sou · GWB356 · 2008-06-03 00:00:00 — Portalen finansieras huvudsakligen av LRF, SLA och SLU, och tjänsten är gratis både för arbetsgivare och arbetssökande. Sajten har blivit alltmer upp- märksammad och har mer än 22 000 besökare . Målet är att öka attraktionskraften för den gröna näringen. Man vill visa på mängden av och bredden på de gröna jobben och göra infor- mationen enkel och lättillgänglig för såväl arbetsgivare som arbets- sökande. En brist ur integrationssynpunkt är att annonserna bara finns tillgängliga på svenska. Vi föreslår därför att resurser avsätts för att göra jobbannonserna tillgängliga på flera språk. Man tankar över alla gröna jobb som finns i platsjournalen och har ett stort och växande antal utöver dessa. Antalet annonser har ökat kraftigt: från 4 2005, till 5 2006, och till 7 2007. De trender man ser är att jobb inom trädgårds- sektorn blir allt hetare; att lantbruket blir starkare som energileverantör; att efterfrågan på arbetskraft inom djurskydd och livsmedelssäkerhet ökar, liksom verksamhet med djur kopplad till rekreation, fritid och turism. Man ser också en ökning av antalet kvalificerade arbetstillfällen för välutbildade. Ett problem är att Demoskopundersökningen tyder på att branschen har lågt förtroende för, alternativt dålig kännedom om sajten; av de tillfrågade företagen i enkäten uppger att de använt sig av Gröna jobb för att rekrytera personal, och av dem som gjort det är det som tycker att det funge- rat mycket bra eller ganska bra, mot för Arbetsför- medlingen och för informella kontakter. 4.9.2Nationell jobb- och immigrationsportal Vi föreslår att resurser avsätts för utvecklandet av en svensk jobb- och immigrationsportal, bland annat för att kunna fylla behovet av arbetskraftsinvandring. Det finns ett behov av en aktiv nationell och flerspråkig jobb- och immigrationsportal, Welcome to live and work in , dit man kan vända sig för information om arbete och boende innan man kommer till , men också när man väl är här. Kom- munerna kan förse portalen med information om näringsliv, arbets- kraftsbehov, utbildningsmöjligheter och boende. Jobb i de gröna näringarna kan via länkas till portalen liksom annan information av intresse för en nykomling eller eventuellt blivande nykomling i . I finns väl utarbetade webportaler för jobbsökande. En av dessa är där man kan få reda på det mesta om den kanadensiska arbetsmarknaden, alltifrån hur man hittar jobb eller studiemöjligheter, till var man kan bo. Det finns upplysning om inkomstskatter, värdering av utländska betyg, ansökningsformulär och mycket annat som är av intresse inför en flytt till . Landet har en omfattande arbetskraftsinvandring och har därför utvecklat ett väl fungerande system för att locka till sig arbetskraftsinvandrare. Utvecklingen av portalen, som fort- farande pågår, startades genom att den kanadensiska regeringen anslog medel 2005. Vi anser att regeringen ska avsätta medel i statsbudgeten för utvecklandet av en svensk jobb- och immigrationsportal, liknande den kanadensiska, dels för att kunna fylla behovet av arbetskrafts- invandring, dels för att öka möjligheterna till boende- och arbets- integrering för utrikes födda som redan befinner sig i . 4.9.3Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden Vi föreslår att ett Rådgivningscentrum för etablering på lands- bygden inrättas. För att få en tydlig och kompetent accesspunkt för rådgivning till individer och företag som vill etablera sig på landsbygden, föreslår vi att ett Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden inrät- tas. Flera kommuner kan gå samman om bildandet och viktiga sam- arbetskontakter för ökad integration och näringslivsutveckling på landsbygden kan knytas mellan stad och land. Vi ser någon av eller invandrartäta förorter som en lämplig placering. Finansiering skulle kunna ske i samverkan mellan , , och eller som ett stort EU-projekt. 4.9.4Nyckelaktörer för fortsatt arbete för ökad integration på landsbygden Nätverk bildas som en naturlig följd av de processer som startas i de kommuner som aktivt börjar jobba för att attrahera invandrare. Ett bra exempel är den snabba integrationsutvecklingen för dem som är verksamma i exportprojektet (se avsnitt 4.2.1). De processer som satts igång leder också till ökad kommunikation och till att informationen både förbättras och blir mer efterfrågad. Vid den konferens som anordnades på SLU inom ramen för utredningen deltog flera av de nyckelaktörer som kommer att ha ansvaret för det fortsatta arbetet med frågan om ökad integra- tion i de gröna näringarna. En fråga av vikt för dessa personer att ta tag i, är att skapa nya mötesplatser där land och stad, gröna arbetsgivare och utrikes födda med intresse för och/eller kompetens inom de gröna näringarna kan mötas. Program från och deltagarlista med mail- adresser finns i bilaga 7. 4.10Rekrytering till gröna utbildningar Intresset för de gröna utbildningarna ökar kraftigt, såväl på gymnasie- som universitetsnivåTPF12FPT. /2007 var elevantalet på landets naturbruksgymnasier det högsta . var antalet elever på Naturbruksgymnasierna fler än 10 000. Veterinärprogrammet och utbildningen till djursjuk- vårdare är mycket populära och utökades veterinärutbildningen med 18 platser till 100. 4.10.1Stöd för breddad rekrytering Vi föreslår ett ekonomiskt stöd för att bredda rekryteringen till utbildningar med relevans för landsbygdens utveckling. Trots det ökade intresset för de gröna utbildningarna har man inte varit framgångsrik i sina försök att attrahera studerande med utländsk bakgrund. Det ser likadant ut på andra håll. utanför vittnar om samma försök till breddad rekrytering med uteblivet resultat. På samma sätt är det i . Ett hinder som ofta nämns, utan att ha blivit vetenskapligt fastlagt, är den låga status som antas vara förknippad med lantbruksyrkena i flera av de utrikes föddas ursprungsländer. Ett annat hinder är att informationen om svensk landsbygd och dess förutsättningar och utvecklingsmöjligheter är så gott som obefintlig. Från vittnas också om att landsbygden har en dålig image hos dem som ger råd till och vägleder invandrare. Vi anser att insatser ska göras för att bredda rekryteringen till de gröna utbildningarna och andra utbildningar med relevans för landsbygdens utveckling. 12TP PT Gröna framtider – Tillståndet i de gröna näringarna 2007, s. 10. 4.10.2Ekonomiskt stöd till gröna utbildningsanordnare Vi föreslår ett ekonomiskt stöd till utbild- ningsanordnare för hållande av kurser och utveckling av kurs- koncept som syftar till att utbilda/fortbilda utrikes födda för verksamhet inom de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. Gymnasieskolor och folkhögskolor med grön profil eller inriktning på hantverk och småföretagande har en nyckelroll när det gäller att stärka förutsättningarna för landsbygdens utveckling. De kan också göra betydande insatser för att öka integrationen på landsbygden genom att erbjuda särskilda utbildningar och/eller fortbildningar för utrikes födda. På i har man i ett lyckat EU-finansierat projekt –2006 genomfört en mål- gruppsanpassad grundläggande trädgårdsutbildning för vuxna med invandrarbakgrund. Teoretiska och praktiska moment har varvats och kombinerats med yrkessvenska. En del av utbildningen är ock- så arbetsplatsförlagd, vilket påskyndat språkinlärningen. Av 29 stu- derande hade fått jobb några månader efter utbildningens slut. startades en ny kurs utan pro- jektbidrag. 14 elever började, 13 fullföljde, 11 fick jobb och 2 har återvänt för fortsatta studier. Detta är ett av flera lyckade projekt som trots framgången har det svårt med finansieringen efter projektperioden. Bra utbild- ningar och andra integrationsinitiativ måste kunna hitta finansie- ring på mer permanent basis. Därför är det viktigt att hantera frå- gan om finansieringsformer också för tiden efter den föreslagna treårsperioden. 4.11Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv Nedan lämnar vi ett antal förslag till forskningsuppgifter, studier och uppdrag som vi finner angelägna för att öka kunskapen om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga närings- liv. Forskningsöversikter behövs inom området. Mer och bättre statistik behövs inom området. Det behövs en översyn av möjligheter och ansvar för forsk- ningsfinansiering för sådant som inrymmer nyckelord som inte- gration, invandrare, glesbygd/landsbygd och gröna näringar. Forskning om invandrare, integration och landsbygd tenderar att hamna mellan forskningsfinansiärernas stolar. Skapa en nationell gemensam forskarskola i samarbete mellan flera universitet och högskolor med forskningskompetens inom området, och inrätta ett antal gemensamma doktorandtjänster med inriktning på landsbygdens och de gröna näringarnas inte- grationsfrågor. Undersök hur rationaliseringen och moderniseringen inom de gröna näringarna påverkar förutsättningarna för integration på landsbygden. Gör en studie över två utvecklingstrender: dels mer av rationalisering och modernisering, dels mer av lågutbildad arbetskraft som exploateras kraftigare, ibland kallat informali- sering, med utlagda kontrakt, underleverantörer, gråa och svarta villkor, osv. Studier är inledda när det gäller byggnads- och servicesektorn, och bör göras också för de gröna näringarna. Gör en studie om implementeringen av integrationspolitiken inom och andra berörda statliga myndigheters verksamheter. Invandrarföretagare verkar ha stora problem med att gå från lokalt till regionalt. Detta kan hänga ihop med att invandrare är starkt organiserade på lokal och nationell nivå, men ofta dåligt organiserade på regional nivå. Det kan också bero på att den regionala strukturen är mycket komplex. Det kan behövas mer stöd på regional nivå om man vill att invandrarna ska spela en mer aktiv roll där. Detta är ett område som behöver granskas. Ett intressant forskningsfält är att granska i vilken mån gröna näringar är med i regionala och lokala tillväxtprocesser och i vilken utsträckning integrationsaspekter finns med. En fråga som bör studeras är kopplingen mellan pensions- avgångarna när det gäller företag på landsbygden () och kompetens och intresse för övertagande/ företagsköp hos de framförallt i storstäderna boende utrikes födda. Försök att identifiera mekanismer som kan underlätta små- företags insteg till en större inhemsk marknad och försäljning på export. Undersök frågan om hur man kan öka tryggheten för företagare som bedriver sin verksamhet i ekonomiskt sårbara områden. Forskning bör genomföras för att på ett seriöst och syste- matiskt sätt försöka fastställa orsakerna till det klena intresset för de gröna utbildningarna hos svenskar med utländsk bak- grund. Genomför en kvantitativ datainsamling om betydelsen av invandrarföretag och invandrarföretagandets mönster i lokala ekonomier. En kartläggning av den lokala profilen på invandrarföretagandet inom de olika Leader-områdena är av intresse. Denna kartläggning bör åtföljas av ett erfarenhets- utbyte mellan representanter för alla Leader-områden och expertgrupper som jobbar med support till invandrarföretagare, i syfte att se vad det finns för potential för näringslivsutveckling med mångfald som resurs i olika geografiska områden. En undersökning av metoder för framgångsrik diversifiering som kan förbättra stödfunktioner, med fokus på att ta till vara etnisk mångfald som en källa till stärkt konkurrenskraft för svensk ekonomi. Kvalitativ och longitudinell forskning för att fånga in de dynamiska aspekterna i affärsutveckling med invandrar- företagare i olika sektorer, bland annat för att undersöka frågor rörande generationsskifte och successionsplanering. En undersökning i syfte att förbättra samverkan mellan olika källor för råd, stöd och finansiering för att finna vägar att bygga broar till etniska minoritetsgrupper och deras företag. En undersökning av det sociala kapitalets ändrade roll och dynamik, och dess speciella natur för invandrarföretag, för att ge myndigheter och organisationer information om hur de bäst kan bygga broar och förtroende i relation till lokala invandrar- grupper. En undersökning av förhållandet mellan formella och informella källor för finansiering och rådgivning, bland annat för att undersöka om de ersätter eller kompletterar varandra. Undersök hur invandrarföretagandet utvecklats på den svenska landsbygden sedan förslagsvis . Kvalitativa fallstudier för att mäta företagens och företagarnas grad av integration och/ eller isolering, och om de har några särskilda behov. Kvalitativ undersökning (intervjuer) för att få fatt i vad det är för faktorer som fått invandrare att starta småföretag på svensk landsbygd, hur de tagits emot av lokalbefolkningen och om de deltar i det lokala utvecklingsarbetet. Undersöka attityder till och erfarenheter av invandrare hos landsbygdsföretagare och intervjua invandrare om deras attityd till landsbygden och landsbygdens näringsliv. Longitudinell uppföljning av uppmärksammat nytänkande pro- jekt (exempelvis samarbetet – ). De allra flesta förslag till åtgärder som lämnas i detta betänkande syftar till att öka integrationen, och kommer med största sanno- likhet att ha den effekten om de genomförs. Vi bedömer att flera av de förslag till åtgärder som lämnas i detta betänkande kommer att ha en positiv effekt på jämställdheten. De flesta av åtgärderna syftar till att få fler utrikes födda i arbete, och eftersom kvinnor födda i länder utanför och EU är den enda grupp där det finns fler icke sysselsatta än sysselsatta, borde dessa åtgärder kunna leda till att fler kvinnor får ett arbete, vilket ökar jämställdheten. Förslaget att ska göra en kartläggning av utbildning och kompetens för alla som söker asyl i , också anhöriginvandrare, kommer att synliggöra fler kvinnors kompetens och öka deras möjligheter till arbete. 5.3Ekonomiska konsekvenser för stat, kommun och företag Det är svårt att beräkna de ekonomiska konsekvenserna för stat, kommun och företag av våra förslag, dels för att de saknar en tydlig prislapp, dels för att det är svårt att översätta konsekvenserna i kronor och ören. Vinsterna för såväl stat och kommun som företag av att genomföra våra förslag torde med all sannolikhet vara mångfalt högre än kostnaderna. Attracting & Retaining Immigrants – a Tool Box of Ideas for , second edition, , 2007. , , Immigrants in the hinterlands, Statistics , 2008. Promoting the Presence of across , i Our diverse cities – Rural Communities, ed , No 3 Summer 2007. De gröna näringarnas nya affärsmöjligheter – nuläge och framtid, LRF 2007. , , Integration och indikatorer, rapportserie 2004:03. , , Introduktion och integration av nyanlända invandrare och flyktingar – Utredningar, granskningar, resultat och bristområden, i Asylmottagande i fokus, 7/2008. , , Hur används 5,7 miljarder, 080422. Etablering i – möjligheter och ansvar för individ och samhälle, SOU 2003:75. Ethnic Minorities in the Labour Market: an Urgent Call for Better Social Inclusion, 2007. Ett förlorat år – en studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader, (2007a). Finansieringssituationen vid företagande för utrikesfödda kvinnor och män, R 2007:06. Gröna framtider – Tillståndet i Gröna Näringar 2007, Stiftelsen , 2007. Hammarstedt, och , , Geografisk rörlighet och sysselsättning bland flyktingar, Ekonomisk debatt 3/2007. Integration mångfald, tillväxt – Goda exempel på verktyg och metoder i det regionala tillväxtarbetet, , 2007. Integration och regional utveckling – Om utrikes födda i gles- och landsbygder, , 2005. Integrera språk och praktik – goda exempel och framgångsfaktorer, meddelande 14/2006, . Invandrares företagande – En statistisk beskrivning av utlandsföddas företagande i , , 2007. Landsbygdsprogram 2007–2013. , , Utrikesfödda småföretagares villkor och verklighet Mot en nationell struktur, Valideringsdelegationens slutrapport . Se landsbygden, slutbetänkande (SOU 2006:101). Starta, leva, växa – Solo- och mikroföretag i gles- och landsbygder, , . , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik, Prop. 1997/98:16. Var finns jobben 2008? Ura 2008:2, Arbetsförmedlingen. , , The Spirit of – the Grand Narrative and Beyond, 2003. Ökad integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet, R 2007:15. Integration i de gröna näringarna och i lands- Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare får i uppdrag att undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap. Ett viktigt syfte med utredningen är att identifiera och redovisa områden där insatser för integration och näringslivsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse. Utredaren skall även föreslå åtgärder som kan förbättra den ömsesidiga måluppfyllelsen. Utredaren skall inom ramen för uppdraget bl.a. belysa och lämna förslag vad avser faktorer som motverkar integration eller bidrar till utanförskap samt insatser som kan reducera eller eliminera dessa, hur instrument inom den befintliga integrationspolitiken och andra berörda politikområden används och kan användas för de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, hur matchningen mellan företagens behov av arbetskraft och den tillgängliga kompetensen kan förbättras, hur de nya marknadsmöjligheter som öppnas av en ökande etnisk och kulturell mångfald i det svenska samhället i stort kan tas till vara på ett bättre sätt, hur kommunikation, information och samverkan mellan berörda aktörer på det aktuella området kan förbättras. Andelen utrikes födda som arbetar inom de gröna näringarna är låg. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära relaterade verksamheter. Även i yrkesutbildningar knutna till sektorn, t.ex. gymnasieskolans naturbruksprogram, är andelen elever med utländsk bakgrund låg. Relativt få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som finns på landsbygden. I den mån utrikes födda personer arbetar inom de gröna näringarna är det ofta i form av tillfälligt säsongsarbete. Andelen företagare bland personer som är utrikes födda är högre än i övriga delar av befolkningen i . Trots detta är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv mycket låg. Det finns utrikes födda som driver företag inom olika delar av livsmedelskedjan, men det är få som är verksamma i primärproduktionen. Stora grupper i den svenska befolkningen drabbas av utanför- skap, bl.a. i form av arbetslöshet, bidragsberoende samt avsaknad av möjligheter att påverka den egna vardagen och de demokratiska beslutsprocesserna. Bland människor som drabbats av utanförskap finns en överrepresentation av personer med utländsk bakgrund. Många faktorer skapar och upprätthåller det utbredda utan- förskapet bland utrikes födda och deras barn. Diskriminering, otillräckliga möjligheter till språkinlärning samt avsaknad av nätverk utgör generella hinder för invandrares etablering i arbete och företagande. Det finns också specifika faktorer som kan försvåra invandrares etablering i arbetsliv och företagande inom de gröna näringarna och andra verksamheter på landsbygden. För att verka som jordbruksföretagare krävs t.ex. ofta stora investeringar i mark och maskiner, vilket är ett strukturellt hinder som kan vara större för en utrikes född person än för en svenskfödd. Kombinationen av att få utrikes födda är delaktiga i befintliga nätverk med anknytning till de gröna näringarna och landsbygden samt att jordbruks- och trädgårdsnäringarna inte är fullt ut del- aktiga i den infrastruktur som finns för arbetsmarknads- och integrationsfrågor kan också utgöra en faktor som påverkar utfallet negativt. Att identifiera, åtgärda eller reducera dessa specifika hinder är en nyckelfråga i arbetet med att i större utsträckning ta till vara de utrikes föddas kompetens inom de gröna näringarna och på landsbygden. ökande etniska mångfald har bidragit till att utveckla en ny, rik matkultur där råvaror, traditioner och kunskaper från olika håll möts. Det ökade resandet har också fört med sig ett breddat intresse för olika matkulturer och kombinationer av dem. Därmed har en marknad för nya råvaror och produkter vuxit fram i . I odlas och produceras framför allt råvaror till matlagning som efterfrågats historiskt inom landet. importeras många råvaror som används i internationell matlagning. Troligen kan kunskaper som den etniska och kulturella mångfalden för med sig om råvaror, bearbetning och matlagning tas till vara på ett bättre sätt. Det bör således finnas potential för utveckling, erfarenhets- utbyte och inspiration kring nya produktionsgrenar och möjlighet till tillväxt och sysselsättning i fler företag. Globaliseringen har också bidragit till att allt fler företag verkar på en internationell marknad. På landsbygden kan det t.ex. vara fråga om företag som satsar på småskalig livsmedelsförädling med inriktning på kundgrupper i andra länder. I det sammanhanget är erfarenhet av och kompetens om andra språk, kulturer och mark- nader en viktig tillgång för företagen. skall vara ett land med möjligheter för alla. De bästa vägarna till integration går genom arbetet och språkkunskaper. En genomgående linje i regeringens integrationspolitik är att riva hinder och öppna möjligheter. Utöver den i behövs ingen särpolitik för invandrare, utan det som behövs är en politik för större frihet och för ett samhälle som präglas av gemen- skap och samhörighet, där ingen grupp åsidosätts eller diskrimi- neras. Det utanförskap som har fått fotfäste i behöver brytas. Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda har varit betydligt sämre än för personer födda i . Det gäller både i städerna och på landsbygden. Det finns också indikationer på förekomsten av diskriminering. Regeringens jobbpolitik, med bl.a. nystartsjobb och jobbskatteavdrag, är viktig för att förbättra situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda. Regeringen har också föreslagit ett integrationspaket med åtgärder riktade främst till utrikes födda i . Genom de s.k. instegsjobben kan nyanlända snabbare få arbete och etablera sig på arbetsmarknaden. Därutöver avser regeringen också att motverka diskriminering genom att föreslå en starkare och samlad diskrimi- neringslagstiftning och bilda en gemensam ombudsmannamyndig- het. Mångfald bör bejakas och ses som en tillgång för landets företag och för samhället som helhet, i städerna såväl som på landsbygden. För att uppnå tillväxt och ökad sysselsättning inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv bör den kompetens som finns bland personer med utländsk bakgrund tas till vara och utvecklas. Personer med utländsk bakgrund är också en kundgrupp med en sammanlagd stor köpkraft, vilket skulle kunna innebära nya affärsmöjligheter för redan etablerade och nya företag på landsbyg- den. Genom en god kunskap om kundgruppens efterfrågan på va- ror och tjänster från de gröna näringarna och andra verksamheter på landsbygden kan landsbygdsföretagens verksamheter anpassas för att ge större inkomster och en bättre lönsamhet. Aktuella utredningar och studier Varje departement inom ansvarar för att arbeta för att integrationspolitiken genomförs inom dess ansvarsområde. arbetade med projektet inom de gröna näringarna. Integrationsarbetet är lång- siktigt och det arbete som har bedrivits på kan ses som en inledande analys för att ge underlag för ett fortsatt arbete med integrationsfrågorna. I projektet har genomförts en kartläggning av vad som påverkar hur utrikes föddas kompetens och intressen tas till vara inom de gröna näringarna. Vidare har rundabordssamtal med deltagare från berörda myndigheter och organisationer förts. Dessa samtal var ett första steg för att uppmärksamma problematiken och gav värdefull information för det fortsatta arbetet.