sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — I ett par kommuner fanns särskilda praktiksamordnare, medan andra hade överlåtit till ungdomarna att själva ordna praktikplatser. I de fall ungdomarna misslyckats med detta hade personalen hjälpt till. På frågan om det förekommit utbildningsinslag i ungdoms- garantin framkom stora skillnader avseende ungdomarnas möjlig- het till utbildning, exempelvis inom vuxenutbildning. Arbetsförmedlingarna hade satt upp olika begränsningar. I vissa kommuner hade möjlighet funnits för ungdomarna att läsa enstaka ämnen i vuxenutbildning eller att delta i riktad utbild- ning mot olika yrkesområden. Medan vissa kommuner inte alls tillåtit inslag av reguljär utbildning. Ett problem som lyftes fram var att ungdomar som anvisades till ungdomsgarantin var mycket heterogena och att deras behov av stöd och insatser varierade. Det uttrycktes som att vissa ungdomar representerade en resursstark grupp som inte borde finnas i ungdomsgarantin. En annan grupp beskrevs som resurssvag med stora behov av stöd och hjälp för att komma vidare. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar På frågan om vad som är viktigt att bevara i den nya jobbgarantin utifrån erfarenheter av arbete med arbetslösa ungdomar lyftes framför allt tre områden fram. Längre tid för att lära känna ung- domarna, särskilt när det gäller ungdomar som kan betecknas som resurssvaga och särskilt utsatta. Praktik och arbetsgivarkontakter, att branscherna är med och skapar förutsättningar för utbildning. Tydligare ansvars- och rollfördelning mellan arbetsförmed- lingen och kommunen och långsiktiga avtal för att den som ska ansvara för insatsen ska kunna göra ett bra arbete. Trots att ungdomsgarantin pågått är kunskapen om den verksamhet som bedrivits inom ramen för programmet begränsad. De få nationella utvärderingar som genomförts säger inte mycket om de insatser som ungdomarna har erbjudits. Hur anvisning till ungdomsgarantin har skett är oklart. Det framgår inte på vilka grunder ungdomar anvisats till ungdoms- garantin eller till något annat program, t.ex. arbetsmarknadsutbild- ningTPF17FPT. Tydliga indikatorer finns också på att det stöd som den unge borde få i samband med inskrivning på förmedlingen ofta inte fungerat, vilket påtalades av och även framkom vid mötet på Kommuner och Landsting. Uppenbara brister finns även när det gällde uppföljning från arbets- förmedlingens sida i ungdomsgarantin och efter avslutat program. Den genomsnittliga tiden för deltagande i ungdomsgarantin var kort, . Den korta tid som flertalet ungdomar anvisats till ungdomsgarantin verkar för många ha varit otillräcklig för att nå syftet för programmet. Av AMS återrapportering till regeringen (2006) framgår att endast drygt hälften av länsarbetsnämnderna hade utfärdat kom- petensintyg efter slutförd insats. Även påtalar denna brist i sin granskning. Detta är ett problem i sig. Ett större problem är att det saknats tydliga riktlinjer för vad som ska ingå i ungdomsgarantin, vilket medför att det inte finns någon likvärdig- 17TP PT Enligt IFAU anvisades ungdomar som stod långt från arbetsmarknaden till ungdoms- garantin jämfört med arbetsmarknadsutbildning. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar het i de kompetensintyg som utfärdats och att intygens status därmed kan ifrågasättas. Otydliga riktlinjer för vad ungdoms- garantin ska innehålla har fått till följd att ungdomarna inte fått en likvärdig bedömning. Det bör dock tilläggas att det finns arbets- förmedlingar där arbetet med ungdomar fungerat mycket väl, vilket även påtalas av . Utvärderingar visar relativt negativa resultat när det gäller vilka effekter ungdomsgarantin haft för de ungdomar som deltagit. Enligt IFAU:s utvärdering har deltagande i arbetsmarknads- utbildning och arbetspraktik i större omfattning lett till att ung- domarna fått arbete jämfört med deltagande i ungdomsgarantin. När det gäller andelen som påbörjade studier visar ungdomsgaran- tin ett bättre resultat än de båda andra programmen. Vare sig i uppföljningar eller utvärderingar har man tagit fasta på vilka olika typer av insatser som ingått i ungdomsgarantin eller vad som fungerat bra respektive dåligt för olika ungdomar. 4.2AMS insatser för arbetslösa ungdomar Ungdomar är en av de grupper som prioriteras i arbetsmarknads- politiken. AMS följer därför särskilt utvecklingen av antalet lång- tidsarbetslösa ungdomar. Målet för var att antalet långtids- arbetslösa ungdomar skulle minska i förhållande till föregående år. I AMS återrapportering till regeringen (2006) beskrivs utveck- lingsarbete som startat för att intensifiera och öka insatserna för ungdomar. I rapporten sägs att dessa insatser har inriktats på jobbsökaraktiviteter i arbetsförmedlingens regi och individuellt anpassade handlingsplaner med fokus på arbete. De avtalsmallar som tagits fram anger att samarbetsgrupper ska inrättas mellan arbetsförmedlingen och kommunen. Arbetet har enligt AMS kvalitetssäkrats genom att en beskrivning av processen – från inskrivning hos arbetsförmedlingen till övergång till arbete eller studier – har tagits fram. Detta ska bidra till ett enhetligt arbetssätt på alla förmedlingskontor i landet. Av en enkät som AMS sände till länsarbetsnämnderna , som hänvisas till i återrapporteringsrapporten, framgår att de kvalitetsförbättringar som skulle införas inte fått fullt genomslag, men att utvecklingsarbete pågår. AMS framhåller ändå att det kvalitetssäkrade arbetet har genomförts i hög grad genom att lokal Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar anpassning av verksamheten har skett och att flertalet förmedlingar har särskilda handläggare som arbetar med ungdomar. AMS pekar i rapporten på kända framgångsfaktorer för att öka ungdomars möjligheter att få arbete och lyfter fram vikten av att arbetsförmedlingen gör tidiga insatser, har bra arbetsgivarkontakter och täta kontakter samt uppföljningar med de unga, både när de är arbetslösa och de deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Ungdomar som deltar i något av AMS anordnat program får aktivitetsstöd. Den som är berättigad till ersättning från arbets- löshetskassa får aktivitetsstöd motsvarande arbetslöshetsersätt- ningen. Den som inte uppfyller villkoren för a-kassa får aktivitets- stöd med per dag. Syftet med arbetsmarknadsutbildning är att stärka den enskilde arbetssökandes möjligheter att få ett arbete och att underlätta för arbetsgivare att få arbetskraft med lämplig kompetens. Utbild- ningstiden är individuell och beror på den arbetssökandes bakgrund och utbildningens karaktär, men bör enligt AMS riktlinjer inte omfatta än . Av AMS årsrapport framgår att totalt började 18 900 nya deltagareTPF18FPT i arbetsmarknadsutbildning . Av dessa var 4 477 ungdomar i åldern 20 , varav 3 144 män och 1 333 kvin- nor. De utbildningar som flest ungdomar deltagit i var enligt upp- gifter från AMS utbildning till svetsare och gasskärare, verktygs- maskinoperatörer samt lastbils- och långtradarförare. Därefter kom utbildningar för kockar och kokerskor, truckförare, undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl., samt verktygsmakare, byggnadsarbetare, an- läggningsmaskinförare och försäljare inom fackhandeln. Därutöver hade utbildningar inom ett 100-tal olika yrkesområden före- kommit. 18TP PT Med nya deltagare avses antalet påbörjade programperioder . I de flesta fall finns endast en påbörjad programperiod per person och månad. När antalet nya deltagare i program redovisas för kan det inträffa att en del personer kommer att räknas två eller fler gånger beroende på om de påbörjat ett program . Måttet skall således inte förväxlas med antalet unika individer som påbörjade ett eller flera program . Med nya deltagare här avses antalet påbörjade program- perioder . Källa: AMS. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Enligt AMS återrapportering (2006) fick av de ungdomar som deltagit i arbetsmarknadsutbildning arbete efter avslutat program, vilket överstiger AMS verk- samhetsmål på . AMS konstaterar att en något större andel unga kvinnor än män går till arbete eller reguljär utbildning efter avslutat arbetsmarknadspolitiskt program. AMS kostnader för arbetsmarknadsutbildning för ungdomar i åldern 20 uppgick till och till . Kostnaderna avser akti- vitetsstödet. Kurskostnaderna kan enligt AMS inte särskiljas för ungdomar. 4.2.2Uppföljning och utvärdering av arbetsmarknads- utbildning för ungdomar I rapporten på individenTPF19FPT studeras arbetsmarknadsutbildningens effekter efter avslutad utbildning. Deltagare som avslutade arbetsmarknads- utbildning jämfördes med en jäm- förbar grupp arbetslösa som var inskrivna vid arbetsförmedlingen som den första gruppen påbörjade arbets- marknadsutbildning. Resultaten för deltagande i arbetsmarknads- utbildning är enligt utvärderingen positiva när det gäller sysselsätt- ningsstatus efter avslutad utbildning. Okeke finner att effekten var störst för ungdomar upp till och större än för medelålders personer. I ungdomsgruppen hade fått arbete. De utbildningar som visade bäst resultat var inom transport/lager, maskinoperatörsarbete och vård/omsorg. Lärlingsplatser infördes och ingår i programmet arbetsmarknadsutbildning. Lärlingsplatserna riktar sig till arbets- lösa ungdomar, 20 , som har ofullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Utbildningen bedrivs i form av arbetsplats- förlagd utbildning på företag inom privata sektorn och ska svara mot de behov av yrkeskompetens som finns i yrkeslivet. 19TP PT Okeke, (2005), Arbetsmarknadsutbildningens effekter för individen, Arbets- marknadsstyrelsen, Ura 2005:6. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar att erbjuda ungdomar en yrkesutbildning där praktik varvas med teori. Lärlingsplatserna ska utformas med utgångspunkt i behovet på den lokala arbetsmarknaden och i nära samarbete mellan arbetsför- medling, utbildningsanordnare, företag och fackliga organisationer. Utbildningen förläggs till flera arbetsplatser genom att lärlingen roterar mellan olika företag. Handledaren på respektive arbetsplats ansvarar för att lärlingen får lämplig praktik. Utbildningen kom- bineras med studier i kärnämnen på gymnasienivå och yrkes- anpassade ämnen. En lärlingsplats beräknas pågå eller till dess att målet med utbildningen har nåtts. Efter avslutad utbildning får lärlingen ett intyg som beskriver de utbildnings- och arbetsmoment som har ingått. deltog totalt 652 ungdomar i lärlingsutbildning. Andelen som fick arbete var . Totalt började 1 951 ungdomar 2006, varav 657 kvinnor och 1 294 män. Enligt uppgifter från AMS var de totala kostnaderna för lärlingsplatserna under detta år drygt 42 mil- joner kronor. 4.2.4Erfarenheter av lärlingsutbildning i I startade man en lärlingsutbildning som avslutades . var ansvarig för verksamheten. De yrkesområden som varit aktuella är bl.a. handel, tillverkningsindustrin, tjänste- sektorn och restaurangbranschen. Genomsnittstiden för deltagande var . Målgrupp var arbetslösa ungdomar 20 som saknade full- ständiga betyg från grund- eller gymnasieskolan. Deras motivation för studier var enligt beskrivningen från mycket svag till helt obefintlig. Merparten av ungdomarna beskrivs ha varierande kom- plexa sociala situationer, som präglade den enskildes val och för- måga att hantera de förutsättningar som lärlingsutbildningen inne- bär. Uppdraget bestod i att direkt matcha deltagande ungdomar mot företag. Ett viktigt och önskvärt moment i starten av pro- grammet hade enligt utbildningsanordnaren varit att det funnits möjlighet att på olika sätt rusta den enskilde individen utifrån vars Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar och ens behov, vilket avsevärt skulle ha förbättrat utgångsläget och resultatet. Verksamheten byggde på individuella handlingsplaner som kontinuerligt uppdaterades. Förutom den företagsförlagda delen, som innehöll arbetspraktik och yrkesutbildning i företaget, ingick en fast teoridag utifrån individuella behov. Ungdomarna erbjöds bl.a. att läsa in kärnämnen på gymnasieskolan. Resultatet är ganska nedslående. En klar majoritet avbröt enligt uppgift lärlingsplatser som i de flesta fall skulle ha kunnat leda till arbete. Av de totalt 93 ungdomar som deltagit fick arbete och påbörjade reguljär utbildning. Övriga gick tillbaka till arbetsförmedlingen eller någon annan myndighet. Enligt utbildningsanordnaren beror det negativa resultatet till stor del på ungdomarnas svåra psykosociala och ekonomiska för- hållanden och att det inte gavs möjlighet till ett flexibelt och individuellt upplägg utifrån de enskilda deltagarnas förutsättningar och behov. I samband med uppdraget upparbetades en företagsbank med över 130 företag, som var i behov av personal och som var villiga att ta emot ungdomslärlingar. Det fanns alltså ingen brist på företag och arbetsplatser, svårigheten bestod i att kunna matcha ungdomar som ur ett arbetsmarknadsperspektiv inte var s.k. job-ready. Sammanfattningsvis visar erfarenheterna från att en förberedande fas är av stor betydelse i den meningen att den ger möjlighet att individuellt rusta och bistå den enskilde utifrån behov, intresse och förutsättningar. Syftet är att stärka individens i sin helhet och därmed förbättra möjligheterna att kunna hantera kommande inträde på arbetsmarknaden. 4.2.5Särskild satsning inom folkbildningen för arbetslösa ungdomar startade två arbetsmarknadspolitiska insatser i form av studier vid folkhögskolor för långtidsarbetslösa ungdomar. Dessa satsningar kan ses som ett led i AMS ambitioner att förbättra ungas etablering på arbetsmarknaden. Ett projekt är utbildnings- platser vid folkhögskolor för arbetslösa ungdomar 20 , s.k. Det andra projektet kallas in i arbets- livet (VIA). Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar har extra utbild- ningsplatser fördelade på 97 folkhögskolor erbjudits långtidsarbets- lösa ungdomar i åldern 20 . var antalet deltagare 305, varav 134 kvinnor och 171 män. var deltagarantalet 1 077 fördelat på 461 kvinnor och 616 män. Satsningen som genomfördes inom ramen för förberedande utbildning reglerades i ett avtal mellan AMS och () och finansierades av AMS med totalt . Målgrupp var arbetslösa ungdomar som saknade fullständig grund- eller gymnasieutbildning. Syftet var att dessa ungdomar genom studier vid en folkhögskola skulle skaffa sig kunskaper och behörighet motsvarande gymnasiekompetens. Målet var att 70 pro- cent av dem som deltagit skulle ha ett arbete efter avslutad utbildning eller ha börjat i reguljär utbildning eller arbetsmarknads- utbildning. Utbildningen avsåg studier på grundskolenivå eller i kärnämnen på gymnasienivå och erbjöds dels i form av separata kurser som anpassades för målgruppen, dels som enskilda platser i befintliga utbildningar/kurser inom folkhögskolans ordinarie kursutbud. Folkhögskolorna hade stort utrymme att själva utforma ung- domsplatserna. Flera folkhögskolor planerade in en kurs med fokus på personlig utveckling, medan några utvecklade kontakter med näringslivet. Efter slutförd utbildning, som omfattade högst på heltid, utfärdade folkhögskolan ett kompetensintyg. Exempel på hur några folkhögskolor arbetat med ungdoms- platser Några folkhögskolor kombinerade utbildningen i kärnämnen med praktik och yrkesinriktad utbildning. På en folkhögskola genom- fördes en form av lärlingsutbildning, som innebar att utbildningen varvades med praktik hos lokala hantverkare i trakten som golv- läggare, rörmokare, målare. Av 10 deltagande ungdomar fick 7 arbete efter utbildningen. En annan folkhögskola kombinerade ungdomsplatserna med en truckförarutbildning. En tredje skola erbjöd praktik kombinerad med yrkesinriktad utbildning och föreläsningar samt en avslutande period om 6 8 veckors praktik hos en lokal arbetsgivare. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar satsningar gav goda resultat. Enligt den ena folkhögskolan hade samtliga ungdomar i den senaste deltagaromgången fått arbete eller gått vidare till studier. har på uppdrag av utvärderat satsningen på Ungdomsplatser-AMSTPF20FPT. Verksamheten har enligt Ramböll fungerat bra, både ur ett individperspektiv och från folkhögskolornas sida. Till stor del beror detta enligt Ramböll på att skolorna haft fria händer att själva utforma verksamheten. Vidare betonar Ramböll att det har funnits ett bra samarbete mellan folkhögskolorna och arbetsförmed- lingarna. Inom ramen för utvärderingen har inte någon kvantitativ analys genomförts när det gäller deltagarnas sysselsättningsstatus efter slutförd utbildning. Det finns inga sammanfattande uppgifter som visar hur många av deltagarna som fick arbete eller påbörjade studier efter slutförd utbildning. I rapporten sägs endast att resul- taten på dessa punkter var lägre än förväntat. Sammanfattningsvis bedömer ändå Ramböll att ungdomsplatser- na över lag varit en lyckad satsning. I första hand kopplas detta till den personliga utvecklingen som många av deltagarna har genom- gått. För merparten av deltagarna ses detta som ett nödvändigt steg på vägen till egen försörjning. Rapporten avslutas med att några utvecklingsområden lyfts fram som anses relevanta för andra pro- jekt med liknande målgrupp och inriktning. Ökad involvering av arbetsförmedlingen under insatsens plane- ringsstadium. Utökad samverkan och dialog med externa, lokala aktörer, såsom lokalt näringsliv etc. Insatser av denna typ kan med fördel ha tydliga arbetsinslag. Projektet , Vägen in i arbetslivet Projektet har genomförts inom ramen för programmet arbets- marknadspolitiskt projekt på initiativ av och i samverkan mellan nio folkhögskolor. Projektet pågick till och med 20TP , Utvärdering av Ungdomsplatser-AMS, Slutrapport, . Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Målgruppen var arbetslösa ungdomar mellan som var inskrivna på arbetsförmedlingen och beskrivs som relativt heterogen när det gäller t.ex. utbildningsnivå, social problematik och motivation. Huvudmål för VIA var att skulle ha ett arbete, alternativt reguljär utbildning eller arbetsmarknadsutbildning med tydligt studiemål som leder till arbete efter insatsen. Syftet var också att skapa intresse och motivation för vidareutbildning hos deltagarna samt bidra till ökat självförtroende. Antal deltagare var 2005, 174 kvinnor och 173 män. var deltagarantalet 598, fördelat på 313 kvinnor och 285 män. Sammanlagt antal deltagare var 945 fördelade på de nio folkhögskolorna. Totalt har 793 unika personer deltagit, 152 per- soner deltog båda åren. Majoriteten av deltagarna var mellan 20 . AMS avsatte totalt för projektet, 2005 och 2006. Av deltagarna var födda i och utlandsfödda. Drygt en tredjedel hade en förgymnasial utbildnings- bakgrund. En mindre andel, , hade en eftergymnasial utbildning och övriga deltagare gymnasial utbildningsbakgrund. En jämförelse mellan utbildningsbakgrund och födelseland visar ganska stora skillnader mellan svenskfödda och utlandsfödda. Närmare hälften av de utlandsfödda hade en förgymnasial utbild- ning och eftergymnasial utbildningsbakgrund. Bland de svenskfödda såg mönstret annorlunda ut genom att hade en gymnasial utbildningsbakgrund och eftergymnasial utbildning. Utbildningarna vid folkhögskolorna såg olika ut beroende på lokala resurser och möjligheter. Skillnaderna ligger bl.a. i omfatt- ningen av teoretiska respektive praktiska studier och graden av kontakt med näringslivet. Gemensamt är att alla hade ett starkt fokus på personlig vägledning, vilket utgjorde ett viktigt moment. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar har på uppdrag av AMS utvärderat projektet När det gäller resultatet i förhållande till 70-procentsmålet delade Ramböll in deltagarnas sysselsättning i fyra kategorier. 1.Den första kategorin är de som var öppet arbetslösa eller övrigt inskrivna. Dessa var 67 till antalet efter projektslutet, vilket motsvarar av alla deltagare som följts upp. 2.Den andra kategorin består av dem som kan definieras ha fått arbete eller påbörjat studier som leder till arbete. Dessa var 83 till antalet och uppgick till av deltagarna. 3.Den tredje kategorin består av deltagare som deltog i något konjunkturberoende program som inte kan definieras som arbete eller studier med en tydlig koppling till arbete. Närmare 40 per- soner deltog i sådana program efter projektslutet, vilket motsvarar . 4.Den sista kategorin innefattar dem som hade avaktualiserats av känd eller okänd orsak eller personer som inte statistikförts. Dessa 15 personer utgjorde av alla deltagare. Bland dem som avaktualiserats av okänd orsak kan finnas deltagare som har fått arbete, men det rör sig i så fall om få personer. Sammanfattningsvis konstaterar att projektet inte nått huvudmålet att av deltagarna i projektet skulle vara i arbete eller delta i studier med tydlig arbetsmarknadsinriktning. Detta mål har endast nåtts för 41 pro- cent av deltagarna. Resultaten varierar dock mellan de olika folk- högskolorna. Ramböll bedömer, trots detta, att resultaten av deltagandet har varit goda. Detta grundas på att målgruppen för projektet ur många aspekter ansetts vara tyngre än andra mål- grupper, främst beroende av att de haft förhållandevis kort utbild- ning och inte sällan låg motivation liksom sociala problem. Vidare betonas i rapporten att flera av projekten har bedrivits i regioner med större arbetslöshet än genomsnittet i . 21TP PT När kunskap ger resultat. Slutvärdering av VIA, Rapport , Maj . Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar VIA har enligt utvärderingen lyckats väl med att uppfylla del- målet att få meningsfulla uppgifter, känna sig behövd och därmed få ökad livskvalitet samt att ge varje individ ökad motivation, lust och självförtroende. Det främsta skälet till detta är enligt utvär- deringen att folkhögskolorna arbetat mycket intensivt med per- sonlig vägledning och gruppaktiviteter. Dessutom bedöms den miljö som folkhögskolorna erbjuder ha påverkat deltagarna positivt när det gäller motivationen och självförtroendet. Vi kan konstatera att bästa resultat när det gäller övergången till arbete har ungdomar som avslutat en arbetsmarknadsutbildning, jämfört med ungdomar som deltagit i ungdomsgarantin eller övriga AMS-program, som lärlingsplatser eller utbildningsinsatserna i folkhögskolorna. Det är dock viktigt att betona att denna slutsats gäller enbart om man ser på hur många som fick arbete, utan att ta hänsyn till ungdomarnas skiftande sociala bakgrund och förutsätt- ningar. Den nya insatsen lärlingsutbildning och folkhögskolesats- ningarna, Ungdomsplatser-AMS och VIA, visar låga resultat när det gäller hur många som fick arbete jämfört med dem som deltagit i en arbetsmarknadsutbildning. Ramböll framhåller i sina utvärderingar av ungdomsplatserna och VIA att dessa satsningar ändå måste ses som lyckade mot bakgrund av målgruppernas sammansättning. Genom deltagande i dessa projekt har ungdomarna enligt Ramböll tagit nödvändiga steg på vägen mot egen försörjning. Genom en bestämmelse i socialtjänstlagen (SoL) (2001:43) som trädde i kraft fick kommunerna rätt att ställa krav på praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet för ungdomar med försörjningsstöd. I studien trappstegetTPF22FPT uppskattas antalet ungdomar 18 som aktiverades i kommunala projekt vara cirka 3 900 22TP PT , T och Ulmestig, R (2004) Nedersta trappsteget. En studie om aktive- ring, : Rapportserie i socialt arbete. Nr1, 2004. Dagens utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar Uppgifter från senare år om hur många ungdomar som omfattas av denna verksamhet finns inte. 4 § får begära att den som uppbär försörjningsstöd skall delta i av nämnden anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om den enskilde inte har kunnat beredas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd, och 1.inte har fyllt , eller 2.har fyllt men av särskilda skäl är i behov av kom- petenshöjande insatser, eller 3.följer en utbildning med tillgång till finansiering i särskild ord- ning men under tid för studieuppehåll behöver försörjningsstöd. Praktik eller kompetenshöjande verksamhet som avses i första stycket skall syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv.