sou · GVB33 · 2008-01-01 00:00:00 — Utredningens förslag att uppdra åt att utarbeta informationsmaterial avseende samtyckets rättsliga verkan m.m. bedöms medföra ökade kostnader för Socialstyrel- sen. Vidare bör de aktörer som verkar inom området tilldelas särskilda medel för att sprida information om samtyckets rättsliga verkan m.m. samt om barnets behov av rätt till information om sitt genetiska ursprung. Utredningens förslag att uppdra åt att ut- veckla pedagogisk vägledning och hjälpmedel för att stödja föräldrarna kommer att medföra ökade kostnader för Social- styrelsen. Förslagen har utformats med utgångspunkt i de rättigheter som tillerkänns barn i och med målsättningen att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning och kön. I avsnitt 4, Likabehandling när det gäller föräldraskap vid assiste- rade befruktning, föreslår jag att en ny regel avseende föräldraskap för den kvinnliga partnern införs, föräldraskapspresumtion, och att bestämmelserna om föräldraskap för en kvinna ska gälla oavsett var den assisterade befruktningen ägt rum. Förslaget innebär att socialnämnden i fler fall ska utreda föräldraskapet för en kvinna till ett barn och se till att detta fastställs Dessa bestämmelser kan inte antas skapa något merarbete eller kostnadsökningar för social- nämnden eftersom nämnden enligt nu gällande regler ska utreda faderskapet i dessa fall. Tvärtom kan det i många fall innebära en besparing eftersom föräldraskapet för en kvinna genom förslaget kan fastställas utan någon komplicerad utredning. Genom förslaget om föräldraskapspresumtionen minskas socialnämndens kostnader för att utreda faderskap och föräldraskap för en kvinna. Förslagen medför också att arbetet och kostnaden för adoptioner kommer att minska. ska enligt förslaget ges i uppdrag att utforma samtyckesblanketter som kan användas när den assisterade befrukt- ningen sker utanför svensk hälso- och sjukvård. Förslaget innebär en engångskostnad men torde ingå i nuvarande ansvarsområde. Förslaget kommer att minska arbetet och kost- naderna för att utreda faderskap och föräldraskap för kvinnor. I avsnitt 5, Barnets rätt till sitt ursprung, föreslås att det ska införas en bestämmelse i om att det är föräldrarna som har ansvaret för att så snart det är lämpligt upplysa barnet om att det har tillkommit genom assisterad befruktning med donerade spermier och ägg. Det föreslås vidare att det ska införas en bestämmelse i om barnets rätt till information om sitt ursprung. Förslagen medför inga kostnader. Förslagen i avsnitt 4 innebär en ny reglering av föräldraskap för kvinnor vid assisterad befruktning utanför svensk hälso- och sjukvård. Jag har därför föreslagit att en informationsinsats om vikten av att dokumentera samtycket och om de rättsliga kon- sekvenserna av ett samtycke till assisterad befruktning. Ansvaret för att utarbeta materialet bör ligga på och bör samordnas med uppdrag att informera om vikten av att barn får kännedom om sitt tillkomstsätt och genetiska Att ta fram ett sådant informationsmaterial kommer att medföra ökade kostnader för . Därutöver tillkom- mer kostnader för att sprida informationen om samtycket rättsliga verkan samt om rätten till kännedom om sitt genetiska ursprung på ett målgruppsanpassat sätt. Medel bör därför tilldelas de aktörer som är verksamma inom det nu aktuella området såsom t.ex. RFSL och . Förslagen i avsnitt 5 föreslås bli kompletterade med utbildnings- och informationsinsatser. Inom grund- och specialistutbildningen för hälso- och sjuk- vårdspersonal samt för personal inom bör etiska frågor som rör barnets rätt till information om sitt genetiska ursprung uppmärksammas. Den som bedriver verksamhet inom hälso- och sjukvården eller har ansvaret för att personalen har den kompetens som behövs för att stötta och vägleda paret samt informera barnet. Lagstiftningen har varit i kraft och det eventuella merarbete som skulle kunna upp- komma för att förnya kursplaner och kompetensutvecklingsplaner med anledning av förslagen medför därför inte några kostnader som bör finansieras särskilt. bör enligt förslaget se över och förtydliga gällan- de allmänna råd och föreskrifter när det gäller hälso- och sjuk- vårdspersonalens ansvar för att informera och vägleda föräldrar samt hur barn som söker sitt ursprung ska tas emot. föreslås också få i uppdrag att utarbeta informationsmaterial om lagstiftningen och dess intentioner avseende barnets rätt till sitt ursprung. Dessa uppgifter tillhör ansvarsområde. Uppgifterna är också till största delen av engångs- karaktär. Den kostnad som uppkommer bör därför finansieras inom befintliga ramar. Däremot bör avsättas medel för att sprida informationsmaterialet. ska ges ett uppdrag att i samråd med profes- sionen inom fertilitetsområdet ta fram pedagogisk vägledning och hjälpmedel som kan underlätta för föräldrarna att berätta för barnet om dess genetiska ursprung. Denna uppgift kan inte anses tillhöra ansvarsområde. Den kostnad som uppkommer bör därför finansieras med särskilda medel. Jag har inte kunnat ta ställning till vilket material som behövs och i vilken utsträckning det material som finns utomlands och på adoptionsområdet kan användas. Det har därför inte varit möjligt att nu beräkna kost- naden för uppdraget. Förslagen om utbildnings- och informationsinsatser förväntas leda till att föräldrarnas benägenhet att berätta för sina barn om dess tillkomstsätt m.m. ökar och att barnet rätt till information om sitt ursprung därigenom tillgodoses. Att beräkna ett ekonomiskt värde på detta är emellertid inte möjligt. 7.2Betydelse för jämställdheten mellan män och kvinnor De grupper som i huvudsak berörs av förslagen i avsnitt 4 är kvin- nor som lever i ett samkönat förhållande samt män som donerar spermier utanför tillämpningen av 6 och 7 kap. lagen om genetisk integritet m.m. Den nuvarande regleringen i 6 och 7 kap. lagen om genetisk integritet m.m. har likställt samkönade par och olikkönade par när det gäller tillgången till behandling med assisterad befruktning. I bestämmelser om det rättsliga föräldraskapet behandlas däremot samkönade par och olikkönade par olika. Är modern gift presumeras den man som är make vara barnet far, någon motsvarande bestämmelse för den kvinna som är moderns partner finns inte. Bestämmelserna om föräldraskap för en kvinna har också begränsats till att gälla endast om den assisterade befrukt- ningen skett enligt 6 eller 7 kap. lagen om genetisk integritet. Detta innebär att om den assisterade befruktningen har skett utomlands eller i egen regi ska faderskapet fastställas för det barn som föds i ett samkönat par. Föräldraskap för den kvinna som är moderns partner kan i dessa fall endast åstadkommas genom styvbarns- adoption. I ett samkönat förhållande fastställs faderskap för den man som är moderns make eller sambo oavsett var den assisterade befruktningen ägt rum. Genom förslagen införs bestämmelser som behandlar sam- könade par och olikkönade par lika avseende det rättsliga föräldra- skapet för den i paret som inte föder barnet och som inte har något genetiskt släktskap med barnet. En föräldraskapspresumtion som motsvarar faderskapspresumtionen införs och bestämmelserna om föräldraskap för moderns kvinnliga sambo föreslås gälla oavsett var den assisterade befruktning ägt rum på samma sätt som gäller vid fastställelse av faderskap för moderns manlige sambo. Förslagen innebär att den nuvarande begränsningen av föräldraskapet för en kvinna avskaffas, det kvinnliga föräldraskapet förstärks och jäm- ställs med faderskap vid assisterad befruktning. I övrigt bedöms förslaget inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. De nya bestämmelserna bör träda i kraft . Förslagen om barnets rätt till sitt ursprung kräver ett visst för- beredande arbete av . I övrigt är det främst tids- åtgången för beredningen av förslagen som är avgörande för valet av datum för ikraftträdande för mina författningsförslag. Enligt min bedömning bör ikraftträdande kunna ske . I avsnitt 4 föreslås vissa förändringar när det gäller föräldraskap för en kvinna. Förslaget innebär att en föräldraskapspresumtion som motsvarar faderskapspresumtionen införs och bestämmelserna om föräldraskap för en kvinna vid assisterad befruktning ska gälla oavsett var den assisterade befruktningen ägt rum. De nya bestämmelserna i bör inte tillämpas i de fall den assisterade befruktningen har utförts före ikraftträdandet. Att låta dessa bestämmelser gälla retroaktivt skulle kunna leda till att ett samtycke till behandling med assisterad befruktning som lämnats före ikraftträdandet får en annan rättslig verkan än när det lämnades och att en man som, med avsikt att blir rättslig far, gett spermier för insemination i egen regi fråntas det rättsliga fader- skapet. De bestämmelser jag har föreslagit syftar till att ta bort de skill- nader som finns mellan olikkönade par och samkönade par i fråga om föräldrarättsliga bestämmelser vid assisterad befruktning med donerade ägg eller spermier. Vidare föreslås bestämmelser som syftar till att stärka barnets rätt till information om sitt genetiska ursprung. Reglerna i 1 kap. är komplicerade och svårtillgängliga. Genom förslagen, som följer den ursprungliga strukturen i , införs nya bestämmelser om föräldra- skap för en kvinna. Det finns därför flera skäl som talar för att göra mer omfattande ändringar i 1 kap. . En ny ordning skulle öka överskådligheten och göra det enklare att tillämpa bestämmelserna. Utgångspunkten måste vara att det för flertalet ska vara möjligt genom att läsa lagtexten förstå hur föräldraskapet för barn är reglerat. Kapitlet inleds med bestämmelser om fader- skaps- och föräldraskapspresumtion. Därefter behandlas fastställ- ande av faderskap och föräldraskap för en kvinna genom be- kräftelse eller dom. Det kan i och för sig ifrågasättas om det är motiverat att genomföra dessa förändringar i 1 kap. när förslaget i sak endast berör ett begränsat antal personer. Mot detta kan anföras att det är viktigt att lagtexten är tydlig oavsett antalet personer som berörs och att alternativet att bygga vidare på nuvarande bestämmelser istället skulle göra lagtexten än mer svår att tillgodogöra sig för alla berörda. De förslag till författningsändringar som uteslutande utgör direkta följdändringar kommenteras inte här. Ändringarna består väsentligen av att orden enligt 1 kap. 9 § har bytts ut mot för en kvinna eller som är kvinna samt att laghänvis- ningar har ändrats på grund av den nya paragrafindelningen. I bilaga 2 till betänkandet finns ett exempel på hur en lagtext skulle kunna formuleras som bygger på nuvarande struktur och som i och för sig innehåller en rättslig reglering som fyller samma ändamål som mitt förslag. Hänvisningarna i lagtexten medför dock att innebörden blir ibland otydlig och i vissa fall bara begriplig för den läsare som är expert inom området och kommer i kontakt med lagtexten. 8.1Förslaget till ändring i 1. kap. Om föräldraskapet till barn Eftersom kapitlet omfattar faderskap och föräldraskap för kvinnor har rubriken ändrats. En ny mellanrubrik, Presumtion av faderskap och föräldraskap för en kvinna som inte är barnets mor, har införts. Första stycket motsvarar nuvarande första meningen men hänvis- ningen till undantagen i nuvarande 2 § har tagits bort. Bestämmelsen i andra stycket är ny. Det slås fast att moderns partner, liksom en make, automatiskt ska anses vara förälder till barnet (föräldraskapspresumtion). Tredje stycket motsvarar nuvarande andra meningen med ett tillägg om att detta även gäller en partner. Första stycket motsvarar nuvarande första stycket. Andra stycket är nytt. I bestämmelsen föreskrivs hur talan om förklaring att mannen i äktenskapet inte är far till ett barn ska hanteras när assisterad befruktning med donerade spermier ägt rum. Innebörden är att makens situation i rättsligt hänseende ska vara densamma som om barnet har avlats genom samlag med makens spermier. Detta har tidigare ansetts följa av nuvarande 6 och 8 §§ genom hänvisningen till 2 5 §§. Tredje stycket motsvarar nuvarande andra stycket. I ett nytt fjärde stycke klargörs att tredje stycket inte gäller om maken samtyckt till en insemination eller befruktning utanför moderns kropp har skett. Detta har tidigare ansetts följa av nuvarande 6 och 8 §§ genom hänvisningen till 2 5 §§. Paragrafen, som är helt ny, behandlar talan om förklaring vid för- äldraskap för kvinnor. I första stycket förskrivs att föräldraskapet för moderns partner ska kunna hävas om det med hänsyn till samtliga omständigheter inte är sannolikt att barnet har tillkommit genom en assisterad befruktning som moderns partner samtyckt till. Av detta följer också att talan om förklaring kan väckas om den som samtyckt till den assisterade befruktningen inte var moderns partner eller sambo när behandlingen utfördes. Avseende samtyckets rättliga verkan, se kommentaren till 5 §. Enligt andra stycket hävs föräldraskapet om partnern skriftligen godkänner en mans faderskapsbekräftelse. Motsvarande reglering avseende hävande av faderskap finns i 2 § tredje stycket. Bestäm- melsen är tillämplig när det står klart för både modern som hennes partner att en annan man än givaren är far till barnet och denne är villig att bekräfta faderskapet. Bestämmelsen ger ingen möjlighet för moderns partner att godkänna en annan kvinnas bekräftelse av föräldraskapet. I dessa fall får föräldraskapspresumtionen hävas genom bestämmelserna i första stycket. Enligt tredje stycket föreskrivs att andra stycket inte gäller om partnern samtyckt till att en insemination eller befruktning utanför moderns kropp har skett. Bestämmelsen klargör att samtycket utgör den rättsliga grunden för föräldraskapet. Det är således inte möjligt för den som samtyckt till behandlingen att i efterhand genom ett godkännande häva föräldraskapet. Motsvarande bestäm- melse för make finns i 2 § fjärde stycket. En ny mellanrubrik, Fastställande av föräldraskap genom be- kräftelse eller dom, har införts. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak nuvarande 3 §. Är modern gift eller registrerad partner vid barnets födelse gäller enligt 1 § faderskapspresumtion för maken och föräldraskaps- presumtion för den kvinna som var moderns partner. Detsamma gäller om modern är änka och barnet föds inom sådan tid efter mannens eller partnerns död att det kan vara avlat . andra fall samt i de fall presumtionen hävts måste faderskapet och föräldraskapet för kvinnan fastställas genom bekräftelse eller dom. Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 4 § första stycke första till tredje meningen med ett tillägg om att paragrafen även gäller för bekräftelse av föräldraskap för en kvinna. Andra stycket motsvarar nuvarande 4 § andra stycket. Tredje stycket motsvarar nuvarande 4 § första stycket fjärde meningen samt bestämmelserna om socialnämndens medverkan vid bekräftelse av faderskap och föräldraskap för en kvinna vid assiste- rad befruktning. Detta har, avseende faderskap, tidigare ansetts följa av nuvarande 6 och 8 §§ genom hänvisningen till 2 5 §§. I nuvarande 9 §, om föräldraskap för en kvinna, hänvisas ifråga om bekräftelse till 4 §. För att föräldraskapet för en kvinna ska kunna fastställas krävs inte längre att den assisterade befruktningen har utförts enligt 6 och 7 kap. lagen (2006:351) om genetisk integritet (tidigare 1984 och lag). Under de förutsättningar som anges nedan ska en kvinna anses som förälder till ett barn även om inseminationen eller befruktningen utanför kroppen exempelvis ägt rum utomlands eller i egen regi. För att föräldraskap för en kvinna ska kunna fastställas genom bekräftelse eller dom enligt 5 § tredje stycket och 8 § krävs att modern var registrerad partner eller sambo med en annan kvinna när inseminationen eller befruktningen utfördes. Motsvarande gäller enligt 5 tredje stycket och 7 §§ för att faderskapet ska kunna fastställas. Av 1 § första stycket sambolagen (2003:376) framgår att med sambor avses två personer som stadigvarande bor tillsammans i ett parförhållande och har gemensamt hushåll. Den föreslagna bestämmelsen är – liksom nuvarande 6 och 8 9 §§ – inte begränsad till att gälla enbart sådana samboförhållanden där ingen av samborna är gifta eller registrerade partner. Vidare krävs att partnern eller sambon har samtyckt till insemi- nationen eller befruktningen. Enligt 6 kap. 1 § och 7 kap. 3 § lagen (2006:351)om genetisk integritet krävs att samtycket ska vara skriftligt för att en assisterad befruktning ska få utföras. För bestämmelsens tillämplighet är det – liksom enligt nuvarande 6 och 8 §§ – tillräckligt att samtycket har lämnats muntligen. Att ett skriftligt samtycke i något fall skulle saknas hindrar därför inte att kvinnan anses som förälder (prop. 1984/85:2 och prop. 1987/88:160). Slutligen krävs att det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har kommit till genom inseminationen eller befruktningen. Även denna förutsättning har sin motsvarighet i nuvarande 6 och 8 §§. Om sambandet mellan inseminationen eller befruktningen och graviditeten inte är sannolikt, ska i stället fader- skapet fastställas. Föräldraskapsregeln gäller även i de fall kvinnan fått ett barn som tillkommit genom befruktning utanför kroppen med ett done- rat ägg och den kvinnliga partnern eller sambon lämnat erforderligt samtycke (dvs. det fall av befruktning utanför kroppen som inte är tillåtet enligt 7 kap. 3 § lagen [2006:351] om genetisk integritet m.m.). I en ny paragraf finns bestämmelserna om när en faderskaps- och föräldraskapsbekräftelse ska förklaras utan verkan. Punkt 1 motsvarar nuvarande 4 § tredje stycket. I en ny punkt 2 anges när en faderskaps- eller föräldraskaps- bekräftelse kan förklaras utan verkan efter en assisterad befrukt- ning. Detta regleras i nuvarande 6 och 8 §§ genom en hänvisning 2 5 §§ och avseende föräldraskap för en kvinna i nuvarande 9 §. Punkt 1 och 2 i bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § första stycket. I den nya punkten 3 har bestämmelserna avseende fader- skap vid assisterad befruktning arbetats in. Detta regleras i nu- varande 6 och 8 §§ genom en hänvisning till 2 5 §§. I en ny paragraf behandlas de fall då föräldraskap för en kvinna ska fastställas genom dom. Barnet förutsätts ha kommit till genom assisterad befruktning som moderns sambo eller partner samtyckt till. Föräldraskapsregeln gäller även i de fall kvinnan fått ett barn som tillkommit genom befruktning utanför kroppen med ett done- rat ägg och den kvinnliga partnern eller sambon lämnat erforderligt samtycke (dvs. det fall av befruktning utanför kroppen som inte är tillåtet enligt 7 kap. 3 § lagen [2006:351] om genetisk integritet m.m.). Se kommentaren till 5 § avseende förutsättningarna för föräldra- skap för en kvinna. Bestämmelsen blir tillämplig i de fall då moderns sambo gett sitt samtycke till befruktningen men inte be- kräftar föräldraskapet. En ny mellanrubrik, Moderskap vid äggdonation, har införts. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 §. En ny mellanrubrik, Faderskap för spermiegivare, har införts. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § andra stycket. En ny mellanrubrik, Barnets rätt till information om sitt ursprung, har införts. En ny paragraf om barnets rätt till information om sitt ursprung införs. I första stycket föreskrivs att ett barn som tillkommit genom assisterad befruktning med donerade spermier eller ägg har rätt till information om sitt genetiska ursprung. Detta gäller oavsett var inseminationen eller befruktningen har ägt rum. Rätten till infor- mation om sitt ursprung är en väl etablerad princip i svensk rätt som lagfästs. Av andra stycket framgår att det är föräldrarna som har ansvaret för att så snart det är lämpligt att upplysa barnet om dess till- komstsätt. I de fall uppgift om givarens identitet finns tillgänglig ska barnet även upplysas om att detta. 2. kap. Om socialnämnd medverkan till fastställande av föräldra- skap Eftersom kapitlet omfattar faderskap, moderskap och föräldraskap för en kvinna har rubriken ändrats. I första stycket har ett tillägg gjorts till följd att föräldraskaps- presumtion har införts i 1 kap. 1 §. Det nya andra stycket motsvarar nuvarande 8 a § första stycket. Första stycket om socialnämndens skyldighet att i vissa fall utreda om föräldraskap för en kvinna föreligger har flyttats till 1 § andra stycket. I bestämmelsens första stycke har gjorts ett tillägg till följd av änd- ringarna om föräldraskapspresumtion i 1 kap. 1 § andra stycket. 3 kap. Vissa bestämmelser om rättegången i mål om föräldraskap Eftersom kapitlet omfattar faderskap, moderskap och föräldraskap för en kvinna har rubriken ändrats. Mellanrubriken har ändrats på det sätt att hänvisningen till 1 kap. 9 § har tagits bort. Bestämmelsen har ändrats så att samtliga bestämmelser som hävan- de och fastställande av faderskap ska tillämpas även i fråga om föräldraskapet för en kvinna. 7 kap. 20 § Hänvisningarna till 1 kap 9 § har tagits bort till följd av ändringarna i 1 kap. 2 § andra stycket om föräldraskapspresumtion. 8.2Förslaget om ändring i lagen (2005:351) om genetisk integritet m.m. I ett nytt tredje stycke hänvisas till bestämmelserna i 1 kap. 11 § för- äldrabalken om barnets rätt till information om sitt ursprung samt om föräldrarnas ansvar att upplysa barnet om dess tillkomstsätt. I paragrafen har gjorts en ändring till följd av ändringarna i för- äldrabalken. I ett nytt tredje stycke hänvisas till bestämmelserna i 1 kap. 11 § för- äldrabalken om barnets rätt till information om sitt ursprung samt om föräldrarnas ansvar att upplysa barnet om dess tillkomstsätt. I paragrafen har gjorts en ändring till följd av ändringarna i för- äldrabalken. Utredningens uppdrag handlar ytterst om att anpassa regleringen rörande fastställande av ett barns familjerättsliga tillhörighet till verkligheten den skall fungera i. Många barn tillkommer och växer upp i familjer som inte ser ut som den traditionella biologiska kärnfamiljen och har de facto andra eller fler föräldrar än en mor och en far. Det är angeläget att regleringen ger också dessa barn möjlighet att få sina familjer rättsligt bekräftade. I sak instämmer jag därför i utredarens ställningstaganden. Mina synpunkter, som utvecklas nedan, rör utredningsuppdragets utformning och den lagtekniska lösning som föreslås. Utgångspunkten för utredarens överväganden skall vara barnets bästa, med andra ord tillgodoseendet av barnets behov och intressen och de rättigheter som tillerkänns barn enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Formuleringen av utred- ningsdirektiven tyder dock på att de vuxnas intressen i stor ut- sträckning stått i fokus. Utredarens uppdrag har varit att överväga om det rättsliga föräldraskapet för en kvinna som är partner eller sambo med barnets mor bör utvidgas till att gälla även vid assisterad befrukt- ning utanför tillämpningen av 1984 och lagar, dvs. vid assisterad befruktning som har skett genom utländsk sjukvård eller i egen regi. I uppdraget har också ingått att utreda om föräldra- skapet för en partner bör presumeras på liknande sätt som fader- skapet för en gift man. Uttryckt på ett annat sätt innebär uppdraget att utreda om de skillnader som gäller för olikkönade respektive samkönade par vid fastställande av rättsligt föräldraskap är sakligt motiverade. Uppdragets formulering innebär att utredaren varit förhindrad att undersöka och eventuellt åtgärda problem som kan finnas med redan gällande reglering för fastställande av faderskap efter assiste- rad befruktning. Det kan ifrågasättas om en direkt kopiering av reglerna som gäller för föräldraskaps fastställande för olikkönade par till samkönade par på bästa sätt tillgodoser barnets intressen. Alternativa lösningar som på ett bättre sätt än nuvarande och även föreslagen ordning skulle tillgodose barnets intressen har inte kunnat behandlas på grund av direktivens utformning och den tid som stått utredaren till förfogande. Om målsättningen verkligen är att tillgodose barnets intressen bör den föräldraskapsrättsliga regleringen underkastas en mer genomgripande bearbetning.