sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — Min bedömning är därför att man kommer att få en bättre svarsfrekvens och därmed mer till- förlitliga uppgifter. 7.4.3Föreningar som faller utanför och HIO Det som däremot är mindre tillfredställande är att den största delen av organisationerna i den ideella sektorn som inte har några anställda eller några större ekonomiska förehavanden inte kommer med i denna statistik. Vi vet därför inte riktigt hur många ideella föreningar det finns i . För att finnas i (FDB) måste man ha ett orga- nisationsnummet som man tilldelas av efter ansökan. Det finns ca. 170 000 föreningar som har ett sådant nummer. Skälet till att en organisation har ett organisationsnummer kan vara att föreningen: betalar ut löner eller arvoden, får statliga eller kommunala bidrag, innehar en fastighet, innehar ett telefonabonnemang, Stärka och utveckla statistikförsörjningen anordnar tillståndspliktiga lotterier, Min bedömning är att det är en svår och omfattande uppgift att försöka fånga in de organisationer som inte finns med i företags- registret. En möjlighet är att vända sig till de stora centralorganisa- tionerna som har länsförbund och lokala föreningar. är dock att centralorganisationernas medlemsregister är svåra att översätta till de krav som SCB har. De har ofta löpande nummer på föreningarna men inte i form av organisationsnummer. En alternativ väg kan vara att gå via kommunernas förenings- register. Men kvaliteten på dessa uppgifter är ofta bristfällig. De uppdateras inte regelbundet och det är ofta en c/o-adress som är inaktuell. Dessutom finns inte heller alla lokala föreningar med i dessa föreningsregister. Det krävs därför omfattande insatser för att hitta dessa föreningar. hänvisar i boken sektorn till hur han tillsammans med en forskargrupp gick tillväga när de 1995 under- sökte vilka föreningar som inte fanns i företagsregistret. För att hitta organisationerna tog de kontakt med ett antal kommuner som hjälpte dem att kartlägga de naturliga samlingsplatserna för ideell verksamhet i respektive område. Detta ledde fram till kyrkor, pensionärsträffpunkter, idrottsplatser/hallar, bibliotek, företag, skolor och en mängd övriga samlingslokaler. Alla dessa samlings- punkter kontaktades och ett register skapades över de föreningar de hittade. De studerade även kommunernas register över alla före- ningar där föreningarna fanns med oavsett om de hade organisa- tionsnummer eller ej. För att kunna avlägsna de registrerade före- ningarna korsade de sedan sitt register mot SCB:s register som innehöll alla föreningar med organisationsnummer. En liknande studie har gjorts i och kommuner som samordnas av Forum för frivilligt socialt arbete för att få en bild av hur många föreningar det finns i kommunerna och hur det samlade föreningslivet ser ut. Forums erfarenhet är att de olika förvaltningarna inom kommunerna ofta känner till sina egna organisationer, men att det sällan finns någon samlad bild för hela kommunen. I undersökningen tog man del av de kommunala förvaltningar- nas listor över sina föreningar. Man tog också del av Riks- idrottsförbundets och de olika specialidrottsförbundens register. Även , som ger service till kooperativa Stärka och utveckla statistikförsörjningen företag, ideella organisationer och folkrörelser kontaktades. Resultatet av undersökningen blev att de fann över 500 föreningar i vardera kommunen. De hade förväntat sig att finna ett par hundra föreningar. Det blev således dubbelt så många. Liknande resultat finns från en regional undersökning som gjordes 2001 av Lokala kooperativa utvecklingscentra i fem län i . av uppgifter om föreningarna i samt- liga kommuner i enlighet med ovan beskrivna metoder jämfördes det med företagsregistret. I förhållande till företagsregistret fann de så många föreningar (15520/5059). Min bedömning är därför att det är svårt att få till stånd en samlad och kontinuerlig statistik som även omfattar de mindre lokala föreningarna. Ska man dessutom fånga in sådana sam- manslutningar som inte ens har ett organisationsnummer eller som är en löst organiserad nätverksliknande sammanslutning blir det en mycket arbetskrävande och dyrbar uppgift. Frågan är också hur långt staten och kommunerna ska kunna intervenera och vad man vill med en registrering. Ofta är det forskare och i viss mån centrala företrädare för organisationerna som bl.a. vill visa på betydelsen av vad organisationerna gör, hur många som är engagerade etc. Min bedömning är att det inte bör vara en statlig uppgift att, utöver att via HIO-undersökningarna samla in de uppgifter som behövs för nationalräkenskaperna, om- besörja att det upprättas ett centralt register över föreningslivet. 7.5Utveckling och förändring i undersökningen om levnadsförhållanden () Mer bekymmersamt är enligt min uppfattning de förändringar som sker i SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden (). har en lång tradition av välfärdsmätningar som går tillbaka till 1960-talet. SCB har genomfört årliga intervjuunder- sökningar med stora stickprov ur befolkningen. Man har mätt indi- videns och hushållens välfärd med ett stort antal s.k. sociala indi- katorer inom ett tiotal levnadsnivåkomponenter. I rapporten ningslivet i (Rapport 98 i , 2003) redovisade SCB förändringar av föreningsdeltagandet –2000. Det är en utvidgad analys inom välfärds- komponenterna politiska resurser respektive fritid. Stärka och utveckla statistikförsörjningen SOU 2007:66 Jag är medveten om att allt sedan medlemskap i 1995 har SCB bedrivit en anpassningsprocess på statistik- området med en bred ansats. Det gäller såväl den ekonomiska stati- stiken som arbetsmarknadsstatistik, utbildningsstatistik och miljö- statistik. Även inom välfärdsstatistikens områden är en sådan anpassning prioriterad och reglerad. Det gäller bland annat ULF- undersökningen där det bedrivs ett omfattande utvecklingsarbete i syfte att effektivisera och harmonisera under- sökningen till kraven i EU-förordningen avseende Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC). har SCB fått ersättning från EU för merparten av kost- naderna för att samla in och leverera data till , men upphör denna ersättning.. Då måste SCB själva stå för hela kostnaden. Anpassningsprocessen för har bl.a. resulterat i att SCB har beslutat om en övergång till inter- vjuer via telefon som huvudsaklig metod för datafångst, istället för som tidigare via besöksintervjuer. Vad detta innebär för bortfalls- utvecklingen inom olika grupper återstår att se. Vad jag har erfarit kommer ULF-undersökningarna att helt integreras med SILC-undersökningarna . I SILC finns det en grundstomme där man kan följa vissa indikatorer över tiden, bl.a. genom en longitudinell undersökning där man intervjuar samma personer under fyra följande år. Dessutom finns det en mindre fördjupningsdel med ett nytt urval och nytt frågeinnehåll . var det deltagande i kulturevenemang, umgänge med släkt och vänner samt deltagande i några få utvalda förenings- aktiviteter som var aktuellt. handlar det om boende. handlar det främst om överskuldsättning och ekonomisk utslagning. Det positiva med dessa förändringar är att man lättare kan göra jämförelser mellan de olika EU-länderna. genom- fördes en grundmodul inom SILC, som tvärsnitts- och longitudinell undersökning samt en fördjupad frågor i tvärsnittsundersökningen Det gjordes ca 9 000 intervjuer i som kan jämföras med övriga EU-länders SILC-undersökningar.. I undersökningen ställdes frågor som jag bedömer kan vara av intresse ur perspektiv. En fråga var om den svarande hade ägnat sig åt ideellt obetalt arbete inom den ideella sektorn. Det kan gälla sådant som att hjälpa till att vårda eller sköta om någon som inte ingår i hushållet, vara ledsagare vid sjukbesök, promenera och handla med Stärka och utveckla statistikförsörjningen någon som annars inte kan komma ut. Det var också frågor om den svarande hade deltagit i någon aktivitet i ett politiskt parti eller fackförening eller i någon aktivitet anordnad av en kyrka eller annat religiöst samfund eller förening. Det finns även en fråga om man har deltagit i någon aktivitet anordnad av någon hjälporganisation. Jag bedömer att många av frågorna i SILC behandlar samma ämnesområden som SCB:s tidigare frågor. För den resterande delen borde SCB ha goda möjligheter att själva bestämma inne- hållet i och fortsätta fördjupningar på olika områden. SCB råder emellertid inte själva över de fördjupande delarna av SILC. Det diskuteras och beslutas gemensamt inom . Min förhoppning är att frågorna i SILC kan anpassas så att den planerade undersökningsomgången 2008–2009 om bl.a. förenings- liv och andra medborgerliga aktiviteter kan genomföras som tidi- gare. Det kan då gälla frågor om den svarande är medlem eller aktiv i någon förening, Den som svarar positivt på dessa frågor ombeds att besvara en enkät med ytterligare ett antal frågor som rör föreningslivet som anknyter till de tidigare undersökningarna om föreningslivet i . 8Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel En viktig uppgift inom den generella folkrörelsepolitiken är att bidra till en ökad kunskap om föreningslivet och dess verksam- heter. Det avser kunskap om dels föreningarnas och folkrörelsernas samhällsroll och betydelse för den demokratiska infrastrukturen, dels föreningslivets sammansättning, omfattning och verksam- hetsinriktning samt utveckling. Sådan kunskap inhämtas bl.a. genom sektorsövergripande studier. har på uppdrag av regeringen kartlagt den svenska forskningen om folkrörelser. Kartläggningen är redovisad i rapporten om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser (2003/15). har valt att avgränsa upp- draget till grundforskning inom humaniora och samhällsvetenskap och redogör i sin rapport för forskningens inriktning, finansiering, organisering och huvudmannaskap samt lämnar förslag till forsk- ningsområden som kan främjas. Enligt direktiven ska jag undersöka och lämna förslag om hur forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan utvecklas med beaktande av också områdets egna forskningsin- satser. Ett underlag för mina överväganden ska vara Vetenskaps- rådets rapport. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel 8.2Forskning om folkrörelser civila samhälle Jag har tidigare i kapitel 2 beskrivit folkrörelsebegreppet och utvecklingen av nya rörelser i det civila samhället. Min bedömning är att folkrörelserna har en stor betydelse för utvecklingen av dagens samhälle, både vad gäller politisk deltagande, politisk dialog, och för den sociala sammanhållningen. Folkrörelserna har även en betydelse för utförande av sociala verksamheter. De har ofta varit i opposition mot offentliga och andra etablerade aktörers agerande. Men de har i många fall samverkat med dessa aktörer i arbetet med att utforma och driva verksamheter som är viktiga för samhället. Det vi i och övriga nordiska länder hänvisar till som folkrörelser är inte någon självklarhet i andra länder. Den breda förankringen och de demokratiska förtecknen samt en verksamhet som kombinerar en röst- och en servicefunktion är främmande i många andra länder. Även i finns det ett antal organisatio- ner som arbetar inom liknande områden och/eller med liknande typer av verksamheter som folkrörelserna men som inte riktigt uppfyller de kriterier som man ofta brukar koppla samman med folkrörelser. Vissa av dessa organisationer vill inte heller identifiera sig med folkrörelsebegreppet. Andra ställer upp på grundprinciperna för begreppet, men inte på de mer formella kriterierna som ofta sätts upp. Det kan till exempel gälla grupper eller organisationer som genomsyras av ett demokratiska arbetssätt, men som baserar dessa på idéer om deltagandedemokrati snarare än på en mer formell representativ demokrati. Men det finns också organisationer som bygger på den representativa demokratin men där rådande kultur och normer motverkar, eller näst intill omöjliggör, ett aktivt demo- kratiskt deltagande. Med detta i åtanke är det enligt min uppfattning viktigt att snarare inkludera olika former av organisationer och grupperingar etc. för att öka kunskapen om de frågeställningar som har belysts inom och som förknippas med den tidigare forskningen om folk- rörelser. Mot den bakgrunden använder många forskare det vidare begreppet civilsamhälle där det ingår såväl Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel folkrörelser som andra typer av organisationer, såsom stiftelser, nätverk och sociala rörelser. I den nutida användningen av begreppet civilsamhälle skiljer man det civila samhället från å ena sidan staten och å andra sidan från den privata marknaden. Man brukar också göra en åtskillnad från familjen/hushållen. Men historiskt är dessa gränsdragningar inte självklara. De är inte heller helt tydliga i dagens samhälle eller självskriva . fungerar civilsamhället som ett samlande begrepp, där svenska och internationella forskare kan mötas för att belysa en del av samhället och dess relationer till andra delar av samhället. Var och en gör det utifrån sina olika frågeställningar, med delvis olika teoretiska referensramar och olika angreppssätt. Det finns ett fruktbart utbyte av tankar och idéer där de olika perspektiven bidrar till ett ifrågasättande och artikulerande av nya insikter. Forskningen har visat att det finns många som vill göra det omhuldade begreppet civilsamhälle till sitt. Forskningen har också belyst idémässiga spänningar inom såväl politik som praktik som spjärnar emot en klassificering i vänster-höger termer. Begreppet kan exempelvis leda till interna spänningar mellan mark- nadsliberaler och socialkonservativa respektive statssocialister och folkrörelsesocialister. Inom forskningen om civilsamhället berörs såväl människors rätt och möjlighet att engagera sig politiskt och socialt i lokala, nationella och globala sammanhang. Fokus finns på sociala rörelser, informella och formella nätverk samt på organisa- tioner av olika slag. Dessa aspekter är centrala i det som vi brukar förknippa med folkrörelsefrågor. Begreppet civilsamhälle innefattar således såväl folkrörelser som en rad andra former för organisering. Jag anser därför att begreppet civilsamhälle därmed kan bidra till att se den hetero- gena sfären av verksamheter, där väletablerade organisationer av olika slag finns sida vid sida med gamla och nya organisationer av andra slag. Inom denna sfär finns det både progressivitet och konservatism. Där finns också, beroende på normativa utgångs- punkter, det som är gott, mindre gott och inte alls önskvärt. Jag tror att den internationella användningen av begreppet civilsam- hälle också kan bidra med att synliggöra, jämföra och diskutera folkrörelser i internationella sammanhang. Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel 8.2.2Vetenskapsrådets kartläggning och förslag fick () i uppdrag av regeringen att göra en kartläggning av forskningen om demokratin, offentlig förvaltning och folkrörelser. VR presenterade sin rapport Svensk forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser (2003/15) . Kartläggningen avser forskningsresultat som har publicerats och som visar på förändringar främst ifråga om inrikt- ning och forskningsfokus. Utvecklingen beskrivs som att det har skett en markant intresseförskjutning mot sociala rörelser som begrepp och forskningsfält. Enligt VR kan man där- för tala om att det sker en pågående förnyelse och tyngdpunkts- förskjutning inom svensk folkrörelseforskning. I denna utveckling har framför allt forskningen om det civila samhället, den ideella sektorn och frivilliga organisationer kommit att utmärka sig som nydanande. Det har kommit fram ny forskning om sociala rörelser och om det civila samhället och dess ideella sektor. Men det har också skett en nyorientering inom forskningen om de traditionella folkrörelserna . Det har enligt VR emellertid skett en upplösning av begreppet folkrörelser till förmån för det internationellt spridda begreppet sociala rörelser. VR:s kartläggning visar att det –2003 före- kom forskning om folkrörelser av vetenskapligt grundläggande karaktär på flera svenska universitet och högskolor. Forskningen genomfördes främst av solitära forskare samt juniora forskare inom ramen för forskarutbildningen. VR pekar på att några forskare/forskningmiljöer har gjort pionjärinsatser. Man lyfter sär- skilt fram och i . VR lyfter dessutom fram forskningen kring sociala rörelser och demokrati. Denna forskning har bland annat presenterats i samband med (SOU 2000:1). VR pekar på att forskningen om sociala rörelser och om det civila samhällets frivilligorganisationer är inriktad på dessas roll och betydelse i dagens samhälle och att den behandlar frågor om deras inverkan på och förhållande till utvecklingen av svensk demokrati, arbets- och samhällsliv. VR ser denna utveckling som vetenskapligt intressant och relevant och kan ses som ett nytt och angeläget forskningsområde i . Med en starkare finansiell bas och infrastruktur är VR:s bedömning att möjligheterna till forskning Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel inom området kan tas till vara som en potential när det gäller för- nyelse av svensk humaniora och samhällsforskning. VR ser det som angeläget att främja mer fundamental och gränsöverskridande forskning om demokratin inom de många humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner som är rele- vanta. VR föreslog därför ett strategiskt grundforskningsprogram för att stärka sådan forskning. En lämplig modell kunde enligt vara att skapa ett mindre antal starka miljöer, som byggs upp kring 3–5 kvalificerade grundforskare med olika ämnes- inriktningar. VR ansåg att miljöns kärna måste vara fysiskt sam- manhållen, men att den kan kompletteras med nätverk, som inte behöver, eller ens bör, vara begränsade till . 8.2.3Mångvetenskaplig forskning om demokrati och offentlig förvaltning VR:s kartläggning och förslag behandlades forsknings- politiska proposition Forskning för ett bättre liv (Prop. 2004/05:80). Där betonas att den svenska demokratin som styrelseskick har ett högt förtroende bland medborgarna. Enligt regeringen behövs det dock mer kunskap om demokratins funktionssätt och dess möjliga uttrycksformer . Här nämns de nya kanaler för politiskt engagemang och samhällsengagemang i övrigt som växer fram såsom olika folkrörelser, den ideella sektorn och frivilligorganisa- tioner. Hur dessa fungerar och om de föranleder förändringar av dagens strukturer är enligt regeringen av forskningsintresse. I den forskningspolitiska propositionen begränsade dock regeringen sitt förslag till att omfatta endast ett program för strate- gisk grundforskning om demokrati och offentlig förvaltning. När det gäller demokrati ska programmet ge stöd till forskning om demokratins organisation och funktionssätt, exempelvis vilka frågor som ska avgöras av demokratiska institutioner och hur dessa utformas samt medborgarnas framtida möjligheter till inflytande, ideellt engagemang, insyn och ansvarsutkrävande. Det är som fördelar projektbidrag inom ramen för en särskild satsning på mångvetenskaplig forskning om demo- krati och offentlig förvaltning. Programmet ska främja grund- läggande och gränsöverskridande forskning om demokrati och offentlig förvaltning inom relevanta humanistiska och samhälls- vetenskapliga discipliner och ska även innehålla internationell, Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Projektbidragen ska omfatta 3–4 åriga projekt. Totalt har ca 10–/år avsatts för hela satsningen. Ansökningarna bereds av en särskild expertgrupp. Cirka två tredjedelar av de särskilda medlen är reserverade för projekt som har en inriktning mot demokrati och offentlig förvalt- ning. Exempel på viktiga frågor inom detta område kan vara det offentliga uppdragets omfattning och utformning, förvaltningens ansvarsfördelning och organisation i relation till värden som demo- krati, rättssäkerhet och effektivitet, eller medborgarnas möjligheter till inflytande, ideellt engagemang, insyn och ansvarsutkrävande, allt ur olika discipliners forskningsperspektiv. Den resterande tredjedelen av de särskilda medlen är reserverade för projekt med en mångvetenskaplig inriktning mot grund- läggande demokratiforskning utan specifik inriktning mot offentlig förvaltning. Projekten kan även ta form av nätverkssamarbete. Enligt min bedömning bör det inom detta program säkerligen finnas utrymme även för frågor om de ideella organisationernas betydelse för demokratin. Men när det gäller mer specifika frågor kring kunskapsgenerering och forskning om folkrörelser hänvisade regeringen i forskningspropositionen till den aviserade översynen av den statliga folkrörelsepolitiken som bl.a. skulle omfatta forsk- ningsaspekter av politikområdet. 8.2.4Andra satsningar på folkrörelseforskning –1986 fanns det en särskild statlig satsning på folkrörelseforskning som hanterades av . Folkrörelseforskningen har därefter haft vissa problem med att etablera sig inom gängse praxis för tilldelning av forskningsanslag. Ett problem som lyftes fram i den utvärdering som gjordes av sats- ningen var relationen mellan forskningen och folkrörelserna. Man pekade på att en nära dialog borde eftersträvas men att detta inte är helt enkelt, varken för organisationerna eller för forskarna. Det finns en rad olika forskningsområden som gränsar till forskning om folkrörelser och andra typer av föreningar. Det finns exempelvis kopplingar till det som benämns forsk- ning om ideella organisationer, sociala rörelser, civila samhället, folkbildningen, tredje sektorn, kooperation och social ekonomi. Möjligheter till forskning inom dessa områden varierar, men gene- rellt kan sägas att inget av dessa områden ligger inom etablerade Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel Det gör att det inte är helt enkelt för forskare att finna långsiktiga finansiella lösningar. Utöver de relativt vaga antydningar som finns i den senaste forskningspolitiska propositionen, är min bedömning att det inte finns någon samlad statlig satsning på forskning om folkrörel- ser. Däremot finansieras vissa studier av mer tillfällig karaktär av departement och myndigheter eftersom det där finns ett behov av kunskap om politikområdets olika aspekter. Liknande satsningar görs också inom kommuner och landsting. Även de ideella organisationerna har ett behov av kunskap. Det förekommer därför att dessa har bidragit till att utveckla forsk- ningen inom området Det har huvudsakligen rört sig om finansie- ring av kortare tillfälliga studier, men också om mer långsiktiga bidrag till forskning. Genom samarbetet inom ramen för , som är en samarbetsorganisation med 58 medlemsorganisationer, har de ideella organisationerna samman- ställt och diskuterat det fortsatta behovet av forskning och hur utvecklingen av forskningen kan stödjas. I detta arbete betonas att forskningen måste utgå från och bedömas på vetenskapliga grunder. Ideell Arena har pekat ut tre områden som behöver belysas. förutsättningar för ideell verksamhet, de ideella verksamheternas organisering, ledning och ekonomi samt de ideella verksamheternas betydelse för individ och samhälle. Ideell Arena gör bedömningen att organisationerna själva avsatte för forskning inom dessa områden. Ytterligare ett värdefullt organ när det gäller folkrörelseforsk- ningen är som 2003 inrättade en om- rådesgrupp för forskning om civilsamhället. Syftet med denna grupp är att analysera och problematisera, samt vid behov, initiera forskning om det civila samhället. satsning har bidragit till ett intensifierat samtal, reflektioner samt ett antal publikationer. Fonden har även beslutat om finansiering av s.k. postdoktoral forskning vilket innebär en möjlighet för sex nydisputerade att bedriva forskning . Till denna satsning har tre ideella organisationer anslutit sig vilket innebär att satsningen Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel utökas till att omfatta ytterligare en tjänst. Utlysning kommer att ske . Forskningen om folkrörelser i det civila samhället baseras på teorier på olika nivåer och med olika utgångspunkter.