sou · GVB360d9 · 2008-01-01 00:00:00 — De traditionella konkurrenterna i och har utökats med skogsindustri i länder med lägre produktionskostnader, bl.a. till följd av mera snabbväxande skogsråvara och/eller betydligt lägre personalkostnader, i och . Det är också i dessa områden som efterfrågetillväxten är starkast. Konsekvenserna för den svenska skogsindustrin kommer att synas genom en förskjutning av marknaden från (och ) mot och . Det växande utbudet från producenter i dessa områden kan komma att undantränga exportmöjligheter från bland annat . På den europeiska marknaden kan också importkonkurrens från dessa regioner öka. Även i och central- och östeuropeiska länder byggs indu Bilaga B 22 SOU 2007:60 6 striproduktionen ut, och efterfrågetillväxten är högre än i . Flera av skogsindustrins produkter är av bulkkaraktär och prissätts på världsmarknaden. Nytillkommande producenter med lägre tillverkningskostnader pressar därmed priserna, och för tillverkare i har priserna på flera produkter sjunkit realt med 1–per år1. Stora fluktuationer i löpande priser kan dock noteras. Ett sätt för företagen att möta prisnedgången är att arbeta med ständiga produktivitetsförbättringar. Andra åtgärder är ökad förädling och differentiering av produkterna, ökad specialisering och kundservice. Den framlagda nationella forskningsagendan2 visar också på branschens forskningsbehov och innovativa utveckling. Ändrade förutsättningar i för energi och råvara med dessa omvärldsförändringar har förutsättningarna för skogsindustriproduktion i förändrats i två viktiga avseenden, nämligen elenergi och råvara. Energikostnaden är en betydande kostnadspost vid tillverkning av massa och papper. Därför pågår ständigt arbete med att utnyttja energin effektivare. Det sker genom trimningar i befintliga anläggningar, men kan framför allt komma till stånd i samband med större ombyggnader eller nybyggnation. Behovet av elenergi har stigit, framförallt beroende på växande pappersproduktion, ökade kvalitetskrav och ökade miljöinsatser. Långsiktigt ökande efterfrågan på branschens produkter (se vidare sid 4) innebär att den svenska produktionen av papper kan väntas öka och därmed behovet av energi. En av branschens viktigaste frågor är hur den framtida energitillförseln, särskilt av elenergi, kan säkras till konkurrenskraftiga priser. Priset på elenergi har stigit markant. Särskilt kännbart är prishöjningen för den elintensiva massa- och pappersindustrin. Elprishöjningarna har redan påverkat strukturen i massa- och pappersindustrin och bidragit till nedläggningar av maskiner eller fabriker och uppskjutna eller inställda investeringar i nya maskiner. För sågverken utgör elkostnaden av produktionskostnaden, 1 Omvärldsfaktorers påverkan på svensk skogspolitik ur ett industriellt perspektiv; McKinsey&Company, bilaga 4 till () 2 En nationell strategisk forskningsagenda för den skogsbaserade näringen () SOU 2007:60 Bilaga B 22 7 men kan för en del sågverk med vidareförädling t.ex. limträ, limfog, vara betydligt högre. Ökat fokus på biobränsle har ökat konkurrensen om skogsråvaran och bidragit till prispress uppåt. Skogsindustrierna har i en utredning visat att det finns en potential att öka det årliga uttaget av biobränsle i form av grot från skogen från motsvarande bränsle till bränsle, vid nuvarande förhållanden avseende energi- och transportskatter. Om priset på biobränsle stiger kan det bli lönsamt att använda nya typer av avverknings- och gallringsrester, och potentialen för dessa har beräknats kunna uppgå till ytterligare bränsle. Detta uttag skulle kunna göras utan att konkurrera med annan råvaruanvändning. Beslut om ytterligare reservatsavsättningar av skogsmark begränsar det möjliga uttaget av såväl biobränsle som virkesråvara. Vedråvara och returpapper importeras täcks av den svenska skogsindustrins behov av virkesråvara av import, huvudsakligen från länder runt . Uppbyggnad av en egen skogsindustri tillsammans med globalt ökad användning av biobränsle kommer att öka konkurrensen om virkesråvara i . Ett tillkommet starkt hot är beslut att lägga en successivt ökande skatt på virke som exporteras. Detta ger effekter på virkeshandeln och virkestillförseln i och riskerar få genomgripande strukturella effekter på industrin med nedläggningar av kapacitet till följd. Returpapper är en viktig råvara för papperstillverkningen i . Den inhemska insamlingen är väl utbyggd, men import täcker av behovet. Insamlingen i ökar, men det råder stark konkurrens även om returpapper från den växande pappersindustrin i och . Hållbar utveckling och klimatförändringar – skogsnäringen är en del av lösningen En positiv utvecklingstrend för skogsnäringen är ökat fokus på hållbar utveckling. Här lämnar skogsnäringen stora bidrag; några exempel är: råvaran är förnybar, produkterna är återvinningsbara, tillverkningsprocesserna är miljöanpassade, skogsindustrin ger ett Bilaga B 22 SOU 2007:60 8 stort bidrag till handelsbalans och sysselsättning, arbetsmiljön förbättras. Skogsindustrin är genom sina processer de största producenterna och användarna av biobränsle i . Moderna kemiska massatillverkare genererar ett överskott på elenergi som kan säljas till det externa elnätet. Ur klimatsynpunkt är skogsresursen mycket värdefull: växande skogar binder koldioxid, och träbaserade produkter fortsätter att lagra koldioxid under hela sin livstid. Produkterna följer en ekoeffektiv livscykel med återanvändning, materialåtervinning och energiutvinning. Kostnadsnedskärningar, omstruktureringsprogram För att möta konkurrensen och stärka lönsamheten genomför många företag fleråriga effektiviserings- och besparingsprogram. De har bland annat medfört personalneddragningar och i vissa fall nedläggning av bruk. Bidragande till nedläggningarna är också situationen på elmarknaden. Investeringar i produktionsanläggningar och i produkt- och processutveckling behövs för att stärka konkurrenskraften. Investeringarna viker , och ingen stor investering har beslutats att igångsättas . Strukturomvandlingen ständigt pågående Strukturomvandling i skogsindustrin är ständigt pågående. Antalet bruk har successivt minskat som den totala kapaciteten ökat och bruken blivit flerfalt större. aviserades nedläggningar eller kraftiga minskningar av produktionen vid tre pappersbruk och ett massabruk. För sågverken fortsätter konsolideringen och en allt högre andel av trävarorna vidareförädlas och anpassas till kundens behov. Också ägarskapet i industrin förändras med ett ökat inslag av utländskt ägande i svensk skogsindustri. med det ökade utländska ägandet har vi sett en ökad specialisering i tillverkningen, vilket lett till att den tidigare trenden mot ökad koncentration vänts i riktning mot ökad fragmentering. Ägarnas lokalisering kan ha betydelse för de överväganden och vägval som görs för anlägg SOU 2007:60 Bilaga B 22 9 ningar i . har också private equityföretag i ökad utsträckning gått in som ägare i skogsindustrin. PERSPEKTIV MOT 2020 – NUVARANDE FÖRHÅLLANDEN BESTÅR/TRENDER FORTSÄTTER Förväntad tillväxt Den globala efterfrågan på papper stiger enligt konsultföretaget . Det betyder en ökning med . Bakom den fortsatt goda efterfrågan på pappersprodukter ligger en fortsatt god ekonomisk utveckling. I världens mest folkrika länder och är den ekonomiska tillväxten mycket stark vilket medfört en samhällsomvandling med en växande medelklass som ställer nya krav på distribution av livsmedel, andra dagligvaror och investeringsvaror för hushållen. Utvecklingen gynnar efterfrågan på olika slag av pappersprodukter. Efterfrågetillväxt över genomsnittet väntas för träfria tryckpapper, mjukpapper, kartong för welllådor och andra kartongförpackningar. Huvuddelen av efterfrågeökningen kommer att äga rum i , medan ökningen på den svenska pappersindustrins traditionella hemmamarknad är betydligt lägre – mindre än en procent motsvarande i storleksordningen en miljon ton . Massatillverkningen expanderar mest i Den stora expansionen i massaproduktion kommer att ske i länder på södra halvklotet. Bakom de ökade investeringarna är snabb skogstillväxt med korta omloppstider, vilket tillsammans med låga personalkostnader ger låga produktionskostnader i state of the art - anläggningar. Expansionen sker främst i massa av lövved, och kommer att bli huvudsaklig exportör av denna massa för marknaderna i , och . Bilaga B 22 SOU 2007:60 10 Returpapper allt större andel av råvaran i pappersproduktionen Returpapper kommer att spela en växande roll som råvara i papperstillverkningen. Detta kommer att ställa ökade krav på insamlingssystem för returpapper i stora delar av världen. Sågade trävaror För sågade trävaror riktas exporten mer och mer mot och , men även i stimuleras efterfrågan av ökande investeringar inom nybyggnation liksom renovering och underhåll. De synnerligen omfattande insektsangreppen i Interior kommer att kraftigt begränsa utbudet av råvara. Ca tall har angripits och bedömer att ca en miljard m3 eller av all tall i regionen kommer att vara död . Tallen är regionens viktigaste trädslag och svarar för 25–av avverkningarna. Efter 5–är träden inte längre lämpliga som sågtimmer. Produktionen av trävaror beräknas falla betydligt, vilket förväntas öppna möjligheten för europeiska exportörer. FAO har i sin analys European Study räknat med en årlig tillväxt i produktion och konsumtion i resp. . En betydligt kraftigare tillväxt förväntas i östra liksom i . En fortsatt ökning av den globala trävaruförbrukningen ger en stigande trävaruproduktion men också ökande konkurrens från andra material. Plast och olika skivmaterial har tagit marknadsandelar. Stål och engineered wood har ökat inom vissa segment. Fortsatt importbehov i kommer att fortsatt vara ett underskottsområde för massa, papper och returpapper. Även för trävarorna är denna region ett betydande underskottsområde, som regionen uppvisar den kraftigaste tillväxten. SOU 2007:60 Bilaga B 22 11 Tillväxten i svenska produktionskapaciteten för papper bedöms fram få en lägre ökningstakt än som varit fallet . fram ökade produktionskapaciteten med i genomsnitt ; den beräknas fram öka med högst . Kapaciteten för avsalumassa bedöms vara i stort oförändrad, medan den integrerade massaproduktionen stiger. Produktionen av sågade trävaror ökade med , men bedöms stiga i långsammare takt. Den bedömda utvecklingen betyder att marknadsandelar på världsmarknaden sjunker något. Om skulle behålla samma marknadsandel av pappersproduktionen i världen som skulle produktionen behöva öka med inemot . Ökad virkestillgång genom nya åtgärder En slutsats i skogsutredningen3 är att det är möjligt att öka virkesproduktionen med 25–på 10–. Detta kan ske genom beskogning av nedlagd jordbruksmark, bättre föryngringar, mer gödsling, dikesrensning, minskade viltskador och användning av nya trädslag. Den ökade virkesproduktionen kan användas för den ökade tillverkningen av massa, papper och trävaror, nya produkter av vedfiber samt för biobränsle. Ökad efterfrågan på biobränsle Efterfrågan av biobränsle bedöms öka starkt, bland annat eftersom ersättning av olja och andra fossilbränslen är ett medel i klimatpolitiken. Skogsindustrierna har i en studie visat att potentialen biobränsle är dubbelt så stor som vad som utnyttjas och kan ökas ytterligare, särskilt om kostnadseffektiva metoder för utvinning av biobränsle utvecklas (se ovan sid 2–3). Om priset på fossila bränslen stiger eller om klimatpolitiken utformas så att ekonomiska styrmedel ökar betalningsförmågan för biobränsle kommer konkurrensen om skogsråvaran att öka ytterligare. Priset på vedråvara för industrin kommer att stiga och riskera 3 Mervärdesskog, SOU 2006:81 Bilaga B 22 SOU 2007:60 12 att industrikapacitet för tillverkning av massa, papper och trävaror läggs ned. Den globala konkurrensen ökar Den globala konkurrensen väntas öka snarare än minska. Företagens arbete för att förbättra lönsamheten kommer att fortsätta. Det handlar om fortsatta kostnadsnedskärningar, stängningar av maskiner eller fabriker för att effektivisera produktionen och förbättra marknadsbalansen, att utveckla nya produkter och tjänster för att höja värdet hos kunden. Det innebär också ökad produkt- och kunddifferentiering och specialisering av produktionen för att möta kundernas behov och krav. Nationella forskningsprogram lägger grunden för produkt- och processutveckling, innovationer och utveckling av nya produkter och tjänster baserade på vedfibern (referenser: Branschforskningsprogrammet, Nationella forskningsagendan). Forsknings- och utvecklingsinsatser kan emellertid inte ensamma säkerställa en god utveckling för industrin, utan de politiska och ekonomiska villkoren i övrigt måste samverka för att möjliggöra ett resultat med mervärde. Utveckling mot bestående höga elpriser och transportpriser Om vi får mycket höga energipriser i kan det medföra snabbare omstrukturering av industrin i . Flera fabriker kan komma att läggas ner eftersom de rörliga produktionskostnaderna inte kommer att kunna täckas. Den svenska marknadsandelen i världen minskar därmed snabbare än förväntat, sysselsättningen i industrin sjunker mera än som blivit fallet med normal rationalisering, de relativa exportintäkterna minskar. Eftersom skogsindustrin är mycket transportintensiv kan vi se ett liknande scenario om får snabbt ökande transportpriser som resultat av krav på stora omställningar inom transportsektorn. Utblick mot 2050 och 2080 IPCC:s publicerade rapport visar med stor sannolikhet på stora temperaturhöjningar , och flera åtgärder planeras för att begränsa och vända höjningen. SOU 2007:60 Bilaga B 22 13 Klimatförändringarna förutspås medföra att det varmare klimatet påverkar skogstillgångarna i positivt. beräknas öka, omloppstiderna i skogen sjunka och virkesuttaget kan öka. En förändring i trädslagssammansättningen väntas ske, bland annat genom att granbeståndet förskjuts norrut och lövinslaget i ökar. Företagen kommer att behöva anpassa sin produktionsapparat till denna förändring i trädslagssammansättningen. Problematiska drivningsförhållanden kan medföra fördyrade avverkningskostnader och ökade behov av virkeslager. Översvämningar kan hota vissa av skogsindustrins fastigheter. En tidigare studie4 har visat att detta främst gäller anläggningar runt . Om klimatfrågorna fortsatt blir i fokus bedömer vi att konkurrensen om virkesråvaran blir så stark att betydande delar av skogsindustrin i kan komma att slås ut om inte förutsättningar skapas för industrin att vidareförädla råvaran. De företag som kan förväntas klara sig bäst är de som äger eller kontrollerar skogstillgångar. För dem som är helt beroende av inköpt virke blir priskonkurrensen betydande. Teknisk utveckling som leder till nya och effektivare bränslen och andra energiformer kan komma att leda till att efterfrågetrycket på skogsråvara skulle kunna minska. Exempel på sådana lösningar är utvecklade biokombinat vid massaindustrierna, och att biobränsle bedöms vara en övergångslösning för ersättningen av fossila bränslen. Det stora efterfrågetrycket på virkesråvara för energiändamål skulle därför kunna vara övergående om än långvarigt, men kommer betydande utslagning av skogsindustrin i att ske. Nedläggning av skogsindustri blir samhällsekonomiskt kostsamt; studier visar att förädlingsvärde och sysselsättning är mångfalt större vid användning av virkesråvara för industriella ändamål än som biobränsle. Det är svårt att se hur skogsindustrin i skulle kunna komma igen efter en period av nedläggningar – kapital och kunnande har gått förlorat. Det förefaller därför som ett aktivt vägval behöver göras vid utformningen av de klimatpolitiska åtgärderna – vill man ha kvar en stor svensk skogsindustri ? 4 Översvämningshot, SOU 2006:94