sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Genom hänvisningen i den nya paragrafen till uppgifter som avses i 2 kap. 3 § första stycket 1, 3, 4 och 11 blir det möjligt med direktåtkomst till de uppgifter som räknas upp i nämnda förordning. 2 kap. 8 c § Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitt 15.9.8. Den nya regleringen innebär att socialnämnderna får ha direkt- åtkomst till beskattningsdatabasen såvitt avser en del uppgifter som behövs i ärenden enligt 4 och 9 kap. SoL. Vilka dessa uppgifter är framgår av 11 kap. 11 b § i författningsförslag nr 7 och – mer preciserat – 6 § i författningsförslag nr 12. 20.7Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 11 kap. 11 § Den nya utformningen av paragrafen har motiverats i avsnitten 15.9.5, 15.9.6 och 15.10.1. Paragrafen i sin nuvarande lydelse innehåller en uppgifts- skyldighet för och arbetslöshetskassorna gente- mot socialnämnder. Genom den nya lydelsen omfattas också CSN av en motsvarande uppgiftsskyldighet. Den nya lydelsen innebär dessutom att uppgiftsskyldigheten kopplas till ärenden om ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL och återkrav av sådant bistånd enligt 9 kap. SoL. Enligt 11 d § meddelar regeringen ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas ut. I förslaget till förordning om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453), se författningsförslag nr 12, anges i detalj vilka uppgifter som skall lämnas ut av CSN (2 §), (3 §) och arbetslös- hetskassorna( 4 §). Den nuvarande andra meningen har brutits ut och bildar en egen paragraf, 11 c §. 11 kap. 11 a § Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitten 15.9.5 och 15.9.6. Bestämmelsen innebär att Arbetsförmedlingen (som skall bildas ) skall lämna ut vissa uppgifter till socialnämn- derna i ärenden enligt 4 och 9 kap. SoL. I linje med vad som gäller enligt 11 kap. 11 § har en precisering av uppgiftsskyldigheten tagits in i författningsförslag nr 12, i detta fall i 5 §. 11 kap. 11 b § Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitten 15.9.5 och 15.9.6. Bestämmelsen innebär att skall lämna ut vissa upp- gifter till socialnämnderna i ärenden enligt 4 och 9 kap. SoL. Uppgifterna anges närmare i 6 § i författningsförslag nr 12. 11 kap. 11 c § Som nämnts i författningskommentaren till 11 kap. 11 § motsvarar denna nya paragraf andra meningen i nuvarande i 11 kap. 11 §. Den ändringen har dock gjorts att den uppgiftsskyldighet som bestäm- melsen innebär har knutits till ärenden enligt 4 och 9 kap. SoL i överensstämmelse med regleringen i 11 kap. 11–11 b §§. 11 kap. 11 d § Paragrafen är ny. Som framgår av författningskommentaren till 11 kap. 11 § har med utgångspunkt i denna informationsregel närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheterna tagits in i en särskild förordning, se författningsförslag nr 12. 20.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten I paragrafen har två punkter, 4 och 5, lagts till. Bestämmelsen i punkt 4 har behandlats i avsnitt 14.6.3. Den innebär att de sekundära ändamål för vilka Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter kompletteras. Genom bestämmelsen medges Arbetsförmedlingen att behandla personuppgifter så att KFM skall kunna få del av de uppgifter som Arbetsförmedlingen skall lämna ut enligt 16 b § i författningsförslag nr 16. Av liknande skäl innehåller punkt 5 en bestämmelse – som har behandlats i avsnitt 15.9.8 – som ger Arbetsförmedlingen rätt till behandling av personuppgifter för att Arbetsförmedlingen skall kunna fullgöra den uppgiftsskyldighet gentemot socialnämnder som anges i lag, se 11 kap. 11 a § i författningsförslag nr 7, och närmare i förordning, se 5 § i författningsförslag nr 12. Tilläggen i första stycket har redovisats i avsnitt 14.7.2 respektive 15.9.8. Bestämmelsen innebär att KFM och socialnämnderna ges möjlig- het till direktåtkomst till de uppgifter hos Arbetsförmedlingen som omfattas av denna myndighets uppgiftsskyldighet (jfr författnings- kommentaren till 5 §). 20.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration Den nya punkten 4 i första stycket har behandlats i avsnitt 15.10.3. Genom den nya bestämmelsen får behandla personuppgifter i syfte att lämna ut dem till socialnämnderna enligt föreskrifterna i lag, se 11 kap. 11 § i författningsförslag nr 7, och närmare i förordning, se 3 § i författningsförslag nr 12. Paragrafen är ny. Den har motiverats i avsnitt 15.10.3. Bestämmelsen möjliggör direktåtkomst för socialnämnderna till de uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldig- het gentemot nämnderna (jfr författningskommentaren till 8 §). 20.10Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) En ny paragraf, 17 kap. 3 §, har införts. Den har behandlats i avsnitt 11.4.11. I första stycket i paragrafen föreskrivs en uppgiftsskyldighet för gentemot . Andra stycket inne- håller en informationsregel om att ytterligare föreskrifter meddelas i förordning. Vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten anges när- mare i 7 kap. 20 § i författningsförslag nr 20. 20.11Förslaget till lag om ändring i utlänningsdatalagen (0000:000) Detta lagförslag bygger på förslag till en ny registerlag, utlänningsdatalagen (SOU 2003:40). Ett alter- nativt förslag lämnas i författningsförslag nr 22 för det fall att förslag inte leder till lagstiftning inom den tid som våra förslag förutsätter. En ny paragraf, 12 a §, har tillkommit. Skälen för bestämmelsen har utvecklats i avsnitten 11.4.9 och 11 4.12. 20.12Förslaget till förordning om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) Se författningskommentaren i avsnitt 20.7. I fråga om särskilt bestämmelserna i 2–4 §§ kan noteras att det inte anges någon gräns för hur långt tillbaka i tiden som uppgifter om utbetalningar m.m. får avse. Mot bakgrund av vad som anförts i avsnitt 15.3 kan det emellertid knappast vara motiverat att sträcka sig längre tillbaka i tiden än någon enstaka månad. överlämnas till berörda myndigheter att finna en lämplig avvägning med beaktande av att en förutsättning för att uppgifter skall få lämnas ut är att de har betydelse i ärende om ekonomiskt bistånd (se 11 kap. 11 § i författningsförslag nr 7). Vad gäller regleringen i 6 § kan nämnas att det i punktupp- räkningen också ingår uppgifter som kan anses offentliga hos . Bestämmelserna i 6 och 7 §§ skattedatabasförord- ningen om utlämnande av uppgifter från beskattningsdatabasen till CSN och innehåller på ett motsvarande sätt även offentliga uppgifter. 20.13Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar I 28 § har en mening lagts till. Vidare har begreppet automatisk databehandling ersatts med det numera för samma slags behandling använda begreppet automatiserad behandling. Bestämmelsen redo- visas i avsnitt 15.9.8. 20.14Förslaget till förordning om ändring i folkbokföringsförordningen (1991:749) Skälen för ändringarna i 2 § har utvecklats i avsnitt 10.2. 20.15Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring Se författningskommentaren i avsnitt 20.5. Denna nya paragraf har behandlats i avsnitt 14.5.2. Den innehåller en reglering av de närmare uppgifter som arbetslöshetskassorna skall lämna ut till KFM. En övergripande föreskrift om uppgiftsskyldigheten finns i 4 kap. 15 § UB. 20.16Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten En ny paragraf, 16 b §, har införts. Den har motiverats i avsnitt 14.6.2. Bestämmelsen i första stycket innebär en uppgiftsskyldighet för Arbetsförmedlingen gentemot KFM. Vilka uppgifter som omfattas av skyldigheten preciseras i andra stycket. 20.17Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet En ändring har gjorts i första styckets inledning. Skälen för den har redovisats i avsnitt 9.3. och 11.3.2. Ändringen innebär att uppgifter skall lämnas utan att det är ett villkor att en uttrycklig begäran framställts i varje särskilt fall. Justeringen i punkt 1 i första stycket har redovisats i avsnitt 11.3.2. Den avser att säkerställa att får ta del av uppgifter om förmögenhet för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Den ändrade lydelsen av andra stycket 6 har behandlats i avsnitt 11.3.3. I andra stycket har en ny punkt tagits in, punkt 9. Den har behandlats i avsnitt 11.3.2. Bestämmelsen skall möjliggöra att lämnar ut de i punkten nämnda uppgifterna för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare. De fyra uppgifter som tas upp i punkten omfattas i och för sig redan av punkt 5 i stycket men den punkten får, såvitt framgår av författningstexten, anses hänförlig till punkt 5 i första stycket om beräkning och kontroll av bostadsbidrag. Paragrafen är ny. Den har motiverats i avsnitt 13.4.6. Första stycket innehåller en uppgiftsskyldighet för gentemot SPV i fråga om handläggningen av vissa förmåner. I andra stycket anges vilka uppgifter som skall lämnas ut. I författningsförslagen nr 3 och 4 finns i lag bestämmelser om uppgiftsskyldighet som avser förmåner av ett liknande slag. 20.18Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 7 a och 13 a §§ Paragraferna är nya. De har behandlats i avsnitt 14.6.3. Genom den nya regleringen blir det möjligt för Arbetsför- medlingen att lämna ut uppgifter till KFM enligt den uppgifts- skyldighet som föreskrivs i författningsförslag nr 16 och att göra det på medium för automatiserad behandling. 7 b och 13 b §§ Paragraferna är nya. De har behandlats i avsnitt 15.9.8. Bestämmelserna gör det möjligt för Arbetsförmedlingen att fullgöra den uppgiftsskyldighet gentemot socialnämnderna som anges i 5 § i författningsförslag nr 12 och att då använda medium för automatiserad behandling. Ändringen är en följd av införandet av de nya paragraferna, 7 a och 7 b §§. Den har kommenterats i avsnitten 14.6.3 och 15.9.8. Två nya stycken har tagits in. De har motiverats i avsnitt 14.7.2 respektive 15.9.8. De nya bestämmelserna medger direktåtkomst för KFM och socialnämnderna till de uppgifter som Arbetsför- medlingen skall lämna ut enligt vad som sagts i författnings- kommentaren till de övriga ändringarna i denna förordning. 20.19Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration I paragrafen har en ny punkt, 42, lagts till. Den har behandlats i avsnitt 11.4.12. Den nya bestämmelsen medger att i social- försäkringsdatabasen får behandla de uppgifter som Migrations- verket lämnar enligt den uppgiftsskyldighet som anges i författ- ningsförslag nr 10 och – mer i detalj – nr 20. Utformningen av bestämmelsen baseras på vad föreslagit (jfr avsnitt 20.11). Om den utredningens förslag inte kan ligga till grund för det som vi föreslår bör punkt 42 ges en annan lydelse i enlighet med vad som sägs i fotnoten till författningsförslaget. Paragrafen är ny. Den har motiverats i avsnitt 15.10.3. Bestämmelsen innebär att socialnämnderna får ha direktåtkomst till de uppgifter i socialförsäkringsdatabasen som närmare anges i 3 § i författningsförslag nr 12. 20.20Förslaget till förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97) En ny paragraf, 7 kap. 20 §, och en ny rubrik har införts. Se författningskommentaren till författningsförslag nr 10. 20.21Förslaget till förordning om ändring i utlänningsdataförordningen (0000:000) Denna nya paragraf, 8 a §, ansluter till författningsförslag nr 11. Se författningskommentaren till det förslaget. Bestämmelsen innebär en precisering av vad direktåtkomst får avse. 20.22Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen En ny paragraf, 6 a §, har införts. Den har behandlats i avsnitt 11.4.12. Författningsförslaget är ett alternativ till författningsförslagen nr 11 och 21. Det blir som sagts aktuellt om denna förordning är tillämplig när våra förslag genomförs. I sak mot- svarar det de nämnda förslagen nr 11 och 21. Utökade möjligheter till elektroniskt En särskild utredare skall pröva om det är lämpligt att vissa utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten mellan myndig- heter införs. I uppdraget ingår framför allt att se över –om kommunernas socialtjänst bör få elektronisk tillgång till uppgifter från främst och arbets- löshetskassorna för att kunna kontrollera att inlämnade uppgifter är riktiga, –om bör få elektronisk tillgång till uppgifter hos när den registrerar en inflyttad utomnordisk person och då ansökan om bidrag behandlas, –om det är lämpligt att i ökad utsträckning lämnar ut uppgifter till andra myndigheter och vilka uppgifter som i sådant fall skulle kunna komma i fråga eller om myndigheternas behov kan tillfredsställas på annat sätt, samt –om och under vilka förutsättningar myndigheter bör ha möjlighet eller vara skyldiga att på eget initiativ underrätta andra myndigheter vid misstanke om oegentligheter. Utredaren skall undersöka om behovet av ett ökat informations- utbyte går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång iden personliga integriteten. Om prövningen leder till bedömningen att dessa intressen kan förenas, skall utredaren lämna de författningsförslag som är nödvändiga. Uppdraget skall redovisas före utgången av . överlämnades propositionen Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studie- stödet (prop. 2000/01:129). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2001/02:KU3, rskr. 2001/02:18). Skälen för reformen var att stärka kontrollen av statliga medel, effektivisera ärendehanteringen och förbättra servicen för den enskilde. I denna del betonade regeringen i propositionen bl.a. att och regeringen vid upprepade tillfällen har ställt krav på en förbättrad kontroll av utbetalning av statliga medel från framför allt socialförsäkringssystemet men även från arbetslöshets- försäkrings- och studiestödssystemen. Bakgrunden till att sådana krav framställts var att kontrollen i systemen av olika anledningar hade brustit, vilket bl.a. resulterat i felaktiga utbetalningar. Felaktigheterna kan ofta effektivt förhindras genom ett utökat elektroniskt informationsutbyte. Det är inte enbart s.k. dubbla utbetalningar (en person uppbär felaktigt två eller flera förmåner ) som på detta sätt kan förhindras. Felaktiga utbetalningar kan även bero på bristfälligheter i ärendehanteringen, på att uppgifter som utbyts i olika system inte är jämförbara eller på att den enskilde oavsiktligt lämnat oriktiga uppgifter. Felaktiga utbetalningar kan också bero på att en omständighet inträffat i ett annat system utan att det är fråga om utbetalning av en annan förmån eller att uppgifter som en gång lämnats inte uppdateras kontinuerligt. Vidare angav regeringen att statsmakternas krav på en effektiv ärendehantering har fått till följd att myndigheter och andra organ som hanterar statliga medel har ett ökat behov av att på ett rationellt och enkelt sätt inhämta nödvändiga uppgifter såväl från den enskilde som från andra. Utvecklingen av elektroniska tjänster över Internet har i det sammanhanget öppnat nya möjligheter att förenkla ärendehanteringen. Utvecklingen går mot ärende- hanteringssystem där alla handlingar i ett ärende skall kunna hanteras och lagras elektroniskt. Ett ökat elektroniskt informa- tionsutbyte leder till att resurser som tas i anspråk för rutinärenden kan frigöras för andra angelägna arbetsuppgifter. För den enskilde kan det enligt vad regeringen anförde vara en fördel att själv slippa ombesörja att myndigheter eller arbets- löshetskassor har en fullständig utredning i ärendet och att uppgifterna kontinuerligt uppdateras så att beslutsunderlaget är aktuellt. I bidrags- och ersättningsärenden är behovet av skyndsam handläggning särskilt angelägen. För en sökande kan det vara mycket besvärande att behöva vänta på den första utbetalningen av t.ex. arbetslöshetsersättning eller studiestöd. Med ett ökat elektroniskt informationsutbyte kan handläggningstiderna för ett ärende minskas och beslut om skilda förmåner fattas snabbare. Servicen till den enskilde kan därigenom förbättras. Vidare kan antalet återkravsärenden reduceras. Slutligen nämndes i propositionen att ett utökat elektroniskt informations- utbyte minskar behovet av att få in intyg från den enskilde för att kunna fatta beslut i ärendet. De aktuella lag- och förordningsändringarna, som trädde i kraft , undanröjde hinder för informationsutbyte. De ålade däremot inte myndigheterna att ta tillvara möjligheterna till ett ökat elektroniskt informationsutbyte. För att genomdriva reformen och se till att myndigheterna tog tillvara denna möjlighet har regeringen därför i regleringsbrev alltsedan 2003 lämnat uppdrag till myndigheterna att redovisa vilka åtgärder de vidtagit för att det av statsmakterna önskade informationsutbytet skulle komma till stånd samt vilka kontrollmekanismer som hade införts för att undvika s.k. dubbla utbetalningar och andra felaktigheter. Av de senaste redovisningarna som har kommit in till framgår bl.a. följande. har i en rapport från (dnr S2005/2747/SF) uppgivit att det elektroniska informationsutbytet mellan och arbetslöshetskassorna i form av en särskild frågerutin har varit i drift . All information förmedlas i realtid mellan handläggningssystemen och den genomsnittliga svarstiden är per kontroll- fråga. I genomsnitt ställer 1 000 kontrollfrågor per dag till arbetslöshetskassorna och arbetslöshetskassorna ställer 1 200 kontrollfrågor per dag till . I de rutiner där informationsutbytet varit etablerat, dvs. ärenden rörande sjuk- penning, tillfällig föräldrapenning och närståendepenning, har volymen dubbelutbetalningar minskat , mot- I de rutiner där informations- utbytet inte har etablerats har antalet dubbelutbetalningar ökat, t.ex. föräldrapenning där ökningen ligger på . bedömning är att frågerutinen har haft en mycket god effekt vad avser minskningen av antalet felaktiga utbetalningar. Rutinen har dessutom en preventiv inverkan mot fusket. kommer att successivt utveckla frågerutinen så att alla kontroller mot Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna görs automatiskt. När dessa systemförändringar är genomförda bör de felaktiga dubbelutbetalningarna av en socialförsäkringsförmån och arbets- löshetsersättning i det närmaste kunna upphöra. Servicen till de enskilda har förbättrats genom att beslutsunderlagen blivit mer välunderbyggda, vilket lett till att antalet kompletteringar har minskat. Främst avser detta utredningar om underhållsstöd och bostadstillägg till pensionärer. Antalet återkravsärenden har minskat och handläggarna upplever att arbetet har underlättats. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) angav i en rapport från (dnr N2005/3254/A) bl.a. att ingår samtliga arbetslöshetskassor i informations- utbytet med och (). Informationsutbytet sker dels genom automatiska kontroller, dels genom en kontroll via direktåtkomst till vissa register. Den automatiska kontrollen sker genom att den enskildes insända anspråk på arbetslöshetsersättning jämförs med utbetald sjukpenning, tillfällig föräldrapenning och närstående- penning samt från utbetalt studiestöd. Den kontrollen görs då arbetslöshetskassans handläggare prövar ersättningsrätten för den enskilde. Frågor kan ställas om pågående ersättnings- perioder samt ersättningsperioder före arbetslöshetsperiodens början genom direktåtkomst till vissa av och register. minskade felaktiga dubbelutbetalningar mellan arbetslöshetsersättningen och de redovisade socialförsäkringarna från till , en minskning . Motsvarande minskning i förhållande till utbetalningar från CSN uppgick till . uppgick dessa dubbelutbetalningar till . Det finns enligt IAF tydliga tecken på effekter av informationsutbytet, men de är mindre än väntat. Den stora potentialen i att utbyta information finns enligt inspektionen kvar att realisera. En teknisk utveckling pågår i syfte att auto- När detta genomförts bör de felaktiga dubbelutbetalningarna av socialförsäkringsförmåner och arbets- löshetsersättning i det närmaste upphöra. IAF har intervjuat representanter från arbetslöshetskassorna och samtliga är mycket positiva till informationsutbytet. Den kontrollen har medfört en effektivare ärendehantering, förbättrad service till den enskilde och en ökad rättssäkerhet då besluten redan från början fattas utifrån ett korrekt underlag. () har i en redovisning från (dnr U2005/4393/SV) angivit att antalet dubbla utbetalningar mellan arbetslöshetsersättningen och studiestödet är mycket få (0,) och har minskat . Servicen har förbättrats och administrationen på myndigheten har minskat väsentligt. Det fortsatta arbetet inom inleddes ett arbete i för att undersöka om det finns anledning att utöka det elektroniska informationsutbytet. Arbetet resulterade i promemorian Behov av utökat informationsutbyte mellan myndigheter (dnr Fi2005/701) i vilken ett antal möjliga behov av informationsutbyten har tagits upp. Promemorian innehåller i huvudsak följande. Kommunernas socialtjänst har behov av att kunna få uppgifter från andra myndigheter för att kunna kontrollera att inlämnade uppgifter om den enskildes ekonomiska situation är riktiga. Många kommuner har god elektronisk tillgång till uppgifter från . De har därutöver behov av att få elektronisk tillgång till uppgifter från arbetslöshetskassorna och CSN. Kommunerna har även behov av att få uppgifter från , t.ex. om enskildas eventuella förmögenhetsinnehav. Det kan inte uteslutas att en och samma person försöker uppbära socialbidrag från flera kommuner. Det kan därför finnas anledning att överväga behovet av ett informationsutbyte kommuner emellan. Kom- munernas socialtjänst kan även ha behov av uppgifter från länsstyrelserna i ärenden om lönegaranti. och exekutionsväsendet har behov av att få direktåtkomst till uppgifter som enligt lag skall lämnas till kronofogde- och skatteförvaltningarna. behov av att det införs en uppgiftsskyldighet för arbetslöshets- kassorna avseende hur många och vilka dagar ersättning betalas ut. har behov av att kontrollera vissa uppgifter i register, t.ex. när den registrerar en inflyttad utomnordisk person. Vidare har kassan behov av att kunna kontrollera uppehållstillstånd m.m. när en utomnordisk person söker bidrag. Det finns också behov av att kunna kontrollera att beslutet om uppehållstillstånd fortfarande gäller i ärenden där ersättning utgår. Även vid handläggning av en pensionsansökan finns behov av att inhämta information från . Det finns även anledning att överväga att får tillgång till vissa uppgifter hos . En sådan uppgift är till exempel kontrolluppgifter om enskildas förmögen- hetsinnehav. Dessa uppgifter skulle kunna vara av stor vikt i de ärenden där förmögenheten har betydelse för bidragets storlek, t.ex. bostadsbidrag. har behov av att få uppgifter från Försäkrings- kassan beträffande personer som i kassans register avregistrerats och uppgifter om personer som har lämnat landet. Länsstyrelserna har i lönegarantiärenden behov av uppgifter från vad gäller aktivitetsstöd för att kunna göra en korrekt utbetalning i ett lönegarantiärende. Dessutom har läns- styrelserna behov av att få in uppgifter från så att lönegaranti inte betalas ut som t.ex. utbetalning av sjukpenning äger rum. I lönegarantiärenden har länsstyrelserna även behov av att få uppgifter från arbetslöshetskassorna om grundförsäkringen. Vidare har de behov av uppgifter från , arbetslöshetskassorna och CSN så att utbetal- ning av lönegaranti inte sker som annan ersättning utgår. På begäran av skall lämna ut uppgifter, i den utsträckning det behövs, för bl.a. kontroll av sjukpenninggrundande inkomst, fastställande av underhållsstöd samt beräkning och kontroll av bostadsbidrag.