sou · GVB3112 · 2008-01-01 00:00:00 — också i effektivare kunna tillgodose ung- domarnas efterfrågan på yrkesinriktad gymnasieutbildning (jämför kapitel 6). Detta ökade samarbete mellan kommuner och mellan kommuner och arbetsgivare kan leda till bättre kvalitet i yrkesutbildningen på olika nivåer, men också till färre avhopp i grundskola och gymnasieskola och en bättre matchning av gymna- sieutbildningarna mot arbetsmarknaden. Metoder för validering har utvecklats i syfte att förkorta vuxnas studietider och vägen till arbete och egen försörj- ning (se kapitel 8). Validering mot ett visst yrkesområde kan också leda till att arbetsgivare direkt kan rekrytera arbetskraft. Validering håller alltså på att segla upp som ett nytt och snabbare sätt för vuxna att ta sig in i och ut ur det reguljära utbildningssystemet. En bättre samverkan mellan gymnasieskolan, komvux och KY-utbild- ningar i exempelvis college och lärcentrum skulle också kunna underlätta för vuxna att återkomma till det reguljära utbildnings- väsendet. Dessa nya samarbeten befinner sig dock ännu i sin linda. Trots många eldsjälar och entusiastiska projekt har man inte kommit så långt (jämför SOU 2007:18). Det kommer att ta tid innan de nya satsningarna får något större genomslag i praktiken. Det riskerar också att blir ojämnt fördelade över landet och mellan sektorer och branscher. Som framgick av kapitel 3 är utgångsläget när det gäller branschernas engagemang i yrkesutbildning mycket ojämnt. Vissa branscher är starka särintressen medan andra inte hörs av alls. En ny gymnasieskola och yrkeshögskola kommer inte heller på plats . Även om förslagen till en reformerad gymnasie- skola och yrkeshögskola kommer /kommer det att ta tid innan de slår igenom på allvar och det blivit kvalitet i genomförandet. Även här gäller det ju att få till breda bransch- kontakter. kommer förhoppningsvis yrkesutbildningar inom det offentliga utbildningsväsendet att i ökad omfattning kunna bidra till att förse arbetsmarknaden med efterfrågad och kompetent arbetskraft. Ur ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv, och särskilt med avseende på arbetsmarknadsutbildning, aktualiseras framför allt följande frågor: Kommer ungdomars behov av grundläggande yrkesutbild- ningen att tillgodoses och matchas mot arbetsmarknaden? Kommer man att få till stånd ett tillräckligt pålitligt, brett och flexibelt utbud av yrkesutbildning i hela landet som även mot- svarar vuxnas krav? På vilka finansiella villkor blir utbildningsutbudet tillgängligt för vuxna? Likvärdighet och rättsäkerhet för arbetslösa är viktiga frågor i arbetsmarknadspolitiken. Validering kan minska behoven av utbildning även om också den kostar tid och pengar. Med dagens studiemedelssystem är det ofta svårt att finansiera studier för vuxna arbetslösa. Om inte dessa frågor får en tillfredsställande generell lösning kommer arbetsmarknadspolitiken att ställas inför vissa restupp- gifter. Exempel är arbetsmarknadsutbildning: för vissa grupper av ungdomar som inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden på grund av brister i den grundläggande yrkesutbildningen, i regionala problemområden, för vuxna som inte på egen hand eller med hjälp av andra in- stanser kan skaffa sig en utbildning som krävs för att vara kon- kurrenskraftig på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadens parter och kollektivavtal Som framgår av kapitel 3 täcks numera stora delar av arbetsmark- naden av omställningsavtal. Anställda som blir arbetslösa kan få hjälp med framför allt vägledning och coaching, men i vissa fall även med utbildning för att hitta ett nytt jobb. Vissa fackliga organisationer har också startat egna arbetsför- medlingar. Tilläggsförsäkringar förekommer både inom , TCO och LO och gör på olika sätt och i varierande grad de arbetslösa oberoende av den statliga arbetsmarknadspolitiken. Diskussioner förs även om ett nytt huvudavtal, ett nytt Saltsjö- badsavtal. Det skulle kunna leda till en förnyelse av tankarna i det ursprungliga . Parterna skulle kunna återta delar av ansvaret för grundläggande yrkesutbildning och lärlingsutbild- ning liksom för större satsningar på kompetensutveckling i före- tagen. Som tidigare nämnts har arbetsgivarna redan visat intresse för så kallade college och en hel del personalutbildning pågår ju kontinuerligt. Till de frågor , som ur arbetsmarknadspolitisk synvinkel och vad gäller arbetsmarknadsutbildning infinner sig, hör: Grundläggande yrkesutbildning – kan arbetsmarknadens parter garantera den tillsammans med det reguljära utbildnings- väsendet? I så fall kan etableringsproblemen för ungdomar för- väntas minska och därmed deras behov av utbildning inom arbetsmarknadspolitiken. Omställningsavtalen – kan de komma att täcka hela arbets- marknaden? Och täcka fler tjänster än vägledning och coaching på vägen mot ett nytt jobb, t.ex. omskolning? I så fall skulle behovet av arbetsmarknadsutbildning för vuxna, som etablerat sig på arbetsmarknaden, också kunna minska. Men ett nog så välutvecklat partssystem kan dock knappast för- väntas ta ansvar för utbildningsbehov hos nytillträdande på arbets- marknaden, andra än de som kommer in via det reguljära utbild- ningssystemet. Det gäller exempelvis invandrare och individer som av olika skäl (familjesituationen, sjukdom och utslagning) gjort ett uppehåll i sitt yrkesarbete eller aldrig kommit in på arbetsmarkna- den. Arbetslösa utan facklig tillhörighet skulle förmodligen också falla utanför ett partssystem. Implikationer för den nya myndigheten Staten kan naturligtvis, om den så önskar, påverka dessa utveck- lingstendenser genom att gå in med olika slags styrmedel: regle- rande och ekonomiska. Antagligen skulle det på den vägen vara möjligt att få kom- munerna och att tillsammans med arbetsmarkna- dens parter och arbetsgivarna garantera en viss bredd, flexibilitet och likvärdighet i utbudet av yrkesutbildning över landet. Givet mer heltäckande omställningsavtal, vars framförhandlande staten naturligtvis också kan stimulera, skulle staten kunna inskränka sig till att garantera de individers validering, yrkes- bedömning, yrkesutbildning och försörjning som inte skulle täckas av omställningsavtalen. Till att börja skulle det räcka med att följa utvecklingen. Om reformeringen av gymnasieskolan och införandet av en yrkeshög- skola håller vad den lovar skulle den nya myndigheten medlingen kunna få ett större utbildningsutbud och fler utbildningsanordnare att upphandla ifrån. Kommunerna, , arbetsmarknadens parter och arbetsgivarna skulle kunna bli allt viktigare aktörer på utbildningsmarknaderna som upphandlare, validerare och utbildningsanordnare. Ju smidigare dessa utbildningsmarknader kommer att fungera, desto fler individer skulle kunna förväntas använda sig av dem på eget initiativ eller som ett led i satsningar arrangerade i partssam- arbetet eller av arbetsgivare. Den nya myndigheten skulle mer och mer kunna inrikta sig på matchningsprocesserna och de grupper som inte fångas upp av det reguljära utbildningssystemet och som faller utanför partssam- arbetet. Arbetsmarknadsutbildningen har varierat med de ekonomiska och politiska konjunkturerna (jämför kapitel 11). En toppnotering uppnåddes då det genomsnittliga antalet personer i arbets- marknadsutbildning låg på cirka 60 000. har det pendlat kring 10 000. Förberedande utbildning har på motsvarande sätt rört sig mellan 5 000–25 000 i genomsnittligt deltagande . Utredningens föreslagna yrkesbedömning har normalt sett inte utgjort mer än cirka hälften av platserna i förberedande utbildning. Utredningens förslag ovan till en miniminivå för arbetsmark- nadsutbildning och yrkesbedömning ger mot denna bakgrund inte upphov till några särskilda resurskrav. I övrigt går utredningen förslag i huvudsak ut på en effekti- visering av arbetsmarknadsutbildningen och den förberedande utbildningen: I kapitel 8 gäller förslagen en effektivisering genom en tydligare gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildning och det regul- jära utbildningssystemet, en uppstramning av den nuvarande förberedande utbildningen och en bättre samordning av plane- ringen av yrkesutbildningen och samverkan för att stödja indi- viderna inför utbildning. Förslagen i kapitel 9 tar sin utgångspunkt i utvärderingsresultat och den grund de lägger för fortsatt rationalisering av arbets- marknadsutbildningen och den av utredningen föreslagna yrkesbedömningen. Kapitel 10 handlar om de processer som leder fram till arbets- marknadsutbildning och yrkesbedömning dels i ett individ- perspektiv, dels i ett upphandlingsperspektiv och hur dessa processer ska kunna effektiviseras inklusive genom användande av intyg och certifiering av utbildningsanordnare. Hur styrning av arbetsmarknadsutbildningen och den av utred- ningen föreslagna yrkesbedömningen ska vidareutvecklas för att bibehålla effektiviteten behandlas i kapitel 11. Abdi, (2005), Arbetsmarknadsutbildning , AMS rap- portserie Ura 2005:4 AMS (1999) Ombytessökande, arbetsgivarbyten och arbetslöshet. AMS (2001:) Arbetsmarknadsutbildning – Uppföljning av del- tagare som slutat arbetsmarknadsutbildning , 2001:3 AMS Arbetsmarknadsutbildningsstatistiken –1983, Utrednings- enheten. AMS (2002a) Den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg, Ura 2002:3 AMS (2002b), Den framtida personalförsörjningen inom bygg och anläggning, Ura 2002:9 AMS (2002c) Arbetsmarknadsutbildning , Prora 2002:3 AMS (2003), Den framtida personalförsörjningen inom utbildning, Ura 2003:3 AMS (2003) Arbetsmarknaden för personer som avbrutit sina gymnasiestudier, Ura 2003:8 AMS (2004), Den framtida personalförsörjningen inom teknik och industri, Ura 2004:2 AMS (2005) Arbetmarknadsutbildning , AMS rapportserie Ura 2005:4 AMS (2005), Arbetsmarknadsutbildning , AMS (2002a), Den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg, Ura 2002:3, Ura 2005:4 AMS (2005) Arbetsmarknadsutbildningens effekter för individen, Arbetsmarknad och arbetsmarknadspolitik Ura 2005:6 AMS (2006), Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , Ura 2006:1 AMS (2007a), Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , Ure 2007:1 AMS (2007b), Arbetsmarknadsrapport, 2007:1 AMS (2007c), Arbetsmarknadsrapport 2007:2 AMS Kvarstående arbetslösa och i arbetsmarknadspolitiska pro- gram. (/statistik) Anderton, , , and , (2002), Whats Trade to Do With It? Relative Demand for Skills within , Review of World Economics, 2002, v.138, iss. 4, pp. , och , (2004), Assessing the Employment Effects of Vocational Training using a One-factor Model, , , , Working Papers in Economics No 133 , och , (2004), Income Effects from Labour Market Training Programs in during the 1980s and 1990s, , 2004, v. 25, iss. 7–8, pp. , och , (2005), Nya resultat om inkomsteffekter av arbetsmarknadsutbildning , Arbetsmarknad & Arbetsliv, årgång 11, nr 2, s. Centrala avtal 2006:2. TA Arbetskraftsundersökningarna, grundtabeller, SCB Arnal, E., Ok, W. och Torres, R. (2001), Knowledge, Growth, Labour Market and Social Policy Occational Papers, No. , och , (2004), pri- vatekonomiska effekter – Nybörjare , Economic Studies No 630, , , och (2005), effekter på årsarbetsinkomster, Economic Studies No 647, , Bandick, och (2005), Inward FDI and demand for skills in , 2005:10 Bennmarker, , och (2007), Vem blir långtidsarbetslös?, IFAU Rapport 2007:20 , , , , , och Wadensjö, (1996), Arbetsmarknaden, SNS Bohm, (1988), Samhällsekonomisk effektivitet, SNS , , Samarbete eller konkurrens? – En studie om relatio- nen mellan yrkesinriktad vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildningen. Underlagsmaterial, Verket för förvaltningsutveckling, VERVA, 2007 Braunerhjelm, (2005), Sanning och konsekvens av Stiglitz- metoden, Ekonomisk Debatt nr 1 2005, årgång 33 , (2002), Social kompetens – en ny konkur- rensparameter, i , , m.fl. ), Utbild- ning, kompetens och arbete, , , Omställningsbranschen och omställningsavtalet mellan svenskt Näringsliv och LO. Calmfors, , , och , (2002), Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsätt- ningseffekter?, IFAU Rapport 2002:8 Dar, och Tzannatos, Zafiris (1999), Labor Market Pro- grams: A Review of the Evidence from Evaluations, J., Faberman, R. J. och Haltiwanger, J., (2006), The Flow Approach to Labor Markets: Sources and Micro- Macro links, , vol 20, iss 3, 2006 Ds 1989:44 Arbetsmarknad och arbetsmarknadspolitik 1988 – ökade krav på omställning? Ds 1999:58, Kontrakt för arbete, Rättvisa och tydliga regler i arbets- löshetsförsäkringen, bilaga: Balansen mellan arbetskraftens utbildningsnivå och jobbens kvalifikationskrav – ett struktur- eller konjunkturproblem? Ds 2000:38, En effektivare arbetsmarknadsutbildning Ds 2005:35, Rätten att sätta och utfärda betyg , och , (2005), The Effect of Offshoring on Labor Demand: Evicence from , Work- ing Paper 654, Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2006. Läns- och kommunvis redo- visning av utbetalt bistånd. , (2007), Från anställd till entreprenör – ny pro- duktionsteknologi, nya kompetenskrav och en ny skola, i , (red. ), – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbildning och försörjning, SNS Employment Outlook , 2004, , : European Commission (2006), Employment in Europe 2006, chapter 3, Effective European Labour Market Policies (2007), Förslag till nya arbetssätt för att utveckla förmåga för att förverkliga regering- Dnr Fi 2006/2687 (2006), Årsredovisning med verksamhetsbe- rättelse , och , (2006), (Hur) hjälps ungdomar av arbetsmarknadspolitiska program för unga?, IFAU Rapport 2006:5 , , , och de , (2007), arbetsmaterial från IFAU, publiceras , och , Per (2003), Employment, Mobility and Labour Market Programs, , Working Paper Series No. 2003:5, Uni- versity Gartell, , , och , (2007), The importance of education for the reallocation of labor: evi- dence from Swedish linked employer-employee data 1986– 2002, IFAU Working Paper 2007:14 (2004), Lärcentra 2003, Sammanställning av enkätsvar , (1970), Kursdeltagarnas inställning till olika utbildningsmodeller – en enkätstudie vid införandet av all- männa ämnen i arbetsmarknadsutbildningen, Pedagogiskt centrum, , (2000), Relative Demand for Skills in Swedish Manu- facturing: Trade or Technology?, Review of International Eco- nomics, 8 (3) pp. , (2005), Skill Upgrading and Production Transfer within Swedish Multinationals. nomics, 107(4), pp. Harkman (2006), opublicerad rapport , Språnget – en väg till arbete? , (2005), Statistikrapport – statistisk uppfölj- ning av Rapport 2003. ITPS (2001), Under- och överutbildning arbetsmark- nad, En förstudie av matchningen mellan utbildning och kvali- fikationskrav, A 2001:006 ITPS (2007), Svenskt näringsliv i en globaliserad värld, Effekter av internationaliseringen på produktivitet och sysselsättning, A 2007:004 , , Labour MarketPolicy as an , i , , & Wadensjö, , (red. Labour Market Policy at the Crossroads, EFA, 1995 , ., Att utvärdera arbetsmarknadspolitiken – att ställa de relevanta frågorna, Ekonomisk Debatt nr 4, 2001 , , Svensk aktiveringspolitik och aktivitetsgarantin i Rapport till ESS 2006:3 , och , (2007), Wage differences between women and men in – the impact of skill mis- match, IFAU Working Paper 2007:13 , Per (2006), Using Internal Replication to Establish a Treatment Effect, IFAU Working Paper 2006:3 , och , (2000), The Effect of Increased Employer Contacts within a Labour Market Training Program, IFAU Working Paper 2000:10 Kambourov, G. och Manovskii, I., (2004), Occupational Mobility and Wage Inequality, Series No 1189 Kambourov, G. och Manovskii, I., (2006), Rising Occupational and Industry Mobility in the : 1968–1997, work in progress, M., Fertig M., , L., , L. och Schaffner, S. (2005), Study on the Effectiveness of ALMPs, RWI , Research projekt for Commission, DG Employment, Social Affairs and Equal Opportunities (2005), Samhällsekonomiska effekter av skattelättnader för hushållsnära tjänster, Specialstudie nr 7, Lassnigg, , Labour Market Training, Lifelong Learning Pol- icy, and Transitional Labour Markets, i Breedgard, , , (red. ), Employment Policy from Differ- ent , 2005 Layard, , , , & Jackman, , Unem- ployment. Macroeconomic Performance and the Labour Mar- ket, 2005 Le Grand, , , och , (2001), Har jobben blivit bättre? En analys av arbetsinnehållet , i , , m.fl. ), Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde, SOU 2001:53 Le Grand, , , och , (2002), Har jobben blivit mer kvalificerade? Kvalifikationskravens för- ändringar i , i , , m.fl. ), Utbildning, kompetens och arbete, Stu- dentlitteratur Le Grand, , , och , (2003), Hur förändras jobbens kvalifikationskrav? Föreställningar och verklighet, i Framtider nr 2, , studier Le Grand, , , och , (2004), Överutbildning eller kompetensbrist? Matchning på den svenska arbetsmarknaden –2000, i , , och (red. ), Familj och arbete – Vardagsliv i förändring, SNS Machin, och , (1998), Technology and Changes in Skill Structure: Evidence from Seven Countries, 113, pp. , och , (2001), What Works and for Whom: a Review of Countries Experiences with Labour Market Policies, , vol. 8, pp. , och , (2003), Vikten av arbetsgivar- kontakter: en studie av den yrkesinriktade arbetsmarknadsut- bildningen i ljuset av 70-procentsmålet, IFAU Rapport 2003:10 , Per (1999), Den åttafaldiga vägen, SNS Moscarini, G. och K. Thomsson (2006), Occupational and in the US, Yale Working Papers on Economic Applications and Policy, Discussion Paper no. Moscarini, G. och Vella, F. (2003), Aggregate Worker Reallocation and Occupational Mobility in the : 1976–2000, work in progress, Myndigheten för skolutveckling (2004), Att utveckla en infrastruk- tur för vuxnas lärande – lokalt utvecklingsarbete med statligt stöd. Nationellt centrum för flexibelt lärande (2006), Årsredovisning Nationellt centrum för flexibelt lärande, Lärcentrum – perspektiv och möjligheter. Analys och praktik. (1999), Employment Outlook (2005), Trade and Structural Adjustment (2006), Employment Outlook (2007), Employment Outlook , , & , (1998), Arbetslöshetens dilemma. Svensk arbetslöshetsdebatt under , SNS Okeke, (2005), Arbetsmarknadsutbildningens effekter för individen, Arbetsmarknad och arbetsmarknadspolitik, Ura 2005:6, AMS , , Svensk yrkesutbildning – vägval i internationell belysning, SNS, 2005 , (2001), Human Capital and – Over- and Under-Education on the Swedish Labour Market, opublicerad uppsats, , uni- versitet , och , (2002), Under- och överutbild- ning arbetsmarknad, i , , m.fl. ), Utbildning, kompetens och arbete, Studentlittera- tur Paldanius, (2002), Ointressets rationalitet – om svårigheter att rekrytera arbetslösa till vuxenstudier, 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbild- ningen 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. 2007/08:1 Budgetpropositionen , Utgiftsområde 13 Revisorer (1996), Effekter av arbetsmarknadsutbildning, Rapport 1995/96:10 , Effektivare arbetsmarknadsutbildning – arbets- förmedlingens hantering av en tillväxtbefrämjande åtgärd. , , , Nedersta trappsteget. En studie om aktivering, Rapportserie i socialt arbete, nr 1 2004, och socialt arbete, SCB (1982), MIS 1982:4, Socioekonomisk indelning (SEI) SCB (1998), MIS 1998:3, SSYK 96 Standard för svensk yrkesklassifi- cering 1996 SCB (2005), Trender och prognoser 2005 SCB (2006), En rörlig arbetsmarknad – dynamiken bland jobb, individer och företag, i Fokus på näringsliv och arbetsmarknad SCB Arbetskraftsundersökningarnas tilläggsfrågor 1970–1995 , , Springpojkar och språngbrädor. Om orsaker till och åtgärder mot ungdomars arbetslöshet, , 1991. , , & , Hans, Arbetsmarknaden för personer som avbrutit sina gymnasiestudier, AMS, 2003 (Ura 2003:8) Shniper, (2005), Occupational mobility, Research Summary, , , (2005), 2004. Rapport 266 (2005), Väl förberedd?, Rapport 258 (2006), Utvärdering av kursplan för sfi. Effekter på organisation, tillämpning och genomströmning, (dnr 2006835) (2007), utbildningsinspektion – en samman- fattning av resultat och erfarenheter . lägesbedömning (2006), Förskola, skola och vuxenut- bildning. Sohlman, (2006), Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för integ- ration, slutrapport, bilaga till , Integ- rationsverket SOU 1978:60, Arbetsmarknadspolitik i förändring SOU 1983:22, Utbildning för arbetslivet, bilagedel SOU 2001:53, Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde SOU 2002:59, Omställningsavtal – ett aktivare stöd till uppsagda. SOU 2004:11, ekonomi – utsikter till 2020, Bilaga 1–2 SOU 2007:2, Från Socialbidrag till arbete SOU 2007:18, Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar Stanfors, (2007), Utbildningsexpansionen . Ett ekonomisk-historiskt och befolkningshistoriskt per- spektiv, i , (red. ), – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbildning och försörjning, SNS Statistik Socialtjänst 2007:8 Ekonomiskt bistånd årsstatistik , Läns- och kommunvis redovisning av utbetalt ekonomiskt bistånd, Omställningsavtal ur ett samhällsekonomiskt perspektiv Statskontoret (2003), Kommunernas ansvar för vuxnas lärande. Vad bör staten göra? Statskontoret (2007a), Styrning av arbetsmarknadsutbildning – utgångspunkter, erfarenheter och slutsatser, Dnr 2007/7-5 Statskontoret (2007b), Har insatserna någon effekt på arbete eller – en utvärdering av folkhögskoleinsatserna för arbets- lösa, 2007:7 , (2003a-c), An Evaluation of the Adult Education Initiative Relative Labour Market Training, Economic Studies No 609, , Univer- sity (doktorsavhandling) , (2005), Comprehensive Education of Vocational Training for the Unemployed?, Economic Studies No 663 , , , och , (2004), Does Comprehen- sive Education Work for the Long-Term Unemployed?, Economic Studies No 641, , Sysselsättning och arbetslöshet 1975–2003. SCB:s avdelning för arbetsmarknads och utbildningsstatistik, 2004 TCO (2005), Fler och bättre jobb? Nya och försvinnande jobb i –2003, TCO granskar nr 9/05 Thång, (1982), Undervisningen inom den förberedande teoretiska utbildningen i AMU, , nr 1, 1982:03 , (2007), Överutbildningen i : utveckling och konsekvenser, i , (red. ), – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbildning och försörjning, SNS Ulmestig, , På gränsen till fattigvård. En studie om arbets- marknadspolitik och socialbidrag, . Valideringsdelegationen (2006), Delrapport från Valideringsdelega- tionen, VLD 2006/81.5 , (2002), Överutbildning – ett arbetsmarknadspolitiskt problem?, i , , m.fl. ), Utbildning, kompetens och arbete, , (2004), Vilka jobb har skapats på den svenska arbets- marknaden ?, Ekonomisk Debatt nr 7 2004, årgång 32 , (2005), Det är höglönejobben som ökat på den svenska arbetsmarknaden, Ekonomisk Debatt nr 2 2005, år- gång 33 Åsenlöf, (1999), Varför vill inte läsa vidare?, Utredningen om en flexiblare Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska se över arbetsmarknadsutbildningen och den förberedande utbildningen inom ramen för förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Syftet med över- synen är att effektivisera och anpassa utbildningarna så att de underlättar matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbets- kraft, bidrar till gynnsammare förutsättningar för den enskilda kvinnan eller mannen att få ett arbete och motverkar att det upp- står brist på kvalificerad arbetskraft på dagens föränderliga arbets- marknad. föreslå hur samverkan mellan arbetsmarknadsutbildningen och övriga yrkesutbildningar i det offentliga utbildningsväsendet kan förbättras som gränsdragningen mellan utbild- ningarna görs tydligare, föreslå hur kvaliteten, effektiviteten och innehållet i arbets- marknadsutbildningen och den förberedande utbildningen kan förbättras och anpassas till efterfrågan på arbetskraft, ta ställning till om staten bör vara tydligare i sin styrning av arbetsmarknadsutbildningen och den förberedande utbildningen, föreslå åtgärder för att prognoser över bristyrken och planeringen av arbetsmarknadsutbildningen bättre ska stämma överens, och bedöma det framtida behovet av arbetsmarknadsutbildning utifrån möjliga framtida förändringar på arbetsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Hur kan samverkan mellan arbetsmarknadsutbildningen och övriga yrkesutbildningar förbättras som gränsdragningen mellan utbildningarna görs tydligare?