sou · GWB356 · 2008-06-03 00:00:00 — Ett exempel är , där endast 49 personer av 4 913 sysselsatta var verksamma i de gröna näringarna , varav inga utrikes födda. Antalet sysselsatta i de gröna näringarna är marginellt högre än (0,). Men andelen utrikes födda har ökat från till och ökningen återfinns i alla kommungrupper utom Storstäder. De kommungrupper som har störst ökning mellan och av andelen utrikes födda inom de gröna näringarna är Förortskommuner (från ) och Glesbygd (från ). De kommuner som har högst andel utrikes födda i de gröna näringarna är och (). Flest i antal personer räknat har (117), (111) och (78). Av de 3 021 utrikes födda som klassificerats som sysselsatta i de gröna näringarna , var födda i (utom , och ), födda i något av de nordiska grannländerna, och från övriga världen. Kvinnor är underrepresenterade: av svenskfödda sysselsatta i de gröna näringarna var kvinnor, mot för utrikes födda kvinnor. Statistiskt material från SCB redovisas i bilaga 4. 4.3.2Att locka till sig och behålla utrikes födda Det är en sak att lyckas få ett antal utrikes födda till sin kommun eller bygd, en annan att lyckas behålla dem. Som nämnts i avsnittet om integrationsbegreppet ovan, är ett jobb och egen försörjning en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för integration. Ett annat sätt att uttrycka samma sak är att säga att ett jobb inte är tillräckligt för att en kommun ska kunna behålla en utrikes född invånare. Boende, service, kommunikationer och tillgång till sociala och arbetsrelaterade nätverk krävs också. Vi anser att det är viktigt att uppmärksamma de erfarenheter man gjort i av att försöka integrera invandrare på lands- bygden. , tidigare chef för strategisk planering och forskning vid i , avråder från försök att lokalisera invandrare till små och avlägsna samhällenTPF2FPT. Däremot anser han att det finns förut- sättningar att lyckas om man lokaliserar etniska minoriteter till tätortsnära landsbygd eller landsbygd i tillväxtregioner. 2TP PT Se Burstein, , Promoting the Presence of across , i Our Diverse Cities – Rural Communities, ed , No 3, Summer 2007. Om Burstein har rätt är det lämpligast att välja den tätortsnära landsbygden som fokusområde för insatser för att få fler utrikes födda att etablera sig i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, åtminstone i ett kortare tidsperspektiv. I ett längre tids- perspektiv kan insatserna omfatta även mindre orter på lands- bygden, med längre avstånd till tätort, men då måste de vara betyd- ligt mer omfattande. Med tanke på deras större behov av ett befolk- nings- och arbetskraftstillskott måste dock staten bistå landsbygds- och glesbygdskommuner i att redan på kort sikt vidta åtgärder för att kunna behålla utrikes födda. Uttryckt som andel av befolkning är den kommun som tar emot flest kvotflyktingar . Flera Norrlands-kommuner ligger i topp i detta avseende, och även om antalet flyktingar inte är så högt kan det vara av stor betydelse för kommunen att man lyckas behålla dem. Vi anser att en aktivt arbetande lots (se avsnitt 4.1.1), som har förankring inte bara i det lokala arbetslivet utan också kan fungera som en lots in i bygdens föreningsliv, skulle kunna ha en avgörande betydelse för en varaktig etablering. Utöver detta krävs självfallet också generella åtgärder för en levande landsbygd. 4.3.3Generella åtgärder för en levande landsbygd För att såväl infödda som utrikes födda svenskar ska etablera sig permanent på landsbygden, krävs en rad generella åtgärder för en levande landsbygd. Flera sådana åtgärder föreslogs i Landsbygds- kommitténs slutbetänkande Se landsbygden (SOU 2006:101). Bland dessa vill vi särskilt nämna: Stärk landsbygdsföretagens möjligheter att utveckla sin verksamhet. Viktiga områden är: generationsskiften, kompetensförsörjning, finansierings/investeringsmöjligheter, innovation/FoU samt vidgade marknader och marknadskunskaper. Landsbygdsföretagens möjligheter till kapitalförsörjning måste sär- skilt uppmärksammas. Förbättra förutsättningarna för småskalig verksamhet och produk- tion i tillämpningen av regelverk. Förenkla regelverk och tillämpning vid offentlig upphandling för småskalig verksamhet och produktion. Synliggör landskapets resurser för en bredare allmänhet genom ökade kontaktytor mellan stad och land. Ge direktiv till statliga myndigheter och bolag att ta ett utökat ansvar för utvecklingen på landsbygden och att medverka till nya och samordnade servicelösningar. Gör särskilda satsningar för att utveckla och samordna en logistik för landsbygdens person-, gods- och varutransporter. Säkerställ möjligheten till landsomfattande tillgång till snabb data- kommunikation och mobiltelefoni på landsbygden. Utöver dessa förslag till åtgärder vill vi nämna de möjligheter till projektbidrag för landsbygdsutveckling som finns inom Lands- bygdsprogrammet, där integration är en så kallad horisontell dimension, som ska finnas med i alla projekt. Det är viktigt att vara vaksam på att det inte bara blir projekt för utan också med utrikes födda, som riskerar att exkluderas på grund av att de ofta, i synner- het på lokal och regional nivå, saknar access till de nätverk och partnerskap som utgör själva grunden för utvecklingsarbetet. 4.3.4Åtgärder för att främja utrikes föddas etablering på landsbygden Vi föreslår följande åtgärder för att undanröja specifika hinder för utrikes födda att etablera sig på landsbygden: Erbjud körkortsutbildning på andra språk än svenska (det krävs nytt körkort för den som kommer från ett land utanför EES-området). Informera om räntefria lån och mikrofinansiering. Informera om svensk landsbygd och allemansrätten. Utveckla arbetspraktik/lärlingssystem för snabb kontakt med landsbygdens arbetsliv för personer med lämplig utbild- ning/erfarenhet från ursprungslandet. Aktivt arbete av grön lots (se avsnitt 4.1.1) för snabb arbetsmarknads- och föreningslivsintroduktion. Aktiv rekrytering i andra länder av för svensk landsbygd strategiskt betydelsefulla entreprenörer och arbetstagare. Attityder är väsentliga för möjligheterna att integrera utrikes födda på landsbygden. Det gäller såväl de utrikes föddas attityder till landsbygden som landsbygdsbefolkningens och landsbygdsföre- tagarnas attityder till invandrare. Nyanlända bör på ett tidigt sta- dium få information om landsbygden som ett alternativ för arbete och bosättning, vilket gör attityden till landsbygden hos de perso- ner som är ansvariga för information riktad till invandrare till en viktig faktor. Vi har låtit pejla attityden till invandrare inom ramen för den rekryteringsenkät vi genomfört, riktad till 450 företagare inom lantbruks-, skogsbruks- och trädgårdsnäringarna (slutrappor- ten från undersökningen finns med som bilaga 5). Resultatet visar att företagarna inom den gröna näringen har en mer positiv attityd till invandrare och invandring än den Demoskop-panel, som anses motsvara allmänheten, som har fått svara på samma fråge- batteri. Av diagrammet nedan framgår bland annat att av de tillfrågade anser att invandringen är bra för (mot för Demoskop-panelen), och att anser att arbetskraftsinvandringen måste öka för att vi ska klara välfärden (mot för Demoskop-panelen). upp- ger att invandring skapar arbetslöshet (mot för Demo- skop-panelen). Trädgårdsnäringen är den bransch som är mest positiv till invandrare. Det är också den bransch som har flest utrikes födda anställda. Attityder till invandring - Instämmer Bas: Samtliga, 450 intervjuer I den allmänna debatten kring invandring och jobb förekommer det många åsikter. Vad har du för åsikt om följande? (Skala från 1-7 där /=Instämmer helt och 1=Instämmer inte alls). Utri kes född pers onal s venska se der o ch bruk I nvandri ngen är bra för Arbets kraftsi nvandringe n måste öka för att vi skall k lara väl färden Svenskar har hö gre mo ral än i nv andrare i nv andrare beror främst på i nv andrarna själv a I syfte att pejla attityder samt mångfaldsmognaden i några kom- muner har vi låtit genomföra en så kallad Mångfaldsbarometer. Ett trettiotal strukturerade intervjuer per kommun har genomförts via telefon och vid besök i , och . Barometerns fyra huvudfrågeställningar rör personalsammansättningens representativitet (det vill säga hur väl den avspeglar den etniska mångfalden i samhället), vilka aktiva mång- faldsåtgärder som vidtas, hur kompetensförsörjningen hanteras ur ett mångfaldsperspektiv samt arbetsplatsklimatet, med avseende på dis- kriminering och öppenhet för olikhet och mångfald. Den sam- manfattande bedömningen är att representativiteten är låg i samt- liga tre kommuner, bland annat beroende på negativa föreställ- ningar om bristande kompetens hos sökande med utländsk bak- grund, och på att rekrytering oftast sker via kontakter och nätverk och därför är exkluderande. Som hinder anger Blatteförmedlingen: Synen på den andra, en övergripande nedlåtande syn på invand- rarkollektivet. Att målgruppen (de utrikes födda) inte involveras i föränd- ringsprocessen. Att styrdokumenten står i fokus, i stället för den verklighet de avses styra. Att det råder brist på eldsjälar. I analysen anges att de gröna näringarna inte skiljer sig från övrigt näringsliv i de intervjuer som gjorts, utan att hela skalan av mång- faldsmognad finns representerad i samtliga näringar, och att det på många håll krävs en genomgående och omfattande attitydföränd- ring. Hela analysen finns med som bilaga 6. 4.4Mångfaldskommuner för ökad integration Vid vårt studiebesök i framhöll man på flera ställen att man bör räkna med att det kan ta från det att en kommun eller ett samhälle bestämt sig för att man vill satsa på att ta emot invandrare tills man är mogen att göra det på ett bra sätt, tills man blivit A Welcoming Community, något vi valt att kalla Mångfaldskommun. 4.4.1Verktygslåda för presumtiva mångfaldskommuner Vi föreslår regeringen att ta initiativ till utarbetandet av en svensk motsvarighet till Attracting & Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for , en Verk- tygslåda för presumtiva mångfaldskommuner. För områden som är intresserade av att ta emot och integrera invandrare på ett bra sätt, har den kanadensiska regeringen utar- betat ett omfattande material, som finns tillgängligt både i pappers- format och på cd: Attracting & Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for Smaller CentresTPF3FPT. Verktygslådan ger såväl praktiska tips och goda idéer som fakta om demografi och invandring, och understryks betydelsen av strategier och långsiktig planering. Kommuner som är intresserade av att ta emot och behålla utrikes födda bör fatta ett aktivt beslut att bli en mångfaldskommun. Innan det beslutet fattas är det viktigt att bedriva ett attitydarbete, att ta reda på, diskutera och vid behov förändra de attityder som finns i kommunen. Verktygslådan ger exempel på frågor som bör ställas, bland annat om kommunledning och kommuninvånare kän- ner till den demografiska verklighet som väntar, och vad det finns för planering för arbetskraftsförsörjningen framöver, och om kom- muninvånarna anser att man behöver attrahera fler människor. I mångfalds- och attitydarbetet bör man se till att engagera poten- tiella nyckelpersoner, som riksdags-, region- och kommunpolitiker; kommunala och regionala tjänstemän inom vård, skola, omsorg, fritid och näringsliv; arbetsgivare och fack; arbetsförmedling; tros- samfund; polis; lokala handlare; etniska minoritetsgrupper; hyres- värdar och hyresgästföreningar; bibliotek; redan etablerade invand- rare; handelskammare; media och föreningar. Verktygslådan poängterar boendets stora betydelse. En del väljer bostadsort helt och hållet utifrån tillgången på bra boende i rätt prisklass. Boendet värderas nästan lika högt som familjeband och jobbmöjligheter när det gäller att välja bostadsort. Det gäller särskilt för personer vars kompetens efterfrågas överallt (till exem- pel vårdpersonal), för dem som planerar för sin pensionering och 3TP PT Attracting & Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for , 2ndP P edition, , 2007. för dem som tillhör den nya hemarbetande internetbaserade ekono- min och kan jobba var som helst. Landsbygdskommuner kan ha en verklig konkurrensfördel på bostadsmarknaden som man bör vara beredd att göra reklam för. Även om priserna inte är märkvärdigt låga kommer information om tillgång på billigt boende att intres- sera många. Verktygslådan betonar också vikten av att hantera eller undan- röja hinder som påverkar och begränsar nykomlingars möjligheter, och ger åtskilliga förslag på självrannsakande frågor som en pre- sumtiv mångfaldskommun bör ställa sig, som hur öppen och accep- terande kommunen eller bygden egentligen är mot nykomlingar, och om det finns en klankänsla som kan göra det svårt för nykom- lingar att känna sig hemma. Vi anser att integrationen av utrikes födda på landsbygden skulle gagnas av skapandet av en svensk verktygslåda liknande den kanadensiska, skriven utifrån grundperspektivet Mångfald ger möjlighet, med råd och vägledning till kommuner som vill engagera sig i ett utvecklingsarbete inriktat på att attrahera och välkomna utrikes födda till landsbygden. 4.5Arbetskraftsbehov, kompetens och matchning I kommittédirektiven anges att utredningen ska redovisa vilken kompetens och erfarenhet som nyanlända invandrare har i för- hållande till arbetskraftsbehovet på det aktuella området samt före- slå hur matchningen mellan företagens behov av arbetskraft och den tillgängliga kompetensen kan förbättrasTPF4FPT. Tyvärr har det visat sig svårt att få fatt i tillförlitlig statistik, både vad gäller arbets- kraftsbehov hos de gröna näringarna och, i synnerhet, nyanlända invandrares kompetens. 4.5.1Rekryteringsbehov och rekryteringsvägar inom de gröna näringarna I syfte att försöka fastställa arbetskraftsbehovet hos de gröna näringarna tog vi via Kommittéservice en tidig kontakt med SCB. SCB svarade dock på följande sätt: 4TP PT Kommittédirektiv, dir. 2007:131, s. 8 (se bilaga 1). StatistikunderlagetT som berör de gröna näringarna kommer förmod-T ligenT att vara svåranvändbart. Ett av skälen är att många av dem som är verksamma inom dessa näringsgrenar också har ett annat jobb, ett jobb som man kommer att få klassificerat som den huvudsakliga syssel-T sättningenT dessutom. En allmän uppfattning är att det även är få invandrare verksamma inom dessa näringar, vilket ytterligare försvårar möjligheterna att göra korrekta bedömningar om hur förhållandena ser ut. ,T (LRFT )T T etc. har förmodligen större möjligheter än SCB att bidra med underlag som berör dessa näringar. Kontakter med , () och () gav inte heller någon användbar statistik över den gröna näringens arbets- kraftsbehov, men vid en konferens på SLU som vi anordna- de inom ramen för utredningen hävdade representanter från LRF och SLA att det fanns ett stort behov av djurskötare. Här torde det finnas en möjlighet att bättre matcha befintliga jobb med befintlig kompetens inom de gröna näringarna, möjligen med hjälp av en kort kompletterande utbildning. Vi anser att ovan beskrivet Grönt kort skulle kunna utvecklas till ett effektivt instrument för en bra och snabb matchning för denna yrkeskategori. För att pejla rekryteringsläget och attityder till invandrad arbetskraft, fick i uppdrag att göra en telefonenkät till 450 företag inom de gröna näringarna. Av enkäten att döma är det främst inom skogsnäringen och trädgårdsnäringen det finns ett arbetskraftsbehov. av skogsföretagen och av trädgårdsföretagen har försökt att rekrytera medarbetare . av skogsföretagen och av trädgårdsföretagen har försökt att rekrytera fem eller fler medarbetare. För det kommande halvåret uppger av skogsföretagen och av trädgårdsföretagen att de plane- rar att rekrytera fler än . Hela resultatet av undersökning finns i bilaga 5. bild bekräftas av material från Arbetsförmedlingens analysavdelning över antalet nyanmälda platser , i yrken med krav på minst gymnasial utbildning inom lant- och skogsbruk samt djursjukvård. De i särklass flesta jobbtillfällena finns i kategorierna Trädgårds- anläggare med flera och Skogsbrukare. Det gäller såväl situatio- nen , som hela treårsperioden. Ett diagram över utvecklingen av antalet lediga platser anmälda till Arbetsförmedlingen till vissa yrken inom jord- och skogsbruks- sektorn som inte kräver eftergymnasial utbildning, visar att efter- frågan på skogsbrukare ökade kraftigt mellan och , och ligger kvar på en relativt hög nivå, trots en nedgång . Figur 4.2 Utvecklingen av antalet lediga platser anmälda till till vissa yrken inom jord/skogsektorn som inte kräver eftergymnasial utbildning Totalt jord/skogyrken Källa: Arbetsförmedlingen. Bland yrken som kräver eftergymnasial utbildning utmärker sig jägmästaryrket genom en kraftig ökning . Av diagrammet nedan framgår också att efterfrågan på skogs- mästare, lantmästare och trädgårdsingenjörer ökade påtagligt . För jord/skogsyrken totalt visar båda diagram- men låg efterfrågan på arbetskraft och en oförändrad eller svagt nedåtgående trend. Figur 4.3 Utvecklingen av antalet lediga platser anmälda till Arbetsförmedlingen till vissa yrken inom jord/skogsektorn som kräver eftergymnasial utbildning Totalt jord/skogyrken Källa: Arbetsförmedlingen. Enligt Arbetsförmedlingens rapport finns jobben ? för- väntas antalet sysselsatta inom yrkesområdet Jordbruk, skogsbruk och fiske minska med 2 000 personer (2,) . Det enda yrke inom jord- och skogsbrukssektorn där det finns en antydan till brist enligt Arbetsförmedlingens bristindex är skogs- maskinförare, men här torde inflödet av kompetens från andra länder vara begränsat. Maskinförarens arbetsuppgifter har som en följd av teknikutvecklingen blivit alltmer kvalificerade och speciali- serade. Även för yrkesgruppen djurskötare/djuruppfödare, som ofta lyfts fram som ett bristyrke av näringen, råder enligt balans mellan arbetssökande och lediga jobb i landet. När det gäller efterfrågan på arbetskraft på 5–, bedömer Arbetsförmedlingen att jägmästare, skogsmästare, lantmästare och skogsmaskinförare får goda möjligheter till arbete, medan agrono- mer/hortonomer och djurskötare/djuruppfödare får medelgoda möjligheter till arbete , den senare kategorin mindre Även biologer bedöms få mindre goda möj- ligheter till arbete . För trädgårds- och park- arbetare gör Arbetsförmedlingen ingen långsiktig bedömning, men bedömer man att det finns mer arbetskraft än mark- naden efterfrågar. Ett problem med Arbetsförmedlingens siffror är att de bara om- fattar den minoritet som vänder sig till Arbetsförmedlingen när de söker personal, eller anmäler sig som arbetssökande och/eller får jobb via arbetsförmedlingens försorg. Svenskt Näringslivs rekryte- ringsenkät Sökande sökes! (), visar att den vanligaste rekryteringsvägen för företagare som söker nya medarbetare är informella kontakter (). Först på tredje plats (53 pro- cent) kommer Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen är den kanal där rekryteringsförsöket fungerat näst sämst (), att jämföra med de informella kontakternas . Detta förhål- lande bidrar naturligtvis till att Arbetsförmedlingens marknads- andel av utannonserade lediga jobb är så låg som (Arbetsförmedlingens egen skattning för perioden –2004). Marknadsandelen för utannonserade lediga platser inom närings- grenarna jordbruk, skogsbruk och fiske var ännu lägre, 20,9 pro- cent. Den enkätundersökning som gjort på utred- ningens uppdrag ger samma bild. Också för de tillfrågade företagen i den gröna sektorn var informella kontakter den vanligaste rekry- teringsvägen (), medan Arbetsförmedlingen användes av 4.5.2Utrikes föddas kompetens inom de gröna näringarna Det har visat sig svårt att få en entydig bild av den kompetens för arbete inom de gröna näringarna som finns hos svenskar med utländsk bakgrund. Den kompetenskartläggning har till uppgift att göra genomförs inte på något systematiserat sätt och någon statistik går inte att få fram. Vi har dock lyckats få infor- mation lokalt från Fyrbodalsområdet, som visar att flera nyanlända har lång erfarenhet (i vissa fall upp till ) inom de gröna näring- arna, bland annat som djuruppfödare/djurskötare. En person är specialist och forskare inom jord- och skogsbruk med på högskola och arbetserfarenhet. Det är naturligtvis av stor betydelse både för samhället och dessa personer att denna kompetens tas tillvara. Enligt det material vi fick från Arbetsförmedlingen när vi bad om en redovisning av vilken kompetens och erfarenhet som nyan- lända invandrare har i förhållande till arbetskraftsbehovet hos de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, finns kompe- framför allt inom utbildningsinriktningarna Lantbruk, trädgård, skog och fiske, övrig/ospecificerad utbildning samt Agronomutbildning och Annan utbildning inom lantbruk (se tabell nedan). Ett observandum är att, enligt Arbetsförmedlingen, av dem med utbildning inom lantbruk är i yrken inom detta område. Motsvarande andel för de utrikes födda är ännu lägre, . Detta talar för att det finns utbildad arbets- kraft tillgänglig på marknaden, som av olika skäl inte får vetskap om eller väljer att inte söka lediga jobb i den gröna sektorn. Tabell 4.1 Personer 20 med minst gymnasial utbildning inom lant- och skogsbruk samt djursjukvård. Lantbruk, trädgård, skog och fiske, allmän utbildning Utbildning i lantbruk, allmän Utbildning i jordbruk/växtodling Utbildning i hästhållning / hippologutbildning Annan utbildning inom lantbruk Annan utbildning inom trädgård Skogsmästar-, skogstekniker- och skogsingenjörsutbildning Annan utbildning inom skog Lantbruk, trädgård, skog och fiske, övrig/ospecificerad utbildning Annan utbildning inom djursjukvård Totalt minst gymnasial utbildning inom lant- och skogsbruk samt Källa: Arbetsförmedlingen. Vi föreslår i likhet med Valideringsdelegationen att Migrations- verket får ett tydligt uppdrag i sitt regleringsbrev att ansvara för att frågan om personers utbildning och yrkeserfarenhet ställs till alla som flyttar till och att erbjudande om stöd med att begära värdering av utländsk utbildning och eventuellt relevant yrkesverksamhet gesTPF5FPT. har det formella ansvaret att kartlägga invand- rarnas kompetensbakgrund som en del av det bosättningsunderlag, som de skickar till den aktuella kommunen. av dem som får arbetstillstånd i bosätter sig av egen kraft, medan får hjälp av med bosättningen. Av dem som fick uppehållstillstånd var asylsökande och anhöriga. har bara hand om den första gruppen på . Anhöriginvandrare får ingen kompetenskartläggning av . Kommunen i sin tur gör en mer specifik kartläggning av kompetens och erfaren- het. Därefter ansvarar Arbetsförmedlingen för en kartläggning mot arbetskraftsbehovet. Ansvaret för kompetenskartläggningen har alltså i realiteten varit delat mellan , Arbetsför- medlingen och kommunerna, med osäkerhet och brister som följd. Detta har flera instanser påpekat tidigare: Många i regionerna vittnar dock snarare om stora brister i dokumen- tationen av invandrades meriter, tidigare erfarenheter och kvalifi- kationer. I flera fall nämns dubbelarbete för att kunna kartlägga de invandrades situation. Läget har förbättrats något när det gäller nyan- lända invandrare – även om det är svårt att få en helt klar bild av hur exempelvis inledande dokumentation fungerar ur ett egenförsörjnings- och matchningsperspektiv. Det är också svårt att få kunskap om huruvida det tidigt sker någon matchning och råd- givning utifrån en invandrads kompetens liksom kunskap om brister i vissa kompetenser i olika regioner. Här finns förmodligen utrymme för en kartläggning, inte minst för att fånga upp bestående brister gällande invandrade som varit i landet . Många tidigare dokumentationer har varit bristfälliga. (2007:15, s. 50) 5TP PT Se Valideringsdelegationens slutrapport en nationell struktur, s. 35. Uppgifterna om en asylsökande persons utbildning och yrkesverk- samhet finns enligt i löpande text från utred- ningssamtalen och någon statistik går inte att få fram. (Ur Valideringsdelegationens slutrapport)