande kanske måste utvecklas på plats i kontakt med de människor som utför produktionen och med det samhälle där produktionen sker. Ytterligare annat kunnande kanske bara kan utvecklas i kontakt med en viss forskningsinstitution eller -miljö. Förekomsten av forskningsmiljöer kan därför utgöra en faktor som det går att bygga nya världsomspännande företag på. För att multinationella företag ska kunna uppstå i ett land måste det vanligtvis finnas en marknad i samma land. Det förekommer, men tillhör ännu sällsyntheterna, att företag startas direkt för internationella marknader (born globalTPF93FPT). Att dominerar direktinvesteringarna utomlands på tjänsteområdet bör ha att göra 93TP PT , S. [2006]. Bilaga 4 till LU 2008 Ekonomiska förutsättningar för handel med välfärdstjänster med att marknaderna för privata tjänster tidigt varit högt utvecklade där. Samma förklaring kan appliceras på förhållandevis stora omfattning av direktinvesteringar utomlands på tjänsteområdet. Ett annat exempel som illustrerar denna tes är att det i huvudsak är privata universitet och högskolor som startat filialcampus i andra länder (se avsnitt 5.3.2). Två svenska exempel passar väl in i mönstret.