sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — På vilket sätt kommunerna ska bedriva sin bostadsförsörjnings- planering regleras inte närmare i lagtexten. Förutsättningarna varie- rar starkt och bostadsförsörjningsplaneringen måste anpassas efter situationen i kommunen. Till skillnad från den bostadsförsörj- ningslag som gällde regleras inte på vilket sätt riktlinjerna ska redovisas och dokumenteras. Riktlinjer ska antas en gång per mandatperiod. Riktlinjer för bostadsförsörjningen skall antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod. Lag (2002:104). är det endast 63 kommuner som har antagit riktlinjer 2003 eller senare, av kom- munerna har ännu inte tagit fram riktlinjer för innevarande man- datperiod. bostadsmarknadsenkät görs och visar dock att alltfler kommuner arbetar med att ta fram riktlinjer för bostadsförsörjningen. Främst gäller detta kommuner med bostads- brist. Hälften av de kommuner som rapporterar om bostadsbrist har antagit riktlinjer. En femtedel av landets kommuner har ännu inte påbörjat arbetet med detta. Riktlinjerna har stor variation kon- staterar och består av allt från enkla projektlistor till omfattande bostadsförsörjningsprogram. Många kommuner har fokus på att erbjuda bostäder i attraktiva lägen och öka inflytt- ningen. Andra prioriterade områden är tillgängligheten, bostads- försörjningen för äldre och funktionshindrade samt brottsförebyg- gande och trygghetsskapande åtgärder14. De vanligast förekommande kommunala insatserna som gjorts för att underlätta för unga att skaffa eget hyreskontrakt har bestått av hyresrabatter och andra åtgärder som används för att locka unga till tomma lägenheter. Dessa insatser mins- kar/försvinner således då den generella bostadsbristen ökar15. Syftet med insatserna har förutom att stödja unga också haft som en vik- tig uppgift att se till att vakanta bostäder fylls. När så efterfrågan ökar på bostäder trängs unga undan av andra grupper, trots att de är i behov av insatser för att etablera sig på bostads- marknaden. är det uppenbart att det redan är betydligt enklare för unga att få tillgång till den reguljära bostadsmarknaden i de kommuner där utbudet är större än efterfrågan. Rörlighets- stimulerande åtgärder (flyttbidrag och respenning) för unga upphörde . är det upp till varje kommun att hantera dessa åtgärder lokalt. Unga har därför olika förutsätt- ningar beroende på om just deras kommun har infört andra lokala lösningar för dem16. 4 Att söka bostad Följande kapitel handlar om att söka bostad, vilka kanaler unga väljer och vilka erfarenheter unga har av bostadssökande. När det gäller aktörerna på bostadsmarknaden, har vi frågat hur de tror att unga söker bostad och hur de tycker att det fungerar. Deras svar följer efter redovisningen av de ungas svar. Liksom tidigare kapitel avslutas även detta med en del med fakta, forskning och kommentarer. 14Boverket, –06 15Källa: , (2005) En egen härd – Unga vuxnas etablering på bostadsmarknaden – beskrivning och förslag till åtgärder. 16Källa: , (2005) FOKUS 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. 4.1Ungas perspektiv och erfarenheter av att söka bostad I detta avsnitt har vi valt att presentera de tjugo intervjupersonerna tillsammans med unga företrädare. Anledningen till detta är att många av de unga företrädarna främst utgår från sina egna erfaren- heter som unga bostadssökande och inte utifrån de organisationer de representerar. I de fall de talar som företrädare framgår detta. När intervjupersonerna nämns är det således båda dessa grupper som vi refererar till. 4.1.1Ungas egna erfarenheter av att söka bostad Personerna vi intervjuat har alla ungefär samma syn, när det gäller var och hur man söker bostad med vissa lokala skillnader utifrån de särskilda system som finns på den lokala bostadsmarknaden. Unga företrädare upprepar generellt samma sökvägar som de tjugo per- soner som vi intervjuat. Det råder ingen klar bild av hur turordning och fördelning går till. Flera av de intervjuade har själva sökt bostad och aldrig fått ett erbjudande, medan andra klarat sig bättre, och någon har fått flera erbjudanden att välja mellan. Både de kommunala bostadsbolagen och privata fastighetsägare har sina egna system för hur de förmedlar sina bostäder. Det är upp till den sökande att orientera sig och förstå de olika systemen. – En fastighetsägare som jag såg på nätet hade ett speciellt papper, då skulle man skriva ut det och skicka in det till dem. De hade en lägen- het ute och då kändes det väldigt jobbigt, dels hade jag ingen skrivare hemma och så. Det måste vara deras formulär. Så ska man skicka in det till dem, för att söka lägenhet. Så vet man, okej, säg att de får 400 sökande som orkar göra det. Varför skulle jag få den då? Sånt där kan man ju inte hålla på med. Majoriteten är väl bevandrade bland de andrahandförmedlingar som vuxit i antal och då särskilt på Internet. Här kan man mot en kostnad i form av att man annonserar själv, , få tillgång till adresser och telefonnummer till personer som vill hyra ut i andrahand. Avgiften varierar men som exempel kan nämnas att Bostad tar för sju dagars annonsering. Förutom olika former av för- medlingar på Internet, finns också ett antal förmedlingar dit man kan gå och betala kontant för att få information om både lediga första- och andrahandskontrakt. För pengarna får den sökande en lista med adresser på personer och hyresvärdar som sägs ha lägen- heter de vill hyra ut. –På Bopunkten, han hade nog ingen koll på vad det var för objekt han fick in, utan folk orkade inte söka själva, de gick till honom och sa att kan du förmedla det här objektet, jag har en lägenhet som är si och så stor. Han var ju den som förmedlade den här konstiga lägenheten mitt inne i stan där de stängde av elen. Han hade inte den kollen på att det var lagligt. Fast hans verksamhet är ju laglig, det tror jag. Sen om han liksom betalar skatt eller redovisar det har jag ingen aning om. –har den här Bopunkten också lagt om systemet. är det så att du kanske betalar en 300–så får du logga in och kolla uppgifter . Du får sköta det själv. Men får du ingen- ting så säger de tack och hej för att du betalade. –B... står det på skylten utanför. (Om en privat förmedling av bostäder i en lokal i ) Han är ju så här typ rasist också. Jag har hört folk som har varit utlänningar som kommit in till honom. Han har ju inte pratat med dem ens. Han är skitskum men han för- medlar ju det kunderna vill ha. Det är inte många som säger att de vill ha några invandrare som hyresgäst. Då säger de bara till honom: Jag vill ha en som är eller student och inte är invandrare, fast jobb. Så frågar han väl: Har du fast jobb, vad söker du för nåt? Nej, jag har inget fast jobb Ja, en etta ute i bortre delen av liksom. Nej, det vill jag inte ha. –Men det finns ju också några som har sajt. (ett namn nämns) Men där får man ju betala, jag var med där, jag kommer inte ihåg vad vi betalde, men typ eller någonting, då får man inloggningsuppgifter och så kan man kolla vad det är som kom- mer in. Men det är också andrahandsbostäder. 4.1.2Olika system och sökvägar på olika orter De intervjuade har olika erfarenheter av att söka bostad, men det går att urskilja vissa geografiska skillnader i var tyngdpunkten har legat i de diskussioner som uppstått. I har bristen på bostäder dominerat, medan diskussionerna i och handlat mycket om hur själva sökprocessen går till, vart man vän- der sig, vad hyresvärdarna vill ha och hur förvirrande det är. beskrivs som en djungel utan någon form av samlad plats för sökandet, någon nämner också för att det finns så excep- tionellt många små privata värdar och stiftelser, vilket gör det extra svårt att överblicka. I finns samlad information om lediga bostäder, tips och råd samt också information om bostadsrätter och annat på marknadsplatsen . Där lägger den sökande in sin sökprofil med uppgifter om inkomst, anställning, var och vad som söks och en mängd andra uppgifter. Uppgifterna matchas sedan mot en lägenhetsprofil, som hyresvärdarna lägger in för varje lägenhet. Efter matchningen väljer värdarna ut dem som de tycker passar bäst för respektive lägenhet och tar sedan kontakt med dem. Hur länge de sökande har sökt bostad kan vara en faktor, men ofta slumpar värdarna fram vem som hamnar överst i prioriteringen bland dem som motsvarar vad värden söker. De intervjuade i verkar alla använda sig av marknadsplatsen, men upple- velsen är att bara ett fåtal får bostad härigenom. Erfarenheten är istället att om man vill ha ett boende i får man vända sig direkt till de olika fastighetsägarna, och att kontakter är avgörande. Jagvillhabostad.nu beskriver Boplats , och menar att det utifrån konsumentperspektiv är omöjligt att förstå hur lägen- heterna förmedlas och på vilket sätt man själv kan påverka. Det är lättare att planera sitt liv om man vet hur det tar att få en lägenhet i olika områden och göra egna prioriteringar. I finns en bostadsförmedling, som är ett mellanting mellan den tidigare formen av kommunala bostads- förmedlingar och den moderna formen av mer marknadsplats- liknande förmedlingssystem. I gäller en strikt köprin- cip, där det är tiden den sökande varit registrerad som avgör förut- sättningarna. Men det räcker inte med att bara stå i kö, utan de sökande är själva aktiva och anmäler intresse för de enskilda lägen- heterna. Det går bara att skriva upp sig för den som lever upp till de formella krav som värdarna ställt och som finns specificerade under varje lägenhets detaljbeskrivning. Allt eftersom sökande anmäler intresse för en lägenhet, bildas en egen kö för varje lägenhet, där de sökande rangordnas efter söktiden. Medvetenheten om bostadsförmedling verkar stor, men ofta ses att stå i bostadskö som en långsiktig lösning mer än något som kan hjälpa här och . Uppfattningen är ofta att kötiden är oändlig och att man fram till dess får hitta andra vägar. Vi har ställt en specifik fråga till SFS angående nyinflyttade stu- denter i och . Det finns ingen samlad informa- tion, när det gäller studentbostäder i . Det finns ett stu- dentbostadsföretag, samtliga nationer har lägenheter och så finns en mängd privatpersoner som hyr ut allt ifrån rum till lägenheter. I finns , Stiftelsen och de kommunala bolagen. Sedan finns ytterligare mindre stiftelser som t ex nykterhetshem, som har egna studentlägenheter, samt en del privata uthyrare. För studenterna finns dock en webb- sida: , där man kan hitta sökvägar till mer ca 50 000 av de drygt 65 000 studentbostäder som finns i landet. 4.1.3Osäkerheten är stor och föreställningarna många om vad som gäller När det gäller är kommunens bostadsförmedling en given sökväg för de flesta, men inte för alla. Den allmänna uppfatt- ningen bland de unga som vi talat med är att de som på lång sikt vet att de vill och kommer att bo i ställer sig i bostadskön. Övriga ser det inte som meningsfullt. Det finns många sanningar om den oändliga kön och om hur det tar att få en bostad. Hur lång kön är sprids från mun till mun men också genom stora rubriker i media om kötider och antalet sökande. De sökande i vittnar om, att många redan från början ser det som meningslöst att ställa sig i kön. Delvis verkar det bero på huruvida man är från orten och redan har en relation till bostadsförmed- lingen genom andra eller om man enbart får sin information genom media och genom vad andra säger. Bilden av väntetider gör det meningslöst att söka om man inte är fast besluten att stanna. I detta sammanhang nämns även årsavgiften för att stå i bostadskö. Pengarna känns bortkastade om man ändå skulle få vänta . –() den sista siffran jag såg, var det 100 000 plus minus 10 000 som stod i bostadskö i . Inga av oss fem som har bott i och cirkulerat i det här lilla kollektivet vid Hornstull har någonsin stått i bostadskö. Det säger en hel del om att det nog är väldigt många fler som aldrig ställer sig i kön. Så det här kring 10 000, det är nog den stora delen men jag tror nog att det är en 20–till som inte ens står i kö. –Det är många som inte ställer sig, jag ställde mig rätt . Men det är många som inte gör det för de går in och så kollar de på kön, då står det 110 000 personer i kön, man bara I don´t think so, jag tän- ker inte betala för att inte få en lägenhet liksom, så jag fixar det på nåt annat sätt då börjar man pejla runt och fråga. Känner du någon som vill hyra ut? Så hör man runt, det är alltid någon som känner någon I och handlar diskussionerna snarare om vad hyresvärdarna egentligen vill ha. Det talas om, hur hyresvärdarna värderar de sökande och vilka egenskaper som förbättrar eller för- sämrar de egna möjligheterna. Ryktena är många och diskussio- nerna går varma, om varför en fick en lägenhet och en annan inte. Det är svårt att se strukturer och logiska sammanhang och för- virringen är stor. Det finns hos de sökande en generell misstänk- samhet, misstanke om att själv ha blivit bortvald av någon anled- ning, eller att någon annan har blivit det. Diskriminering mot sökande med annan etnisk bakgrund berättar flera om, men det finns inga bevis, bara spekulationer, och osäkerheten om vad som gäller är uppenbar. –Jag skulle mest vilja veta hur hyresvärdarna tänker, för det har spekulerats så mycket. Men det kanske inte går att få reda på för de säger alltid så fina saker om man frågar. –Jag tror de vill ha seriösa människor, gärna äldre, eller åtmin- stone över 30. –I vårt fall nu med den lägenhet som vi fick misstänker jag att vi fick den på grund av våra svenska namn, de vill ha in svenskar i husen. –Sen tror jag att det är lättare att vara tjej att söka bostad. Tror att det är större chans att hyresvärden vill hyra ut till en tjej, för som tjej är man lugn, snäll, ordentlig och fin. har vi en kompis som för- söker hyra ut sitt rum och letar efter ett boende och det är klart att hon vill ha en tjej. Om det är en svensk eller invandrartjej spelar ingen roll. –Om man söker ett gäng som är yngre. Säg att vi är tre tjejer . Helst vill de inte hyra ut, de tror det där att då blir det mycket fest, mycket folk. När vi har sökt ihop så har det varit lite så. Vi skulle bo tre stycken fast vi sökte bara två stycken. Vi är kusiner så då sa vi: Vi är två stabila kusiner liksom. Då var det lättare, man kunde inte säga att vi var tre polare. –Vi var 5–6 stycken som fick gå och kolla på lägenheten. De andra som vi såg där var stabila par, 30–. Där tror jag att de liksom bara ville kolla att man ser okej ut. Jag var helt: NEJ! Min pojkvän har dreadlocks, det funkar inte! De kommer bara att tänka: Han kommer att sitta och spela bongotrumma . Jag vet att det är såna fördomar. Man kan inte ha dreads och försöka få en lägenhet. De mest framgångsrika vägarna in på bostadsmarknaden är att ha pengar och kontakter. Kontakter har fått en allt större betydelse och är en vanlig väg för att både få kunskap om lediga lägenheter men också att bli rekommenderad både på första- och andra- handsmarknaden. Huruvida den sökande är inflyttad eller redan är etablerad på den lokala bostadsmarknaden genom uppväxt och familj, spelar stor roll för förutsättningarna att hitta en bostad. Den som växt upp på orten kan ha lättare att orientera sig och har fler kontakter att få hjälp av. De personer som kommer utifrån saknar ofta erfarenhet av sökvägar, lokal kännedom eller kontakter som ger framgång i bostadssökande. Ungas förutsättningar på bostads- marknaden beror mycket på omgivningens stöd, och vilka egna resurser som individen äger i form av ekonomiska förutsättningar, social kompetens, verbal och skriftlig förmåga samt generell kun- skap om hur samhället fungerar. – Mina föräldrar, de har ju nästan värre panik än vad jag har, de vill ju att jag ska flytta mer än vad jag vill nästan. De blir ju ledsna för de vet ju hur mycket jag söker. De har inga såna kontakter så de kan liksom inte hjälpa mig. De är klart att de är öppna och lyssnar, hör efter, frågar bekanta och så därEn kompis bor i , hon fick den genom föräldrars vänner som har kontakter som jobbar på ett av dem här. Mest att föräldrarna har fixat för att de känner någon som känner någon liksom. Jag gör inte det så jag bor där jag bor. Jag menar de kan inte göra det åt mig, det är väl så där att de gör det åt de allra närmaste. Jag vill inte be dem, jag vill inte komma in den vägen över huvud taget, jag vill inte fuska mig till en lägenhet. Jag tycker att jag förtjänar en lägenhet, därför borde jag få det. Men vi får väl seEn av mina vänner bor tillsammans med sin pojkvän, han jobbar på ett av de här bostadsbolagen så han får ju väldigt fina lägenheter. De bor i och har det jättebra. Alla mina andra vänner har väldigt rika föräldrar och bra kontakter, så har de fått lägenheter. Min kompis bor i till exempel, i ett privatägt hus. Där bodde hennes kusin då så då fick hon ta över den, sedan blev det första- handskontrakt. Hennes föräldrar betalar hennes hyra, det är liksom på den nivån.. Flera av både unga företrädare och de unga intervjupersonerna framhåller kontakter, som en framgångsfaktor för att finna bostad och att man ser till att lägenheter som ska hyras ut hyrs ut inom den krets som känner varandra. Äldre personer som man känner via arbetet och som har hyreskontrakt, men som bor någon annan- stans, är en väg till boende som nämns. Behöver man inte lägenhe- ten själv frågar man runt bland dem man känner. Det är när man inser hur svårt det är att skaffa bostad som många letar efter andra utvägar än de vanliga sökvägarna. Man försöker hitta alternativ och genvägar in på den reguljära bostadsmarknaden. – Man hankar sig fram och försöker ta sig in på förstahands- marknaden på andra sätt. Man skriver sig som sambo med någon och åsidosätter kösystemet på olika sätt.. Därefter separerar man och den som tidigare haft förstahandskontrakt flyttar. Den som skrivit sig som sambo kan sitta kvar som förstahands- kontraktsinnehavare. 4.1.5Tidskrävande att söka bostad Att söka bostad är ett tidsödande arbete, som kräver att man ligger på, ringer, skriver brev och e-post till olika hyresvärdar, och sedan följer upp telefonsamtal, brev och e-post, som man skickat iväg. Intresseanmälan ska fyllas i och personligt brev om vem du är, refe- renser ska också finnas samt en beskrivning om varför man vill bo i ett speciellt bostadsområde. Bostadssökandet tenderar att alltmer liknas vid att söka arbete. De unga i framför allt och vittnar om detta. –Jag tror jag kollade på min lägenhet . Då hade jag suttit uppkopplad med mitt modem, jätte- dyrt. Jag kunde inte skaffa bredband eftersom jag skulle flytta, man måste ju binda sig eller tjugofyra eller något sådant. Jag fick ju sitta där med modemet och det bröts. Jag satt uppe för att det skulle bli billigare. Jag var ju som tur var arbetslös. Sen gick jag omkring, besökte alla kontor och allting sånt men hade jag jobbat då hade det inte gått så lätt alltså, då hade jag inte haft tid, då kan man ju inte sitta och ringa. –Jag satte mig ner och sökte och sökte och gjorde allt liksom, vad man nu kan göra i , tog reda på alla hyresvärdar, mejlade, skrev upp mig på Internet på alla såna där sajter eller där man ska skriva in sina uppgifter och söka. Sen så gick jag dit och hälsade på dem och var trevlig och så där, fick tips av kompisar, satte upp lappar om att bo i andra hand, fick jättemånga svar på dem. Jag ville ju egentligen inte bo i andra hand, alltså jag satte upp lappar om att jag ville hyra nåt i första hand men det var ju ingen som hade nåt i första hand i princip. En person som bor hos föräldrarna är aktiv , ibland , ibland ibland . Det är tärande och ibland måste man ägna sig åt andra saker för att inte helt tappa modet. – Man ska ha tid och ork också. jobbar jag bara halvtid så nu har jag tid. Men om man jobbar heltid och har ett krävande jobb också och vill försöka ha ett liv också. Man vill inte ägna åt att dels få ihop pengar till hyran och sen söka lägenhet, man vill ha ett liv också. Det var därför man flyttade hit. Man orkar inte hur länge som helst, jag är väldigt imponerad av hur mycket energi hon har att lägga ner på det här (refererar till annan person i fokusgruppen som gått tidigare). Jag ger upp lite då och då, det går liksom i vågor. Det kan vara en period då man söker jättemycket, hör av sig till alla, frågar runt, sätter ut annonser. Sen händer ingenting på hur länge som helst och då ger man upp, man är så fruktansvärt trött på det. Man är så förbannad över att alla människor runt omkring en får lägenhet. Vad är det för fel på mig? En annan av personerna, som inte längre kunde bo hos sin kompis och hade som alternativ att flytta hem till föräldrarna igen, bara bestämde sig för att det måste gå. Han sänkte sina förvänt- ningar och gick in på samtliga hemsidor för andrahandsmarknaden, letade och skickade i väg 30–40 e-post. Det gav tio svar och två konkreta visningar på inneboenderum; det ena var det rum som han bor i . Några av svaren kom . berättar flera av de intervjuade att de lägger ned på att söka bostad. Ett flexibelt arbete ökar förutsätt- ningarna, eftersom visningstiderna i många fall inte är anpassade till att människor arbetar heltid. Erbjudanden om att komma och titta ligger oftast , och om man har tur blir man uttagen och kallad till intervju, är också det under normal arbetstid. 4.1.6Det handlar om timing, tur och förutsättningar Tre av personerna i , som har erfarenhet av eget boende, anser att de haft tur och att mycket handlar om timing. En av kvin- norna fick sitt tecknade förstahandskontrakt genom att först göra en inventering av bostadsföretagen i . Hon fick ihop en åtta sidor lång lista och hon och hennes ringde och skrev sedan till de olika hyresvärdarna för att anmäla sitt intresse. Lägenheten fick de slutligen via Blocket. Den hade legat ute i och när de anmälde sitt intresse hade 50 personer redan ringt på lägenheten. Femton personer valdes ut och skickades till fastighetsbolaget, som sedan valde ut tre personer. Kvinnan tror att hon valdes för att de kunde flytta in . En annan person har stått i bostadskö och har sökt andrahandsboende. Han berättar hur han sökt sitt nuvarande boende via en andrahandsförmedling. –Man betalar en avgift, 800 eller 850, sen har de en webbsida på Internet. Man har , man kollar på alla annonser, och sätter själv in en annons man får adress och telefon eller e-mail som man kontaktar. Men det var inte så lätt. Den som hjälpte mig att skaffa var min före detta som är skicklig på att skriva faktiskt och på att övertyga genom sitt skrivande. Därför att jag ringde , och efter- som jag inte är svensk så var de jätteskeptiska. Jag tyckte det var deprimerande. En person berättar om sina erfarenheter från bostadsförmedling, –Det gick inget vidare. Eftersom jag har ganska bra ordnat med bostad , jag har testat lite så här drömställen liksom, men det går ju inte. Men alltså innan jag flyttade till det här huset så bodde jag med min tjej som jag ska flytta tillbaks till . Vi fick en lägenhet via hennes bostadskö () som vi lyckades byta då till den lägenheten som hon har . Så jag har ju erfarenhet av att det ändå går att få en lägenhet via bostadskön hon fick en svin- dyr i som vi lyckades byta till den här lilla ettan. 10 500 för 80 kvadrat, en trea. Vi bodde där en månad sen lyckades vi byta. 4.1.7Behov av information och stöd i bostadssökandet Unga efterfrågar information och vägledning. Genomgående efterfrågar intervjupersonerna på olika sätt personlig kontakt med både bostadsföretagen och olika förmedlingar. De uttrycker ett behov av att ställa frågor om hur man gör för att söka bostad. Det som efterfrågas är vägledning men också mer generella tips och allmän kunskap om bostadsmarknaden. Ett stor fråga speciellt i och är vad som krävs för att uppfylla kriterierna för att erbjudas en lägenhet. En av de intervjuade frågar efter någon form av, som hon uttrycker det, back up. I det lägger hon bland annat någonstans dit man kan vända sig, när det på olika sätt trass- lat till sig.