sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — De främsta insatserna för att främja export från svenska multinationella företag återfinns därmed inom näringspolitiken. Den svenska andelen av de svenska multinationella företagens samlade försäljning minskar gradvis. Detta beror i första hand på att tillväxten utanför har en starkare effekt på dotter- bolagens lokala försäljning och på dotterbolagens export till Varför tappar exportmarknadsandelar? grannländer än på exporten från . I länder med färre och mindre multinationella företag påverkas hemlandets export starkare av tillväxten på utländska marknader. Den lägre till- växttakt i svensk varuexport som följer av detta kompenseras genom exporten av kunskap och tjänster till dotterbolagen. En indikation på värdet av dessa flöden ges av avkastningen på svenska investeringar utomlands. motsvarade detta inflöde av intäkterna från svensk varuexport. Möjligheterna att flytta ut produktion utan att äga de utländska produktionsanläggningarna har ökat. Utomlands utkontrakte- ring – eller offshoring – berör oftast verksamheter som är mindre komplicerade och mindre strategiskt viktiga än de verk- samheter som bedrivs i utländska dotterbolag. Effekterna på den svenska exporten kan förväntas vara positiva, av flera skäl. Den främsta anledningen är att det svenska företagets konkurrens- kraft kan förväntas öka när det får tillgång till billigare utländska produktionsfaktorer. En ytterligare anledning är att de kompo- nenter som produceras utomlands också ingår i den svenska exporten: ett företag som lägger ut omfattande verksamhet utomlands kan registrera högre exportvärden och höja sin exportmarknadsandel utan att öka den svenska sysselsättningen eller det svenska förädlingsvärdet. Det svenska bytesförhållandet har försämrats långsiktigt . Det faktum att priserna för den svenska exporten ökat långsammare än priserna för andra länders export (till exempel ) innebär att det är svårare för att försvara sin exportmarknadsandel. Exportvolymen måste öka snabbare än exportvolymen i länder som möter en mera gynn- sam prisutveckling. Försämringen i bytesförhållandet innebär också att en märkbar del av den svenska produktivitetsutveck- lingen har kommit våra handelspartners till godo i form av lägre priser på svenska produkter. En viktig förklaring för nedgången i bytesförhållandet är att är specialiserat inom högteknologiska branscher där den snabba teknikutvecklingen leder till snabba kostnadsminsk- ningar och prisfall för produkterna. Dessutom opererar många svenska företag i specialiserade marknadssegment där en ökning i utbudet från snabbt leder till minskade priser. Företa- gens svar på prisfallen är oftast att utveckla nya produktvarian- Varför tappar exportmarknadsandelar? ter som har bättre egenskaper och högre kvalitet, och som där- för kan säljas till högre pris. Försämringen i bytesförhållandet är ett långsiktigt problem endast om produktivitetstillväxten och innovationskraften inte är tillräckligt hög för att kompensera prisfallen. Om företagen klarar av att öka sin produktionsvolym eller att introducera nya och mer avancerade produktvarianter i snabb takt kan real- inkomsterna och välfärden öka trots att priserna går ner. Detta kräver dock ett gott innovationsklimat, där förutsättningarna för FoU och kommersialisering av nya produkter är minst lika bra som i omvärlden. Mot bakgrund av dessa observationer och slutsatser är det också möjligt att bedöma hur minskningen av exportmarknads- andelar bör tolkas. Utredningens uppfattning är att förändringarna i exportmarknadsandelar under det senaste årtiondet inte återspeg- lar utvecklingen i den svenska ekonomin. Orsaken är att globalise- ringen på många olika sätt urholkat det informationsinnehåll som en gång kunde utläsas ur statistik över utvecklingen av enskilda länders andelar av världens export. Det som händer på varumark- naden är endast en del av den samlade utvecklingen för ekonomin. En stiliserad bild av världen kan illustrera den omgivning där exportmarknadsandelarna återspeglade länders underliggande styrkor och svagheter. dominerade världshandeln, och de flesta stora länder utvecklades i ungefär samma takt. Det fanns skillnader i tillväxt, men dessa hade en betydligt mindre påverkan på världens ekonomiska struktur än vad utvecklingen i stora snabbväxande länder som , och har . Växelkurserna var satta inom ramarna för Bretton-Woods-systemet, och devalveringar och revalveringar genomfördes sällan. Multinationella företag började bli viktiga, men deras andelar av världshandeln var fortfarande relativt små. I synnerhet var det ovanligt med vertikalt integrerade multinationella företag med verksamhet i många olika länder. Varuhandeln domi- nerade: tjänster handlades förvisso, men utgjorde en liten del av den totala världshandeln. I denna institutionella och ekonomiska omgivning återspeglade exportmarknadsandelarna viktig informa- tion om konkurrenskraft och utvecklingstrender, som dessutom kunde användas för ekonomisk-politiska beslut. Varför tappar exportmarknadsandelar? I dagens globaliserade omgivning är det inte tydligt att krym- pande exportmarknadsandelar orsakas av eller återspeglar en sva- gare konkurrenskraft. Det är inte heller tydligt hur politiken borde utformas för att svara på en minskning av andelarna. Problemen med att tolka utvecklingen av exportmarknadsandelarna kan kanske sammanfattas i motfrågan Vilken exportmarknadsandel borde ha?. Svaret är att det inte finns något tydligt eller entydigt svar på frågan. Diskussionen i detta kapitel har pekat på ett antal faktorer som alla påverkar vilken andel en enskild ekonomi kom- mer att ha. Omvärldens exporttillväxt, tjänstesektorns utveckling, de multinationella företagens roll och utvecklingen av export- och importpriser hör till de bestämningsfaktorer som diskuterats i detta kapitel. Dessutom finns ett antal andra förhållanden som kan vara viktiga. Detta gäller till exempel hemmamarknadens storlek och tillgången på naturtillgångar. Det är allmänt bekant att stora länder ofta har lägre exportintensitet än små länder. En stor hemmamark- nad innebär att man kan hitta kunder på hemmaplan, och att man också kan uppnå stordriftsfördelar utan att behöva söka utländska kunder. Dessutom innebär en stor hemmamarknad att det kan fin- nas inhemska leverantörer inom nästan varje bransch – behovet av import är mindre, och därmed är motiven att exportera också sva- gare. På motsvarande sätt kommer ett land med få naturresurser att ha ett relativt stort importbehov, vilket i sin tur kräver att det finns exportintäkter för att kunna finansiera importen. Detta är en anledning till att kommer att ha en större handelsinten- sitet än , trots att ekonomiernas storlek inte skiljer sig sär- skilt mycket. Ett tankeexperiment skulle kunna vara att fundera på vad som skulle behövas om tappade sin vattenkraft: hur skulle exporten och importen utvecklas? Det spontana svaret är troligen att exporten skulle minska eftersom förutsättningarna för energiintensiv export då skulle vara betydligt sämre. Ett mera eftertänksamt svar skulle ta hänsyn till att vårt behov av importerad energi också skulle öka, och att vi skulle behöva utveckla nya inkomstkällor för att ha råd att importera mer energi. Ett långsik- tigt resultat skulle kanske vara en ökning i landets exportmark- nadsandelar. Man kan dock ifrågasätta huruvida detta skulle vara ett tecken på styrka och konkurrenskraft, på samma sätt som man kan ifrågasätta om ett land som vinner exportmarknadsandelarna tack vare en devalvering har en bättre utveckling än omvärlden. 3 Svensk export på företagsnivå Föregående kapitel har presenterat en mycket omfattande mängd information om export och internationalisering, till största delen baserat på övergripande statistik. Den internationella statistiken över internationell handel och produktion finns i bästa fall till- gänglig på detaljerad industri- och produktnivå, men enskilda företag syns sällan i analysen. Därför är det svårt (om inte omöj- ligt) att i ett jämförande internationellt perspektiv studera utveck- lingen av exporten från olika storleksklasser av företag, såsom efterfrågas i utredningens direktiv. För att komplettera den bild som framkommit när vi studerat övergripande statistik har utred- ningen därför också analyserat mera detaljerad information om svensk varuexport på företagsnivå. Denna analys bygger på statistik över alla företag i den svenska tillverkningsindustrin och deras export.TPF1FPT Handelsstatistiken på företagsnivå innehåller information om exportvärde, volym och mottagarland.TPF2FPT Statistiken beskriver även företagens försäljning, löner, förädlingsvärden och bruttoinvesteringar. Vidare finns upp- gifter om företagens ägarstruktur och utbildningsprofilen för de anställda.TPF3FPT Analysen bygger på varuexport av företag inom tillverknings- industrin.TPF4FPT Denna detaljerade information finns i skrivande stund tillgänglig endast för perioden –2004. Den ger utredningen möjlighet att undersöka exportmönster och exportens bestäm- ningsfaktorer på detaljnivå och bedöma vilka företag som varit mest framgångsrika under det senaste årtiondet. 1TP PT Genom företagsspecifika identifikationsnummer har uppgifter om företagens varuexport och destinationsländer sammanfogats med annan information i företagsstatistiken. All statistik kommer från SCB och matchningen av löpnummer på företagen i de olika databaserna har utförts av SCB. 2TP PT Analysen är utförd på SITC:s 8-siffrorsnivå. 3TP PT Uppgifterna om utbildningsstrukturen för arbetskraften kommer från SCB:s registerbase- rade sysselsättningsstatistik. 4TP PT Tillverkningsindustrin omfattar i denna analys SNI 15-37. Svensk export på företagsnivå svagheter och brister som möjligtvis skulle kunna åtgärdas med olika exportfrämjande insatser identifieras. Kapitlet omfattar fyra huvudavsnitt. Det första avsnittet identi- fierar och beskriver varuexportörer 2004 samt exportut- vecklingen . Nästföljande avsnitt undersöker några av de faktorer som påverkar enskilda företags exportbeslut. Betoningen i detta avsnitt ligger på skillnader mellan små och stora företag. Därefter undersöks exportens fördelning över svenska ursprungsregioner. Det fjärde huvudavsnittet identifierar en grupp av exportörer som sällan uppmärksammats i den svenska debatten: temporära exportörer, som förekommer oregelbundet i exportsta- tistiken. Motivet för att uppmärksamma dessa företag är att riktade främjande åtgärder som fokuserar på dessa företag kan bli mer effektiva än mer generella insatser. Kapitlet avslutas med en kort sammanfattning. I debatter om företagsklimat och näringspolitik har det länge påpekats att den svenska företags- och sysselsättningsstruk- turen ser något annorlunda ut än strukturen i många andra länder. I synnerhet hävdas att den svenska företagsstrukturen uppvisar en smal midja på grund av att andelen medelstora företag är liten i jämförelse med andra länder. I stället domineras näringsstrukturen av ett litet antal stora företag som har en mycket stor andel av total sysselsättning och produktion, samt ett stort antal små företag, som sammantaget är viktiga för sysselsättningen, men som har en relativt liten andel av den samlade produktionen. Denna struktur upplevs ofta som ett problem, med hänvisning till att den är ett resultat av bristande dynamik i näringslivet. Med tanke på att omvärlden förändras kontinuerligt vore det naturligt att se omfat- tande förändringar även i näringsstrukturen. De företag och bran- scher som bäst klarar av att möta den internationella konkurrensen borde kunna växa snabbt, medan de som är mindre framgångsrika borde krympa eller slås ut. En sådan dynamik skulle troligen resul- tera i ett mönster med relativt många medelstora företag – förutom den grupp av företag som långsiktigt kommer att förbli medelstora borde det finnas både snabbväxande bolag som är på väg att bli storföretag, och stagnerande bolag som varit större. Att den dynamiken saknas tolkas som ett tecken på att innovations- Svensk export på företagsnivå kraften i är svag eller att det finns faktorer som hindrar småföretagen från att växa sig stora. Ett resultat är till exempel att få nya företag når upp till toppen av storlekspyrami- den: var det bara tre nya företag som tog sin in på listan över 20 största företag, medan motsvarande siffra för var elva nya företag.TPF5FPT Det finns också en oro för vad beroendet av ett litet antal stor- företag betyder för den makroekonomiska stabiliteten. En försäm- rad marknadssituation för fordonsindustrin eller telekomindustrin kan få större genomslag i ett land som , där industrin domi- neras av enstaka företag, än i länder där det finns många medelstora företag som kan uppvisa en större variation i produkturval, mark- nadsinriktning och tillväxtstrategi. När det gäller exporten finns det dock anledning att betona de fördelar som den svenska industristrukturen medfört. Det faktum att ett tiotal svenska företag har vuxit sig så stora att de ingår bland världens 500 största företag med ytterligare ett dussintal strax där- efter i storlek, har bidragit starkt till exportframgångar. Storföretagen har de resurser som krävs för att bygga upp kunskap om och synas på utländska marknader, och deras framgångar på exportmarknaderna gynnar också mindre svenska företag på flera sätt. kan dra nytta av den positiva Sverigebild som storföretagen skapar och nå utländska kunder i de stora företagens kölvatten, kunskapen om utländska marknader sprids från stora till små företag, och många mindre bolag deltar indirekt i globalise- ringen genom att verka som underleverantörer till storföretagen. En företagsstruktur där storbolagen har en mindre vikt kan inne- bära att näringslivet i sin helhet måste ta på sig större fasta kostna- der för att inhämta kunskap om utländska marknader och att göra sig kända utomlands – i stället för en situation där ett fåtal storfö- retag investerar i kunskap och marknadsföring måste kanske vart och ett av ett stort antal mindre företag genomföra motsvarande satsningar: ofta är det dessutom ungefär samma information som vart och ett av företagen måste inhämta.TPF6FPT 5TP PT Se 071011. Det bör dock noteras att Henrekson och Stenkula (2007) visat att utvecklingen sedan finanskrisen i början skiljer sig från det tidigare mönstret. Även om de medelstora företagens andel i till exempel tillverkningsindustrin är relativt låg har deras tillväxt i svensk sysselsättning varit snabbare än storföretagens. Se även Henrekson och Stenkula (2006). 6TP PT Flera av de utländska observatörer utredningen intervjuat i samband med våra studieresor har också noterat att många storföretag inneburit en konkurrensfördel vad gäller exportfrämjandet. Storförtagen klarar oftast av att finansiera och genomföra sina egna insatser, medan småföretagen kan behöva stöd. Därför blir kostnaderna för Svensk export på företagsnivå Mot bakgrund av diskussionen ovan är det varken förvånande eller nödvändigtvis oroande att storföretagen dominerar inter- nationella handel. Figur 3.1 visar hur samlade varuexport fördelades mellan olika storleksklasser av företag, och understryker storföretagens starka dominans. I EU-sammanhang räknas företag med mer än 249 anställda som stora företag, medan företag med 51–249 anställda är medelstora. Den statistik vi har tillgång till har något annorlunda storleksklasser, och omfattar fem olika kategorier. omfattar kategorierna med 1–10 anställda och 11–50 anställda, gruppen medelstora företag har 51–200 anställda, och storföretagen har fler än 200 anställda. Av de sammanlagt omkring 25 435 företagen 2004 var , det vill säga 8 891 företag, registrerade som exportörer.TPF7FPT Av dessa exportörer var småföre- tag, var medelstora och var storföretag. Sam- tidigt stod storföretagen för av exporten, de medelstora företagen hade och småföretagen svarade för . De 72 företag som hade mer än 1 000 anställda stod för av samlade exportvärde. exportfrämjandet ofta högre i länder med många småföretag. Vi återkommer till en mera detaljerad diskussion om främjandet i följande kapitel. 7TP PT Den officiella statistiken underskattar antalet exportörer, eftersom exporten till EU endast registreras om den sammanlagda exporten till alla EU-länder överstiger . Det finns troligen ett stort antal småföretag vars totalexport till EU är mindre än denna summa, och som därför inte registreras som exportörer. Det bör naturligtvis också noteras att många små och medelstora företag som inte exporterar själv deltar i exporten genom att vara underleverantörer till större företag. Tyvärr har det inte varit möjligt att identifiera dessa indirekta exportörer i den statistik vi haft tillgång till. Svensk export på företagsnivå Figur 3.1 Andelar av export och exportföretag i olika storleksklasser 2004 (procent) Källa: Utredningens beräkningar baserade på SCB:s företagsstatistik. En orsak till att storföretagen svarat för en så stor del av exporten är att deras exportbenägenhet varit mycket större än småföreta- gens. Medan av alla företag med mer än 200 anställda exporterade var det mindre än en tredjedel av företagen med 50 eller färre anställda som hade någon export. De stora före- tag som också var exportörer exporterade i snitt hälften av sin omsättning – småföretagens genomsnittliga export var mindre än en fjärdedel av omsättningen. hamnade någon- stans mitt emellan dessa grupper: av dem var för- visso exportörer, men den genomsnittliga exporten låg av omsättningen. Både exportbenägenhet, sannolikheten att ett företag exporte- rar, och exportintensiteten, exportens andel av företagets omsätt- ning, varierar mellan branscher. Tabell 3.1 sammanfattar en mängd information om exportbenägenhet och exportintensitet för de fem industrikategorier som diskuterades i Kapitel 2 – resursintensiva, arbetsintensiva och skalintensiva industrier samt industrier med differentierade och högteknologiska produkter. De mest exportin- riktade branscherna är differentierade varor och högteknologi, som har både den största andelen exporterande företag och högst Svensk export på företagsnivå Småföretagen är relativt viktiga för den arbetsin- tensiva industrins export, eftersom antalet riktigt stora företag är litet och dessa dessutom har en väldigt låg exportintensitet. Småfö- retagens roll i skalintensiv och högteknologisk produktion är liten. Där dominerar i stället storföretagen, vilket inte är förvånande med tanke på kraven på kapital och FoU inom dessa branscher. Det är emellertid noterbart att till och med småföretagen i grupperna differentierade produkter och högteknologi är synnerligen export- inriktade: den svenska marknaden för företag i dessa branscher är så liten att många företag är internationellt inriktade redan från sin födelse. En annan noterbar observation är den begränsade roll storföretagen har i den arbetsintensiva industrin: deras andel av exporten är klart lägre här än i någon annan branschgrupp. Detta återspeglar den arbetsintensiva industrins begränsade andel av den svenska exporten, som diskuterades i Kapitel 1. SOU 2008:90 Svensk export på företagsnivå Exportbenägenhet och exportintensitet i olika storleksklasser och branschgrupper i tillverkningsindustrin 2004 201–1 000 201–1 000 201–1 000 201–1 000 201–1 000 201–1 000 Källa: Utredningens beräkningar baserade på SCB:s företagsstatistik. Svensk export på företagsnivå Andra skillnader mellan företagen rör lön och exportvärde per anställd och antal destinationsländer för exporten (se Tabell 3.2). En första observation är att större företag tenderar att betala högre löner, och att exportföretag tenderar att betala högre löner även när man tar hänsyn till storleksskillnader. Förklaringen är att export- företagen oftast är mer produktiva än icke-exporterande företag – detta är en viktig notering som vi återkommer till nedan. I allmän- het har större företag också ett högre exportvärde per sysselsatt, med de största företagen inom skalintensiv och högteknologisk industri som de främsta exportörerna: det är ingen överraskning att företag som , , , och ver- kar inom dessa branscher. Det är också lugnande att notera att den industri där exportutvecklingen är svagast – den arbetsintensiva industrin – också verkar vara den som betalar de lägsta lönerna och har det minsta lönegapet mellan exportörer och icke-exportörer. En strukturomvandling som leder till att jobb med relativt låga löner gradvis försvinner till förmån för mera attraktiva arbetstill- fällen vare sig dessa återfinns i tillverkningsindustri eller tjänste- sektor kan vara besvärlig på det lokala planet, men är önskvärd på nationell nivå. Svensk export på företagsnivå Tabell 3.2 Löner, exportvärde, destinationsländer och exportprodukter i olika storleksklasser och branschgrupper i tillverkningsindustrin 2004 Lön/sysselsatt, Lön/sysselsatt, 201–1 000 201–1 000 201–1 000 201–1 000 201–1 000 201–1 000 Källa: Utredningens beräkningar baserade på SCB:s företagsstatistik. Svensk export på företagsnivå En annan intressant observation är att de flesta exporterande små- företag fokuserar på ett litet antal utländska marknader – de flesta företag i med 1–10 sysselsatta har bara en utländsk destinations- marknad, och de flesta i klassen 11–50 sysselsatta exporterar till högst tre marknader. Storföretagen har däremot ett stort antal exportmarknader: medianen för de stora företagen är 47 destina- tionsländer. En liknande skillnad finns i antalet distinkta export- produkter. Medan småföretagen oftast exporterar ett litet antal produkter erbjuder de stora företagen ett mycket större produkt- sortiment. De flesta företag har ett litet antal destinationsländer, och att det finns ett litet antal företag som är extremt globaliserade med över 50 destinationsländer. Den första gruppen består främst av småföretag, medan den sistnämnda i första hand utgörs av stor- företag. Antalet exportprodukter följer ett liknande mönster. De allra flesta företag exporterar ett fåtal produkter och omkring 2 500 företag har endast en exportprodukt. finns det enstaka företag som exporterar fler än 400 olika produkter – dessa är stor- företag inom branscher med differentierade produkter och högtek- nologi. Skillnaderna i exportdestinationer rör inte enbart antalet desti- nationer utan också var dessa destinationer är belägna. Figur 3.2 visar vilken andel av de små tillverkningsindustriföretagen med 11– 50 anställda som exporterar till olika geografiska områden. Den nedre delen visar fördelningen av exportvärdet. Nio av tio exporte- rande småföretag säljer till de nordiska länderna, har export till övriga EU-länder, och säljer till och . Dessa andelar är ganska höga, och antyder att de exporterande småföretagen är någorlunda inter- nationaliserade. Ser vi däremot på fördelningen av exportvärdet blir bilden något annorlunda (Figur 3.3). EU-15 och svarar tillsammans för två tredjedelar av småföretagens exportvärde, och övriga regioner är betydligt mindre viktiga.TPF8FPT Samma observation gäller de allra minsta företagen, med 1–10 anställda. Slutsatsen är att de flesta exporterande småföretagen är regionaliserade snarare än globaliserade: närområdet är en viktig marknad, medan resten av världen ännu inte står för någon stor andel av exporten.TPF9FPT Det är 8TP PT Andelarna för och EU-15 kan inte summeras, eftersom kategorierna har ett visst överlapp: och finns med både i och EU-15. 9TP PT Exporten från småföretagen i branschen högteknologi utgör ett undantag från denna generalisering. Dessa företag har en mycket större internationell närvaro, och nästan två Svensk export på företagsnivå dock positivt att en relativt stor andel av de exporterande småföre- tagen ändå gjort vissa insteg på mer avlägsna marknader som Nord- och . Detta tyder på att det finns ett intresse för att bygga upp en större räckvidd och att avlägsna marknader som och har en potential att öka i betydelse . De företag som har förmågan att ta till vara potentialen kommer san- nolikt inte förbli småföretag, utan växa sig betydligt större.