sou · GVB379 · 2008-01-01 00:00:00 — SIT ska inom ramen för den rådgivande verksamheten erbjuda specialpedagogisk utredning inom resurscenter för: barn och ungdomar med synskada samt barn och ungdomar med synskada och ytterligare funktionshinder, barn och ungdomar med grav språkstörning, döva eller hörselskadade barn och ungdomar som också är utvecklingsstörda, och barn och ungdomar som är dövblindfödda. Vid ett resurscenter får även ingå specialpedagogisk träning. I verk- samheten ska ingå information till och utbildning av lärare och annan personal samt av vårdnadshavare. SIT ska främja utveckling, anpassning, framställning och distri- bution av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktions- hinder inom det offentliga skolväsendet samt för barn och ung- domar med funktionshinder inom motsvarande utbildningar med enskild huvudman. I den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella läromedelsmarknaden får SIT på egen hand utveckla, anpassa, framställa och distribuera sådana läromedel. SIT ska även informera om lämpliga läromedel som finns på mark- naden. Myndigheten har en styrelse som består av högst nio ledamöter, generaldirektören inräknad. Gd är ordförande. SIT har fem nationella resurscenter. De har fördjupad kompetens kring specialpedagogiska konsekvenser för elever med synskada med eller utan ytterligare funktionsnedsättning, dövhet eller hörselskada i kombination med utvecklingsstörning, medfödd döv- blindhet respektive grava tal- och språkstörningar. Anmärkning: Vårdare och boendepersonal är inte inkluderade i antalsuppgifterna för respektive resurscenter. 655 anställda ()TPF10FPT – 172 män och 483 kvinnor, dvs. I summan ingår 103 timanställda. SIT har ansvar för två specialskolor. Elever med synskada och ytterligare funktionshinder som skrevs in före i () eller före för elever med grav språkstörning () har rätt att avsluta sin utbildning. För övriga inom målgruppen finns möjlighet att ansöka om visstidsutbildning. Elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning kan erbjudas visstidsutbildning vid Resurscenter syn, , respektive Resurscenter tal och språk, . Utbildningen syftar till att ge eleven för- 10TP PT Specialpedagogiska institutets årsredovisning 2006. utsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkom- munen. I genomsnitt varar visstidsutbildningen . I delbetänkandet Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30) före- slås att och inrättas som statliga special- skolor fr.o.m. eller fr.o.m. den tidpunkt regeringen bestämmer. Utredaren föreslår att: (riksskola) ska återetableras som statlig specialskola för elever med synskada och ytterligare funktions- hinder respektive grav språkstörning, (riksskola) ska återetableras som statlig specialskola för elever med synskada och ytterligare funktions- hinder respektive grav språkstörning, Förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter upphör, Resurscenterverksamheten i sin helhet överförs från SIT till SPM. Verksamheterna vid Resurscenter tal och språk samt Resurscenter syn nära sammanlänkade med skolverk- samheten vid respektive . Därför föreslår utredaren att resurscenterverksamheten och specialskolan hålls ihop. Inom SIT finns ett läromedelsråd som ska främja tillgången till och tillgängligheten av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Rådet fördelar medel för läromedelsproduktion och statligt stöd till utveckling, anpassning, framställning och distribution av läromedel för funktionshindrade. Rådet ska stimulera läromedelsproduktion på den kommersiella läromedelsmarknaden – i första hand förlag och andra läro- medelsproducenter. Det sker genom att fördela produktionsstöd samt att bistå med kunskap inom det specialpedagogiska området och när det gäller tillgänglighet för funktionshindrade. inom de områden där behoven inte tillgodoses genom förlag och andra producenter utvecklar och anpassar SIT egna läromedel. Det statliga åtagandet för produktion av läromedel på tecken- språk för vuxna är uppdelat på två myn- digheter SIT och CFL, som har samma uppdrag. SIT:s uppdrag är att utveckla, framställa och distribuera läromedel på teckenspråk för barn, ungdomar och vuxna inom det offentliga skolväsendet. Uppdraget till CFL avser enbart att utveckla läromedel på tecken- språk för studerande inom vuxenutbildning och folk- bildning. Viss produktion av program på teckenspråk som används i undervisning sker även hos och av . Antalet läromedel på teckenspråk utöver de som producerats av SIT och CFL är ytterst litet. Av de läromedel som utvecklats av andra än SIT och CFL har flertalet delfinansierats med ekonomiskt stöd från dessa båda myndigheter.TPF11FPT värde har fokus på specialpedagogik och funk- tionshinder. Syftet är att sprida kännedom om SIT och SIT:s verk- samhet. Tidningen vänder sig till skolledare, lärare och annan skol- personal, tjänstemän och andra som är intresserade av lärande för elever i behov av särskilt stöd. Tidningen ges ut med fyra nummer och skickas kostnadsfritt till landets alla förskolor med fler än fem anställda, alla grundskolor, gymnasieskolor, komvux, skol- chefer, skolstyrelser m.fl. Viktiga samarbetspartners är , , lärarhögskolorna, SPM, Handisam, samt universitet och högskolor. Sju myndigheter träffas regelbundet för att samordna respektive regleringsbrevs gemensamma uppdrag: SIT, Sisus, MSU, Skol- verket, , CFL och IPK. 11TP PT Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54). SIT beslutar om fördelning av statsbidrag enligt förordningen (1991:931) till särskilda insatser på skolområdet. Anslaget (25:6) uppgår för till . Intäkter av avgifter och andra ersättningar samt bidrag: . I propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stödTPF12FPT föreslogs att myndigheterna för de regionala special- skolorna samt Åsbackaskolan skulle avvecklas och i stället sam- ordnas i en myndighet. () inrättades . Specialskoleförordningen (1995:401) är tillika instruktion för Myn- digheten. SPM är styrelse för specialskolan, som har fem skol- enheter med regionala upptagningsområden (regionskolor) och en enhet för elever från hela landet (riksskola). SPM ansvarar för sam- ordning av resurser, planering, uppföljning och utvecklingsarbete för skolorna i syfte att stödja kvalitetsutvecklingen och uppnå ökad måluppfyllelse. SPM får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens upp- gifter inom förskoleklassen och fritidshemsverksamheten. Specialskolorna ska ge döva och hörselskadade elever en utbild- ning som så långt möjligt motsvarar den som ges i , samt ge döva och hörselskadade elever med utvecklingsstörning 12TP PT Prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14. och elever som är dövblindfödda en utbildning anpassad efter varje elevs förutsättningar. Myndigheten har en styrelse som består av högst nio ledamöter, generaldirektören inräknad. Gd är ordförande. Styrelsen har sex ledamöter. har även ansvar för mottagande av elever i Specialskolan. SPM består av ett centralt kansli och sex statliga specialskolor. 618 anställda motsvarande 535 årsarbetare ()TPF13FPT. SPM har en ojämn könsfördelning: av personalen är kvinnor. 13TP PT SPM:s årsredovisning 2006. Kansliet samordnar utvecklings-, informations- och personal- frågor, ekonomi, IT, registratur samt myndighetsgemensamma projekt 15 årsarbetare. har inrättat ett nationellt brukarråd med repre- sentanter från åtta intresseorganisationer inom hörsel- och döv- området. GD är ordförande. Birgittaskolan har undervisning på både teckenspråk och svenska. I skolan får eleverna utveckla sitt språk, sina kunskaper och sin själv- känsla i en tvåspråkig skola i en teckenspråkig miljö. De har tillgång till avancerad hörselteknisk utrustning. Hälften av eleverna under- visas på teckenspråk och övriga på talad svenska. Upptagningsområde: , , , och . Elevantal: 68 Årsarbetare: 80 Kristinaskolan är en grundskola för döva och hörselskadade, år 1- 10 med förskoleklass. Skolan erbjuder kommunikationsspråk efter behov – teckenspråk och svenska. Den har avancerad hörselteknisk utrustning till stöd för bärare av hörapparat/CI (Coch- leaimplantat). Upptagningsområde: , och . Elevantal: 132 Årsarbetare: 95 Manillaskolan är en tvåspråkig specialskola för barn och ungdomar som är döva, hörselskadade eller har Cochleaimplantat. Upptagningsområde: , och . Elevantal : 54 Årsarbetare: 62 Vänerskolan är en specialskola för döva och hörselskadade elever. Undervisningen sker från klass 1–10. Cirka 12 elever bor på något av skolans tre elevhem. Upptagningsområde: , , och län. Elevantal: 66 Årsarbetare: 73 Östervångsskolan är en specialskola för döva och hörselskadade barn och ungdomar. Den erbjuder olika språkprofiler med tecken- språk och svenska. Skolan har avancerad hörselteknisk utrustning till stöd för t.ex. barn med Cochleaimplantat. Bilaga 3 SOU 2007:79 Åsbackaskolan är en specialskola för döva och hörselskadade elever som också har en utvecklingsstörning. Den tar även emot elever som är dövblindfödda. Eleverna är i åldrarna 7–och har teckenspråk och svenska som gemensamma språk. Vårdnadshavarna och skolan samråder om hur ofta eleven ska åka hem, dock minst . Eftersom det är en riksskola, är elevernas resor överlag längre och sker oftare med flyg än vad som är fallet vid de regionala skolorna. Eleverna har ledsagare med sig vid resorna. ingår medel för teckenspråk för syskon och barn till döva i SPM:s ramanslag. uppgick den totala kostnaden till . Intäkter av avgifter och andra ersättningar samt bidrag: . för särskilt utbildningsstöd (Sisus) bild- ades 1970. Sisus har till uppgift att: administrera det statliga bidraget till särskilt utbildningsstöd, administrera det statliga bidraget till verksamheten med sär- skilda omvårdnadsinsatser i anslutning till gymnasieskola med speciellt anpassad utbildning för svårt rörelsehindrade ung- domar (Rh-anpassad utbildning), bistå de huvudmän som svarar för verksamheten med särskilda omvårdnadsinsatser för elever med Rh-anpassad utbildning med administrativa tjänster i samband med att hemkommuner och hemlandsting betalar ersättning för vissa kostnader för eleverna till dessa huvudmän enligt 5 kap. 31 a § skollagen (1985:1100); ytterligare bestämmelser finns i 10 kap. gymnasieförordningen (1992:394), svara för administrativt stöd åt bildning, administrera det statliga bidraget till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen, administrera bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier, och följa och utvärdera de verksamheter som fått statligt stöd. Om bestämmer det får institutet även fullgöra andra uppgifter. Kansliet leds av en kanslichef. Vid kansliet arbetar 14 personer. är Sisus lokaliserat hos i . Sisus är ett särskilt beslutorgan inom som är en förvaltningsmyndighet under . Verk- samheten är inriktad mot två huvudområden: Gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning Vuxenutbildning inkl. universitet och högskolor Gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning Ungdomar med svåra rörelsehinder, som har slutfört sista årskursen i eller motsvarande och uppfyller de allmänna kraven för att söka till gymnasieskolan, har rätt till rh-an- passad gymnasieutbildning inom riksgymnasieverksamheten. Rh- gymnasier finns i , , och . Undervisningen ges inom den kommunala gymnasieskolan. /07 studerade cirka 170 ungdomar vid riksgymnasierna, varav cirka 110 med elevboende. Sisus bistår de huvudmän som svarar för verksamheten med sär- skilda omvårdnadsinsatser för elever med Rh-anpassad utbildning med administrativa tjänster i samband med att hemkommuner och hemlandsting betalar ersättning för vissa kostnader för eleverna till dessa huvudmän. () är en nämnd- myndighet, som ansvarar för antagningen av elever till Rh-gym- nasierna. Antagning sker en gång samt i enstaka fall löpande när någon elev slutar/börjar. Nämndens ledamöter utses av SIT, som också innehar ordförandeskapet i nämnden. Sisus ger kansliservice till nämnden. I servicen ingår beredning av ansök- ningar, information och rådgivning. Det innebär bl.a. kontakter med presumtiva och nuvarande elever samt med deras föräldrar. Sisus verksamhet består till stor del av statsbidragsadministration. administrerar Sisus på uppdrag av förstärkningsbidrag till folkhögskolor (). Verksamheten finansieras med medel från . administrerar Sisus bidrag till korttidsstudier (12,) på folkhögskolor och i särvux. () är en särskild inrättning vid . TÖI bildades efter riks- dagsbeslut med anledning av propositionen om tolk- och översät- tarutbildning m.m. (prop. 1984/85:132). Enligt förordningen (1993:920) om har TÖI som främsta uppgift att anordna tolkutbildning och över- sättarutbildning. Sådan utbildning kan omfatta högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. TÖI har också till uppgift att: fördela statsbidrag till kontakttolkutbildning och till utbildning av lärare, språkhandledare och bedömare för kontakttolkar mel- lan studieförbund och folkhögskolor, utöva tillsyn över sådan verksamhet och kontinuerligt följa upp och utvärdera utbild- ningen, fördela statsbidrag till teckenspråkstolkutbildning och tecken- språkslärarutbildning mellan folkhögskolor, utöva tillsyn över sådan verksamhet och kontinuerligt följa upp och utvärdera ut- bildningen, svara för pedagogiskt och metodiskt utvecklingsarbete av tolk- utbildning och översättarutbildning, initiera och samordna lexikaliskt arbete i fråga om de för tolk- och översättarutbildning aktuella främmande språken samt vara engagerat i terminologiskt arbete med invandrarspråk, främja forskning och utvecklingsarbete i fråga om tolkning och översättning, inom sitt verksamhetsområde verka för information och kom- petensutveckling, och fungera som kontaktorgan i nordiskt samarbete kring tolk- och översättarfrågor. Institutet leds av en styrelse om högst 13 ledamöter. Den utses av regeringen. Institutets verksamhet leds av en föreståndare. TÖI ingår i vid . 17 personer (exkl. avdelningen för utbildningstolkning). TÖI är inte en myndighet men har vissa myndighetsuppgifter. Institutet har övergripande uppgifter avseende tolk- och översättar- utbildning. TÖI anordnar tolk- och översättarutbildning inom högskolan och fördelar bl.a. statsbidrag till kontakttolkutbildning på folkhögskolor och hos studieförbund. När TÖI bildades övergick ansvaret för kontakttolkutbild- ningen från () till TÖI . Ansvaret för att fördela statsbidragen till kontakttolkutbildningen överfördes från SÖ /92 i enlighet med förslag i propositionen om folkbildning (prop. 1990/91:82). Statsbidraget till utbildning av kontakttolkar regleras i förord- ningen (1991:976) om statsbidrag till kontakttolkutbildning. Det utgörs dels av ett schablonbidrag och kostnadsersättningar till folk- högskolor och studieförbund som TÖI fördelar, dels av det gene- rella statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund som () fördelar. Inom högskolan anordnar TÖI dels tolkutbildning med inrikt- ning på konferenstolkning, kontakt- eller affärstolkning, dels över- sättarutbildning. Vidareutbildning för tolkar och översättare är ett annat viktigt område. ansvarar TÖI för att det utbildas kontakt- tolkar på folkhögskolor och hos studieförbund. ansvarar TÖI för att det utbildas tecken- språkstolkar för döva, dövblinda och vuxendöva. Utbildningen ges på folkhögskolor. Till institutets kansli hör även universitets avdel- ning för utbildningstolkning som ger tolkservice åt döva, dövblinda och hörselskadade studenter (cirka 20 personer). I regeringsbeslut (U2003/240/SV) uppdrogs åt MSU att bedriva utökad försöksverksamhet med validering av vuxnas re- ella kompetens. startades en valideringsdele- gation som skulle arbeta med valideringsfrågan . Valideringsdelegationen har till uppgift att: främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet, bedriva och stödja utvecklingsarbete, stärka och främja ett regionalt samarbete i syfte att uppnå ända- målsenliga arbetsformer för utveckling, rådgivning och uppfölj- ning, utforma förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa en verksamhet med validering . Enligt delegationens regleringsbrev för ska den främja kvalitet, rättssäkerhet och legitimitet i valideringsprocessen. Myndigheten leds av en delegation som har ett kansli till sitt förfogande. Förutom de organisationer och myn- digheter som ingår i delegationen sker samverkan med övriga myn- digheter och organisationer som arbetar med validering. Delegationen ska medverka till ett utvecklat förhållningssätt inom validering, synliggöra pågående verksamhet samt verka för ett utvecklat samarbete mellan samtliga parter på området. Genom att skapa bra förutsättningar och hög effektivitet ska de nationella och internationella valideringsfrågorna få ökad uppmärksamhet. Valideringsdelegationens behov av ekonomiadministration, per- sonaladministration och kontorsservice ska mot ersättning till- handahållas av CFL . är delegationens sista verksamhetsår. Den ska avveckla verksamheten till den 31 decem- ber 2007TPF14FPT. Delegationen ska i sin avslutande rapport föreslå åtgärder för att säkerställa en verksamhet med validering . Antalet årsarbetskrafter var 2005. Myndigheten är lokaliserad till CFL i . Förordning (2003:1096) med instruktion för Valideringsdele- gationen. 14TP PT Regleringsbrev för avseende Valideringsdelegationen. Sameskolstyrelsen (SamS) inrättades av 1980. Enligt sameskolförordningen (1995:205) är för sameskolorna (årskurs 1-6) och därtill hörande verk- samhet. Sameskolstyrelsen ska även genom yttranden och förslag främja och utveckla samiska undervisningsinslag i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom samt främja utveckling och pro- duktion av läromedel för samisk undervisning. Styrelsen ingår avtal med kommunerna för samiska elever i (åk 1-9) om integrerad samisk undervisning. Styrelsen ansvarar för elevernas resor samt vid behov även boendet. Sameskolstyrelsen bör bistå kommunerna när det gäller upp- sökande verksamhet bland samer samt informera om sameskolan och om samiska undervisningsinslag i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kom- munens uppgifter inom förskoleklassen och förskole- och fritids- hemsverksamheten för samiska barn. Sameskolstyrelsen utses av och består av fem leda- möter. Myndigheten har 80 anställda, varav är tillsvidareanställda. Andelen kvinnor är 84 %.TPF15FPT Kansli (exkl. sameskolor): 8 personerTPF16FPT. 15TP PT Sameskolstyrelsens årsredovisning 2006. 16TP PT SamS hemsida . Kansliet leds av en skolchef som utses av på förslag av Sameskolstyrelsen. Skolchefen ska biträda Sameskolstyrelsen i dess verksamhet och närmast under styrelsen leda sameskolorna. Skol- chefen ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Den administrativa personalen har hand om verksamhetens centrala och gemensamma administration. På kansliet finns även en utbildningskonsulent som handlägger pedagogiska frågor och en läromedelskonsulent som svarar för utveckling och produktion av läromedel för samisk undervisning samt en konsulent för utveck- ling av undervisning i sydsamiska. Sameskolor finns i , , , , och . Skolchefen tillsammans med rektorerna bildar en ledningsgrupp. Intäkter av avgifter och andra ersättningar samt bidrag: . Högre prognos 2007, då konstruktionen för disposition har ändrats. Internationella programkontoret för utbildningsområdet Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK) startade . IPK stödjer skolor, universitet, företag, organisa- tioner och enskilda individer att delta i internationellt samarbete – allt från internationella samarbetsprojekt inom utbildning och kompetensutveckling till praktik och studier utomlands. Utbyten för ungdomar och lärare är en viktig del av verksamheten. 62 anställda ()TPF17FPT, varav kvinnor. Utöver Staben består myndigheten av fem enheter: Vid myndigheten finns en styrelse med nio ledamöter. 17TP PT IPK:s årsredovisning 2006. Bilaga 3 SOU 2007:79 Omlokalisering av viss verksamhet till beslutade regeringen att IPK ska omlokalisera 16 tjänster till . Vilka program som kommer att beröras utreddes delvis . Basen i verksamheten kommer att vara utbildningsprogram finansierade av Sida och uppgå till tio tjänster, men också annan program- och/eller administrativ verk- samhet kommer att bedrivas i . Omlokaliseringen ska vara genomförd . Beslutet om omlokalisering innebar att utöver de 3,6 tjänster som Sida finansierar vid IPK för administrationen av pro- grammen , MFS och Sidas resestipendier skulle myndigheterna komma överens om innehållet i ytterligare sex års- arbetstillfällen. En arbetsgrupp med företrädare för Sida och IPK tillsattes för att utreda och presentera ett förslag. För- slaget presenterades i en rapport , Vidgade och nya arbetsuppgifter för IPK. Samarbetet med utvecklingsländer inom yrkesförberedande pro- gram i gymnasieskolan (SMUL) har genomförts som ett pilot- projekt inom MSU med finansiering från Sida. Projektet avrap- porterades . Arbetsgruppen föreslog att SMUL övergår i reguljär verksamhet under IPK:s huvudmannaskap. I propositionen om folkbildning (prop. 1990/91:82) föreslogs en förändrad ansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen. Inom de gränser som riksdag och regering lade fast skulle folkbild- ningen själv ta ansvar för fördelning av statsbidrag, administration, organisation samt för uppföljning och utvärdering av verksam- heten. Dessa uppgifter skulle fullgöras av ett folkbildningsråd – en ideell förening som bildades av , Rörelse- folkhögskolornas intresseorganisation () och Landstingsför- bundet. På så sätt skulle den statliga detaljregleringen och den där- med förknippade statliga myndighetsutövningen kunna upphöra. Föredragande statsråd utgick från att folkbildningsrådet skulle ta initiativ till och finansiera forsknings- och utvecklingsarbete inom folkbildningsområdet. utbildningsutskott (bet. 1990/91:UbU18) ställde sig bakom grundtanken i propositionen om en övergång från statlig regelstyrning till målstyrning av bidragsgivningen till studieför- bund och folkhögskolor borde åtföljas av en ökad frihet och ett ökat ansvar för folkbildningen att själv administrera och organisera sin verksamhet. () bildades inför nedlägg- ningen av . FBR fattar beslut om vilka folkhögskolor och studieförbund som ska få statsbidrag och hur bidraget ska fördelas mellan dessa. Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbild- ningen ska FBR lämna årsredovisning och budgetunderlag till regeringen. FBR ska kontinuerligt följa upp och utvärdera verk- samheten i förhållande till de syften och villkor som staten anger. FBR ska lämna regeringen sådana sakuppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering, i enlighet med de föreskrifter och anvisningar som regeringen meddelar. Universitet och högskolor med lärarutbildning En majoritet av lärosätena bedriver lärarutbildning och på sju orter också rektorsutbildning. De bedriver även viss forskning av bety- delse för skolans verksamhet och utveckling. Regionala utvecklingscentrum (RUC) är ett nationellt uppdrag till alla lärosäten som har lärarutbildningsuppdrag. Enligt reg- leringsbrev för universitet och högskolor för ska de lärosäten som bedriver lärarutbildning medverka. Dessa ska främja bl.a. utveckling av lärarutbildningen och kompetensut- veckling av lärare. Enligt högskolelagen (1992:1434) ska universitet och högskolor bedriva utbildning och befrämja forskning. har den högre utbildningen också en tredje uppgift: att samverka med sam- hället och informera om sin verksamhet. Utbytet med organisa- tioner, företag, föreningar och individer ska bidra till lokal och regional utveckling. En forskningsmiljö om skolutveckling samlar den kompetens som finns på olika enheter vid didaktik. Lika viktig som forskningen är för att utveckla en miljö är en kopp- ling till både grundutbildning och den tredje uppgiften (samverkan med samhället).