sou · GVB381 · 2008-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för och att tillkalla en särskild utredare för en fortsatt utredning om resurstilldelning och övrig styrning avseende forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor inklusive (dir. 2006:29), som var ett utvidgat uppdrag till med det ursprungliga uppdraget att utreda resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning. Med stöd av detta bemyndigande förordnade departements- chefen undertecknad, professor , som utredare. Till utredningssekreterare förordnades med 80 procents tjänst- docent . förordnades som utredningssekreterare med 20 procents tjänstgöring till ; därefter förordnades hon på . förordnades som utredningssekreterare från , men avsade sig uppdraget från på grund av att hon lämnade sin anställning vid . förordnades ämnesrådet som utrednings- sekreterare. Regeringen beslutade att senarelägga tid- punkten för redovisningen av uppdraget med en månad till . Som sakkunniga till utredningen förordnades från den 1 sep- tember 2006 departementssekreterare , Finans- departementet, ämnesrådet , Jordbruks- departementet, och ämnesrådet . läm- nade sakkunniguppdraget för att förordnas som sekreterare i utred- ningen . I hennes ställe förordnades ämnesrådet som sakkunnig från till dess att hon lämnade detta uppdraget för att förordnas som sekreterare. , , förordnades som sakkunnig från . Textbearbetning och layout har utförts av kanslisekreterare , FA, kommittéservice. Utredningen har antagit namnet 2. Jag överlämnar slutbetänkandet Resurser för kvalitet SOU:2007:81 och anser härmed att mitt uppdrag är fullgjort. Identitet och samspel ................................................. Utbildning och kvalitet ................................................ Forskning och kvalitet.................................................. 1.1.5 Vad bör då staten göra?................................................ Lärosätenas olika roller............................................................ Från elit- till massutbildning........................................ 1.2.2 Separationen mellan utbildning och forskning........... 1.2.3 Högskolor – också institutioner för forskning?......... 1.2.4 Kvantitets- och volymtänkande vid vägs ände?.......... Rollerna under omstöpning ......................................... Mångfald av lärosäten................................................... Mångfald av finansiering .............................................. Externfinansiering och medfinansiering av forskning Extern icke-statlig finansiering .................................... 1.3.4 Medfinansiering och full kostnadstäckning ................ 1.3.5 Att kunna säga nej....................................................... Profilering och koncentration ..................................... 2.1Vetenskapsområde ett begrepp med flera Forskarutbildning vid högskolor........................................... 2.2.3 Tillstånd och kriterier för att utfärda och 2.2.4 Konstnärliga examina på forskarnivå ......................... Forskningsprofiler vid högskolor ......................................... 2.3.1 Vad är en forskningsprofil? 2.3.2 Hur tilldelas resurser för en forskningsprofil?.......... 2.5.2 Nuvarande ordning för beslut om benämningen 2.5.3 Ett framtida system för universitetsstatus ................ 2.6.2 Det framtida behovet av ledning................................ En ny anslags- och resurstilldelningsmodell................. Ny modell för resurstilldelning till utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå ........................... 3.1.1 Det nuvarande resurstilldelningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ............. 2:s förslag till ny modell ................................... Grundersättning för utbildning på grundnivå och Tilläggsersättning för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ...................................................... Per capitaersättning för helårsdoktorander .............. Resurs för forskningsanknytning .............................. Lärosätesresurs för konstnärliga utbildningar .......... Kvalitetsrelaterad tilldelning för utbildning på grundnivå och avancerad nivå .................................... Per capitabeloppens storlek i det föreslagna 3.2 Ny modell för resurstilldelning till forskning...................... Lärosätenas arbete med kvalitets- och Val av indikatorer........................................................ Indikatorer som övervägts men inte föreslås............ 3.2.10 Vetenskapsområden som indelningsgrund för 3.2.11 Resurser för forskningsprofiler ................................. 3.3 Ett anslag för utbildning och forskning ............................... 3.4Långsiktiga planeringsförutsättningar och fyraåriga Övergången till det nya systemet och beräkningar av 4.1Omföring av resurser för forskningsanknytning och för Resurser för forskningsanknytning........................... 4.1.2 Resurser för utbildning på forskarnivå...................... Finansiering av förslagen............................................ Anslagsmedel för utbildning ................................................. 4.2.2 Beräkning av resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ...................................................... 4.2.3 Beräkning av lärosätesresurs för vissa lärosäten med konstnärlig utbildning ........................................ 4.2.4 Utbildningsramen för varje lärosäte .......................... 4.2.5 Utbildningsram och lärosätesresurs per lärosäte den första fyraårsperioden.......................................... Finansiering av förslagen ............................................ Anslagsmedel för forskning................................................... 4.3.2 Beräkning av utgångsläget för forskningsramen....... 4.3.3 Beräkning av effekterna av indikatorerna.................. 4.3.4 Anslagsmedel för forskning vid högskolor ............... 4.4.1 Hur resultat av utbildning och forskning påverkar den nästkommande och den därpå 4.4.2 Anslag och villkor i regleringsbrev för X- i det föreslagna systemet....... Inför införandet av systemet ................................................. Organisation och resurser...................................................... Enkäter till universitet och högskolor samt till Ansökningar och beslut om vetenskapsområde.......... Vad är en svensk doktorsavhandling värd enligt det norska systemet att värdera publikationer?................. Modell för beräkning av direktanslag till svenska lärosäten baserad på forskningsproduktion och Att mäta samverkan förslag till indikatorer vid resurstilldelning och akademisk meritvärdering ......... Universitet och högskolor är viktiga samhällsinstitutioner som behöver ha omfattande internationellt samarbete och vara öppna mot omvärlden. De måste ges förutsättningar att med högsta kvali- tet i verksamheten konkurrera internationellt. Universitet och högskolor behöver ha sådan legitimitet i samhället för sin verksam- het att såväl skattebetalarna som andra finansiärer är beredda att satsa avsevärt mer resurser. Detta är enligt min mening en ödes- fråga för det svenska högskolesystemet. Avsikten med mina förslag är att skapa en modell för stats- makternas resurstilldelning till utbildning och forskning som leder till att det svenska högskolesystemet strävar efter högsta kvalitet i verksamheten. I föreliggande betänkande, Resurser för kvalitet, föreslår jag en modell som ökar lärosätenas frihet bland annat genom att de kan få förtroendet att disponera resurserna mer fritt. Denna modell ska vara transparent, ge goda förutsättningar för lärosätenas interna arbete med vässande av profiler och utvecklande av samarbeten inom en mer långsiktig planeringshorisont. Med glädje kan jag konstatera att regeringen delar uppfattningen att det svenska systemet för högre utbildning och forskning ska fortsätta att konkurrera internationellt med högsta möjliga kvalitet i verksamheten. Eller som utbildningsminister uttryckte det i ett interpellationssvar i : Regeringens övergripande politik för högskoleområdet syf- tar till att åstadkomma högsta möjliga kvalitet i forskning och utbildning. Lärosätena måste kunna erbjuda forskning och utbild- ning som står sig väl i den internationella konkurrensen. Det är en förutsättning för långsiktiga konkurrenskraft. För att upp- nå detta är det nödvändigt med såväl resurstillskott som föränd- ringar. Just att det både krävs resurstillskott och förändringar vill jag särskilt betona. Att väsentligt mer medel avsätts av statsmak- terna är nämligen en förutsättning för att det ska vara meningsfullt att genomföra den konkurrensutsättning av de direkta anslags- medlen för forskning vid universiteten som jag föreslår. Mitt uppdrag har till en del varit en fortsättning på det uppdrag som nuvarande rektor fick av regeringen om att utreda resurstilldelningssystemet för grundläg- gande högskoleutbildning (dir. 2004:49). Hon lämnade delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2006:29) utvidgades uppdraget till att också omfatta en översyn av resurstilldelning och övrig styrning avseende forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor inklusive . Utgångspunkt för uppdraget ska vara behovet av hög vetenskaplig kvalitet samt ökad profilering, närmare sam- arbete och arbetsfördelning mellan olika lärosäten. Mitt uppdrag är således att också göra en översyn av de villkor för forskning och forskarutbildning som skapas med nuvarande styrning och finan- siering av högskolesystemet. Delbetänkandet har bildat utgångs- punkt för mitt arbete. tog namnet Resurs- utredningen. Jag har i detta slutbetänkande använt benämningen 2 för utredningen. Till utredningen har jag knutit en referens- grupp. Dessutom har jag haft fortlöpande kontakter med högskole- sektorn och dess finansiärer (se bilaga 4) samt haft överläggningar med docent om de konstnärliga högskolorna. Jag vill betona att de förslag jag lämnar är avsedda att utgöra en sammanhängande enhet med en resurstilldelningsmodell för både utbildning och forskning. FÖRKORTNINGAR FÖR UNIVERSITET OCH HÖGSKOLOR Utgångspunkten för 2 är en syn på och hög- skolor som mångdimensionella. Högskolan har ett humboldskt arv att förvalta med stark koppling mellan utbildning och forskning, med frihet och självbestämmande som självklar grundval för verksamheten. finns en förnyad medvetenhet om det stora värdet av samverkan med det omgivande samhället, som tar gestalt i den entreprenöriella dimensionen av högskolan. Staten bör som finansiär garantera högskolans frihet. Basfinansieringen bör tryggas och göras oberoende av kortsiktiga politiska beslut. 2:s förslag till modell för resurstilldelning innebär att de direkta anslagen fördelas utifrån akademins egna kriterier för vad som är god utbildning och forskning och utifrån studenternas egna informerade val. Av detta följer att staten varken kan eller bör styra hur resurserna fördelas mellan lärosätena. Det blir därför av största vikt att denna modell sköts och kvalitetssäkras av ett akademiskt väl kvalificerat intermediärt organ utanför . Stats- makternas legitima behov av att styra resurser till speciella områden bör ske via den andra delen av tvåvägsfinansieringssystemet (dual support), nämligen via forskningsråden och andra myndigheter, och via beslut om särskilda åtaganden. Ett intermediärt organ i form av en nämnd fattar beslut om underlag till regeringens förslag till om anslag till utbildning och forskning vid universitet och högskolor. Nämnden ska ansvara för resurstilldelningssyste- met och dess vidareutveckling samt för andra till systemet even- tuellt anknutna kompletterande finansieringsstrukturer såsom matchningsfond och strukturfond. Intermediären bör, förutom att vara ansvarig för resurstilldelningssystemet, ge lärosätena en adekvat respons på deras utbildnings- och forskningsstrategier. 2 lämnar i enlighet med kommittéförordningen inga för- slag, till vilka det ej kan anges finansiering. I sina bedömningar har utredningen emellertid velat peka på några önskvärda nysatsningar som statsmakterna borde överväga. Den modell som föreslås i det följande kan fungera oberoende av resursernas storlek. vill utredningen till allvarlig prövning ställa fram frågan om huru- vida det är värt att satsa på den form för kvalitetsbaserat resurs- tilldelningssystem som föreslås i detta betänkande, för såvitt staten inte är beredd att tillskjuta kraftigt ökade resurser att fördela till de bästa universiteten och högskolorna. Förändringar i högskolesystemet bör främst drivas av de starka krafter som konkurrens i positiv bemärkelse kan skapa. Inslagen av konkurrens utifrån olika kvalitetskriterier vid fördelningen av anslagsmedel för forskning kan verka i denna riktning, liksom studenternas informerade val av utbildning. är utred- ningen mån om att betona att konkurrens och kvantifierad mätning av kvalitet inte alltid är möjlig i utbildningssammanhang. Även om mätningen kan vara möjlig, är den kanske inte alltid önskvärd. Det bör därför finnas utrymme för den sorts utvärdering, av karaktären granska för att främja, som arbetat och arbetar med. 2 återkommer ofta till betydelsen av lärosätenas utbild- nings- och forskningsstrategier. Det är i dessa dokument som reflektion över de strategiska vägvalen görs. Här kan utvecklings- arbeten med förslag till nya utbildningar, förnyelse och utveckling av de befintliga framföras. Om ett sådant arbete kan fortsätta, kan en profilering av alla lärosäten småningom komma till stånd. Vi kommer förvisso att fortfarande ha en förhållandevis enhetlig organisation av den högre utbildningen, men utbildningsprofilerna på lärosätena kommer att se mer olika ut . Utredningen har skissat på några alternativ som vi ser som roller eller strävansmål för de svenska lärosätena. Efter en period med en stark drift mot att konsolidera läro- sätena som klassiska universitet i högskolesystemet, är det , enligt 2:s uppfattning, dags för statsmakterna att i konkret handling understryka profileringens och differentieringens stora värde. 2 har gjort bedömningen att profilering av lärosätenas verksamhet kräver handlingsutrymme för interna omprioriteringar. Utredningen har vidare gjort bedömningen att en strukturfond bör inrättas som stödjer samarbete, profilering och koncentration i det svenska utbildnings- och forskningssystemet. Syftet med denna är att lärosätena ska koncentrera sin utbildning och forskning till sina styrkeområden, sådana områden där de har de bästa förutsätt- ningarna att bli internationellt framgångsrika. I bilden av framtidens universitet vill utredningen se en mång- fald av olika lärosäten med högre grad av självständighet. En viktig faktor för att åstadkomma denna självständighet är utan tvivel det ekonomiska oberoendet. Det är knappast rimligt att tänka sig att något lärosäte inom en överskådlig tid skulle kunna bli helt och verkligt oberoende. Även om staten skulle kunna avsätta medel för att inrätta ett antal lärosätesstiftelser, skulle förmodligen grund- utbildningen fortsätta att vara till största delen finansierad av staten. Om studieavgifter skulle komma att införas, är det knappast troligt att dessa skulle bli en heltäckande finansiering av utbild- ningen. 2 anser att en ny strategi och ett nytt förhållningssätt till dem som vill bidra till att stärka universitetens och högskolornas forskning måste formuleras. Detta är också vad som förordas av EU, som i rapporten more for research angav 17 rekommen- dationer om vilka mått och steg som EU:s medlemsstater måste vidta för att främja stiftelsers, ideella organisationers och individers beredvillighet att bidra till investeringar i forskning och utveckling. Bland de viktigaste av dessa rekommendationer kan nämnas: att donationer och gåvor av individer, företag och stiftelser skall gyn- nas genom generösa skatteavdrag; att medlemsstaternas regeringar uppmanas att i tillägg till existerande anslag avdelade för forskning och utveckling skapa ett system av matching funds för projekt stödda genom privata källor; att universiteten skall uppmuntras att skapa sina egna stiftelser för att generera resurser för forskning. 2 delar Kommissionens uppfattning och förordar att dessa förslag genomförs i . Möjligheten att ansöka om universitetsstatus har bidragit till en utveckling mot bredd både i utbildning och i forskning såväl inom som mellan vetenskapsområden. 2 har gjort bedömningen att forskningsmiljöerna och forskarutbildningen istället bör kon- centreras. Att ge fler högskolor universitetsstatus och därmed sprida forskarutbildningen är olämpligt av såväl kvalitetsskäl som ekonomiska skäl. 2 föreslår därför att eventuella framtida beslut om univer- sitetsstatus bör göras endast utifrån kvalitetsbedömning. Det bör därför vara en uppgift för att pröva och besluta om eventuella ansökningar om universitetsstatus. Genom att beslut om universitetsstatus frikopplas från statsmakternas beslut bör inte frågan om universitetsstatus kopplas till åtagande om ekonomisk utbyggnad. bör vidare genom en ändring i hög- skolelagen ges befogenhet att besluta om vid vilka högskolor som examina på forskarnivå som för utbildning får avläggas. För att uppnå profilering och koncentration föreslår 2 att högskolor ska kunna få rätt att utfärda examina på forskarnivå inom ämnen i stället för inom nuvarande breda vetenskapsområ- den. Kraven för att ge högskolor examensrätt på forskarnivå ska vara höga. För att värna kvaliteten i forskarutbildningen föreslår 2 att ska kunna återkalla examensrätten i ett ämne även på forskarnivå, samt att huvudhandledare av en doktorand, ska vara anställd vid samma lärosäte som det där doktoranden är antagen. Konstnärliga examina på forskarnivå införs. I delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem för hög- skolans grundutbildning (SOU 2005:48) presenterades en rad för- slag beträffande såväl ett nytt styrsystem som ett nytt resurstill- delningssystem för grundläggande högskoleutbildning. Sedan del- betänkandet lämnades har en ny struktur för den högre utbild- ningen beslutats av genom införandet av tre nivåer inom svensk högre utbildning. Mot bakgrund av denna förändring läm- nar 2 ett delvis nytt förslag till resurstilldelningsmodell för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, men vill påpeka att förslagen tar sin utgångspunkt i delbetänkandets förslag och i många avseenden är en vidareutveckling av dessa. Den modell för att fördela resurser till universitet och hög- skolor som utredningen föreslår är ett sammanhängande förslag som ska bidra till att höja kvaliteten i såväl utbildning som forsk- ning, stärka sambandet mellan utbildning och forskning samt skapa bättre långsiktiga planeringsförutsättningar för universitet och högskolor. 2:s förslag till modell för att fördela anslagsmedel till universitet och högskolor innebär också att fördelningen av medel, såväl tillkommande som befintliga, görs utifrån förutbestämda kriterier. Modellen innebär således att framtida resurstilldelning för utbildning och forskning är beroende av hur lärosätena lyckas i sina ansträngningar, och inte av politiska överväganden som sällan redovisas öppet. 2:s förslag beträffande anslags- och resurstilldelnings- modellen ska bidra till ökad kvalitet i utbildning och forskning och även till ett starkare samband dem emellan. Dessa förslag är i sammanfattning följande: Resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå består av en grundersättning per helårsstudent för samtliga helårsstudenter samt tre olika tilläggsersättningar som är beroende av undervisningsmetod m.m., men inte av vilket ämne kursen till- hör. Modellen innebär att kvalitetshöjande och särskilt resurs- krävande undervisningsmetoder, på såväl grundnivå som avancerad nivå, kan få tilläggsersättning, som dock måste rymmas inom utbildningsramen. Per capitaersättning för helårsprestationer av- skaffas. Grundersättningen förstärks i förhållande till dagens lägsta ersättningsbelopp så att grundersättningen motsvarar den basnivå som gällde när det nuvarande systemet infördes . Per capitaersättning för helårsdoktorander införs. Därmed om- attar resurstilldelningsmodellen högre utbildning på samtliga tre nivåer. Förslaget innebär att resursåtgången för utbildning på fors- arivå synliggörs och att framtida statsmaktsbeslut om dimensione- ingsörändringar beträffande forskarutbildning åtföljs av resursök- ingar eller resursminskningar. Kvaliteten i utbildning på grundnivå och avancerad nivå stärks genom att en resurs för forskningsanknytning inkluderas i ersätt- ning för helårsstudenter. Resursen överförs från lärosätets forsk- ningsanslag. Resursen för forskningsanknytning, som inkluderas i grundersättningen per helårsstudent, stärker också sambandet mel- lan forskning och utbildning. En kvalitetsrelaterad tilldelning införs för utbildning på grund- nivå och avancerad nivå. Den består av ytterligare tilläggsbelopp som stärker kvaliteten i utbildningen och tilldelas beroende av resultatet av lärosätesutvärderingarna . En lärosätesresurs för vissa lärosäten med konstnärlig utbildning införs i enlighet med förslaget i delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldelningssystem till högskolans grundutbildning. Det innebär att medel för särskilt resurskrävande utbildningar koncentreras till ett fåtal lärosäten. Frågor om konstnärlig utbildning på forskarnivå behandlas separat. Resurserna för utbildning ska i princip följa studenterna och doktoranderna så att deras val av lärosäte och utbildning ger effekt på fördelningen av resurser mellan lärosäten. Kvalitet och aktivitet i universitetens forskning premieras genom att hälften av befintliga anslagsmedel till forskning konkur- rensutsätts och fördelas utifrån kvalitets- och aktivitetsbaserade kriterier. En modell med utvärderingar och indikatorer införs. Den konkurrensutsatta delen av forskningsramen för varje universitet fördelas: efter kvalitetsutvärderingar av forskningen, efter mät- ningar av fältnormaliserade citeringar av internationell vetenskaplig produktion, av externa medel, av antal disputerade lärare och av antal kvinnliga professorer. Eventuellt nya tillkommande anslags- medel för forskning fördelas utifrån samma kriterier. Anslagsmedel till forskning vid högskolor avgränsas till att i förekommande fall avse en eller flera forskningsprofiler. Resurser för en forskningsprofil beräknas till . Hindren för en utveckling mot gränsöverskridande utbildning och forskning undanröjs genom att utbildningsområden respektive vetenskapsområden som grund för resurstilldelning till utbildning och forskning avskaffas. Varje lärosäte tilldelas ett anslag som består av resurser för såväl utbildning som forskning. Ett anslag medför en friare disposition av resurserna vilket är nödvändigt eftersom utbildning och forsk- ning på många sätt är sammanvävda. Därutöver vill 2 med sina förslag ge universitet och hög- skolor långsiktiga planeringsförutsättningar. Förslagen är följande: Fyraåriga planeringsperioder införs. Det innebär att anslagen till lärosätena beräknas för en fyraårsperiod, men beslutas av . I anslaget till respektive lärosäte ingår en utbildningsram. Hälften av utbildningsramen utgör en bas och hälften en resultat- baserad del. är anslagen fasta och påverkas inte av uppnådda resultat. I anslaget till respektive universitet ingår en forskningsram. Hälften av forskningsramen utgör en bas och hälften en resultatbaserad del.