sou · GVB360 · 2008-01-01 00:00:00 — RCA3-E A2 ger de allra största minskningarna på grund av kraftigt ökad nederbörd och tillförsel av sötvatten kombinerat med vindförhållanden som minskar möjligheterna för stora saltvatteninflöden. saltvatten och sötare ytvatten (haloklinen) kommer dock att bestå men kommer att hamna minst cirka 10 meter djupare . Figur 3.46 Salthaltsförändring vid ytan, RCA3-EA2. 5 psu betyder 5 promilles salthalt Källa: , 2006b med tillstånd av Springer Science and Business Media. Ökningen av havsvattenståndet globalt kommer att medföra ökande vattenstånd också i . Denna ökning motverkas av landhöjningen, men förstärks av att frekvensen västvindar väntas öka. Simuleringar vid av hur vattennivå förändras vid olika scenarier för globala havsnivån visar att nivån längs Sveriges kuster kommer att öka med allt i södra , medan det vid Svealandskusten blir fråga om allt från en minskning med knappt till en lika stor ökning. Längs blir det fråga om allt ifrån en fortsatt landhöjning med knappt till att land- och havsnivåhöjning kompenserar varandra, se figur 3.47. De extrema högvattnen väntas öka mer än medelvattenståndet, se figur 3.48. Figur 3.47 Medelvattenstånd i slutet av seklet enligt ett låg- scenario (mittersta bilden) och ett högscenario (bilden till höger) jämfört med medelvattenståndet 1998. Vänster bild anger vattenståndet 1961 1990 relativt samma referensperiod. Skala i cm. Källa: et al., 2004b, med tillstånd av Inter-Research. Figur 3.48 100-årsvattenstånd i slutet av seklet enligt ett låg- scenario (mittersta bilden) och ett högscenario (bilden till höger) jämfört med medelvattenståndet 1998. Vänster bild anger vattenståndet 1961 1990 relativt samma referensperiod. Skala i cm. Källa: et al., 2006 med tillstånd av Springer Science and Business Media. Den havsnivåhöjning som sker på grund av klimatförändringarna väntas fortsätta nästan oavsett framtida begränsningar av växthusgasutsläppen på grund av havens inne- boende tröghet. 3.5.5Särskilda klimatindex för analyser av sårbarhet Utredningen har i dialog med sektorsföreträdare och iden- tifierat ett stort antal klimatparametrar eller index som är av intresse vid analyser av sårbarhet och effekter inom olika sam- hällssektorer. De parametrar som tagits fram för utredningens räkning redovisas i tabell 3.2 nedan. Utredningen har vidare haft tillgång till ytterligare ett mindre antal parametrar och index av liknande slag som primärt tagits fram av för andra ändamål. Totalt har vi använt oss av nära 60 olika parametrar och index. Fler kartor som beskriver hur dessa index och parametrar förändras enligt klimatscenarierna redovisas i for vulnerability assessments (et.al, 2007). Där specifika index varit av särskild betydelse för analyser av sårbarheten i en sektor redovisas dessa i kapitel 4 eller i de underlagsrapporter som återfinns i bilaga B. Tabell 3.3 Klimatparametrar och -index som tagits fram av för utred- ningens räkning Antal dagar med molnbas under 100 m månad, säsong, år Underkylt regn (maxtemperatur < 0 och Antal dagar med byvind > Istjocklek i sjöar > Effektiv nederbörd = nederbörd- Längsta torrperiod (med < /dag) Klimatet och SOU 2007:60 Torra dagar (med nederbörd < ) Kraftig nederbörd > /dygn Extrem nederbörd > /dygn månad, säsong, år Relativ fuktighet > och medel- Maximalt snödjup (räknat som vatteninnehåll) Kylgraddagar(maxtemperatur > ) Värmebölja (dagar i följd med maxtemperatur månad, säsong, år Varma dagar/högsommardagar (Maxtemperatur >20 ºC) * Kalla dagar (maxtemperatur < -) Vegetationsperiodens slut (sista dag i samman- hängande 4-dags period med medeltemp > Vegetationsperiodens slut för vissa arter (sista dag i sammanhängande 4-dags period med medeltemp > ) Vegetationsperiodens början (sista dag i sammanhängande 4-dags period med medeltemp > 5 ºC) Vegetationsperiodens längd (medeltemp > ) Vegetationsperiodens längd (medeltemp > ) Graddagar med medeltemp >20 ºC Graddagar med medeltemp > under vegetationssäsong (> ) Graddagar för uppvärmning (med medeltemp månad, säsong, år sista vårfrost (minimitemperatur < ) SOU 2007:60 Klimatet och Frostdagar (minimitemperatur < ) Tropiska nätter (minimitemperatur >17ºC)* månad, säsong, år Nollgenomgångar (Antal dagar med högsta temp > och lägsta temp < ) Dagar med marktemperatur - * Indexet har anpassats för att ta hänsyn till att modellerna ger systematisk avvikelse. Resultaten med det fullständiga kartunderlaget finns på hemsida () alternativt (>Klimat >Klimatscenarier > Klimatscenariokartor) (2007). Resultat från modellen HBV . (2001). Utredning enligt regleringsbrev – behov av åtgärder inom banhållningen med anledning av befarade plötsliga högre vattenstånd. Utredning 2001- 12-20. (2005). Rapport från workshop den 27 . (2006). , J.H., B. Hewitson, A. Busuioc, A. , X. , I. , R. , R.K. Kolli, W.-T. Kwon, R. Laprise, V. Magaña Rueda, L. Mearns, , J. Räisänen, A. , A. Sarr and P. Whetton. (2007). Regional Climate Projections. In: Climate Change (2007). The Physical Science Basis. Contribution of I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [, S., D. Qin, M. Manning, Z. , M. Marquis, K.B. Averyt, M. Tignor and H.L. (eds.)]. , , and , , . (2007). Föredrag vid regeringens klimatseminarium . fjärde nationalrapport om klimatförändringar. (2007). Statistik från beräkningar och uppskattningar från de fyra största försäkrings- bolagen åren 1997–2007. Hovsenius, G. och , E. (2007). Konsekvenser för vind- kraften i av klimatförändringar. Elforsk rapport nr 07:33. IPCC (2000). Special report of the Inter- governmental Panel on Climate Change. [Nakicenovic, N. and , R. (eds.)] IPCC (2001). Climate Change : The Scientific Basis. Contri- bution of I to the Third Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [, J.T., Y. , D.J. , M. Noguer, P.J. van , X. Dai, K. Maskell, and C.A. (eds.)]. , , and , , , 881 pp. IPCC (2007). The Physical Science Basis, AR 4, WG1. Summary for policymakers. IPCC (2007b). Climate Change : The Physical Science Basis. Contribution of I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [, S., D. Qin, M. Manning, Z. , M. Marquis, K.B. Averyt, M. Tignor and H.L. (eds.)]. , , and , , , 996 pp. [Under tryckning, se även (senast verifierad ) , C.G., et al. (2004). Regional Atmospheric Climate Model Part I: Model Climatology and Performance for the Present Climate over Europe. Ambio 33:4 5, 199 210. , E., Bärring, L., Gollvik, S., , U., , C., , P., Rummukainen, M., Ullerstig, A., . and Wyser, K. (2005). A 140-year simulation of European climate with the new version of the regional atmospheric climate model (RCA3). Reports Meteorology and Climatology 108, . Kleman, J. (2007). Föredrag vid regeringens klimatseminarium . , , ., Dyurgerov, , Shad O', W. , , . , (2007). Dominate Eustatic Sea-Level in the 21st Century. Mauritzen, C. (2007). Föredrag vid regeringens klimatseminarium . , H. E. M., et al. (2003). A multiprocessor coupled ice-ocean model for the Baltic Sea: Application to salt inflow. J. Geophys. 108:C8,/ 3273, doi:10.1029/2000JC000521. (2006). Baltic Sea climate in the late twenty-first century: a dynamical downscaling approach using two global models and two emission scenarios. Dyn., 27(1), 39 68, doi: 10.1007 / s00382-006-0124-x. , H.E.M., E. , and L. P. (2006). Estimating uncertainties of projected Baltic Sea salinity in the late 21st century. Lett, Vol. 33, No. 15, L15705, doi: 10.1029/2006GL026488 , H.E.M., R. Döscher, and A. Halkka (2004). Simulated distributions of Baltic sea-ice in climate and cones- quences for the habitat of the Baltic ringed seal. Ambio, 33, 249 256. , H.E.M., B. , and E. (2004b). Simulated sea level in past and future climates of the Baltic Sea. Res., 27, 59 75. (2005). (2007). FN:s klimatpanel 2007. Den Naturveten- skapliga grunden. , Stjernquist, I, Bärring, L, , , . (2004). Recorded Storm Damage in Swedish 1901 2000. and Management, 199:165 173. , G, Bärring, L., , , G. och Rummukainen, M. (2007) Climate for vulnerability assessments, Reports Meteorology and Climatology, No 111. (2005). Elektroniska kommunikationer och stormen den 8 . Hur uppnås robustare elektroniska kommunikationer? Rapport nr PTS-ER-2005:9. Rankka, K. och , B. (2005). Erosion och översvämningar. Underlag för handlingsplan för att förutse och förebygga natur- olyckor i vid förändrat klimat. SGI, 560:2. SGI (2006). På säker grund för hållbar utveckling. Förslag till handlingsplan för att förutse och förebygga naturolyckor i vid förändrat klimat. (2006). Stormen 2005 – en Skoglig analys. Skogs- styrelsen meddelande 1. (1998). Väder och Vatten, . (2001). Höga flöden juli . Sammanställning av hydro- logiska förhållanden, skador, räddningsåtgärder och problem vid dammar. Uppdragsgivare , 2001 Nr 15. (2001b). Väder och Vatten under ett århundrade 1900 1999, (, nytryck ), Faktablad nr 7 (tidigare Fakta nr 3). (2006). Klimat i förändring. En jämförelse av temperatur och nederbörd 1991 2005 med 1961 1990. Faktablad nr 29 (). (2007). Väder och vatten . SOU 2006:94 Översvämningshot, Risker och åtgärder för , och . Delbetänkande Klimat och sårbarhets- utredningen. (2005). Stormen och uppvärm- ningen. Erfarenheter från elavbrott med inriktning på upp- värmning av byggnader. (2005b). Stormen – Konsekvenser för nätbolag och samhälle. (2006). Kort information angående tidigare väderrelaterade haverier och åtgärder i Svenska stamnätet, PM . (2007). West Antarctic Ice Sheet collapse – the fall and rise of a paradigm. (Under tryckning, se även ). , H., Raab, B. (2005). Klimat sjöar och vattendrag. Vetenskapliga rådet för klimatfrågor (2007). Vetenskapligt underlag för klimatpolitiken. Miljövårdsberedningens rapport 2007:03. (2002). Ökade vattenflöden – Behov av åtgärder inom väghållningen. (2006).