sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — På vissa marker skulle lövträd i högre grad än kunna bli ett komplement till det dominerande barrskogsbruket och ett viktigt inslag för att stärka den biologiska mångfalden i ett förändrat klimat. Då fordras emellertid nya kostnadseffektiva skyddsmetoder för plantor och ungskog eller en anpassning av viltförvaltningen. Sannolikt kan en större tillgång på bete i skogen, genom att skogs- bruket i högre grad tillåter eller satsar på löv, ge mindre skador på ungskog. Med oförändrad betestillgång kan istället större avskjut- ning fordras för att möjliggöra användning av t.ex. ädla lövträd. Överhuvudtaget bör viltförvaltningen i högre grad utvecklas mot att balansera olika samhällsnyttor och kostnader. Målet bör vara att hålla viltstammarna på en nivå där god (ädel)lövföryngring kan åstadkommas som meningsfull jakt kan bedrivas. För att möjliggöra en sådan förändring fordras ett bättre kunskapsunderlag om bl.a. viltets födoval, populationsdynamik och effekter av ett förändrat klimat och skogstillstånd. Förebyggande åtgärder mot rotröta genom stubbehandling vid avverkning, är en relativt billig åtgärd som bör kunna löna sig i ökad utsträckning om man tar klimatförändringarna med i kost- nads/nyttoanalysen. Kemiska motmedel mot snytbagge finns, men deras negativa miljöeffekter och planerade förbud mot de pesticider som används gör att nya metoder behöver utvecklas. Skogsbränderna kommer av allt att döma att öka. Förebyggande insatser kommer att bli viktigare. Dels är det fråga om att kom- municera eldningsrestriktioner och se till att dessa efterlevs. Det kan också bli nödvändigt att avstå från vissa skogsbruksåtgärder under extremt torra perioder. Brandövervakning är en central uppgift som bör tillförsäkras resurser även eftersom tidig upptäckt av bränder är avgörande för hur snabbt de kan släckas och hur stor resursåtgången blir. Vidare bör till- sammans med övriga länder i nordligare delen av dra nytta av erfarenheter från och utveckla den operativa beredskapen och förmågan genom att i större omfattning planera, delta och bidra med resurser i det internationella samarbetet. Även samarbetet med östeuropeiska länder bör stärkas då klimat- och skogsförhållandena i dessa i många fall liknar de svenska. SOU 2007:60 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Generellt bör systemen för rapportering, uppföljning och utvärdering av skador i skogen till följd av storm, insekter, svampar, viltbete, körskador och skador på biologisk mångfald utvecklas. Även de ekonomiska effekterna av skador för enskilda skogsägare bör följas upp. Detta behövs av flera skäl. Förutom att i allmänhet ge underlag för framtida anpassningsåtgärder kan en sådan rapportering, uppföljning och utvärdering användas för att urskilja trender i skademönster, ge underlag för forskning om klimatfaktorers betydelse för olika skador samt möjligheter till snabba förebyggande insatser vid och efter inträffad omfattande vindfällning. Det kan också vara lämpligt att etablera fler försöks- ytor i olika delar av landet där olika skötselmetoder och trädslags- val provas. Samarbete med intresserade skogsägare bör eftersträvas för att hålla nere kostnaderna. Klimatscenarierna talar entydigt om betydligt mildare vintrar med mer nederbörd i form av regn. Detta innebär att bärigheten såväl i skog och mark som på allmänna vägar och skogsbilvägar kommer att försämras. Förhållandena som rådde 2007 i riskerar bli allt vanligare och ännu värre. Kostnaden för stängning av allmänna vägnätet mot- svarar en total årlig kostnad på cirka 750 respektive eller per m3fub (kubik- meter fast mått under bark). För att motverka dessa problem kan lagren vid skogsindustrierna ökas. Merkostnaden för en lager- ökning på 50 jämfört med kan vara per m3fub i dagens penningvärde, se bilaga B 20. Kostnaden för olika tekniska hjälpmedel vid avverkning som skulle kunna minska problemen vid drivning bedöms vara beskedliga per m3fub. Sådana hjälpmedel skulle också påtagligt kunna motverka risken för skador på den biologiska mångfalden i avrinnande vatten. Regler behöver således utvecklas som medför att sådana hjälpmedel tas i bruk där behov finns eller uppstår. Metoderna och hjälpmedlen kan också behöva förbättras. Nya skogsbilvägar över myrstråk kan komma att vara en förutsättning för avverkningar på områden som kan nås vid tjäle. Här bör dock en noggrann utvärdering av de bio- logiska värdena i de våtmarker som påverkas krävas, innan sådana åtgärder medges. Reglerna och rekommendationerna för drivning och anläggning av skogsbilväg i fuktiga områden och vid vattendrag bör ses över. Risken finns annars för negativ påverkan på miljö- målen Levande sjöar och vattendrag och Myllrande våtmarker. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Eventuellt kan ett särskilt prövningsförfarande vid nyanläggning av skogsbilväg behöva införas. Ökad dikesrensning inom skogsbruket är en annan åtgärd som skulle kunna bidra till minskade problem vid drivning men som ofta missgynnar den biologiska mångfalden. gäller generellt förbud mot nyanläggning av diken. Här bör miljöaspekterna och risken för negativ påverkan, främst på nämnda miljömål, beaktas. En förbättring av standarden på existerande skogsbilvägar och allmänna vägar är angelägen med ett mer instabilt vinterklimat. Att förbättra av skogsbilvägarna till en högre standard som medger tranport under en större del av året och att utrusta en lika stor andel av lastbilarna med variabelt lufttryck skulle kosta per m3fub respektive per m3fub, se bilaga B 20. Kostnaden för förbättringar av det allmänna vägnätet är sannolikt i samma storleksordning. Åtgärder för att höja standarden i väg- näten, såväl skogsbilvägar som allmänna vägar och förbättra last- bilarna kan således motiveras ur samhällsekonomisk synvinkel. Detta bör beaktas av när framtida underhållsplaner för det allmänna vägnätet utarbetas medan det i första hand bör bli fråga om att informera skogsägarna om nyttan med högre standard på skogsbilvägar. Tydligare inkludering av frågor kring klimatförändringar i all grundläggande skoglig utbildning och fortbildning är ett viktigt inslag för att höja kunskapen om hur klimatförändringarna kan påverka skogen och skogsnäringen. Vidare behövs uthålliga och omfattande insatser för att förmedla kunskap om klimatföränd- ringarna och dess effekter på skogen till de många enskilda skogsägarna. Den avreglerade skogspolitiken innebär att det i hög grad är skogsägarnas egna beslut och under de närmaste decennierna som styr det skogstillståndet under detta sekel, vilket har stor betydelse för en av våra viktigaste näringar liksom för andra samhällsfunktioner. De många privata skogsägarna äger en stor del av skogsmark. De utgör en heterogen grupp, många har skogsbruk som en bisyssla. I allmänhet har de privata skogsägarna begränsade möjligheter att ta till sig ny kunskap. En viktig kanal för informationsförmedling är regio- nala organisation. , dess regionala organisation och skogsnäringens organisationer bör samverka kring en informa- tionskampanj för att förmedla kunskap kring klimatförändringarna Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser och skogsbruk till i första hand de privata skogsägarna. Särskilda resurser bör tillföras för genomförandet. Kunskapsuppbyggnad, forskning och utveckling Kunskapen om hur klimatförändringarna påverkar skogen och skogsekosystemen är fortfarande begränsad. Kunskapen kring skötsel av lövträd, blandbestånd och nya trädslag är generellt svag. Vidare behövs ökad kunskap om genetiska variationer hos skogs- träd och hur man kan dra nytta av dessa. Skador på skog följer ofta komplexa samband där många olika faktorer spelar in. Förståelsen kring dynamiken bakom vindskadors omfattning och utbredning samt kopplingen till olika klimatvariabler behöver öka. Likaså behöver forskningen kring skogsbränder förstärkas. Olika skade- görares populationsdynamik, känslighet för klimatfaktorer och förmåga att sprida sig har stor betydelse för vilka effekter som uppstår. Mer övervakning och uppföljning av skador och lång- liggande försök är en viktig grund för den utökade forskning som måste till om skogsnäringen ska kunna dra nytta av den potentiellt större tillväxten i ett varmare klimat. Sammanfattningsvis ser vi ett behov av utökad forskning, utveckling och kunskapssammanställningar kring: Klimatscenarier, klimatindex och lokala variationer. Metoder för riskspridning inklusive kartläggning av marker och geografiska områden och deras lämplighet för olika träd- slag/provenienser/förädlat material i förändrat klimat. Kunskapsuppbyggnad kring optimal skötsel av blandbestånd, lövbestånd och kontinuitetsskogar, inklusive avsättningsmöjlig- heter, bl.a. genom långliggande försök. Utvecklade/anpassade generella hänsynsåtgärder för det prak- tiska skogsbruket som kan balansera negativa effekter av klimat- förändringar på den biologiska mångfalden i skogen. Skadegörare (granbarkborre, snytbagge m.fl. lövträdssjuk- domar) och motmedel. Viltets födoval, populationsdynamik, effekter av ett förändrat klimat och skogstillstånd. Utvecklade verktyg för beståndsplanering och avverknings- planering inklusive modellering och minimering av vindfällning. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Utveckling av nya verktyg för att underlätta virkesfångst och minimera skador i samband med drivning på fuktig, otjälad, mark. Konsekvenser avseende skogsbränders intensitet, spridning, omfattning och förlopp i ett förändrat klimat med förändrat skogstillstånd inklusive koppling av klimatscenarier till brand- riskmodeller. Konsekvenser för miljö och biologisk mångfald av anpassnings- åtgärder i skogsbruket. Instruktionen för ändras så att ansvaret för anpassning till ett förändrat klimat tydliggörs, se avsnitt 5.10.2. bör få i uppdrag att: i samråd med berörda myndigheter och organisationer genomföra en översyn av skogsvårdslagen och Skogsstyrel- sens tillhörande föreskrifter och allmänna råd mot bakgrund av att klimatförändringarna innebär att betingelserna succes- sivt ändras. i samråd med SLU utveckla ett system för rapportering, uppföljning och utvärdering av skador orsakade av vilt, storm, insekter m.m. inklusive de ekonomiska effekter skadorna har samt att etablera försöksytor med olika skötsel- sätt och trädslagsval. utvärdera och bedöma huruvida möjligheten att uppnå miljö- målet Levande skogar påverkas av klimatförändringarna dels inom de tidsperioder målet gäller, dels på samt huruvida miljömålet och delmålen är relevanta i ett för- änderligt klimat. bör vid behov föreslå förändringar i målformuleringar och åtgärdsprogram. genomföra en bred informationskampanj till skogsägare i samverkan med LRF skogsägarföreningar m.fl. skogliga aktörer om klimatförändringar och effekter av ett förändrat klimat på skogsbruket. tillförs för genomförandet. Fortsatt statlig finansiering av brandövervakning och luftburen övervakning i samband med omfattande skadeutbrott. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Förutsättningarna för jordbruket förbättras i huvudsak med klimat- förändringarna. Längre växtsäsonger ger ökade skördar och möjlighet förnya grödor. kommer fler skadegörare och ogräs in och nya behov av bevattning och dränering kan uppstå på grund av de ändrade nederbördsmönstren. Jordbruket är en av de näringar där klimatet och vädret är av- görande för produktion och lönsamhet. Åkerarealen i omfattar eller av total- arealen. Betesmarker, slåtterängar, vattendrag och kulturmiljöer har stora estetiska värden och är värdefulla inslag i det svenska land- skapet. Många av dessa är dessutom värdefulla för den biologiska mångfalden. Det ekonomiska värdet av jordbruksproduktionen, inklusive direktstöd, uppgick till . Växt- produktionen representerade ett värde av och djurproduktionen . En stor del av livsmedels- industrin är beroende av råvaror från svenskt jordbruk. Struktur- omvandlingen inom det svenska jordbruket har de senaste decen- nierna inneburit färre men större företag och framför allt minskat antal mjölkkor. har lagts ned i skogsbygder och i norra . Andelen sysselsatta inom jord- bruket minskar och arbetar cirka 175 000 inom näringen (SOU 2007:36). Jordbrukets struktur och produktion skiljer sig mycket åt i olika delar av landet. I dominerar husdjursföretagen och andelen småbruk är stor. I och norra finns många och stora växtodlingsgårdar och få småbruk. I skogslän dominerar husdjursföretagen med nötkreatur medan växt- odlingsföretagen dominerar det skånska jordbruket. Växtodlingen domineras av spannmålsodling, främst korn, vete och havre, samt av vallodling. Spannmålsodlingen omfattar av åkerarealen. De skilda klimatförhållandena påverkar grödornas fördelning över landet. Vegetationssäsongens längd och tempera- turen är begränsande faktorer för många grödor. I norr är växt- odlingen främst inriktad på vall, grönfoder och fodersäd. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser tionen av brödsäd är koncentrerad till och slättbygdsområden. Spannmål har minskat medan vall och träda ökat, se tabell 4.27. Tabell 4.27 Åkerarealens fördelning på grödor, tusen hektar (inklusive ensilageväxter) Källa: (2006); SOU 2007:36. skördas energigrödor på av landets totala om . Det rör sig dels om restprodukter från växtodling, halm och blast, dels av odlade energigrödor. En ökad efterfrågan på biobränslen kan förväntas under de närmaste decennierna som ett resultat av politiska beslut om minskade koldioxidutsläpp och ökad satsningar på förnybara bränslen. Huruvida efterfrågan slår igenom på jordbrukets energi- grödor och hur odlingen utvecklas beror av en rad faktorer som oljepris, energiskatter och attityder till att odla energigrödor. Salix är den gröda som bedöms ha störst potential men andra grödor som säd, , hybridasp och hampa kan också bli betydelsefulla. (SOU 2007:36) EU:s Gemensamma Jordbrukspolitik (GJP) har stor betydelse för jordbrukets omfattning, inriktning och lönsamhet. Konkurrensen inom jordbruket begränsas genom det gränsskydd och de mark- nadsregleringar som GJP medför men förändringar som minskar gränsskyddet sker. GJP:s direktstöd till grödor har till stor del förts över till ett generellt gårdsstöd som betalas oavsett gröda. Dessutom har medlen till programmet för landsbygds- utveckling ökat. Den reform av direktstödet som genomförts Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser beräknas kunna innebära att cirka 20 av dagens jordbruksföretag i blir olönsamma. Det gäller främst mjölk- företag (, 2006). administrerar EU:s jordbrukspolitik och har även i övrigt ett centralt ansvar inom jordbruksområdet. Statens veterinärmedi- cinska anstalt, SVA, är specialiserat på djurs sjukdomar och arbetar också med bl.a. foderfrågor. Växtodlingens känslighet för klimatfaktorer För bästa tillväxt och kvalitet fordras en gynnsam kombination av många väderparametrar. Lagom mycket solsken, lagom mycket regn och frånvaro av extremväder är grovt sett vad som efter- strävas. Under torra år fordras bevattning av torkkänsliga grödor, främst grönsaker och potatis. Totalt bevattnas torra år jordbruksmark, andra år är arealerna mindre. Bevattnings- dammar används för av den bevattnade arealen, vattendrag eller sjöar för och grundvatten för , se bilaga B 24. Vid ihållande torka sker ofta betydande skördebortfall på arealer som inte bevattnas. Markavvattning fordras på en stor del av jord- bruksmarker. Ofta är dagens dräneringssystem inte tillräckliga för att klara de högsta flödena. Skördeförluster förekommer särskilt i samband med ihållande regn och översvämningar. Invallningar förekommer främst kring och och skyddar förutom jordbruksmark också annan mark, bebyggelse och infra- struktur. Invallningarna är inte alltid i bästa skick och vid över- svämningarna 2000/2001 i sattes stora arealer under vatten med skördeförluster som följd, särskilt gällde detta höstsådda grödor. Häftiga kortvariga regn och hagel kan också ge omfattande skördeförluster. Ihållande regn och hög fuktighet kan allvarligt försämra grödornas kvalitet. Förhållandena är betydelsefulla för höstsådda grödor. Sådd bör inte ske för tidigt eftersom grödorna då kan bli för stora och skadas av hårt vinterklimat. Kemiska bekämpningsmedel används i främst för bekämpning av skadeinsekter, sjukdomar och ogräs, se tabell 4.28. Användningen per hektar är betydligt mindre än längre söderut i Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser , delvis på grund av att många skadegörare inte klarar vintern i . Tabell 4.28 Försåld mängd bekämpningsmedel inom svenskt jordbruk Källa: Bilaga B 24. Djurproduktionen och känslighet för klimatfaktorer Djurproduktionen är för lantbruket ungefär lika viktig ekonomiskt sett som växtodlingen. Betande djur är en förutsättning för bevarandet av biologisk mångfald i Jordbrukslandskapet. fanns omkring 1,6 miljoner nötkreatur i , varav cirka 400 000 mjölkkor. Den senaste tioårsperioden har antalet mjölkkor minskat med , men har medelavkast- ningen per ko ökat kraftigt. Denna utveckling förväntas fortsätta kommande år. Slaktkycklingar och i viss mån får och lamm har ökat medan antalet djur bland övriga djurslag varit tämligen oförändrat (, 2006). I finns också cirka 300 000 hästar och internationellt sett är kvoten hästar per invånare hög. Antalet har ökat kraftigt . Hästarna omsätter och är den femte största inkomstkällan inom svenskt jordbruk. Generellt sett är hälsoläget bland svenska djur mycket gott i jämförelse med omvärlden. Svåra sjukdomar, som t.ex. svinpest och mul- och klövsjuka, har inte påvisats i landet . Svenska animalieproducerande djur är i praktiken fria från salmonella till skillnad från stora delar av övriga världen. Dagens animalieproduktion sker till övervägande och ökande del i stora specialiserade besättningar. Sådana är i hög grad beroende av säker strömförsörjning för ventilation, utfodring, mjölkning m.m. men också känsliga för störningar i transporter av foder och djur för slakt. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Tillgång till tillräcklig mängd foder och vatten av god kvalitet är avgörande för animalieproduktionen. Särskilt för storskalig djur- hållning är säker tillgång på vatten av god kvalitet avgörande, inte minst gäller detta i mjölkproduktionen. I samband med extrema väderförhållanden som översvämningar eller långvarig torka kan betesbrist bli ett problem. Betesbrist kan få djuren att börja beta av giftiga växter eller utsätta dem för parasitsmitta t.ex. genom att de då betar närmare marken. Stödutfodring kan då bli nödvändig. Foder kan också skadas, t.ex. vid fuktig väderlek. Ekologisk produktion med djurhållning utomhus ökar. Denna kräver ekologisk växtodling för att förse djuren med foder, detta innebär oftast att hemmaproducerat foder. Extremväder som ger skördeskador kan bli mycket kännbara för denna produktion. Efterfrågan på jordbruksmark i ett förändrat klimat och till följd av förändringar av andra omvärldsfaktorer Många faktorer påverkar den framtida användningen av svensk jordbruksmark. På kortare sikt verkar avregleringar mot ökad internationell konkurrens inom jordbruket såväl i som i övriga . På är omvärldsutvecklingen svårbedömd men av stor betydelse för hur jordbruket i kommer att utvecklas. SLU har för utredningens räkning utvärderat två markanvänd- ningsmodeller kallade ATEAM respektive ACCELERATES och de resultat de visar på för och EU. I modellerna beskrivs utvecklingen av jordbruksarealer som ett resultat av den globala socioekonomiska utvecklingen och klimatförändringarna baserat på några av IPCC:s utsläppsscenarier, däribland A2 och B2 fram till slutet av seklet. Den historiskt snabba produktivitetsutvecklingen antas fortsätta men varierar mellan scenarierna. De tre faktorer som antas bestämma produktivitetsutvecklingen är teknisk utveckling, ökad koldioxidkoncentration i atmosfären samt klimatföränd- ringar. Till 2050 antas produktivitetsökningen ge kraftigt ökade skördar/ha med 85 . På blir ökningen ännu större. Behovet av jordbruksmark minskar då trots befolknings- ökningen. I B2-scenariot, som visar på mindre klimatförändringar men dyra insatsvaror som gödsel, energi m.m., antyder ACCELERATES-modellen att i princip all jordbruksmark läggs ned utom i södra . Med de större klimatförändringarna Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser som A2-scenariot visar, kan den svenska odlade arealen istället öka enligt ACCELERATES-modellen. ATEAM-modellen ger genom- gående betydande minskningar av jordbruksarealen i såväl som vårt land. Modellerna omfattar inte produktion av biobränslen på . Tabell 4.29 Förändring av mängd jordbruksmark för matråvara i och enligt två modeller, se vidare bilaga B 24 Ser man isolerat till effekten av klimatförändringar med nuvarande socioekonomiska förutsättningar skulle svensk konkurrenskraft för mat- och foderproduktion öka enligt ACCELERATES-modellen, vilket skulle ge ökade jordbruksarealer i både A2- och B2-scenariot. Osäkerheten i modellerna är dock betydande, se vidare bilaga B 24. Jordbrukets tunga investeringar i ett förändrat klimat Den tekniska livslängden på jordbrukets maskiner, byggnader och inventarier är relativt kort. I allmänhet kan man räkna med att omsättningstakten för jordbruksmaskiner är . För djur- stallar är den något långsammare, . En successiv anpass- ning till ett varmare klimat bör därför i de flesta fall vara möjlig i samband med nyinvesteringar. Ett undantag är system för mark- avvattning och dränering samt invallningar. Täckdikningens livs- längd på lättlera kan uppgå till 50 (, 2006). Med den enligt klimatscenarierna kraftigt ökade neder- börden, särskilt , finns en påtaglig risk för att kapaciteten hos anläggningar för markavvattning regelmässigt inte kommer att räcka till. Otillräcklig avvattning kan komma att försena vårsådden väsentligt med ökad risk för skadedjursangrepp och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser ogräsproblem men kan också, liksom otillräckliga invallningar, innebära risk för skador på höstsådda grödor, infrastruktur och bebyggelse. Sannolikt uppstår betydligt ökade problem och kanske särskilt i . Grödors utveckling och kvalitet i ett förändrat klimat Vegetationsperioden och odlingsperioden förlängs väsentligt enligt klimatscenarierna, se figur 4.41. Ökad temperatur leder till ökad tillväxt, speciellt när tillväxten är starkt tempe- raturbegränsad. Figur 4.41 Antal dagar som starten på vegetationssäsongen tidigareläggs jämfört med perioden 1990 (RCA3-EA2) Källa: , 2007. Nederbörden väntas öka och vara oförändrad . väntas mindre nederbörd, åtmin- stone i . Upptorkningen av marken kommer ske betydligt senare än vegetationsperiodens start och kommer därmed att begränsa när vårbruk och vårsådd kan ske. Skörden av vårsådda grödor bedöms ändå bli . Enligt klimatscenarierna förlängs vegetationssäsongen med mer än en månad och höstsådden kommer då att kunna senare- läggas i motsvarande utsträckning. För t.ex. höstvete tidigareläggs ändå blomning och mognad med jämfört med . Högre temperaturer och mindre nederbörd väntas öka bevattningsbehoven som tillgången på vatten minskar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Beräkningar tyder dock på att tillväxten för t.ex. gödslad gräsvall för 2080-talet inte hämmas mer än att den kan förbli på dagens nivå Höstgrödor som skördas tidigt, innan torkan hunnit bli ett problem, kommer gynnas i jämförelse med vårsådda grödor, se bilaga B 24. Ökad koldioxidhalt i atmosfären innebär att växterna hushållar bättre med vattnet. Bevattningsbehovet styrs också av neder- bördens tidsmässiga fördelning, olika jordars vattenhållande för- måga, grödoval m.m. Det gör det svårt att kvantifiera det ökade bevattningsbehovet. Förväntade förändringar i odlingsförutsättningar kan exempli- fieras med två områden i , och . I , som får ett klimat liknande dagens klimat i , kan höstvete ersätta stora delar av havrearealen.