sou · GWB3101 · 2008-11-17 00:00:00 — -identifiera vilka hinder i bidragshänseende som motverkar att frivilliga försvarsorganisationer som bedriver liknande verksam- het slår sig samman, och -överväga om och i så fall i vilken utsträckning förmånssystemen till hemvärns- och frivilligpersonal bör förändras. Redan i samband med den ändrade inriktning av totalförsvaret som lades fast totalförsvarsbeslut (prop. 1996/97:4) förut- spåddes de frivilliga försvarsorganisationerna få förändrade upp- gifter och förutsättningar. I propositionen 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret lämnades förslag till rikt- linjer för organisationsstöd och uppdrag till frivilliga försvarsorga- nisationer. Stödet föreslogs ges till sådana ideella organisationer som bedriver angelägna och betydelsefulla verksamheter utifrån huvudmålen för totalförsvarets förmåga. anmälde reger- ingen att en återkommande översyn ska göras av vilka organisatio- ner som ska få del av stödet. De uppdrag som ges inom det civila försvaret till frivilliga organisationer borde utgå från de behov som det civila försvaret har samt från de behov som uppstår i samhället vid svåra påfrestningar. I propositionen 2004/05:5 Vårt framtida försvar samt i Försvars- utskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 2005–2007 konstaterades att de frivilliga försvarsorganisationerna har en mer begränsad roll i det framtida insatsförsvaret. konstaterades också att stöd från frivilliga försvarsorganisationer kommer att behövas även för t.ex. bemanning av hem- värnet, utbildningsstöd till Försvarsmakten samt rekrytering och stöd till samhället. I propositionen 2005/06:133 Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle betonade regeringen att det frivilliga engagemanget är centralt för att samhället ska kunna leva upp till målen att värna befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet samt vår för- måga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. De frivilliga orga- nisationerna bör därför kunna få statligt stöd för information och utbildning som stärker samhällets säkerhetsarbete och utvecklar medborgarnas möjligheter att vidta egna säkerhetsåtgärder. Frivillig medverkan hade enligt regeringens bedömning särskild betydelse vid stora olyckor och extraordinära händelser för att komplettera och förstärka yrkesverksam personal i kommuner och landsting. Frivillig medverkan bedömdes också ha stor betydelse vid stora olyckor och extraordinära händelser som kräver förstärkningsper- sonal i stort antal . Erfarenheterna av frivilligt engagemang vid insatser hade enligt reger- ingen visat att det finns goda förutsättningar för ett omfattande frivilligt deltagande i samhällets säkerhetsarbete. Med detta som utgångspunkt avsåg regeringen att låta utveckla inriktning, ansvarsfördelning och strukturer för det statliga stödet till frivillig medverkan i samhällets krisberedskap. I detta arbete skulle beaktas möjligheterna att ge statligt stöd till andra ideella och demokratiskt uppbyggda organisationer än de frivilliga försvarsorganisationerna, som med uthållighet och kvalitet kan bidra till samhällets krisbe- redskap. Regeringen har därefter gett i uppdrag att tillsammans med , Styrelsen för psy- kologiskt försvar och Försvarsmakten genomföra en försöksverk- samhet för utbildning av frivilliga (dnr Fö2006/3108/). Vidare har fått i uppdrag att utarbeta en inriktning för utbildnings- och övningsverksamhet inom krisbered- skapsområdet (dnr Fö2006/2105/) samt att genomföra en för- söksverksamhet gällande gymnasieskolan (dnr Fö2006/2106/). Den frivilliga försvarsverksamheten omfattar de frivilliga försvars- organisationerna samt hemvärnet. De frivilliga försvarsorganisatio- nernas verksamhet regleras i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Enligt denna förordning avses med frivillig försvarsverksamhet verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar försvarsupplysning samt rekrytering och utbildning av frivilliga för uppgifter inom totalförsvaret. De frivilliga försvarsor- ganisationerna framgår av bilagan till förordningen. Hemvärnets verksamhet regleras i hemvärnsförordningen (1997:146). De frivilliga försvarsorganisationerna rekryterar, informerar och utbildar frivilliga för beredskaps- och insatsorganisationen samt vidareutbildar personal inom totalförsvaret. Statlig finansiering av de frivilliga försvarsorganisationerna Den statliga finansieringen av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet omfattar dels organisationsstöd, dels ersättning för den verksamhet som bedrivs och den utbildning som genomförs på uppdrag av myndigheter för att tillgodose främst personalbehov inom olika delar av totalförsvaret. avsatte regeringen för organisationsstöd, varav disponerades av Försvarsmakten och dispone- rades av . I Försvarsmaktens reg- leringsbrev avsattes för ersättning till de fri- villiga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet, inklusive ungdomsverksamhet. I reg- leringsbrev avsattes . Behovet av en utredning I takt med att Försvarsmaktens verksamhet har förändrats från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar är det naturligt att även den frivilliga försvarsverksamheten förändras i samma riktning. I då försvarsanslagen minskar blir det dessutom alltmer nödvändigt att hushålla med statens resurser och se till att den verksamhet som bedrivs är ändamålsenlig och kostnadseffektiv. I likhet med försva- rets verksamhet i övrigt behöver därmed behovet av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet ses över. Det är viktigt att verksamheten inom de frivilliga försvarsorgani- sationerna återspeglar de förändringar som sker i samhället. De fri- villiga försvarsorganisationernas verksamhet måste anpassas till samhällets behov och myndigheternas uppdrag till de frivilliga för- svarsorganisationerna måste därför utvecklas successivt. Regeringen har tidigare slagit fast att det bör göras återkom- mande översyner av vilka frivilliga försvarsorganisationer som ska få del av det statliga stödet. Stödet bör ges till ideella organisationer med demokratisk struktur som bedriver verksamhet som är angelä- gen och betydelsefull utifrån målen för totalförsvarets förmåga. En översyn bör därför göras om det nuvarande finansieringssystemet är ändamålsenligt, om uppdelningen i organisationsstöd och upp- dragsmedel bör behållas och om Försvarsmakten och Krisbered- skapsmyndigheten fortsatt ska svara för prövning och utbetalning av stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna. När det gäller det militära försvaret bör insatsorganisationens behov och arbetet med internationella insatser vara dimensione- rande även för frivilligverksamheten. För det civila försvaret och vid hantering av allvarliga kriser i samhället finns behov av förstärkningsresurser hos såväl statliga myndigheter och bolag som kommuner och landsting. Av förordningen om frivillig försvarsverksamhet framgår vilka fri- villiga försvarsorganisationer som finns. Utredaren ska kartlägga vilka uppgifter respektive organisation har inom ramen för total- försvaret, storleken på de bidrag respektive organisation får, antalet medlemmar och hur många medlemmar som aktivt deltar i den fri- villiga försvarsverksamheten. Utredaren ska lämna förslag om den frivilliga försvarsverksam- hetens framtida behov, inriktning och uppgifter inom totalförsva- ret. Utredaren ska även beakta det behov av frivilliga organisationer som finns när det gäller samhällets krishantering. Vidare ska utredaren föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som behöver genomföras till följd av sina förslag. Utredaren ska i sin redovisning beakta ett ungdomsperspektiv, genom att bland annat ta hänsyn till representativiteten av ungdo- mar i utformningen av verksamheter. Redovisningen bör därmed belysa i vilken omfattning frivilligorganisationernas verksamhet kommer ungdomar till del, samt vilka konsekvenser förändringar kan få för ungdomar. Följande frågor och områden ska behandlas. Den frivilliga försvarsverksamhetens roll och behovet av frivillig personal Det militära försvaret har alltmer utvecklats från ett invasionsför- svar till en insatsorganisation. I takt med denna utveckling är det naturligt att även den frivilliga försvarsverksamheten anpassas efter det militära försvarets behov. Den frivilliga försvarsverksamheten behöver också anpassas efter det civila samhällets behov. Utredaren ska klarlägga den frivilliga försvarsverksamhetens roll , både avseende det civila och det militära försvaret. Den frivilliga försvarsverksamheten behöver konkretiseras och renodlas utifrån det behov som de beställande myndigheterna har. Försvarsmakten har i en skrivelse till regeringen redovisat behovet av frivilligpersonal. Behovet uppgick då till 12 000 befattningar varav 11 000 i hemvärnet. Utredaren ska göra en nulägesanalys av detta behov, samt föreslå hur behovet av frivil- ligpersonal ska tillgodoses . Utredaren ska också ta ställning till om det även ska vara frivilliga försvarsor- ganisationer som ska ansvara för att utbilda och bemanna de befattningar inom det militära försvaret som frivilliga försvarsorga- nisationer upprätthåller, eller om utbildning och bemanning ska ske inom Försvarsmakten (främst hemvärnet). Vidare har den internationella verksamheten inom Försvars- makten fått en alltmer framskjuten position. Utredaren ska klar- lägga hur de frivilliga försvarsorganisationerna i högre grad än ska kunna stödja insatsorganisationens internationella verksamhet. Dessutom ska utredaren se över vilken betydelse frivilliga för- svarsorganisationer har för folkförankringen. Kriterier för frivilliga försvarsorganisationer Särskilt inom det civila försvaret och samhällets krisberedskap finns behov av att även kunna nyttja andra frivilliga organisationer för uppgifter inom samhällets krisberedskap än de som räknas upp i förordningen om frivillig försvarsverksamhet. En utvidgning av möjligheterna att omfattas av det stöd som avses i förordningen utan att vara en frivillig försvarsorganisation skulle medföra större möjligheter att kunna hitta kompetenser för samhällets krisbered- skap. Det är möjligt att en sådan utvidgning skulle kunna vara ändamålsenlig även inom det militära försvaret. Systemet för vilka organisationer som ska omfattas av förordningen bör vara flexibelt och kunna förändras över tiden. Utredaren ska klargöra vilka kriterier som ska vara uppfyllda för att en organisation ska kunna erhålla ekonomiskt stöd enligt för- ordningen. Utredaren bör i sammanhanget ta del av förslagen om principer för den statliga bidragsgivningen som redovisats av Utredningen om den statliga folkrörelsepolitiken (SOU 2007:66). Stödsystemet till frivilliga försvarsorganisationer I det nuvarande stödsystemet får frivilliga försvarsorganisationer dels organisationsstöd, dels medel för uppdrag. Organisationsstö- det omfattar bidrag för den del av organisationernas verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar ledning och administ- ration, försvarsupplysning, rekrytering, funktionärsutbildning för den egna organisationen samt, för den civila verksamheten, ung- domsverksamhet. Utredaren ska se över detta stödsystem och vid behov föreslå ett nytt system med hänsyn till nya och förändrade uppgifter inom den militära sektorn och samhällets krisberedskap. Vidare ska utredaren föreslå en ändamålsenlig prioritering vid för- delning av stöd. Utredaren ska också pröva möjligheterna till att de frivilliga organisationerna ska hanteras och stödjas på samma sätt och enligt samma regler som andra ideella organisationer, även vad gäller stöd till ungdomsverksamhet. Utredaren ska även lämna förslag till hur verksamheten kan uppnå en bättre kostnadseffektivitet. Utredaren ska redovisa eventuella hinder i bidragshänseende som motverkar att frivilliga försvarsorganisationer som bedriver likartad verksamhet slår sig samman. Utredaren ska utreda och vid behov föreslå förändringar som rör ersättningar till hemvärns- och frivilligpersonal. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Utredningen ska bedrivas i samverkan med Försvarsmakten, , , Statskontoret samt Kommuner och Landsting. Utredaren ska även sam- råda med de frivilliga försvarsorganisationerna. Ger goda rekryteringsmöjligheter i samarbete (bl.a. ). förutsättningar att ta åt sig nya/flera Ominriktning och anpassning till FM ändrade behov. Möjligheterna till långsiktig planering avgörande för framtiden. FFK (Frivilliga flygkåren) Goda rekryteringsmöjligheter, bl.a. inom HV men även civila verksamheter. 1P FP .d. TP PT Bygger på uppgifter som frivilligorganisationerna har lämnat till utredningen. SBS (Svenska Blå Ser positivt på framtida rekrytering. Försiktig optimism om rekryterings- Antalet ungdomar har ökat. Uppdragen för FM bedöms minska i SRK (Svenska Röda Uppdrag för FM minskar. Ungdomsutbildning central för SVK RF. Viktigt söka nya verksamhetsnischer. Möjligheter till mer långsiktig planering 2P P Ingår i Försvarsutbildarna. 3P ErhållerP ekonomiskt bidrag endast från . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. –organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. 88.Elektroniskt kungörande av författningar. 89.Trygghetssystemen för företagare. 90.Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. 91.En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. 92.Konkurrens på spåret. 93.Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 94.Tillval i hyresrätt. –nya sändningsmöjligheter. –för bättre service till medborgarna. 99.Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 101.Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. Mångfald som möjlighet. språken – förslag till språklag. integration på landsbygden. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . – nya sändningsmöjligheter. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler.