sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Det finns ett flertal faktorer som inverkar på strukturomvandlingen: En faktor är teknisk utveckling, som ändrar villkoren och kostnaderna för produktionen och därigenom arbetskraftsbehovet per producerad enhet. En annan faktor är förändringar i efterfrågan till följd av ökade inkomster, ändrade preferenser, och introduktion och utveckling av nya varor och tjänster kan få vissa branscher att expandera medan produktionen i andra branscher minskar. En tredje faktor är globaliseringen och öppenhet för internationell konkurrens. Globaliseringen ger konsumenterna möjligheter att köpa nya varor och tjänster som inte produceras i , som svenska företag säljer varor och tjänster i andra Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 Ökad internationell handel inom branscher leder till ökad konkurrens, som medför att konsumenterna kan köpa varor och tjänster till ett lägre pris. Ökad internationell handel innebär förändringar för de inhemska företagen, som kan finna nya marknader för sina varor och tjänster, eller möta en mer intensiv konkurrens på hemmamarknaden. Detta kan leda till att vissa företag ökar sysselsättningen och andra företag minskar syssel- sättningen. En ökad export av varor och tjänster kan bidra till att konkurrenskraftiga företag kan expandera på marknader i andra länder. Med ökad specialisering av produktionen på de mest lönsamma varorna och tjänsterna följer att även importen på varor och tjänster som inte längre produceras i samma utsträckning ökar. Importen kan leda till lägre priser och därmed ökat konsumtions- utrymme. Det kan i sin tur innebära att resursanvändningen i ekonomin förändras, genom att det produceras mer av vissa varor och tjänster – de vi har komparativa fördelar i att producera – och att produktionen av andra varor och tjänster minskar, eftersom vi kan importera dessa varor till ett lägre pris än vad det kostar att producera dem i . Handel och internationell specialisering leder till förändringar i produktionsinnehållet och därmed behov av omställningar på arbetsmarknaden. forskning på området har funnit att omställningskostnaderna till följd av ökad frihandel och global specialisering är små i förhållande till den ökade inkomsten.TPF5FPT Handel och öppenhet för internationell konkurrens leder till utjämning av priset på varor och tjänster mellan länder och i allmänhet produceras dessa varor till ett lägre pris och lägre total resursåtgång. Kostnader och intäkter av en ökad globalisering är dock inte direkt kopplade till varandra. Intäkterna tillfaller alla i form av lägre priser, under det att kostnaderna för struktur- omvandlingen fördelas ojämnt över olika grupper på arbetsmarknaden. Då vissa grupper får bära en stor del av kostnaden för de intäkter som tillfaller alla, kan det vara motiverat att med olika åtgärder fördela kostnaderna jämnare. En jämnare fördelning av kostnaderna kan leda till en högre acceptans av globalisering bland dem som får bära en del av kostnaderna. Globaliseringen har begränsad betydelse för den totala resursanvändningen i ekonomin.TPF6FPT Den totala sysselsättningen eller 5TP PT Se till exempel , C. & Matusz, S. [2000], och Matusz, S. & Tarr, D. [1999] för en översiktsartikel i ämnet 6TP PT , C. & Matusz, S. [2000]. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i arbetslöshetens nivå i har i liten utsträckning påverkats av utrikeshandelns storlek och tillväxt.TPF7FPT Lika lite förefaller de svenska företagens direktinvesteringar utomlands ha bidragit till minskad sysselsättning i koncernens bolag i . Sammantaget finner m.fl. (2007) att ökad utrikeshandel eller ökade direkti- nvesteringar inte givit några effekter på den totala efterfrågan på arbetskraft i . Däremot leder handeln troligtvis till en större sysselsättningsdynamik. Mer än hälften av den totala jobb- omsättningen i industrin har berott på den ökade utrikeshandeln med varor.TPF8FPT Globaliseringen har snarare påverkat den relativa arbetskraftsefterfrågan, genom att efterfrågan på mindre kvalificerad arbetskraft har minskat i samband med ökad import från och direktinvesteringar i låglöneländer. Den relativa efterfrågan på högutbildad arbetskraft har ökat under de senaste 15–20 åren.TPF9FPT 2.2Utvecklingen 1950–2005 Sysselsättningsstrukturen i det svenska näringslivet har förändrats påtagligt . Andelen sysselsatta inom tillverk- ningsindustrin och jordbruket har minskat som tjänste- sektorns andel har ökat. av skedde kring av de arbetade timmarna i ekonomin inom tjänstesektorn, medan av arbetade timmar skedde i varuproducerande näringar.TPF10FPT var situationen den omvända – av arbetade timmar skedde i varuproducerande näringar och i tjänstesektorn. Det totala antalet arbetade timmar i ekonomin är relativt oförändrat mellan 1950 och , däremot har antalet arbetade timmar i näringslivet minskat och antalet arbetade timmar i offentlig sektor ökat. Denna utveckling är en del av utvecklingen mot en mer tjänsteintensiv ekonomi. Även sysselsättningen i tjänstesektorn inom näringslivet har expanderat kraftigt, särskilt . 7TP PT , P. m.fl. [2007]. 8TP PT , P. m.fl. [2007]. 9TP PT Bandick, R. & , P. [2005] och , P. [2005]. 10TP PT Nationalräkenskaperna, SCB. Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 Diagram 2.1 Sysselsättningsstrukturen i näringslivet 1950–2005 Andel av antalet arbetade timmar Jordbruk, skogsbruk, mm Anm.: Serien har för åren 2001–2006 delvis en annan branschindelning än 1950–2000. Källor: 1950 – 2000: , R. [2005]. 2001-2006: Nationalräkenskaperna, SCB. Diagram 2.1 visar utvecklingen av sysselsättningen i näringslivet efter 1950 fram . Två viktiga utvecklingstendenser märks för perioden efter 1950-talet. En viktig förändring i sysselsättningsstrukturen har varit den kraftiga minskningen i sysselsättningen inom jord- och skogsbruket. utfördes drygt 1 inom jord- och skogsbruket, arbetades – en minskning med över 85 procent.TPF11FPT Sysselsättningen i industrin var relativt i antalet arbetade timmar fram till kring 1970, men har därefter minskat trend- mässigt. minskade även industrins andel av den totala arbetade tiden i näringslivet.TPF12FPT har arbetskraftsefterfrågan i expanderande branscher (sett till sysselsättningen i absoluta tal) framför allt mötts genom att det totala antalet sysselsatta har ökat, utan att det totala antalet 11TP PT , R. [2005], egna beräkningar. 12TP PT Skillnaden i tidpunkt för trendbrottet beror på att minskningen i antalet arbetade timmar var mindre i tillverkningsindustrin än i ekonomin som helhet . Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i arbetade timmar i ekonomin har ökat. Nettoökningen i syssel- sättningen var inte jämnt fördelad utan i stället koncentrerad till vissa branscher. Sysselsättningsförändringar har på så sätt skett genom en hög grad av generationsmobilitet, genom att till exempel barn till jordbrukare väljer att bli industriarbetare.TPF13FPT Efter 1980- talet har arbetskraftsutbudet inte ökat i samma utsträckning. Detta innebär att dagens situation är annorlunda, eftersom arbetskrafts- efterfrågan i expanderande branscher i större utsträckning än tidigare möts av att människor flyttar från branscher där sysselsättningen minskar. Dagens strukturomvandling visar alltså större inslag av personlig omställning mellan olika verksamheter.TPF14FPT De stora förändringarna i sysselsättningsstrukturen märks först på lång sikt och på en översiktlig, aggregerad nivå, vilket framgår av Diagram 2.1. I Diagram 2.2 redovisas en finare indelning av sektorerna där framför allt tjänstesektorerna redovisas på en mer detaljerad nivå. var ca en tredjedel av de sysselsatta i näringslivet sysselsatta i tillverkningsindustrin, vilken var den största enskilda branschen i ekonomin. , var tillverknings- industrin fortfarande den största branschen, men branschens andel av sysselsättningen hade minskat från . Orsaken till detta var dels en relativt kraftig minskning av antalet sysselsatta i industrin, men också en ökning av sysselsättningen i andra sektorer, särskilt inom Finansiella och övriga företagstjänster. Som framgår av Diagram 2.2 har sysselsättningen ökat främst inom tjänstenäringarna. Den kraftigaste ökningen har skett inom Finan- siella och övriga företagstjänster, men även Handel, hotell och restaurang och Utbildning, vård och omsorg har ökat som andel av sysselsättningen. Den kraftigaste ökningen i relativa termer har skett inom Utbildning, vård och omsorg, där sysselsättningen ökat med flera . En bidragande orsak, möjligen en huvudorsak, till denna utveckling är avregleringar avseende konkurrens med offentlig sektor, där branschen successivt har öppnats för konkurrens . Det totala antalet syssel- satta i branschen Utbildning, vård och omsorg, dvs. i både privat och offentlig sektor, är relativt kring 1,2–1,3 miljoner; omkring en fjärdedel av de sysselsatta i ekonomin arbetar i denna bransch. Näringslivets andel av sysselsättningen i branschen har däremot ökat från 2004. 13TP PT , O. & , L. [2007]. 14TP PT Egna beräkningar baserade på , O. & , L. Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 Huvuddelen av ökningen i branschen beror alltså på att verksamheten ändrat huvudman, inte på en expansion av sysselsättningen inom dessa verksamheter. Sysselsättningen inom de primära näringarna, jord- och skogs- bruk, jakt, fiske och utvinning har fortsatt att minska även . Även sysselsättningen inom Byggindustri inklusive El-, gas-, värme- och vattenförsörjning och Transport och kommunikation har minskat . Diversifieringen av sysselsättningsstrukturen har inte bara inneburit att andelen som är sysselsatta i tjänstesektorn har ökat, utan diversifiering har även skett inom de ovan nämnda breda branscherna, vilket framgår av den mer detaljerade Tabell 2.1. Diagram 2.2 Sysselsättningsstrukturen i näringslivet 1989 och 2004 Andel av antalet sysselsatta i näringslivet [A–C]: Primära näringar: Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske samt mineralutvinning, SNI 01–14. [D]: Tillverkningsindustri SNI 15–37. [E–F]: Byggindustri, inkl. El-, gas-; värme och vattenförsörjning, SNI 40–45. [G–H]: Handel, hotell och restaurang, SNI 50–55. [I]: Transport och kommunikation, SNI 60–64. [J–K]: Finansiella och övriga företagstjänster, SNI 65–74. [M–O]: Utbildning, vård och omsorg, SNI 80–93. Källa: Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), SCB. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Sysselsättningsstrukturen förändras också på en mer detaljerad nivå inom branscher, till exempel vilken typ av industrier som växer i relativ betydelse, eller vilka tjänster som expanderar mest. Ett av de största problemen med jämförelser över långa tidsperioder är att utvecklingen ändrar verkligheten och de villkor och institutioner människor och företag verkar i, vilket påverkar de sätt vi mäter och delar in verkligheten. Om man vill göra analyser på en mer detaljerad nivå, är man därför ofta tvingad att studera kortare tidsperioder. Den mer detaljerade redovisningen i denna studie begränsas därför till perioden –2004, eftersom indelningen i branscher har förändrats så att jämförelser över en längre tidsperiod försvåras. De kraftigaste relativa minskningarna i sysselsättning har skett inom de primära näringarna, där sysselsättningen minskat med inom Jord- och skogsbruk samt fiske, och inom Utvinning. Sysselsättningen har minskat mest i antalet sysselsatta inom Tillverkningsindustrin, drygt 160 000 personer, vilket motsvarar en minskning på . Minskningen i sysselsättningen var dock inte jämnt fördelad mellan branscher i Tillverkningsindustrin, utan var särskilt kraftig inom Textilindustrin och Trä-, trävaru-, massa- och pappersindustri, där sysselsättningen minskat respektive 30 procent.TPF15FPT 15TP PT Den enda bransch där sysselsättningen i tillverkningsindustrin ökat är övrig tillverkningsindustri [DN]. Ökningen beror på att (ca 22 000 anställda) av tekniska skäl redovisas i den branschen men inte 1989. fördelades på olika branscher. Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 Antal sysselsatta och procentuell förändring Primära Näringar [A-C] Jord- och skogsbruk, jakt och fiske [A-B] Utvinning av [C] Tillverkningsindustri [D] Livsmedelsindustri [DA] Textil- och läderindustri [DB-DC]) Trä, massa- och pappersindustri [DD-DE] Kemisk industri, tillverkning av icke metalliska mineraliska produkter [DF-DI] Metal- och metallvarulindustri [DJ] Annan maskinvaruindustri [DK-DL] Transportmedelsindustri [D] Övrig tillverkning [DN]P Bygg och anläggning etc [E-F] Handel, hotell och Restaurang [G-H] Parti- och detaljhandel [G] Hotell och restaurang [H] Transport och kommunikation [I] Finansiella och övriga företagstjänster [J-K] Finansiella tjänster [J] företagstjänster [K] Utbildning, vård och omsorg [M-O] Utbildning [M] Vård och omsorg [N] Andra personliga och samhälleliga tjänster [O] Anm.: Förändringar i källor och ändringar i klassificeringar av förvärvsarbetande och företagare gör att siffrorna inte är direkt jämförbara över tiden. Näringsgrensindelningen ändrades 2002, vilket ger smärre ändringar i fördelningar mellan sektorer. Ändrade beräkningsmetod av antalet sysselsatta 1993 ledde till en minskning av den totala sysselsättningen , och en ändring ökade den totala sysselsättningen med . Siffrorna är alltså något lägre än 1989. Se Beskrivning av statistiken för Registerbaserad Arbetsmarknadsstatistik, RAMS. SCB redovisar 2004 samtliga arbetsställen för under Övrig tillverkningsindustri. Utan anställda har sysselsätt- ningen i branschen minskat med ca 5000 sysselsatta (). Källa: och 2004. I tjänstesektorn är det främst inom branschen och andra företagstjänster som syssel- sättningen ökat. Ökningen av sysselsättningen i denna sektor, på knappt 185 000 personer, motsvarar minskningen i sysselsättning i Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i En del av denna ökning kan bero på att verksamheter som tidigare genomfördes inne i företag i tillverkningsindustrin nu bedrivs som konsultverksamhet utanför företagen. I relativa tal har även Andra samhälleliga och personliga tjänster ökat kraftigt, men ökningen motsvarar färre arbetstillfällen i absoluta tal, eftersom sektorn är så liten. Huvuddelen av sysselsättningsökningen i denna bransch är kulturella tjänster och personliga tjänster, huvudsakligen personliga tjänster riktade till hushållen. Den kraftiga ökningen av sysselsättningen inom Utbildning samt Vård och omsorg förklaras huvudsakligen av den tidigare nämnda omflyttningen av denna verksamhet från offentlig sektor till näringslivet. Den process som leder till ekonomisk utveckling och struktur- omvandling kan analyseras på flera olika sätt och naturligtvis förstås på flera olika sätt, vilket inte minst framgår av den rika litteraturen på området. I detta avsnitt presenteras teoretiska utgångspunkter som kan bidra till att förklara samspelet mellan ekonomisk tillväxt, strukturomvandling och globalisering. Produktionen av varor och tjänster sker med insats av produktionsfaktorer – arbete och realkapital, såsom redskap, maskiner och byggnader och naturkapital. För att producera behövs också teknologi – det sätt på vilket resurserna kombineras och utnyttjas för att åstadkomma varorna och tjänsterna. Teknologi avser i detta sammanhang inte bara den teknik som används, utan även arbetets organisation. Företag använder resurserna på lite olika sätt för att åstadkomma sin produkt. Detta är uppenbart när det är stora skillnader i det som produceras när man jämför olika företag mellan branscher, men det finns även skillnader i produktionsteknik mellan företag verksamma inom samma bransch och som producerar samma produkt. Däremot kan man anta att företag i samma bransch använder en likartad teknologi, medan skillnaderna är större mellan branscher. På så sätt kan vi dra slutsatser om hur förändringar i produktionen eller teknologin påverkar till exempel efterfrågan på arbete och i förlängningen hur sysselsättningsstrukturen påverkas av ändrad efterfrågan, teknologi, eller andra konkurrensfaktorer till följd av ökad handel. finns det skillnader i teknologi mellan Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 företag i samma bransch, som leder till att alla företag inte har identiska produktionskostnader. Vad som produceras i form av varor och tjänster styrs inte av teknologin och insatser av arbete och kapital. I en marknads- ekonomi styr efterfrågan vad som produceras inom de ramar som sätts av produktionsfaktorerna och den tekniska nivån. Ett sätt att fånga upp hur efterfrågan styr produktionen är att beskriva vad produktionen slutligen används till. Produktionen inom landet (tillsammans med importen) kan användas till konsumtion, investering och export. Försörjningsbalansen beskriver hur till- gångar i form av landets egen produktion och import används till konsumtion, investeringar och export. går drygt hälften av de totala tillgångarna till konsumtion (privat och offentlig). Ungefär en tredjedel går till export och av tillgångarna används till investeringar.TPF16FPT I jämförelse med andra länder är utrikeshandeln i hög, och ligger även på en historiskt unikt hög nivå (se t.ex. Givet att produktionen långsiktigt bara kan öka genom teknisk utveckling, kommer samspelet mellan efterfrågan och teknisk förändring att vara centralt för att förstå förändringar i näringslivets struktur. De faktorer som inverkar på efterfrågans komponenter är därmed mycket viktiga för BNPs struktur, dvs. hur förädlingsvärdet fördelas på olika sektorer. Sysselsättningens struktur, i sin tur, beror på den tillgängliga teknologin i förhållande till efterfrågan; alltså hur arbetsintensiv produktionen är i olika sektorer. I Tabell 2.2 presenteras ett antal övergripande faktorer som har en inverkan på efterfrågans sammansättning. Dessa faktorer har ett komplicerat samband med varandra och därmed också med strukturomvandlingen. Efterfrågans pris- och inkomstelasticitetTPF17FPT, men även produktionsteknik och möjligheten till internationell handel med varor och tjänster är av avgörande betydelse för produktionens och i förlängningen sysselsättningens struktur. PT Nationalräkenskaperna, SCB. PT Efterfrågans inkomst- och priselasticitet är mått på hur mycket efterfrågan förändras vid en pris eller inkomstförändring; till exempel om priset ökar , och efterfrågan till följd av detta minskar , då är efterfrågan elastisk, dvs. förändras mer än den relativa prisförändringen. Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Faktorer som inverkar på efterfrågans samman- Relativpriser (och förvänt- ningar om utvecklingen av Institutionella förhållanden: skatte- och regelsystem, internationell öppenhet, tillgänglig teknologi Anm.: Offentlig konsumtion är per definition samma som offentlig produktion. Källa: Egen sammanställning. Ett exempel på detta är effekten av en ökad inkomst på produktionens sammansättning. Antag att efterfrågan på tjänster i allmänhet ökar mer än efterfrågan på varor när inkomsten ökar.TPF18FPT Detta innebär att på lång sikt leder ökade inkomster (ekonomisk tillväxt) till en ökad efterfrågan på tjänster. För att tillfredsställa den ökade efterfrågan på tjänster, kommer sysselsättningen i tjänstesektorn att öka som andel av sysselsättningen vid given teknologi och möjlighet att bedriva internationell handel med varor och tjänster. Om möjligheten att idka internationell handel med tjänster ökar, till exempel genom teknisk utveckling eller omregleringar, verkar detta i sin tur dämpande på trenden mot en ökad andel av arbetskraften i tjänstesektorn, eftersom fler tjänster kan importeras om dessa produceras till ett lägre pris i ett annat land. Den ökade möjligheten till internationell handel med tjänster kan också öka efterfrågan på arbetskraft i tjänstesektorn, om landet blir en större exportör av tjänster. Med ökad möjlighet att bedriva internationell handel med varor och tjänster – vilket är en aspekt av den ökade globaliseringen – kommer sysselsättningsstrukturen mer att spegla de relativa fördelarna ett land har – dvs. landets resurser i form av natur-, real- och humankapital. Den ökade internationella specialiseringen leder till att konsumtionsutrymmet i ekonomin ökar. På ett liknande sätt har andra faktorer, såsom befolkningens 18TP PT Detta är ett vanligt antagande, se t.ex. Peneder, M. [2003]. Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Bilaga 7 till LU 2008 preferenser, regel- och skattesystemens utformning och tillgänglig teknologi, inverkan på den ekonomiska strukturen i ett land. I och med att efterfrågan och produktionsteknologin ständigt förändras, kommer ekonomin ständigt att vara i behov av omställningar. Om detta omställningstryck motverkas konserveras en närings- och sysselsättningsstruktur som leder till lägre ekonomisk tillväxt och därigenom minskat konsumtionsutrymme och minskad välfärd. I en föränderlig värld är det därför viktigt att resurser är rörliga och inte bundna till produktionen av en viss vara en tjänst. Varken teknologi i produktionen, möjligheten att bedriva internationell handel med varor och tjänster eller ett lands resurser är en gång för alla givna, de förändras bara i långsammare takt än till exempel priser och inkomster. För individen innebär detta att hon är föränderlig i vad hon kan göra, och att den kunskap som hon besitter kan användas på många olika sätt. Eftersom innehållet i arbetet förändras, kan det bli nödvändigt att fortbilda sig eller flytta för att kunna använda sin fulla potential. 2.3.1Förändringens kostnader för individen Den förändrade produktionsstrukturen i ekonomin, både mellan branscher och inom branscher, leder till att arbetskraft och andra resurser måste omfördelas mellan yrken, arbetsställen och branscher. På arbetsmarknaden blir detta extra betydelsefullt, eftersom individen är både mål och resurs det vill säga både skapare och användare av den ekonomiska välfärden. Om- ställningen kan dock innebära ganska betydande kostnader för individen, både monetära och icke-monetära. Omställningen kan innebära arbetslöshet för individen, inte bara på kort sikt, utan en omställning kan innebära långsiktiga konsekvenser på såväl inkomst som icke monetära välfärdsfaktorer.TPF19FPT Värdet av de yrkes-, bransch- och företagsspecifika kunskaper individen besitter kan minska, individen kan behöva utbilda sig ytterligare eller flytta för att kunna få ett nytt arbete, vilket utöver monetära kostnader kan innebära icke-monetära kostnader som ökad osäkerhet och förlust av sociala sammanhang. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv kan problemen kopplade till sysselsättningsdynamik och omställningar av produktion och sysselsättning delas in i två typer: 19TP PT (2005) och (2006) diskuterar långsiktiga effekter av friställningar i . Bilaga 7 till LU 2008 Sysselsättningsstruktur och strukturomvandling i Matchningsproblem: Det tar tid och resurser för vakanser och arbetssökande att finna varandra. Detta är en klassisk transaktionskostnad. Strukturproblem: Vakans och arbetssökande passar inte ihop. Till exempel kan de tillgängliga vakanserna kräva en utbildning den arbetssökande inte har, eller finnas på en plats där den arbetssökande inte bor. Matchningsproblem och strukturproblem brukar normalt anges som förklaring till vad som kallas den naturliga arbetslösheten, som innebär att varje dynamiskt föränderligt system kommer att ha personer i arbetslöshet , även om systemet är i balans vad gäller antalet arbetslösa och vakanser. En effektiv arbetsförmedling där arbetssökande och arbetsgivare lätt kan finna varandra är viktig för att hålla arbetslöshetsperioderna korta och transaktionskostnaderna låga. Till detta kommer konjunkturella problem – att neddragningar av produktion kommer på många arbetsställen , så att antalet vakanser är betydligt färre än antalet arbetssökande under vissa perioder.