sou · GWB363 · 2008-06-11 00:00:00 — The precondition for such a decision being issued is that a delay would entail a risk of objects or documents relevant to the investigation of the attack being concealed, destroyed or corrupted. The () shall be responsible for enforcement A decision for an investigation of evidence shall be enforced by the (). Enforce- ment shall be effected in accordance with the conditions ordered by the court and certain provisions of the Enforcement Code shall apply. During enforcement, the service may take photographs and make film and sound recordings of such objects for which it may be searching. The service is also entitled to take copies and make extracts of such documents for which it may be searching. The service shall also be able to engage the assistance of experts and may permit the applicant to assist with information when making the investigation. The other party shall be entitled to summon legal counsel. Request for a certain document to be exempted We propose that the applicant's opponent should have an opportunity to request that a particular document or other documentation should not be disclosed to the applicant. Such a request may be presented if the other party considers that enforcement has extended to something that should be exempted because disclosure would violate the principle of proportionality, since the document contains sensitive information; for instance, concerning the business secrets of the party investigated or because a written document is subject to the seizure prohibition contained in Chapter 27, Section 2 of the Code of Judicial Procedure. The request should be presented to the (), which must immediately seal up the document subject to the request and hand it over to the court that made the decision for the investiga- tion of evidence. The court shall promptly consider whether there is any reason not to disclose the document or the documentation to the applicant. Business secrets held by public authorities, etc. According to our Terms of Reference, the current rules on how authorities are to deal with business secrets allegedly inhibit the propensity of business operators to initiate a consideration of an alleged attack of their business secrets. The Inquiry was required to analyse certain issues in conjunction with this and to deliberate on whether anything can and should be done to rectify any problems observed. Secrecy and access by parties to information In our opinion, the provisions on secrecy for private business and operational circumstances mean that judicial secrecy normally applies to business secrets since the disclosure of a business secret must be deemed to entail a substantial loss for the business operator. Secrecy for business secrets also normally applies to other authorities. We have not found any cause to make secrecy for business secrets even more stringent. Normally, secrecy thus prevails for business secrets in court and at other authorities. Anyone who is not a party to legal proceedings, but who requests access to a document that contains a business secret, should therefore normally have their request rejected. How- ever, a party cannot generally be denied access to information in a case or matter. However, when information subject to secrecy is disclosed to a private person, administrative authorities and courts that do not apply the Code of Judicial Procedure may impose conditions restricting the right of the private person to pass the information on or to use it. Anyone breaching such a condition may be sentenced for breaching a duty of confidentiality. In our opinion, these rules mean that currently there already exist good means for protecting business secrets contained in official documents disclosed to a party at an administrative authority or in an administrative court. For example, this applies to documents that the discloses to a holder of rights in certain cases involving suspicion that goods constitute an infringement of intellectual property rights. However, we consider that it is not a practicable route to amend the Secrecy Act so that general courts are able to impose conditions in conjunction with a party gaining access to an official document containing a business secret. A new rule on damages We consider that the best solution would be to propose that a new rule on damages is introduced into Section 8 of the FHL whereby a person, who intentionally or negligently and without reasonable cause, discloses or uses in business operations a business secret to which access was gained in their capacity as a party to a decision by a court, must pay compensation for any damage that arises through A valid reason for disclosing the information may, for instance, be that it is to be used in the case or other proceedings that gave cause for the decision of the court. Furthermore, we propose that a supplement is added to Section 8, first paragraph of the FHL so that liability to pay damages may also arise in respect of a person who intentionally or negligently discloses or uses in business operations a business secret that they realise or ought to have realised has been disclosed in violation of an order or condition made under the Secrecy Act. lag om ändring i lagen om skydd för företagshemligheter (1990:409) dels att 7 § ska upphöra att gälla, dels att 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 11, och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tio nya paragrafer, 3 a § samt 15– 23 §§ av följande lydelse. Med företagshemlighet avses i denna lag sådan information om affärs- eller driftförhållanden i en näringsidkares rörelse som närings- idkaren håller hemlig och vars röjande är ägnat att medföra skada för honom i konkurrenshänseende. Med information förstås både sådana uppgifter som har doku- menterats i någon form, inbegripet ritningar, modeller och andra liknande tekniska förebilder, och enskilda personers kännedom om ett visst förhållande, även om det inte har dokumenterats på något särskilt sätt. Information om ett förhållan- de som utgör brott eller annat all- varligt missförhållande är aldrig en företagshemlighet. Den som med uppsåt olovli- gen bereder sig tillgång till en företagshemlighet ska dömas för företagsspioneri till böter eller fängelse i högst eller, om brottet är grovt, till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen har varit av särskilt farlig art, avsett betydande värde eller inneburit synnerligen känn- bar skada.Till ansvar enligt första stycket ska dock inte dömas, om gärning- en är belagd med strängare straff i brottsbalken.För försök eller förberedelse till företagsspioneri ska dömas till ansvar enligt 23 kap. brotts- balken. Lagen gäller endast obehöriga angrepp på företagshemligheter. Som ett obehörigt angrepp anses inte att någon anskaffar, ut- nyttjar eller röjer en företagshemlighet hos en näringsidkare för att offentliggöra eller inför en myndighet eller annat behörigt organ avslöja något som skäligen kan misstänkas utgöra brott, på vilket fängelse kan följa, eller som kan anses utgöra annat allvarligt miss- förhållande i näringsidkarens rörelse. Som ett obehörigt angrepp anses inte heller att någon utnyttjar eller röjer en företagshemlighet som han eller någon före honom har fått del av i god tro. Bestämmelserna i denna lag tillämpas inte i den utsträckning det skulle strida mot bestämmel- serna om tryck- och yttrandefrihet i tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. 3 § Den som med uppsåt olovli- gen bereder sig tillgång till en företagshemlighet skall dömas för företagsspioneri till böter eller fängelse i högst eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningen har varit av särskilt farlig art, avsett betydande värde eller inneburit synnerligen kännbar skada. Till ansvar enligt första stycket skall dock inte dömas, om gär- ningen är belagd med strängare straff i . För försök eller förberedelse till företagsspioneri skall dömas till ansvar enligt 23 kap. brotts- balken. Den som med uppsåt olovligen röjer eller i näringsverksamhet olovligen utnyttjar en närings- idkares företagshemlighet som han eller hon har fått del av med anledning av att han eller hon på grund av anställning, uppdrag eller liknande grund har deltagit i näringsidkarens verksamhet ska dömas för olovligt röjande eller olovligt utnyttjande av företags- hemlighet till böter eller fängelse i högst . I ringa fall ska inte dömas till ansvar. Är brott som avses i första stycket grovt, ska dömas till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen har varit av särskilt farlig art, avsett bety- dande värde eller inneburit syn- nerligen kännbar skada. Om gärningen har ägt rum sedan grunden för deltagandet i verksamheten upphörde ska dömas till ansvar endast om gärnings- mannen har agerat särskilt illojalt eller om gärningen är att bedöma som grovt brott. Har gärningen ägt rum förflutit efter det att grunden för deltagandet i verksamheten upp- hörde ska inte dömas till ansvar. Till ansvar enligt första eller andra stycket ska dock inte dömas, om gärningen är belagd med strängare straff i . För försök eller förberedelse till olovligt röjande eller olovligt ut- nyttjande av företagshemlighet ska dömas till ansvar enligt 23 kap. Den som anskaffar en före- Den som anskaffar en före- tagshemlighet med vetskap om tagshemlighet med vetskap om att den som tillhandahåller hem- att den som tillhandahåller hem- ligheten eller någon före honom ligheten eller någon före honom har berett sig tillgång till denna har berett sig tillgång till denna dömas för olovlig befattning med dömas för olovlig befattning med fängelse i högst eller, om fängelse i högst eller, om brottet är grovt, till fängelse i brottet är grovt, till fängelse i Till ansvar enligt första stycket skall dock inte dömas, om gär- ningen är belagd med strängare straff i . Detsamma ska gälla om den som anskaffar företagshemligheten har vetskap om att den som till- handahåller hemligheten röjer eller någon före honom eller henne har röjt den i strid med 3 a §. Till ansvar enligt första eller andra stycket ska dock inte dömas, om gärningen är belagd med strängare straff i . Den som gör sig skyldig till Den som gör sig skyldig till brott enligt 3 eller 4 § skall brott enligt 3, 3 a eller 4 § ska ersätta den skada som uppkom- ersätta den skada som uppkom- mer genom brottet eller genom mer genom brottet eller genom rigen utnyttjas eller röjs. rigen röjs eller utnyttjas i närings- Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet röjer eller i närings- verksamhet utnyttjar en företags- hemlighet hos en näringsidkare som han eller hon i förtroende har fått del av i samband med en affärsförbindelse med denne ska ersätta den skada som uppkom- mer genom förfarandet. Den som av oaktsamhet olov- ligen röjer eller i näringsverksam- het olovligen utnyttjar en närings- idkares företagshemlighet som han eller hon har fått del av med anledning av att han eller hon på grund av anställning, uppdrag eller liknande grund har deltagit i näringsidkarens verksamhet ska er- sätta den skada som uppkommer genom förfarandet. Detta gäller dock inte om förfarandet ägt rum sedan grunden för deltagandet i verksamheten upphört. 6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet hos en näringsidkare som han i förtro- ende har fått del av i samband med en affärsförbindelse med denne skall ersätta den skada som uppkommer genom hans förfa- rande. Den som uppsåtligen eller av Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer oaktsamhet röjer eller i närings- en företagshemlighet som, enligt verksamhet utnyttjar en företags- vad han inser eller bör inse, har hemlighet som, enligt vad han angripits enligt denna lag skall eller hon inser eller bör inse, har ersätta den skada som uppkom- angripits enligt denna lag ska mer genom hans förfarande. ersätta den skada som uppkom- samma gäller om någon i annat mer genom förfarandet. fall uppsåtligen eller av oaktsam- ma gäller om någon i annat fall het utnyttjar eller röjer en före- uppsåtligen eller av oaktsamhet som, enligt vad han inser eller bör inse, har röjts som, enligt vad han eller hon (1980:100). inser eller bör inse, har röjts i Ansvar enligt 20 kap. 3 § skall inte ådömas någon på grund av överträdelse av första stycket. strid med sekretesslagen (1980:100) eller i strid med för- ordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av den lagen. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet utan giltigt skäl röjer eller i näringsverksamhet utnyttjar en företagshemlighet som han eller hon i egenskap av part har fått del av genom beslut av en domstol ska ersätta den skada som upp- kommer genom förfarandet. Ansvar enligt 20 kap. 3 § ska inte ådömas någon på grund av överträdelse av första eller andra stycket. Den som har angripit en företagshemlighet enligt denna lag kan av domstol vid vite förbjudas att utnyttja eller röja företagshemlig- heten. Vitesförbud får dock meddelas endast om ett utnyttjande eller röjande skulle vara obehörigt enligt 2 §. Talan enligt första stycket förs Talan enligt första stycket förs av den som har utsatts för det av den som har utsatts för det talan får föras även i samband talan får föras även i samband med åtal för brott som avses i 3 med åtal för brott som avses i 3, eller 4 §. 3 a eller 4 §. Talan om utdömande av vite förs vid den domstol som i första instans har prövat frågan om vitesförbud. Talan förs av den som har ansökt om förbudet. I samband med sådan talan får talan föras om nytt vitesförbud. Den som har överträtt ett vitesförbud får inte dömas till straff för en gärning som omfattas av förbudet. Har någon angripit en före- Har någon angripit en före- tagshemlighet enligt denna lag, tagshemlighet enligt denna lag, kan domstol förordna att en kan domstol förordna att en handling eller ett föremål som handling eller ett föremål som han har i sin besittning och som han har i sin besittning och som innefattar hemligheten skall över- innefattar hemligheten ska över- lämnas till den som har utsatts lämnas till den som har utsatts för det rättsstridiga angreppet. för det rättsstridiga angreppet. Om det finns skäl för det får Om det finns skäl för det får domstolen förordna att överläm- domstolen förordna att överläm- nandet skall ske mot lösen. nandet ska ske mot lösen. Kan en handling eller ett före- Kan en handling eller ett före- mål som innefattar en företags- mål som innefattar en företags- hemlighet inte utan olägenhet hemlighet inte utan olägenhet överlämnas enligt första stycket, överlämnas enligt första stycket, får domstol förordna att hand- får domstol förordna att hand- lingen eller föremålet skall för- lingen eller föremålet ska för- störas eller ändras eller utsättas störas eller ändras eller utsättas för annan åtgärd som är ägnad för annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk. att förebygga missbruk. Förordnande enligt första eller Förordnande enligt första eller andra stycket skall inte meddelas, andra stycket ska inte meddelas, om ett utnyttjande eller röjande om ett utnyttjande eller röjande inte skulle vara obehörigt enligt inte skulle vara obehörigt enligt 2 § eller om förverkande eller 2 § eller om förverkande eller annan åtgärd som är ägnad att annan åtgärd som är ägnad att förebygga missbruk skall beslutas förebygga missbruk ska beslutas enligt 36 kap. . enligt 36 kap. . Talan enligt första eller andra Talan enligt första eller andra stycket förs av den som har ut- stycket förs av den som har ut- satts för det rättsstridiga angrep- satts för det rättsstridiga angrep- Sådan talan får föras även i Sådan talan får föras även i samband med åtal för brott som samband med åtal för brott som avses i 3 eller 4 §. avses i 3, 3 a eller 4 §. Om det skäligen kan antas att någon har angripit en företags- hemlighet enligt denna lag, får domstolen för att bevisning ska kunna säkras om angreppet besluta att en undersökning får göras hos denne för att söka efter föremål eller handlingar som kan antas ha betydelse för utredning om an- greppet (bevisundersökning). Ett beslut om bevisundersök- ning får meddelas endast om skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller för något annat motstående intresse. Ett beslut om bevisundersök- ning meddelas av den domstol där rättegång om saken pågår. Om rättegång inte är inledd, gäller i fråga om behörig domstol vad som är bestämt om tvistemål. Vad som sägs i om in- skränkning av domstols behörig- het i fråga om tvist som ska tas upp i annan ordning än inför domstol ska dock inte tillämpas. En fråga om bevisundersök- ning får tas upp endast på yrkan- de av den näringsidkare vars före- tagshemlighet har angripits. Om en rättegång inte är inledd, ska yrkandet framställas skriftligen. Innan ett beslut om undersök- ning meddelas ska motparten ha fått tillfälle att yttra sig. stolen får dock med- dela ett beslut som gäller till dess annat har beslutats, om ett dröjs- mål skulle medföra risk för att föremål eller handlingar som har betydelse för utredning om angrep- pet skaffas undan, förstörs eller förvanskas. I övrigt ska en fråga om bevis- undersökning som uppkommer då rättegång inte är inledd hand- läggas på samma sätt som om frågan uppkommit under rättegång. Ett beslut om bevisundersök- ning får meddelas endast om sökanden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan tillfogas motparten. Saknar sökan- den förmåga att ställa säkerhet, får domstolen befria sökanden från det. I fråga om slaget av säkerhet gäller 2 kap. 25 § utsöknings- balken. Säkerheten ska prövas av domstolen, om den inte har god- känts av motparten. I fråga om överklagande av allmän domstols beslut om bevis- undersökning och i fråga om hand- läggningen i högre domstol gäller vad som föreskrivs i rättegångs- balken om överklagande av beslut enligt 15 kap. eller, om lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister är tillämplig, vad som föreskrivs i den lagen. Ett beslut om bevisundersök- ning ska innehålla uppgifter om 1) vilket ändamål undersök- ningen ska ha, 2) vilka föremål och handling- ar som det får sökas efter, och 3) vilka utrymmen som får genomsökas. Om det behövs, ska domstolen även förordna om andra villkor för verkställandet. Ett beslut om bevisundersök- ning gäller . Om an- sökan om verkställighet inte har gjorts inom en månad från beslu- tet, förfaller det. Om sökanden inte inom en månad från det att verkställig- heten avslutats väcker talan eller på något annat sätt inleder ett för- farande om saken mot motparten, ska en åtgärd som företagits vid verkställigheten av bevisundersök- ningen gå åter, i den utsträckning det är möjligt. Det- samma gäller om ett beslut om bevisundersökning upphävs sedan verkställighet genomförts. Ett beslut om bevisundersök- ning verkställs av Kronofogde- myndigheten enligt de villkor som domstolen har föreskrivit och med tillämpning av 1–3 kap., 17 kap. 1–5 §§ samt 18 kap. utsöknings- balken. Sökandens motpart ska underrättas om verkställigheten endast om beslutet om bevis- undersökning har tillkommit efter motpartens hörande. Myndigheten har rätt att ta fotografier och göra film- och ljudupptagningar av sådana föremål som den får söka efter. Myndigheten har också rätt att ta kopior av och göra utdrag ur sådana handlingar som den får söka efter. En bevisundersökning får inte omfatta en skriftlig handling som avses i 27 kap. 2 § rättegångs- balken. Den som är föremål för en bevisundersökning och som anser att verkställigheten kommit att omfatta något som bör undantas för att omständigheterna är sådana som avses i 15 § andra stycket eller för att bestämmelsen i 20 § andra stycket är tillämplig, har, om inte medger att undantag görs, rätt att få frågan prövad av domstol. En begäran om en sådan pröv- ning som avses i första stycket, ska göras hos inom den tid myndigheten be- stämmer. Tiden får vara minst två och från det att protokollet över verkställig- heten har hållits tillgängligt för sökanden och motparten. ska försegla den doku- mentation som är föremål för be- gäran och skyndsamt överlämna den till den domstol som har beslutat om bevisundersökningen. Domstolen ska utan dröjsmål pröva om handlingen ska undan- tas från undersökningen. Dom- stolen får förordna om fortsatt verkställighet av beslutet om bevis- undersökning genast utan hinder av laga kraft. I fråga om upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel bestämmer domstolen i vilken form eller på vilket sätt den ska tillhandahållas i målet. När ett beslut om bevisunder- sökning ska verkställas har mot- parten rätt att tillkalla ett juridiskt biträde. I avvaktan på att biträdet inställer sig får verkställigheten inte påbörjas. Detta gäller dock inte, om 1) undersökningen därigenom onödigt fördröjs, eller 2) det finns en risk att ända- målet med åtgärden annars inte uppnås. Vid verkställigheten får Krono- fogdemyndigheten anlita det bi- träde av en sakkunnig som behövs. får tillåta att sökanden eller ett om- bud för sökanden är närvarande vid undersökningen för att bistå med upplysningar. Om ett sådant tillstånd ges, ska myndigheten se till att sökanden eller ombudet inte i större utsträckning än som kan motiveras av verkställigheten får kännedom om förhållanden som kommer fram. Fotografier och film- och ljud- upptagningar av föremål samt kopior av och utdrag ur hand- lingar ska förtecknas och hållas tillgängliga för sökanden och mot- parten. 1.Denna lag träder i kraft den 2.Bestämmelserna i 5, 6 och 8 §§ i dess äldre lydelse gäller fortfa- rande i fråga om handlingar som har företagits före ikraftträdandet. 3.Bestämmelsen i 7 § ska fortfarande tillämpas i fråga om hand- lingar som har företagits före ikraftträdandet. 1Uppdraget och dess genomförande Utredningens direktiv beslutades vid regeringssammanträde (dir. 2007:54, se bilaga 1). Som en allmän bakgrund till uppdraget angavs att lagen om skydd för företagshemligheter (FHL) har varit i kraft och att förutsättningarna för företagande i flera avseenden har förändrats . bygger sin verksamhet på information och kunskap snarare än på traditionell industriell produktion. Vidare bedrivs kvalificerad forskning och utveckling inom en mängd nya samhällsviktiga områden såsom informationsteknik och bioteknik. Teknikens utveck- ling har medfört att information kan lagras och överföras på helt andra sätt . Den internationella konkurrensen har hård- nat på många områden. Detta har ökat risken för att svenska före- tag utsätts för internationellt företagsspioneri. har också sedan lagen kom till gjort internationella åtaganden som gäller skyddet för företagshemligheter. Mot denna bakgrund fanns det anledning att överväga om lagen i vissa delar borde ändras och anpassas till utvecklingen. Utredaren har haft att i första hand ta upp de frågor som närmare angetts i direktiven. Det har emellertid stått utredaren fritt att även ta upp andra frågor som aktualiserats under utredningsarbetet, om det bedömts motiverat och det funnits utrymme för det . I sitt arbete har utredningen haft att ta särskild hänsyn till de små och medelstora företagens behov av en reglering som är ändamåls- Uppdraget och dess genomförande enlig, förutsebar och lätt att tillämpa. Vidare ska beaktas intresset av att lagstiftningen ger svenska företag ett skydd som motsvarar det som utländska konkurrenter har. Utredningen har också haft att fästa vikt vid intresset av en rimlig balans mellan å ena sidan före- tagens behov av att kunna skydda kommersiella hemligheter och å andra sidan intresset av öppenhet och ett fritt informationsutbyte i samhället. Denna del av uppdraget har innefattat överväganden om defini- tionen i 1 § FHL i alla delar är ändamålsenlig utifrån de behov som dagens företag har.