sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — In the long run, this can lead to people in getting stuck in prolonged dependence on assistance. It is important that society signals that it pays to work. It is also important to use financial assistance as a means of encouraging individuals to make their way into working life, even if their income from work may initially be relatively low. We have therefore concluded that there may be grounds for making certain essential exceptions from financial assistance serving as societys last-resort safety net. In our opinion, exceptions may be warranted if the result is reduced dependence on assistance and strengthened ties to the labour market. To encourage the transition from assistance to employment, we propose that an activity incentive be introduced for people who have received financial assistance for a period of six months under the Act and who have found work, increased their working hours or changed jobs and thereby increased their income from work. Under the activity incentive, when calculating a reasonable standard of living under the Act, the increased income from work is to be disregarded, up to an amount not exceeding 500 per month. It is proposed that the activity incentive be in effect for six months if the person otherwise fulfils the requirements for receiving financial assistance. Income from young peoples holiday work We propose an additional exception to the basic principle for calculating financial assistance. Under this exception, young people working in school holidays and living in a household that is dependent on financial assistance will be allowed to keep their earnings up to a certain limit. This proposal is based on our view that it is important for these young people to be able to feel that it pays to work during school holidays and vacations. Such work also puts them in touch with working life. We propose that when calculating a reasonable living standard for families who are dependent on financial assistance, income up to half a price base amount (as defined in the Act) per calendar year should be disregarded for young people working on the side while engaged in education. It is proposed that this rule cover households receiving financial assistance where the parents are responsible for the support of children living at home and attending compulsory school and young people below the age of 21 who are studying at upper secondary level. Proposals relating to upper secondary education Under its terms of reference, the inquiry is to consider the significance of educational measures, particularly for young people. In general, young people with gaps in their education have greater difficulty gaining a foothold in the labour market and this increases the risk that they will become dependent on assistance. The inquiry would therefore like to draw attention to the role of education in putting young people in a good position to obtain work and reducing the future need of action on the part of society. Better profiling of vocationally oriented programmes In our opinion, in many parts of the country, vocational programmes are under-represented in the range of educational programmes available. The education that students receive in upper secondary school does not always match later demand in the labour market. In many municipalities, for example, student volumes at upper secondary level are too small in programmes with a focus on technology, manufacturing, construction and health and social services. We propose that the for School Improvement be instructed to make a more detailed analysis of the necessary conditions for raising the profile of vocationally oriented programmes in upper secondary school. We also consider that apprenticeship training should be available in the upper secondary school system. We propose that the for School Improvement place particular emphasis on apprenticeship training in its ongoing development work and that it, in cooperation with authorities concerned, make proposals on arrangements for apprenticeship training in upper secondary school. Better access to study and vocational guidance We believe that all young people must have access to expert study and vocational guidance, provided in cooperation between public authorities, the private business sector and the voluntary sector. We propose that a new chapter be introduced in the Education Act (1985:1100) to regulate study and vocational guidance in compulsory (primary and secondary) schools, upper secondary schools, special schools, upper secondary special schools and schools. This proposal is motivated by various reports from the for Education that have revealed the great disparity and lack of equality between and within municipalities in terms of access to study and vocational guidance. It is also important that all young people are offered guidance, even without a strict connection with their schools. Further development of trial activities at At present there are around twenty trial projects involving coordination offices known as . These projects bring together public employment services, municipalities and local business, as well as voluntary actors, in efforts to provide assistance and advice to young people at risk. The purpose of the is to break the exclusion of young people from the labour market. We propose further development of these trial activities at in ten municipalities and that be instructed to define more detailed arrangements and conditions for these activities. The principal reason for our proposal is that young people often meet with support from a variety of unconnected sources, without the necessary coordination required to improve their of obtaining work. These trial activities improve opportunities to combine educational measures, language support, work experience and labour market measures. It is therefore important that local authorities are given an opportunity to try out quite new forms of coordinated support from society to young people, on the basis of the differing local conditions. Our proposal involves a form of cooperation that will enable coordination of resources from the public employment service, the municipality, the voluntary sector and business. Three weeks of work experience for everyone in upper secondary school The very most important factor for increasing the chances of obtaining a job is perhaps work experience. We know from previous experience that people who have taken educational programmes that include work experience more quickly gain a foothold in the labour market. The significance of work experience is also apparent from a survey that the of has conducted among 21-year-olds in . The survey shows that 69 per cent of those asked consider that their period of work experience during upper secondary education had a great or considerable influence on their decisions concerning employment and the future after upper secondary school. In our opinion, contact with working life must also be expanded for students other than those taking vocationally oriented courses. We therefore propose that all students be offered three weeks of work experience during their total time in upper secondary school. Better knowledge of the causes of financial assistance During our inquiry we have had great difficulty obtaining information about the composition, size and other features of the target group from municipalities and public employment services. Since financial assistance is the last-resort financial safety net provided by society, it is a clear indicator of how failings in the welfare system affect peoples need for such support. The shortage of job opportunities, for instance, is a crucial factor. it is essential to obtain a better understanding of what causes the need for financial assistance and how this changes over time. Great efforts must be dedicated to creating nationwide knowledge about why people need financial assistance. In our view, should be instructed, together with , Authorities and Regions, to design a system for following up the causes of dependence on financial assistance and the effects and costs of different measures for people receiving financial assistance. New jobs are needed A closer analysis should be made of the possibilities of opening up new arenas of work for people currently outside the labour market, with a view to achieving a more inclusive working life. We support the proposal to introduce a tax reduction for household-related services and believe there is reason to further develop services that can be offered to both private people and companies. It should also be possible to develop services in the environmental area. We primarily have in mind: Services related to home-help services, enabling private people to obtain help with lawn-mowing and simple maintenance. Company-related services, enabling companies to order simple services, say, from a pool of providers. Environment-related services, of a green jobs nature, providing maintenance of beaches, nature reserves and the like. The inquiry proposes a number of changes that will mainly be financed by reallocation of existing resources. With regard to the proposals on changes in working methods at the public employment services, for example, the proposals are financed by reallocation of existing appropriations to the . There will be new additional costs for work by young people alongside their studies. These costs are estimated at between million and million. than half of all municipalities already apply the principle we propose, so that the real new costs will be between million and million. We propose that these increased costs be financed under expenditure area 9 by means of a reallocation of appropriation 18:1 Grants to development of social work, etc. This appropriation includes resources for developing social work and grants to organisations working on behalf of children at risk and their families. In the Budget for 2007, the Government proposes allocating just over million to this appropriation, which means an increase of approximately million over 2006. An estimated million is anticipated for this appropriation in 2008. lag om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för etableringsjobb Härmed föreskrivs följande. etableringsjobb som har beslutats som avser avtal om anställning xx månad 2007 får tillgodo- föras arbetsgivaren genom kre- som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalnings- lagen (1997:483). Regeringen meddelar närmare föreskrifter om den stimulans som enligt 1 § får krediteras skatte- kontot. Denna lag träder i kraft den XX 2007. lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Härigenom föreskrivs att 2, 3 och 5 §§ lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser skall ha följande lydelse. Insatserna inom den finan- Insatserna inom den finan- individer som är i behov av individer som är i behov av insatser och skall syfta till att dessa uppnår eller förbättrar sin till att dessa individer uppnår förmåga att utföra förvärvs- eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete samt till att utveckla nya former av insatser. samt en eller flera kommuner samt en eller flera kommuner parter i verksamhet med finan- parter i verksamhet med finan- samordning får bedrivas om två eller tre av dessa parter deltar. Finansiell samordning får dock och minst en kommun deltar. bedrivas utan ett landsting, om Finansiell samordning får dock det i samordningen deltar en bedrivas utan ett landsting, om kommun som inte ingår i ett det i samordningen deltar en kommun som inte ingår i ett skall bidra med hälften av medlen till den finansiella samordningen, med en fjärdedel samt den eller de kommuner som deltar med en fjärdedel. Om en kommun, som inte ingår i ett landstingsområde, deltar i finansiell samordning skall den kommunen bidra med hälften av medlen. Om flera kommuner deltar i finansiell samordning inom ett samordningsområde, skall dessa tillsammans anses utgöra en part. Den andel som dessa kommuner sammanlagt skall bidra med fördelas mellan dem på det sätt som de kommer överens om. Om finansiell samordning bedrivs mellan två eller tre sam- verkande parter får dessa besluta om en annan finansieringsprincip än vad som framgår av första och andra stycket. Denna lag träder i kraft den XX 2007. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härmed föreskrivs att det i lagen (1962:381) om allmän för- säkring skall införas en ny paragraf, 22 kap. 5 a §, av följande lydelse. Efter medgivande av den en- skilde kan kommunens social- tjänst till ge in remiss för rehabiliteringsutred- ning. skall senast efter det att remissen getts in inleda en rehabiliterings- utredning. För sådan utredning gäller vad som stadgas i 5 §. Denna lag träder i kraft den XX 2007. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 4 kap. 4 § samt 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya paragrafer, 4 kap. 1 a, 1 b och 4 a §§, av följande lydelse. Vid beräkning av skälig lev- nadsnivå enligt 1 § skall bortses från faktiskt ökad arbetsinkomst, dock högst , som ökningen avser, dock högst , om den enskilde av fått ekonomiskt bistånd enligt 1 § och den ökade inkomsten beror på att den enskilde 1. börjat arbeta 2. ökat sin arbetstid, eller 3. bytt arbete. Vid beräkning av skälig lev- nadsnivå enligt 1 § skall bortses från faktisk inkomst, dock högst ett halvt prisbasbelopp per kalen- derår enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, för 1.hemmavarande barn i grund- skolan 2.hemmavarande barn och ungdomar som inte fyllt och som studerar på gymnasienivå. den som uppbär försörjnings- den som uppbär försörjnings- stöd skall delta i stöd skall delta i av nämnden anvisad praktik eller praktik eller andra arbetsmark- samhet om den enskilde inte har nadsinsatser om den enskilde 1.inte har fyllt , eller 2.har fyllt men av särskilda skäl är i behov av kompetenshöjande insatser, eller 3.följer en utbildning med tillgång till finansiering i särskild ordning men under tid för studieuppehåll behöver försörjningsstöd. Praktik eller kompetens- höjande verksamhet som avses i första stycket skall syfta till att utveckla den enskildes möjlig- heter att försörja sig själv. Verksamheten skall stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den skall utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. skall samråda med länsarbetsnämnden innan beslut fattas enligt första stycket. Praktik eller arbetsmarknads- insatser som avses i första stycket skall syfta till att stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Insatserna skall utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och för- utsättningar. skall samråda med Arbetsförmedlingen innan beslut fattas enligt första stycket. får för samma personkategorier som anges i 4 § begära deltagande i av nämnden anvisad kompetenshöjande verk- samhet. enligt första stycket skall syfta till att stärka den enskildes möjlig- heter att kunna ta del av praktik ligt 4 §, eller, där så är lämpligt, en fortsatt utbildning. heten skall utformas med skälig hänsyn till den enskildes indi- viduella önskemål och förutsätt- Den som deltar i praktik eller Den som deltar i praktik enligt 4 § eller annan kompe- samhet enligt 4 § skall därvid inte anses som arbetstagare. 4 a § skall därvid inte anses som överens med eller till sin art som stämmer överens med eller liknar sådant som vanligen ut- till sin art liknar sådant som förs vid förvärvsarbete, skall han vanligen utförs vid förvärvs- eller hon dock likställas med arbete, skall han eller hon dock arbetstagare vid tillämpning av 2 kap. 1 9 §§, 3 kap. 1 4 §§ av 2 kap. 1 9 §§, och 7 14 §§, 4 kap. 1 4 §§ och 3 kap. 1 4 7 14 §§, 8 10 §§ samt 7 9 kap. arbets- 4 kap. 1 4 §§ och 8 10 §§ samt miljölagen (1977:1160) lagen (1976:380) om arbets- Denna lag träder i kraft den XX 2007. lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att det i skollagen (1985:1100) skall införas ett nytt kapitel, 14 a kap., av följande lydelse. Studie- och yrkesväg- ledning skall erbjudas elever i grund- skolan, gymnasieskolan, sär- skolan, gymnasiesärskolan, spe- cialskolan och sameskolan. skall ha till syfte att ge elever information om deras möjligheter inför framtida val. För att ge sådan information skall en studie- och yrkesvägledare finnas. Studie- och yrkesvägledare skall samverka med univer- sitet och högskolor, arbetsförmed- ling, näringsliv, arbetsmarkna- dens parter, branschorganisa- tioner och andra berörda parter. Kraven för att få anställning som studie- och yrkesvägledare regleras i 2 kap. 6 § denna lag. För elever i sådana skolor som avses i 9 kap. skall skolan erbjuda studie- och yrkesvägledning som motsvarar den som är tillgänglig för elever inom motsvarande skolform inom det offentliga skolväsendet. Denna lag träder i kraft den XX 2007. Utredningens uppdrag och arbetsformer Utredningens övergripande uppdrag har varit att göra en översyn av de insatser som samhället erbjuder personer i arbetsför ålder som är beroende av ekonomiska bistånd och som med hjälp av olika insatser bedöms kunna få ett arbete. Därefter ska utredningen föreslå åtgärder som underlättar över- gången från bidragsberoende till försörjning genom eget arbete. Dessa är utgångspunkterna för utredarens förslag för målgruppen: Stärka arbets- och kompetenslinjen genom högre krav på akti- vitet. Stärka de ekonomiska drivkrafterna för arbete. Ta tillvara all kompetens oavsett kön och ålder. Ta tillvara all kompetens oavsett etnicitet. Sätta individen i centrum. Tillämpa regelverket enhetligt. Förtydliga och förbättra ansvarsfördelningen Förtydliga och förbättra samverkan mellan stat och kommun. Vidare ska utredningen ta hänsyn till att personer som är beroende av ekonomiska bistånd står olika långt ifrån arbets- marknaden och därmed har varierande behov av insatser. För yngre personer ska utbildningsinsatser eller andra etable- ringsvägar särskilt beaktas och för utrikes födda de särskilda behov av insatser dessa personer kan ha. I uppdraget ingår vidare att kartlägga och analysera dels de insatser , och erbjuder den avsedda målgruppen, dels olika typer av samverkan inom och Utredningens uppdrag och arbetsformer mellan stat och kommun. Utredningen ska därefter kartlägga och analysera de juridiska, organisatoriska, ekonomiska och kulturella faktorer som påverkar samverkan mellan stat och kommun samt utifrån detta fastställa om det finns behov av förändringar i det gällande regelverket. Det har också varit utredningens uppgift att kartlägga och analysera de kommunala aktiveringsprogrammens målgrupper, innehåll och resultat. En fråga för utredningen har varit i vilken mån deltagarnas individuella förutsättningar är avgörande för om Arbetsförmedlingen eller en kommun ska erbjuda några insatser. En analys ska även göras av övriga faktorer som påverkar vilka insatser som erbjuds kvinnor och män utan arbete, däribland om försörjningsformen har någon betydelse för Arbetsförmedlingens bedömning av vilken service som erbjuds. Utredningen uppdrag har slutligen varit att analysera betydelsen av försörjningsstödets konstruktion när det gäller ekonomiska drivkrafter att gå från försörjningsstöd till arbete. Dessutom ska vi klargöra vad personer ekonomiskt tjänar på att ta olika omfattningar av deltidsarbete. Med anledning av regeringsskiftet fick utredningen tilläggsdirektiv. Enligt dessa ska utredningen beakta regeringens samlade politik för att öka sysselsättningen. Det gäller åtgärder såsom t.ex. nystartsjobb och jobbavdrag, jobb- och utvecklingsgarantin, slopade arbetsgivaravgifter inom tjänstesek- torn och skatteavdrag för köp av hushållsnära tjänster. Vidare ska utredningen inte lämna förslag på några nya ersättningssystem för den enskilde och inte heller analysera lämpligheten av att undanta höjningar av barnbidrag och andra transfereringar till barnfamiljer vid prövning av rätten till ekonomiskt bistånd, vilket hade lämnats i tilläggsdirektiv . Utredningen har i olika former fördjupat kunskapen om samt diskuterat och analyserat de frågor och uppdrag som ingått i upp- draget. Utredningens olika referensgrupper har i detta sammanhang spelat en viktig och betydelsefull roll. Runt utredningen har det funnits tre mer fasta referensgrupper. Till dessa tillkommer ett Utredningens uppdrag och arbetsformer stort antal tillfälliga konstellationer och grupper samt alla de besök som gjorts och uppvaktningar som förekommit. Utredningens expertgrupp bestående av departement, myndig- heter och organisationer har haft en mycket viktig roll. Utifrån medlemmarnas speciella kompetenser har de på ett avgörande sätt bidragit till att arbeta fram olika förslag. Expertgruppen samlades till ett internat för att mer ingående diskutera utredningens frågeställningar och förslag. Utredningen har också haft en mer informell referensgrupp be- stående av, som vi tyckt, intressanta och viktiga personer. Gruppen har fungerat som ett betydelsefullt bollplank till utredningen. För att i en mer strukturerad form diskutera vilket kunskapsläge som finns runt de aktuella frågeställningarna har vi också knutit en nordisk forskargrupp till utredningen. I den referensgruppen har det funnits möjligheter att väga utredningens förslag mot inter- nationella erfarenheter och forskningsresultat. Utredningen har också låtit genomföra ett relativt stort antal fördjupningsstudier för att ta fram ny kunskap. Flera av dessa publiceras i en särskild bilaga till utredningen. Enkäter till kommuner och arbetsförmedlingar I samarbete med samt Kom- muner och Landsting lät utredningen genomföra en enkätunder- sökning som skickades till samtliga arbetsförmedlingar, social- tjänster och arbetsmarknadsenheter. Frågorna rörde bl.a. målgruppens storlek och vilka insatser som erbjuds arbetslösa med ekonomiskt bistånd. Därutöver skickades enkäter till samtliga chefer för socialtjänst, arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsenheter. Enkäten rörde in- ställning och attityder till möjligheterna att förbättra anknytningen till arbetslivet för utredningens målgrupp. Samkörning av statistik över ekonomiskt bistånd och händelseregister En av de viktigaste frågorna för utredningen har varit i vilken omfattning enskilda med ekonomiskt bistånd får insatser från Arbetsförmedlingen. Genom att på individnivå samköra uppgifter Utredningens uppdrag och arbetsformer från statistiken för det ekonomiska biståndet med uppgifter från Arbetsförmedlingen har vi fått en bild över Arbetsförmedlingens aktivitet. På grund av tidsbrist och det omfattande materialet har det endast varit möjligt att göra en summarisk analys. Genom statistiken har utredningen dock fått viktig information och kunnat göra analyser inom olika områden. En fråga för utredningen har varit vilken effekt olika insatser har för att ge den enskilde en bättre förankring på arbetsmarknaden. I den forskaröversikt som gjorts har både svensk och internationell forskning gåtts igenom. Dessutom ger forskaröversikten en över- siktlig beskrivning över vilka åtgärder andra länder har genomfört för att förbättra anknytningen till arbetslivet för utsatta grupper. Enskildas inställning till stöd och insatser I två rapporter beskrivs hur enskilda upplever de insatser som erbjuds och det stöd som fås från kommunerna och från arbets- förmedlingarna. Den ena är en sammanfattning och genomgång av de rapporter som tagit upp denna fråga . Totalt omfattar denna rapport 26 sammanfattningar. Den andra är en kvalitativ studie av 15 klienter i 3 kommuner. Fördjupning i åtta kommuner På utredningens uppdrag har konsultföretaget identifierat och analyserat situationen i åtta kommuner.