sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Det bekräftade även utvärderingar om APU som visade att den inte fungerade som det var tänkt och tankegångarna i samband med stod mer i överensstämmelse med forskningen om arbets- platsförlagt lärande. En ytterligare bekräftelse på detta nya synsätt var att begreppet arbetsplatsförlagt lärande (APL) föreslogs i propositionen Kunskap och kvalitetTPF35FPT. APL gav uttryck för en bredare syn på arbetsplatsförlagt lärande och dess betydelse för yrkesutbildningen än vad APU hade gjort. 34TP PT SFS 2000:690. 35TP PT Prop. 2003/04:140. Gymnasieskolan presentation, problem och analys Lokal samverkan skola arbetsliv – programråden Yrkesutbildningsdelegationen genomförde 2006TPF36FPT en kartläggning av det lokala samrådet mellan skola och arbetsliv. Av denna framgick att det vid av skolorna fanns organise- rade programråd. Där programråd inte förekom fanns en önskan att sådana borde inrättas. De program där programråd var vanligast förekommande var Energi-, Bygg-, Omvårdnads-, Industri- och Fordonsprogrammen. Minst förekom programråd vid Medie-, Handels- och administrations- samt Barn- och fritidsprogrammen. Deltagare i råden var representanter för skolan, eleverna och företagen. Den vanligaste och viktigaste samrådsfrågan var till- gången till . De programråd som förutom diskussion och information även fattade vissa beslut var mer tillfredställda med samrådet och ansåg att arbetslivet därigenom fick ett större inflytande över utbildningen. Mer än hälften ansåg att arbetslivets inflytande på utbildningen var litet. Högst arbetslivsinflytande redovisade Energi-, Bygg-, Omvårdnads-, Fordons- och Industri- programmens programråd. Lägst redovisade Medie-, Handels- och administrations- samt Hotell- och restaurangprogrammens. Ett genomgående tema för de förbättringar avseende programrådens funktion som avgavs var kontinuitet när man samråder, vilka som deltar, hur man samråder och vilka förutsättningarna för samrådet var. Branscherna och den gymnasiala yrkesutbildningen Branscherna och deras organisationer på central, regional och lokal nivå är i olika grad engagerade i den gymnasiala yrkesutbildningen. Faktorer som påverkar detta engagemang är historiska traditioner, om branschen är gammal och väletablerad eller om den är relativt eller helt ny och under formering, om en viss stabilitet finns i branschens yrkesstruktur eller om stora förändringar sker, om branschen är välorganiserad eller inte, om det föreligger ett arbetskraftsbehov med utbildning på den gymnasiala nivån etc. I nuvarande situation med akut arbetskraftsbrist inom många områd- en, kommande minskade ungdomskullar och en ökande medveten- het om kommande stora pensionsavgångar har branschernas enga- 36TP PT Yrkesutbildningsdelegationen/Myndigheten för skolutveckling (2006), Hur står det till med det lokala samrådet?. Gymnasieskolan presentation, problem och analys gemang för och intresse av gymnasial yrkesutbildning över lag påtagligt ökat. De yrkesförberedande programmens tydlighet Hur väldefinierade de olika yrkesförberedande programmen och deras inriktningar är i förhållande till arbetsmarknadens och branschernas krav varierar högst betydligt. De tydligaste exemplen på väldefinierade utbildningar är sjöfartsutbildningen inom Energi- programmet och flygmekanikerutbildningen inom Fordonspro- grammet. För att eleverna ska erhålla behörighet att utöva respek- tive yrke efter gymnasieskolan har Sjöfarts- respektive Luftfarts- verket fastställt vilka godkända kurser och vilken arbetsplatsförlagd utbildning (APU) eleverna måste ha genomfört. Grunden för dessa krav är fastställd genom internationella konventioner. Även t.ex. bygg-, fordons- och delar av elutbildningen inom gymnasieskolan är väldefinierade utbildningar med tydliga bransch- krav på innehållet av den gymnasiala nivån samt tydliga krav på den färdigutbildning i yrket som ska ske efter gymnasieskolan. Handels- och administrationsprogrammet är ett exempel på ett yrkesförberedande program med otydliga kvalifikationskrav från berörda branscher, främst gäller det områdena turism och administration. Området turism är en relativt ung, växande bransch och området administration är mycket svåröverskådligt eftersom det inte finns någon entydig, välorganiserad sådan bransch. Här tycks också en osäkerhet råda om vilka kvalifikationskraven egentligen är och hur den gymnasiala nivån skulle kunna motsvara dessa. Handeln har i stor utsträckning rekryterat personal från andra gymnasieprogram såsom t.ex. Samhällsvetenskapspro- grammet, varför intresset och engagemanget inte varit så starkt för Handels- och administrationsprogrammet. Som jag tidigare beskrivit i kapitel 3 finns lärlingsutbildning inom gymnasieskolan formellt endast inom individuella program. Lärlingsutbildningen inom individuella program ska göra det möjligt att förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen i gymnasieskolan. Gymnasieskolan presentation, problem och analys minst omfatta kärnämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska, samhällskunskap, religionskunskap och matematik. Om eleven så önskar ska studierna omfatta alla kärnämnena. Lärlings- utbildning inom individuella program omfattar inte mer än ett 30- tal elever i hela landet. Försöket lärande i arbetslivet () med sitt relativt omfattande arbetsplatsförlagda lärande räknas formellt inte som lärlings- utbildning även om det bygger på ett arbetsplatsförlagt lärande. Det gäller även skolor som arbetsplatsförlagt stora delar av karak- tärsämnena i form av arbetsplatsförlagd utbildning (APU). Myndigheten för skolutveckling bedriver en försöksverksamhet med lärlingsutbildning med deltagande av fem s.k. modellskolor. Sammanlagt omfattar försöket cirka 500 elever och det sker i form av s.k. utökad APU eller . Försöket omfattar nio av de yrkesförberedande programmen. Regeringen avser att genomföra en försöksverksamhet med lärlingsutbildning . I denna försöksverksamhet kan lärlingsutbildning förenas med en anställ- ning, alternativt kan eleven ha elevstatus. Lärlingsutbildningen i försöksverksamheten ska ge en grundläggande yrkesutbildning. Eleven måste vara behörig och först tas in på nationellt program. Lärlingsutbildningen har i försöksverksamheten samma mål som motsvarande nationellt program. Eleven läser minst 500 poäng kärnämnen omfattande svenska/svenska som andraspråk, mate- matik, engelska, idrott och hälsa, samhällskunskap, religionskun- skap samt historia. Minst 1 250 poäng av utbildningen ska vara förlagd till arbetsplats. För den arbetsplatsförlagda delen ska det finnas en eller flera av särskilt framtagna kursplaner som kan användas som alternativ till nationella eller lokala karaktärs- ämneskurser. Reglerna för interkommunal ersättning och frisök- ning gäller även dessa lärlingsutbildningar i försöksverksamheten. Särskilda lokala lärlingsråd med partsrepresentation ska inrättas. Ett statsbidrag om per elev och läsår lämnas till huvudmannen, sammanlagt avsätts . Förutom den mycket ringa lärlingsutbildningen inom indivi- duella program och de olika lärlingsliknande verksamheter som förekommer inom utökad APU och finns lärlingsutbildning i huvudsakligen i form av kollektivavtalsbunden färdigutbild- ning inom bl.a. bygg-, el-, fordons-, hantverks-, restaurang- och livsmedelssektorn. Gymnasieskolan presentation, problem och analys 4.4.3Lärande på arbetsplats – ett teoretiskt perspektiv En farhåga, som ofta har uttryckts om gymnasiala yrkesutbild- ningar med omfattande förläggning till arbetslivet, särskilt om lärlingsutbildningar, är att de låser in eleven i en snäv ram. Enligt denna tankegång blir sådana elever sämre förberedda för ett livslångt lärande och för ett föränderligt arbetsliv än elever som fått en mer skolförlagd utbildning med större inslag av kurser som syftar till generella kompetenser. Detta synsätt har dock utmanats eller åtminstone problemati- serats av många forskare. De betonar att lärande vanligen är situerat, alltså beroende av sin kontext, knuten till en situation. till exempel skriver: Lärande är i betydande utsträck- ning situerat och inbäddat i praktiker. Räkning är en sak på matte- lektionen, något ganska annorlunda där mina egna pengar är i omlopp.TPF37FPT En effekt av detta blir att det inte är säkert att det man lär sig på mattelektionen självklart låter sig överföras till den kon- text man befinner sig i när man ska hantera sina pengar. På samma sätt är det inte självklart att det eleven lär sig i skolkontexten känns igen och blir begripligt på arbetsplatsen. En av de ledande företrädarna bland forskare med en positiv syn på lärlingsliknande lärandeformer är amerikanskan . Hon betonar att lärande alltid är en del av social praxis, att det är situerat. Hon är kritisk till lärandeformer, där lärande och handling betraktas som separerade företeelser. Vanligtvis ses lärande som en särskild aktivitet i sig. Detta innebär att vi förtingligar lärande och gör det till en aktivitet som när den pågår utesluter andra aktiviteter: man kan lära och man kan handla. Vidare skapar det låsta förhållanden mellan lärande och andra former av aktivitet: man kan lära, och sedan kan man handla – i den ordningen.TPF38FPT Enligt fungerar inte lärande så i praktiken. Man lär sig och man handlar . Därför förordar hon att lärande till ett yrke i hög utsträckning bör vara förlagt till en arbetsplats. När man lär sig ett yrke på en arbetsplats utvecklar man enligt också sin förmåga att lära sig nya saker, inte bara inom det specifika område som gäller för just den arbetsplats man befinner sig på. Detta har i studerats av . Hon anser att hon har kunnat visa (till exempel i sin avhandling under samma hatt ) att lärande av ett yrke på en arbets- 37TP PT Säljö i . (red), Mästarlära, s. 15–16. 38TP PT i . (red), Mästarlära, s. 62. Gymnasieskolan presentation, problem och analys plats under lärlingsliknande former inte handlar om imitation, som viss tidigare forskning har kommit fram till. Lärandet handlar i stället om att komma på ett eget sätt att handla. Utvecklandet av detta egna sätt att handla sker i samverkan och dialog med den eller de, som är mästare, alltså redan yrkeskunniga på arbetsplatsen. Enligt , och , innebär detta sätt att lära sig att de lärande skapar teoretiska konstruktioner för varje ny situation de möter. De förvärvar därigenom det som tidigare forskning benämnt tyst kunskap, färdigheter som inte låter sig kläs i ord. anser dock att den kunskapen inte behöver vara tyst. Hon kallar den i stället med ett eget begrepp mêtis, en form av intelligens som kan kombinera mentala inställningar, olika slags färdigheter och omdömesförmågor till en helhet. Om den kan man, om man får rätt utbildning (se nedan), lära sig att tala enligt . Avgörande för att lärandet på en arbetsplats fungerar väl är enligt , och andra forskare, att det finns en utvecklad relation mellan den lärande och den eller de som är handledare (eller mästare) på arbetsplatsen. Den lärande behöver återkoppling och få möjlighet till reflektion. En ung människa som får möjlighet att lära sig ett yrke på detta sätt förbereds enligt och med flera forskare på ett effektivt sätt för ett livslångt lärande. Enligt är det viktigt att det på en arbetsplats, där en lärling eller en APU-elev lär sig ett yrke, finns handledare som har en gedigen yrkeskunskap och -erfarenhet. Sådana handledare bör också ha genomgått utbildning i hur man observerar lärandepro- cesser, hur man skapar relationer i lärandesituationer och hur man bedömer måluppfyllelse. Helst bör enligt sådan utbild- ning ske på högskolor och universitet. Den behöver dock inte vara särskilt omfattande tidsmässigt.TPF39FPT har framhållit vikten av att den som utbildar eller handleder en yrkeselev har en gedigen förankring i yrket. I en bilaga till en departementsskrivelse fann han det proble- matiskt att yrkeslärare i allt högre grad kommit att skiljas från yrket de utbildar för. Att den yrkeskunnige fungerar som förebild samt visar och förklarar för den mindre kunnige har allmänt uppfattats som en självklarhet och som ett medel för att bevara yrkesförtrogenheter över generationer. Att en yrkeskunnig lämnar 39TP PT Denna sammanfattning av forskningsrön bygger på en text som hon själv sänt till utredningen som svar på frågor som hon och ett antal andra forskare fått från utredningen. SOU 2008:27 Gymnasieskolan presentation, problem och analys yrkesutövningen för att enbart fungera i rollen som utbildare är en sent uppkommen arbetsdelning och konsekvenserna är proble- matiska. Mycket talar för att det behövs en strukturell förändring av nuvarande förhållanden. Snarare än personer som endast har den speciella funktionen att utbilda behövs yrkesutövare som har den utbildande funktionen som en integrerad del i sin yrkesroll.TPF40FPT Utöver att själva lärandet så som ordet har behandlats i före- gående stycken har vissa karakteristika för arbetsplatsförlagd yrkes- utbildning, skiljer sig den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen till sin karaktär även på andra sätt från skolförlagd utbildning. och (verksamma i ) sammanfattar vad de kallar mästarlära, vilket i princip är detsamma som lärlingsutbildning – fast med ett annat perspektiv, i fyra huvud- aspekter: Praxisgemenskap: Genom legitimt, perifert deltagande i gemen- skapens produktiva aktiviteter tillägnar sig lärlingen gradvis hant- verkets väsentliga färdigheter, kunskaper och värden genom att röra sig från ett perifert deltagande till att bli en fullvärdig medlem av yrket.TPF41FPT Det innebär att lärlingen redan från början tas in i yrkesgemenskapen, fast i dess utkant, för att undan för undan röra sig in mot gemenskapens kärna. Tillägnelse av yrkesidentitet: Inlärandet av ett yrkes många färdigheter är ett steg på vägen för att behärska yrket och är som sådant avgörande för att etablera en yrkesidentitet. Under sin lärlingstid tillägnar sig lärlingen yrkets färdigheter och skaffar sig därmed, i kombination med växandet in mot praxisgemenskapens kärna, en ny identitet som yrkeskvinna eller yrkesman. Lärande utan formell undervisning: Med mästarlära följer en komplex och differentierad social struktur, där det finns möjlighet att observera och imitera det arbete mästaren, gesällerna och de andra lärlingarna utför. När man lär sig på en arbetsplats undervisas man inte i ordets vanliga betydelse. Lärandet sker under andra former, som har behandlats i föregående stycken. Utvärdering genom praktik: Utvärderingen sker huvudsakligen i arbetssituationen, genom kontinuerlig prövning av färdigheter och genom respons på hur produkterna fungerar och genom kundernas reaktioner. Bedömningen av lärlingens kunskapsutveckling sker 40TP PT ., bilaga 1 Den glömda arbetsuppgiften, till Ds 2000:62 , Samverkan mellan skola och arbetsliv s. 245–246. 41TP PT Alla citat om de fyra huvudaspekterna kommer från och i . (red), Mästarlära, s. 29. Gymnasieskolan presentation, problem och analys Den utförs främst i informella former av handleda- ren men kanske främst av lärlingen själv, inte minst genom de reaktioner han eller hon får av sin omgivning. Forskare som , , och håller fram de två förstnämnda aspekterna som en fördel med arbetsplatsförlagd yrkesutbildning framför skolförlagd. Att lära sig ett yrke är inte bara att lära sig det som yrket formellt består av. Det innebär också att bli medlem av en praxisgemenskap, som till stor del är socialt konstruerad, och det innebär att tillägna sig en yrkesidentitet. Enligt de nämnda forskarna når man dessa mål mest effektivt genom att lära sig på en arbetsplats (eller flera). Ekonomihistorikern har nämnt lärlingsutbild- ning som ett troligen positivt alternativ till skolförlagd utbildning för vissa elever, nämligen sådana som tröttnat på skolan. Utbild- ning av äldre elever som fått nog av skolutbildning är problematisk och ger låg avkastning. // De har tvingats in i utbildning utan att vara motiverade. För den gruppen ligger sannolikt lärlingskap närmare livsprojektet än skolutbildning. En större andel kunde bli anställningsbar än vad fallet är i dag.TPF42FPT Den kategori elever som talar om är i hög utsträckning den som har beforskat, åtminstone den manliga delen av den. I uppsatsen pluggar inte beskriver hon en relativt stor kategori av pojkar i tonåren, som upplever att dagens gymnasieskola inte är gjord för dem. Mycket av det skolan erbjuder dem kan de inte se att de behöver// Kunskaperna i sig finner de inte att de har nytta av, om de inte skall bli högskole- ingenjörer, och det har de ju inte tänkt sig. Så förlorare står inte för vi som har misslyckats i skolsystemet utan mer för vi som inte har någon skola som passar oss. Att komma ut och tjäna pengar hägrar. Att flytta hemifrån och leva självständigt likaså.TPF43FPT lyfter, liksom bland andra , fram en annan trolig fördel med lärlingssystem gentemot skolförlagda yrkesutbildningar; de tycks leda till lägre ungdomsarbetslöshet. , och är länder med lärlingsutbildning och de har alla haft en lägre ungdomsarbetslöshet än . 42TP PT i . (red), – vart leder den?, s. 259. 43TP PT i . (red), – vart leder den?, s. 161–162. 44TP PT Se t.ex. och (2007), Ungdomar, utbildning och arbetsmarknad i – lika men ändå olika, FAS. Gymnasieskolan presentation, problem och analys som en i hög grad arbetsplatsförlagd yrkesutbildning kan vara mer effektiv än en i hög grad skolförlagd sådan för den typ av elever som behandlas i föregående stycken, är det viktigt att notera att även yrkesutbildning på mycket hög nivå ofta är arbets- platsförlagd och genomförs i lärlingsliknande former. och har utvecklat en modell i fem steg för hur man tillägnar sig färdigheter, till exempel i ett yrke: Avancerad novis 3. Lärlingsutbildning är enligt och relevant på alla fem stadierna, inte minst på expertnivån. De exemplifierar med att mycket utbildning på forskarnivå har starka inslag av lärlingsutbild- ning, där eleven lär sig av mästaren, det vill säga den forskar- studerande av professorn, inte bara det formella utan i hög grad också allt det som följer av att upprätthålla en akademisk befatt- ning. är en dansk forskare med samma perspektiv. Han är kritisk till den moderna strävan att göra yrkes- utbildningar, som till sjuksköterska och fysioterapeut på högskole- nivå allt mer akademiska. Han kallar tendensen det skolastiskaTPF46FPT paradigmets fortskridande kolonisering av nya områden.TPF47FPT Han vill tillbaka till mer lärlingsliknande utbildningsformer i den yrkes- inriktade högskoleutbildningen. är Wackerhausen noga med att framhålla att också lärlingsutbildning, eller mästarlära, har begränsningar: Enbart mästarlära förslår inte i ett modernt och föränderligt samhälle oavsett vilket arbetsområde det är frågan om, men det gör enbart teoretisk och skolastisk undervisning inte heller. En av uppgifterna för en kritisk rehabilitering av mästarläran är följaktligen att finna den mest fruktbara föreningen, eller bättre: integrationen, av teoretisk reflexion och mästarlära (och härmed besläktade former av situerat lärande).TPF48FPT 45TP PT och i . (red), Mästarlära, s. 69–73. 46TP PT Skolastisk = skolförlagd. 47TP PT Wackerhausen i . (red), Mästarlära, s. 219. 48TP PT Ibid s. 229. Gymnasieskolan presentation, problem och analys I nuvarande programstruktur finns, som har nämnts, inga program som formellt endast är antingen studieförberedande eller yrkesförberedande. Ändå anses Naturvetenskapsprogrammet (NV) och Samhällsvetenskapsprogrammet (SP) vara utpräglat studieför- beredande, alltså program skapade för att förbereda för högskole- studier. De uppvisar alla de strukturella drag, som kan sägas utmärka studieförberedande program. Två andra program, Este- tiska programmet (ES) och Teknikprogrammet (TE), uppvisar flera av dessa drag, men inte alla. NV och SP har strukturmässigt det gemensamt med ES och TE att de saknar arbetsplatsförlagd utbildning (APU). Med ES delar de en garanterad undervisningstid omfattande (medan TE har , som de mer utpräglat yrkesförberedande programmen). NV och SP har inte kurserna Arbetsmiljö och säkerhet samt Datorkunskap, som finns på ES och dessutom på samtliga program som anses vara yrkesförberedande. Gemensamt för NV och SP, liksom för ES och TE, är att kurserna Engelska B och Matematik B är obligatoriska. 4.5.1Naturvetenskapsprogrammet (NV) Programmålen för Naturvetenskapsprogrammet (NV) uttrycker tydligt att programmet i första hand är ett studieförberedande program. Fyra av fem elever med slutbetyg från NV, inklusive specialutformade program och program på fristående skolor som är närliggande NV, påbörjar högskolestudier . Det är den i särklass högsta andelen från något program. Även när det gäller övriga resultat, som andel elever med slutbetyg, andel med högskolebehörighet och genomsnittlig betygsnivå, är Naturveten- skapsprogrammet det program som uppvisar de högsta resultaten. 4.5.2Samhällsvetenskapsprogrammet (SP) Även programmålen för Samhällsvetenskapsprogrammet (SP) uttrycker att det i första hand är ett studieförberedande program. SP har dock i praktiken en betydligt otydligare karaktär än Natur- vetenskapsprogrammet (NV) av att vara studieförberedande. Endast drygt häften av eleverna med slutbetyg från SP eller Gymnasieskolan presentation, problem och analys närliggande program påbörjar högskolestudier . Också de genomsnittliga utbildningsresultaten är på en lägre nivå än för NV, även om skillnaden inte är lika stor som när det gäller över- gång till högskola och universitet. Betydligt fler elever med begränsade förkunskaper och relativt låga meritpoäng från söker SP än NV. Statistik från visar att de flesta elever som börjar SP med låga meritvärden misslyckas med att få slutbetygTPF49FPT. Det är vanligt att Samhällsvetenskapsprogrammet av elever uppfattas som profillöst och mer eller mindre som en fortsättning av . Det finns också många specialutformade program, som ligger nära SP, vilket troligen har att göra med att programmet upplevs som alltför allmänt. finns det många skolor där SP håller en hög akademisk profil och har goda utbildningsresultat. 4.6Program som är både yrkes- och studieförberedande Som tidigare nämnts är Barn- och fritidsprogrammet (BF), Omvårdnadsprogrammet (OP), Medieprogrammet (MP) samt Estetiska programmet (ES) framlyfta som otydliga program i mina direktiv. BF, OP och MP kan ändå anses vara främst yrkesför- beredande medan ES kan anses vara främst studieförberedande enligt beskrivningen i avsnitt 4.3.1. Teknikprogrammet (TE) kan enligt beskrivningen i avsnitt 4.3.1 anses vara såväl yrkes- som studieförberedande. Därför har jag valt att också behandla TE under rubriken program som är både yrkes- och studieför- beredande. Här ges en kortfattad beskrivning av dessa fem pro- gram. I avsnitt 5.7 och 5.9 återkommer jag med mina förslag till nya gymnasieprogram. 4.6.1Barn- och fritidsprogrammet (BF) samt Omvårdnadsprogrammet (OP) BF och OP är två av de yrkesförberedande program där flest elever studerar vidare efter gymnasieskolan. Från BF har drygt var femte elev påbörjat högskolestudier . Motsvarande för OP är 49TP PT : Statistik framtagen för utredningen, tabell 12 i utredningens tabellbilaga (bilaga 3). Gymnasieskolan presentation, problem och analys drygt var fjärde elev.TPF50FPT Hälften av kvinnorna och drygt två tredjedelar av männen på BF arbetade efter sin utbildning. Ungefär en tredjedel av de som arbetade återfanns inom målyrket. På OP arbetade efter avslutad utbildning. Av kvinnorna återfanns av dessa inom målyrket och av männen hälften.TPF51FPT 4.6.2Medieprogrammet (MP) MP är som tidigare nämnts främst ett yrkesförberedande program. Drygt hälften av eleverna arbetade efter sin utbildning. Av dessa var andelen som fanns inom ett målyrke låg, för kvinnorna och för männen mindre än var fjärde.TPF52FPT Detta visar att det är svårt att få anställning inom mediebranschen direkt efter gymnasieskolan. Bilden bekräftas även av att det är svårt att få ut eleverna från MP på arbetsplatsförlagd utbildning (APU).