sou · GWB322 · 2008-03-10 00:00:00 — Enligt förordningen (1995:1301) om handläggning av skade- ståndsanspråk mot staten handlägger kollegiet en rad ersättnings- anspråk, bland annat vissa anspråk som grundas på fel vid register- föring samt vid felaktiga beslut av inskrivningsmyndighet. Vidare handlägger kollegiet anspråk till följd av personskada. I 31 kap. finns bestämmelser om ersättning vid vissa ingripanden av det allmänna som innebär att mark tas i anspråk eller att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Exempel på detta är bildande av naturreservat. Om staten och markägaren inte kan enas om den ersättning som ska utgå till följd av sådant ingripande, kan markägaren föra frågan till domstol. I sådana processer företräds staten av Kammarkollegiet. Kammarkollegiet ska i så kallade ansökningsmål enligt miljö- balken (när det behövs) föra talan för att ta tillvara miljö- och andra allmänna intressen.7 Kollegiet får även ansöka om ompröv- 7 22 kap. 6 § . ning av tillstånd som lämnats i ansökningsmål. Tyngdpunkten i kollegiets verksamhet inom det miljörättsliga området gäller vattenverksamhet och då främst fiske- och naturvårdsfrågor. Kolle- giet svarar för processföringen i samverkan med de myndigheter som besitter sakkunskap, exempelvis , Naturvårds- verket eller länsstyrelse. Kammarkollegiet anordnar prov för auktorisation av tolkar och översättare enligt förordningen (1985:613) med samma namn. Det finns knappt 1 000 tolkauktorisationer i 35 språk och drygt 450 översättarauktorisationer i ett 25-tal språk. Kollegiet har även tillsyn över de auktoriserade tolkarna och översättarna. Kammarkollegiet beslutar om den säkerhet som ska ställas av före- tag som är garantipliktiga enligt resegarantilagen (1972:204). Sam- mantaget rör det sig om cirka 2 000 företag och säkerheterna upp- går sammantaget till . Kollegiet lämnar även kanslistöd åt , vilken prövar resenärers krav på ersättning ur ställda säkerheter. än kan få rätt att förrätta vigsel. Kammarkollegiet meddelar sådant tillstånd med stöd av lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossam- fund än . Kollegiet förordnar även vigselförrättare i sådana samfund. Kollegiet har också ett tillsynsansvar enligt lagen. församlingar eller samfälligheter är i normalfallet huvudmän för begravningsverksamheten inom sina verksamhets- områden.8 Den som är folkbokförd i ska betala en avgift för 8 Två undantag finns från detta: stad och kommun. Med stöd av förordningen (1999:729) om begravningsavgift fastställer Kammarkollegiet avgiftssatsen för respektive begravningshuvudman för dem som inte tillhör . Vidare fastställer kollegiet de belopp som en begravnings- huvudman ska betala till annan huvudman (förrättningshuvudman) för det fall de tjänster som ingår i begravningshuvudmannens skyldigheter utförs av förrättningshuvudmannen (begravnings- clearing). Allmänna arvsfonden9 består av egendom som tillfaller fonden genom arv, gåva, testamente, förmånstagarförordnande i försäk- ringsavtal, skifte i samband med likvidation av aktiebolag i vissa fall eller genom domstolsbeslut. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Fondens rätt till egendom bevakas av Kammarkollegiet. Det innebär att kollegiet ytterst är ansvarigt för avvecklingen av cirka 600 dödsbon samt har att ta ställning till cirka 1 200 testamenten. Kollegiet för fondens talan i mål och ärenden som rör fonden. Kollegiet har även rätt att efter ansökan avstå från egendom som tillfallit fonden. Egendomen förvaltas som en särskild fond av kollegiet. Ärende om stöd ur fonden handläggs av ett särskilt kansli inom men beslutas av Arvsfondsdelegationen, som är en myndighet under regeringen. Utöver den redan nämnda lämnar Kammar- kollegiet kanslistöd även till , Skiljenämn- den i vissa trygghetsfrågor, Alkohol- och läkemedelssortiments- nämnden, , Kärnavfallsfondens sty- relse, samt till Fonden för fukt- och 9 Allmänna arvsfonden är varken myndighet eller stiftelse utan en rättsbildning av sitt eget slag. mögelskador i småhus. Fonden för fukt- och mögelskador avveck- las emellertid . Statliga in- och utbetalningar Kammarkollegiet svarar för uppbörd av statens inkomster och betalar dess utgifter om något annat inte följer av särskilda före- skrifter. Det innebär bland annat att kollegiet tillför statsbudgeten överskott från statlig verksamhet som inte disponeras av respektive myndighet. Det är överskott som utgör merparten av vad som redovisas som intäkter. Kollegiet disponerar cirka 130 anslag och anslagsposter på statsbudgeten inom tretton olika utgiftsområden för utbetalning av främst bidrag. Avgiften till EU, bidrag till folkbildningen och bidrag till högskoleområdet är de till beloppen enskilt största posterna. Kammarkollegiet erbjuder kapitalförvaltning åt stiftelser och fonder med statlig anknytning eller med anknytning till . Kollegiet har cirka 400 fonder eller stiftelser som upp- dragsgivare och förvaltar för deras räkning . Uppdragsgivare med statlig anknytning dominerar såväl antalsmässigt (cirka 300 stycken) som när det gäller förvaltat kapi- tal () över uppdragsgivare med kyrklig anknytning (cirka 100 stycken och ). Av det förvaltade kapitalet är placerat i kollegiets aktiekonsortium och ungefär lika mycket i räntekonsortiet. Det övriga kapitalet förvaltas i särskild portfölj för respektive uppdrags- givare. Uppdragen från Allmänna arvsfonden (cirka 4,7 miljarder kro- nor), fonder (), Vilt- vårdsfonden, Brottsofferfonden och ytterligare några uppdrag är författningsreglerade. Övriga uppdragsgivare har i princip möjlig- het att vända sig till andra aktörer på kapitalmarknaden. Ett förord- nande kan dock vara så utformat att stiftelsen ska förvaltas av statlig myndighet, vilket kan utgöra ett hinder för att anlita annan förvaltare än Kammarkollegiet. Kollegiet har också förvaltningsuppdrag av annan karaktär. Exempel på detta är att Kammarkollegiet på Premiepensions- myndighetens uppdrag förvaltar pensionsspararnas medel innan dessa placeras enligt spararnas egna direktiv. Vidare svarar kollegiet för förvaltning av garantimedel på uppdrag av . Enligt avtal svarar kollegiet också för kanslifunktionen åt , vilket bland annat innefattar att föreslå förändringar av fondens portfölj och genomföra beslutade affärer. Kollegiets avgifter bygger på samma principer som tillämpas av övriga aktörer på kapitalmarknaden, det vill säga avgiften beräknas på förvaltat kapital och varierar med hänsyn till hur stort belopp som förvaltas. omsatte kapitalförvaltningen cirka 28 miljoner kro- nor och resultatet uppgick till . Det balanserade resultatet var vid utgången av . På uppdrag av främst små och medelstora myndigheter utför Kammarkollegiet olika former av ekonomiadministrativt stöd. Det är fråga om ett antal olika tjänster, exempelvis fakturahantering, löpande redovisning, bokslutsarbete, löneadministration och kon- sultinsatser som ekonomichefer. Konsultinsatserna innefattar såväl att lösa akuta situationer (vakanser, påtalade brister i redovisningen eller liknande) som att medverka i utvecklings- och rationalise- ringsprojekt. Kollegiet hjälper även till vid etablering och avveck- ling av myndigheter. Kollegiet lämnar ekonomiadministrativt stöd i någon form till ett 100-tal myndigheter och upprättar förslag till bokslut för ett 50-tal myndigheter (de finansiella delarna i årsredovisningen). Drygt 70 myndigheter anlitar kollegiet för sin löneadministration. De avgifter som erläggs av de myndigheter som utnyttjar Kam- markollegiets ekonomiadministrativa stöd uppgår till drygt 30 mil- joner kronor . uppgick resultatet till och det balanserade resultatet är cirka 4,7 mil- joner kronor. Med stöd av förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar åtar sig Kammarkollegiet också att bevaka och driva in andra statliga myndigheters fordringar. Kollegiet har avtal om detta med ett 100-tal myndigheter. genererade verksamheten avgiftsintäkter om 6,4 mil- joner kronor. Resultatet uppgick till och det balanserade resultatet till . Statliga myndigheter får inte teckna försäkringar hos ett enskilt försäkringsbolag. Detta framgår av förordningen (1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering. Istället finns en intern statlig ordning för riskhantering – ett försäkringssystem - som admi- nistreras av Kammarkollegiet. Kollegiet ska även stödja myndig- heterna i deras riskhantering. Inom försäkringssystemet tillhandahåller kollegiet de försäk- ringar som myndigheterna efterfrågar respektive är skyldiga att hålla. Som exempel kan nämnas studentförsäkringar, verksamhets- relaterade försäkringar, fordonsförsäkringar, flyg- och skeppsför- säkringar, flyttgodsförsäkring och reseförsäkringar. Vidare svarar kollegiet för det författningsreglerade personskadeskyddet (plikt- personal med flera). Kollegiet administrerar även en sjukvårds- kostnadsförsäkring för personal inom utrikesförvaltningen. Antalet skadeärenden uppgick till nära 14 600 stycken. uppgick intäkterna i försäkringssystemet (det vill säga de myndigheterna erlägger) till , driftskostnaderna till 26 miljoner och skadekostnaderna till . Överskottet uppgick till . Överskottet avsattes till den så kallade försäkringsfonden, vilken uppgår till . Detta är i enlighet med regleringsbrevet där det föreskrivs att som myndigheter betalar in till försäkringssystemet ska placeras på ett särskilt ränte- bärande konto i . Av regleringsbrevet framgår vidare att det får finnas ett balanserat överskott för att täcka risken för framtida skador enligt de principer som allmänt gäller inom försäkringsverksamhet. För finansiering av försäkringsverksam- heten disponerar Kammarkollegiet dessutom en kreditram på i , vilken är avsedd att finan- siera enstaka stora skador eller tillfälliga anhopningar av skador. En utnyttjad kredit ska återbetalas inom ramen för försäkrings- Om den sammanlagda försäkringsersättning kollegiet ska betala för en enskild skadehändelse skulle överstiga , kommer dock det överstigande beloppet att täckas utanför systemet. är enligt lag ett registrerat trossamfund. Andra trossamfund kan efter ansökan hos Kammarkollegiet registreras som trossamfund. Även trossamfunds organisatoriska delar kan registreras. Bestämmelser om registrering finns i lagen (1998:1593) om trossamfund. Kammarkollegiet för ett register över registrerade trossamfund och organisatoriska delar av registrerade trossamfund. Verksamheten är helt avgiftsfinansierad. Avgiftsintäkterna upp- gick till . Det balanserade resultatet var . 2.2.2Verksamhetens omfattning och finansiering uppgick de totala kostnaderna i Kammarkollegiets verk- samhet till . Hur intäkter och kostnader har utvecklats för de två verksamhetsgrenarna Myndighetsuppgifter och Uppdragsverksamhet framgår av tabellen nedan. Som framgått ovan finansieras verksamhetsgrenen Myndighets- uppgifter i huvudsak med anslagsmedel. Inom verksamhetsgrenen har Kammarkollegiet dock även vissa intäkter från annat än anslag, till största delen ersättningar från Allmänna arvsfonden för de uppgifter som utförs för fondens räkning samt ersättningar för de uppgifter kollegiet har med statens lån. För verksamhetsgrenen Myndighetsuppgifter anges i tabellen totala kostnader samt intäkter av annat än anslag, det vill säga anslaget utgör mellan- skillnaden. Tabell 2.2 Utveckling av intäkter och kostnader i Kammarkollegiets verk- samhet () intäkter av annat än anslag Som framgår av tabellen står uppdragsverksamheten för cirka två tredjedelar av Kammarkollegiets totala kostnader och verksamhets- grenen Myndighetsuppgifter för cirka en tredjedel. har Kammarkollegiet anvisats ett från Allmänna arvsfonden som ersättning för bevakningen av arvsfondens rätt med mera Vidare förs till ramanslaget ur influtna räntor på inkomsttitel som ersättning för administration av de lån kollegiet administrerar. Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten kom i första hand från administrativ service (), kapitalför- valtning () och försäkringsverksamheten (). Merparten av intäkterna i försäkringsverk- samheten används för att täcka skadekostnader () eller förs över till försäkringsfonden (över- fördes till fonden, som /uppgick till ). Endast en mindre del (26 miljo- ner kronor ) används för att täcka Kammarkollegiets driftskostnader, vilket förklarar de angivna värdena på intäkterna i tabellen ovan. Utöver avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten, som Kammarkollegiet disponerar, tas för viss verksamhet även ut avgifter som myndigheten inte disponerar. Som framgått ansvarar Kammarkollegiet för vissa bidrag. Belop- pet för lämnade bidrag uppgick till och uppbördsbeloppet till . 2.2.3Organisation, bemanning och lokalisering Kammarkollegiet leds av en generaldirektör. Vid kollegiet finns också ett insynsråd. Rådet består av högst åtta ledamöter. Med ett undantag bestämmer kollegiet själv sin organisation. Enligt kollegiets instruktion finns det vid kollegiet ett särskilt beslutsorgan för kapitalförvaltningen, Fonddelegationen. Delega- tionen har till uppgift att för kapitalförvaltningen besluta om lång- siktig placeringsstrategi, och andra strategiska frågor. General- direktören är ordförande i delegationen. Regeringen utser övriga fyra ledamöter. Figur 2.3 Kammarkollegiets organisation uppgick antalet årsarbetskrafter till 168 stycken och medelantalet anställda till 181 stycken. Av dessa var kvinnor och män. Medelåldern för de anställda vid kollegiet var . av personalen har akademisk utbildning. Bland dessa dominerar juristerna något. Nedan redovisas fördelningen av antal årsarbetskrafter (åa) för de olika avdelningarna och enheterna – samt även viss information om enheternas ansvarsområden. Rättsavdelningen har cirka 52 årsarbetskrafter, med följande fördelning mellan enheterna: Advokatfiskalsenheten (cirka 22 åa) med ansvar för bland annat stiftelserätt, bevakning av allmänna intressen (miljö- och vattenrätt samt stämpelskatt), rikets indelning, fastighetsrättsliga ärenden, ersättningsärenden, fordringsbevakning samt kanslistöd till Fidei- kommissnämnden, , Alkohol- och läkemedels- sortimentsnämnden samt i vissa trygghetsfrågor. Förvaltningsrättsliga enheten (cirka 14 åa) med ansvar för aukto- risation av tolkar och översättare, fastställande av de säkerheter som ska ställas av dem som är garantipliktiga enligt resegaranti- lagen, registrering av trossamfund, vigselrätt för andra trossamfund än , begravningsavgift för dem som inte tillhör samt avgifter för begravningsclearing. Arvsfondsenheten (cirka 11 åa) med ansvar för att avveckla de dödsbon som tillfaller Allmänna arvsfonden samt besluta om avstående av arv som tillfallit fonden. och mögelskador i småhus (cirka 3 åa) med ansvar för kanslifunktionen för Styrelsen för fonden för fukt- och mögelskador i småhus. Avdelningen för kapitalförvaltning har 21 årsarbetskrafter, fördelat på: Rättssektionen (4 åa) med ansvar för enhetens avtal med upp- dragsgivarna och övriga rättsliga frågor med direkt koppling till verksamheten. Placeringssektionen (5 åa) med ansvar för placeringsfrågor. Sektionen för affärsstöd (12 åa) med ansvar för uppföljning, redovisning och stiftelseadministration. Försäkringsavdelningen har cirka 36 årsarbetskrafter, fördelat Stabssektionen (5 åa) med ansvar för ledning, produktutveckling, marknadsföring m.m. Sektionen för sakförsäkringar (11 åa) med ansvar för verksam- hetsförsäkringen och övriga sakförsäkringar. Sektionen för statligt personskadeskydd (cirka 9 åa) med ansvar för det författningsreglerade personskadeskyddet. Sektionen för personskadeförsäkringar (cirka 11 åa) med ansvar för de frivilliga personförsäkringarna. Administrativa avdelningen har cirka 58 årsarbetskrafter, för- delat på: ekonomiadministration m.m. (7 åa) med ansvar för den interna ekonomifunktionen samt för de statliga in- och utbetalningar som enligt särskilda beslut ska fullgöras av kollegiet. Personalenheten (11 åa) med ansvar för interna personalfrågor, registratur, bibliotek, intendentur, vaktmästeri. (5 åa). service (35 åa), den enhet som svarar för det ekonomiadministrativa stödet till små och medelstora myndigheter. Enheten är sektionsindelad. Merparten av Kammarkollegiets verksamhet bedrivs i två skilda lokaler i , vilka båda finns på . Kollegiets försäkringsverksamhet är lokaliserad till . 2.3Statskontorets uppdrag, verksamhet och organisation Enligt sin instruktion10 har Statskontoret till uppgift att på rege- ringens uppdrag bistå med utvärderingar och uppföljningar av statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontoret ska därvid bistå regeringen med det underlag regeringen behöver för att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig statsförvaltning. Statskontoret ska inom ramen för denna huvuduppgift analysera och granska den offentliga förvaltningens funktionssätt, redovisa effekter av statliga åtgärder samt ge underlag för omprövning och effektivisering. har även tillkommit att Statskontoret löpande ska följa upp systemet för kommunalekonomisk utjäm- ning. Statskontoret ska vidare lämna förslag på utvärderingar och studier som kan genomföras. Statskontoret ska enligt regleringsbrevet bidra med sakliga och kvalificerade underlag och insatser som håller hög kvalitet. Statskontorets verksamhet var tidigare relativt heterogen. Men efter en översyn av stabsmyndigheternas uppgifter11 renodlades Statskontorets uppdrag till en utredande och utvärderande roll. Övriga verksamhetsgrenar och därtill kopplad personal överfördes till och Verva. 10Förordningen med instruktion (2007:827) för Statskontoret. 11SOU 2005:32, Regeringens stabsmyndigheter. Statskontorets verksamhet sorterar under politikområdet Effek- tiv statsförvaltning och bedrivs efter renodlingen inom ramen för en verksamhetsgren, Utredningar och utvärderingar. Statskontorets arbete sker således främst genom utredningar och utvärderingar. Dessa genomförs i allt väsentligt på uppdrag från regeringen. Statskontoret ska emellertid också efter överens- kommelse bistå och det statliga kommitté- väsendet med utredningsstöd. har Statskontoret arbetat med närmare 60-talet olika utredningsuppdrag. Merparten av uppdragen ges av regeringen. Inriktningen på utredningsuppdragen preciseras genom separata beslut av regeringen eller genom överenskommelser med eller berörda kommittéer. Besluten och överens- kommelserna föregås av uppdragsdialoger. Kontakterna med eller berörd kommitté fortlöper fram till dess projekten genomförts och avrapporterats till uppdragsgivaren. I uppdragsbesluten anges, i förekommande fall, beslut om tilläggs- finansiering för att täcka extraordinära kostnader, till exempel vid upphandling av omfattande enkätundersökningar eller andra konsultinsatser. Utöver de ovan beskrivna uppdragen utför Statskontoret även förstudier och metastudier som bygger på enskilda utrednings- resultat samt ger ut en årsbok och en småskriftsserie. Regeringen använder också Statskontoret som en av sina mest frekventa remissinstanser för kommittéväsendets utredningar. Remissförfrågningar kommer också, i mer begränsad utsträckning, från andra statliga myndigheter. 2.3.2Verksamhetens omfattning och finansiering Till följd av att vissa arbetsuppgifter överfördes till och Verva, har omfattningen på Stats- kontorets verksamhet minskat . Således uppgick de totala kostnaderna i verksamheten till och , att jämföra med och . beräknas Statskontorets ekonomiska omslutning sammantaget uppgå till . Statskontorets ramanslag uppgår till (inklusive PLO). Avgiftsintäkter för resurssamordning och 2008 beräknas uppgå till . Resurssamordningen avser samverkan med och Verva om bland annat lokaler, IT och telefoni. Beräknade intäkter för extraordinära kostnader i uppdragen uppgår till . Ersättningarna betalas huvudsakligen ut i form av avgifter. Statskontoret medges även ta ut avgifter när myndigheten överenskommer om bistånd till statliga kommittéer men har inte utnyttjat denna möjlighet utom för extraordinära kostnader. Statskontoret disponerar alla avgiftsintäkter som tas ut och svarar inte för några transfereringar eller bidrag. 2.3.3Organisation, bemanning och lokalisering Statskontoret är en enrådighetsmyndighet och leds av en general- direktör. Statskontorets verksamhet bedrivs sedan slutet av enligt följande organisatoriska indelning: Den operativa verksamheten är indelad i två utredningsenheter, med ansvar för sinsemellan olika politikområden. Samverkan sker dock i stor utsträckning mellan enheterna då det gäller bemanning i de olika uppdragen. Antalet utredare uppgår till 35 (). och utredningsstöd omfattar 7,5 anställda (). De gemensamma funktionerna perso- nal, ekonomi, intendentur, IT, telefoni, registratur och arkiv samt information har samlats i en enhet. Vissa ekonomi- och löneadmi- nistrativa uppgifter upphandlas numera av Kammarkollegiet och resurssamordning av lokaler, IT, telefoni och vaktmästeri sker genom samarbete med och Verva. hade Statskontoret 56 anställda, varav 22 kvin- nor och 34 män. 11 anställda var tjänstlediga, vilket innebär att 45 personer var i tjänst. Merparten av de tjänstlediga var lediga för annan statlig anställning, till exempel i eller . Förutom reguljärt anställda drivs verksamheten även med stöd av praktikanter på magisternivå, korttidsvikarier och en relativt omfattande konsultmedverkan. Medelåldern för de anställda var . Så gott som samtliga anställda har akademisk utbildning på grundläggande eller högre nivå (magister- eller doktorsexamen). Den vanligaste utbildningsbakgrunden bland Statskontorets utre- dare är statsvetenskap följt av nationalekonomi. Dessutom finns utredare med företagsekonomisk eller annan samhällsvetenskaplig utbildning. Statskontoret ligger i , med lokaler på . 2.4Verkets för förvaltningsutveckling uppdrag, verksamhet och organisation Verket för förvaltningsutveckling (Verva) ska enligt sin instruk- tion12 bistå regeringen med det underlag regeringen behöver för att utveckla en effektiv och ändamålsenlig statsförvaltning. Enligt instruktionen ska Verva vidare bland annat samordna myndig- heternas IT-arbete samt stödja och utveckla arbetet med den strategiska kompetensförsörjningen och verksamhetsutvecklingen i statsförvaltningen. Verket ska skapa förutsättningar för sam- verkan mellan statliga myndigheter, mellan stat och kommun samt mellan statliga myndigheter och näringsliv. En verksamhetsövergång skedde från , delar av Stats- kontoret och delar av RK Kompetens inom . tog Verva över uppgifter från (e-nämnden) och 24-timmarsdelegationen, som båda avvecklades. 12 Förordningen (2007:828) med instruktion för Verket för förvaltningsutveckling. Verva:s verksamhet tillhör politikområdet Effektiv förvaltning. Verksamheten är i regleringsbrevet indelad i två verksamhetsgrenar: för ökad enkelhet och rättssäkerhet samt En kompetent förvaltning. På övergripande nivå kan Vervas arbetsuppgifter sorteras i tre huvudområden: att ta fram underlag för regeringens styrning av utvecklingen av förvaltningen, att driva på utvecklingen av elektronisk förvaltning, respektive att utveckla den strategiska kompetensförsörjningen i staten. I avsnitten nedan beskrivs verksamheten inom dessa tre huvud- områden. Verva ska bistå regeringen med underlag för dess styrning. Som ett led i det arbetet ska Verva följa upp och analysera förvaltnings- utvecklingen och forskningen på området såväl nationellt som internationellt. Verva ska också biträda regeringen i internationellt arbete. Verva har också ett beställaransvar för statistik som beskriver den offentliga sektorns utveckling. Med hjälp av tillgängligt sta- tistiskt underlag ska verket löpande beskriva utvecklingen i den offentliga sektorn. Som tidigare nämnts ska Verva samordna myndigheternas IT- arbete. Syftet är att utveckla den elektroniska förvaltningen och säkra en hög effektivitet och god hushållning i statens samlade verksamhet. Verva ska säkerställa att myndigheterna har tillgång till en ändamålsenlig infrastruktur när det gäller standarder och liknande krav som ska vara gemensamma för elektroniskt informations- utbyte.