sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — På ett övergripande plan spelar det också roll om den enskilde varit ekonomiskt utsatt i barndomen.TPF4FPT Uppföljningar visar att var fjärde ungdom fick ekonomiskt bistånd vid 19 eller , om de kom från föräldrahem som inte hade ekonomiskt bistånd under barnets inledande gymnasieår. Motsvarande andel för ungdomar med ekonomiskt bistånd i föräldrahemmet i samma ålder var större.TPF5FPT Det är också så att risken att hamna i ett långvarigt ekonomiskt bistånd är betydligt högre om man fått ekonomiskt bistånd jämfört med om man fått det i högre åldrar. ska fungera som den yttersta instansen för att avvärja mänsklig nöd för personer som inte har tillgång till andra skydds- nät. och socialarbetarna blir därför för många klienter en central och viktig kontakt.TPF6FPT En av klientrapporterna visade att klienterna önskade ett vardagligt och rimligt stöd från utöver det ekonomiska biståndet. De efterfrågade ett socialt bistånd – att socialsekreteraren ska fungera som ombuds- man för den enskilde.TPF7FPT Klienterna är väl medvetna om dubbelheten i socialsekreterarnas roll. Å ena sidan vet de att socialsekreteraren är en del av en makt- bärande myndighet med lagar, regler och direktiv, men att det även är deras jobb att stödja och hjälpa personer i utsatta situationer. Socialsekreterarna har sina spelregler att följa, säger en del av klienterna när de uttalar sig om dubbelheten i myndighetens roll.TPF8FPT Det som tycks överskugga de ekonomiska problemen är oron över att inte kunna klara sig själv utan att bli beroende av eko- nomiskt bistånd. Ett välkänt faktum är att en individs ekonomiska förhållanden är av stor betydelse för välmåendet.TPF9FPT Det är viktigt att 3TP PT , H. och , I., Flöde eller rundgång?. 4TP PT , T. (2002), Kunskapsluckor kring ekonomisk utsatthet bland barn och ungdomar. 5TP PT , T. (2003), Fattigdom i välfärdsstaten. Socialtjänstforum ett möte mellan forsk- ning och socialtjänst. 6TP PT , M. (1991), Från var sin sida av skrivbordet – 87 klienter och deras hand- läggare om insatser. PT , E. (1998), Jag fick bita mig i tungan innan jag gick till socialen. TF FTP13,14 Den enskildes syn på stödet Känslan av att vara beroende tycks också vara kopplad till bidragets form. I flera studier berörs relationen mellan myndigheterna och klienter som inte är födda i . Grundläggande är att personer som har invandrat till i allmänhet saknar kunskaper om myndigheter och är mer utlämnade både språkligt och ekonomiskt jämfört med dem som är födda i . Enligt en undersökningTPF10FPT har ett mycket stort antal av de utrikes födda fått ett negativt intryck av arbetsförmedlare. Något färre hade en negativ syn på sociala myndigheter. I huvudsak berodde denna negativa inställning på myndighetens kontroll- och maktutövning. Många upplever att de behandlas som om de vore omyndiga, och de som försöker att genomföra egna initiativ har upplevt en negativ reaktion från myndigheternas sida.TPF11FPT Andra studierTPF12FPT beskriver ett mönster i mötena som kortfattat innebär ett förhållningssätt där alla utrikes födda ses som en rela- tivt enhetlig grupp. Denna kategorisering betonar också gränserna mellan vi (svenskar) och de (utrikes födda). Följden blir att ut- rikes födda klientifieras i mötet med de svenska välfärdsinstitu- tionerna. Att behov och önskemål hos de utrikes födda inte prövas individuellt har sin grund i att utrikes födda som grupp har ett annorlunda hjälpbehov.TPF FPTP Den bristfälliga kunskapen och svårigheterna att få utländska examina värderade och kompletterade upplevs av många högskole- utbildade som ett avgörande hinder för att förbättra anknytningen till arbetslivet. Följden blir att utrikes födda riskerar att sorteras bort i ett tidigt stadium och att utrikes födda inte får en objektiv bedömning av sin kompetens.TPF15FPT En annan omständighet som har stor betydelse för förankringen till arbetslivet är informella rekryteringsvägar och som har fått en allt större betydelse. av alla tillsättningar sker via de informella söksätten, exempelvis via direktkontakt med arbets- 10TP PT Broomé, P. m.fl. (2001). 11TP PT , K. och Fürth, T. (2006), Varför jobbar de inte egentligen? 12TP PT , E.C. (1997), Invandrare lär sig svenskt arbetsliv i reell miljö. 13TP PT Kamali, M. (1997), Distorted Integration. Clientization of Immigrants in . 14TP PT Soydan, H. (1996), Klientisiering i socialpolitiken. 15TP PT , E.C. (1997), Invandrare lär sig svenskt arbetsliv i reell miljö. Den enskildes syn på stödet givare eller med hjälp av tips från släkt, vänner och bekanta.TPF16FPT Detta påverkar invandrarna som inte på samma sätt har dessa kontakter. Sammantaget känner de utrikes födda sig fångade av systemet där man hänvisas till och bollas runt mellan olika myndigheter. Det finns även flera exempel som illustrerar hur ett eget initiativ från den arbetssökandes sida hindras t.ex. på grund av olika regler eller på grund att de bedöms ha för dåliga kunskaper i svenska.TPF17FPT 6.3Upplevelsen av mötet med myndigheterna Generellt gäller, från det första mötet till insatser av mer omfattande art, att myndigheternas beteende framkallar negativa inställningar och känslor. I första mötet med de sociala myndig- heterna handlar det om att ur ett underifrån- och beroende- perspektiv förhandla sig till bidrag. Det är nästan så man ska komma med flaskan i handen som en person uttryckte det.TPF18FPT I den situationen gäller det att lyfta fram sig själv som i behov av bidrag, vilket kan leda till att man måste vara oärlig, framställa sig själv som mer behövande och eländig än vad som kanske är fallet. Det är ett förhandlingsspel som utspelar sig på handläggarens kontor.TPF19FPT Ett återkommande tema i de enskildas berättelser är att de upp- levde obehag och kände sig misstänkliggjorda samt att de befann sig i ett ojämlikt maktförhållande. Bristen på empati och känslan att bli behandlad som mindre värdefull är också ett genomgående intryck.TPF20FPT möter många olika personer i behov av ekono- miskt bistånd, som lever under mycket skilda omständigheter. Klienter med kortvariga kontakter med är i huvudsak unga människor som ännu inte fått fotfäste på arbetsmarknaden. För denna grupp sammanfaller klienternas uppfattning av social- sekreterarens bemötande med resultatet, dvs. om de fick den hjälp de ansökte om. Kunde man lösa det ekonomiska problemet på ett smidigt sätt så uppskattade klienten det bemötande han eller hon 16TP PT , I. (1998), Vägar till arbete för invandrare. 17TP PT , A. (2000), Att sitta under den sociala makten. 18TP PT , K. och Fürth, T. (2006), Varför jobbar de inte egentligen? 19TP PT Ibid. 20TP PT , Svart på Vitt personliga berättelser om hur det är. 21TP PT Abrahamson, M. (1991), Från var sin sida av skrivbordet. Den enskildes syn på stödet För klienter med långvarigt ekonomiskt bistånd är situationen en annan. Dessa klienter pekade på att socialsekreterarna underskattar klienternas behov av information när pengarna skulle betalas ut.TPF22FPT Flera nämnde dessutom att de inte visste vilka deras rättigheter var i förhållande till socialtjänsten.TPF23FPT Studier pekar på att det finns tydliga krav för att få ett bidrag. Det är möten som man måste gå på, aktiviteter som man måste delta i och papper som man måste fylla i (på rätt sätt). Gör man inte detta kan det få drastiska konsekvenser och i värsta fall inne- bära att bidraget dras in. Alla dessa måsten anses inte underlätta sökandet efter ett arbete.TPF24FPT Den enskilde upplever att det finns en mer eller mindre dold agenda i mötet mellan myndigheten och klienten. Bakom de förklaringar som finns till ett beslut kan det finnas mer eller mindre dolda moraliska bedömningar. Klientens vilja, klien- tens förmåga att arbeta, och klientens möjligheter att arbeta är tre dimensioner som väger in när beslut om ekonomiskt bistånd fattas, och klienterna delas in som värdiga eller ovärdiga för att få bistånd.TPF25FPT 6.4Skam – ett återkommande tema Naturligtvis finns det många undantag, dvs. handläggare som genuint engagerar sig i sina klienter, men det hindrar inte att flertalet klienter är mycket missnöjda med att myndigheterna inte kan individualisera stödet till de enskilda.TPF26FPT Skam är ett mycket grundläggande begrepp för att förstå den bidragstagandes situation, både när det gäller de äldre och yngre. De äldre har erfarenheter av ett liv som självständiga och själv- försörjande, och finner den nya situationen som bidragsberoende som extra påfrestande.TPF27FPT Flera försöker undvika att tänka på sig själva som arbetslösa och/eller bidragsberoende. Bara tanken med- för att de mår sämre och upplever sig själva som mindre värda. De yngre har känslor av ett annat slag. Ett bidragsberoende för yngre personer kan vara första upplevelsen av vuxenlivet. 22TP PT Ibid. 23TP PT Ibid. 24TP PT , K. och Fürth, T. (2006), Varför jobbar de inte egentligen? 25TP PT ., L. (2002), Rummet, mötet och ritualerna. 26TP PT , K. och Fürth, T. (2006), Varför jobbar de inte egentligen? 27TP PT Ibid. Den enskildes syn på stödet de med en ljus bild av sin framtid kastas in i en struktur som inte uppmuntrar det kreativa.TPF28FPT I en studieTPF29FPT framgår det att arbetslöshet har en negativ inverkan på självbilden. Att vara arbetslös eller att inte klara sig ekonomiskt ger upphov till skamrelaterade känslor. Det är med dessa känslor i bagaget som många tvingas uppsöka . Enskilda be- finner sig i en sårbar position och upplever att man blir klassi- ficerad som en av dem som inte klarar sig. En känsla av stigma och utanförskap uppstår. Ytterligare en annan studieTPF30FPT visar att den vanligaste känslan i samband med besök vid är maktlöshet följt av känslan av skam. Två av tre bidragssökande har känt maktlöshet. Det faktum att ens ansökan om bidrag måste bedömas kan också upplevas som förödmjukande och kränkande. Gränserna mellan det privata och det offentliga suddas ut och bidragssökande känner ofta att de måste lämna ut sig och sitt privata liv till handläggaren.TPF31FPT Drygt fyra av tio ansåg att socialsekreterarnas frågor var antingen närgångna eller kränkande.TPF32FPT En ny aspekt på detta tema är en diskussion om fattigdom som inte enbart ett materiellt tillstånd, utan också beskriver ett socialt tillstånd. Med tanke på det beroende som finns mellan den bidrags- sökande och myndigheten kan man förstå vikten av att ha ett bra förhållande till sin handläggare. Han eller hon kan vara den enda kopplingen som bidragstagaren har till ett fungerande nätverk.TPF33FPT I en av studierna förs en diskussion om några oavsiktliga kon- sekvenser av systemet med att som grupp ingå i det behovsprövade systemet: Risken för en ytterligare stigmatisering. En rädsla hos enskilda med ekonomiskt bistånd att bli kvar i en mycket utsatt ekonomisk situation.TPF34FPT PT Halleröd, B. (1993), Åsikter om försörjningsstödstagare. PT , M. och , B. (2001), Det är den där skammenskammen att inte klara sig själv. PT Av 35 intervjuer. PT , L. R. och , B. (1999), I socialt underläge. PT , M. och , B. (2001), Det är den där skammenskammen att inte klara sig själv. Den enskildes syn på stödet får vissa förtroende för och upprättar en bra kontakt med socialsekreteraren. De känner mindre skam i samband med ansökan om ekonomiskt bistånd. Många känner förtroende för den person som de träffat och vill alltid träffa en och samma person. Detta pekar på betydelsen av det personliga bemötandet. Dessa personer tyckte också att socialsekreterarna var välinformerade både om hushållets sociala och ekonomiska situation, dvs. att de inte privilegierade ett område till förmån av ett annat område, t.ex. det ekonomiska i förhållande till det sociala.TPF35FPT Kritiken som riktas mot är en anmärkning mot själva systemet och oftast inte direkt en kritik mot enskilda social- sekreterare.TPF36FPT Att man upplever bemötandet av socialsekreteraren på ett positivt sätt förhindrar dock inte att klienten har negativa känslor inför själva besöket.TPF37FPT Kontakter med Arbetsförmedlingen beskrevs av de flesta som påfallande negativa. Detta beror delvis på att man har en uppfatt- ning att Arbetsförmedlingen ska ordna ett arbete snarare än att de själva ska aktivera sig. Många uppfattar t.ex. att Arbetsförmedl- ingen skulle ha en större roll i förmedlandet av arbete, dvs. att de arbetssökande skulle få mer aktiv hjälp från Arbetsförmedlingen.TPF38FPT De tillfrågade personerna har dock också andra sorters klagomål. Kontakten med myndigheten upplevs av många som negativ i sig. De enskilda uttryckte på olika sätt att den personliga kontakten med arbetsförmedlaren är av stor betydelse och många av de inter- vjuade kände att det fanns för hårda krav och för lite flexibilitet.TPF39FPT Flera beskriver att besöken på Arbetsförmedlingen mer eller mindre tog bort deras hopp om att få ett arbete. Att bollas fram och tillbaka mellan åtgärder och arbetslöshet är några av de negativa aspekterna som flera studier tar upp. Enskilda upplever att de aktiviteter de ofta tvingas att delta i inte är an- passade efter deras personliga erfarenheter och bakgrunder. 35TP PT , E. (1998), Jag fick bita mig i tungan innan jag gick till socialen. 36TP PT Ibid. 37TP PT Ibid. 38TP PT , A. (2000), Att sitta under den sociala makten. 39TP PT , I. och , H., Flöde eller rundgång? Den enskildes syn på stödet sätts in i alltför liten grad med hänsyn till personens tidigare arbeten, utbildningar, kompetens etc. Denna uppfattning finns hos de flesta oavsett om man har lång arbetslivserfarenhet och/eller akademisk utbildning, eller mindre erfarenhet och/eller ingen utbildning.TPF40FPT Ett konkret tema som återkommer i studierna är en önskan om ökat samarbete mellan myndigheter så att t.ex. skulle kunna ge mer stöd åt sina klienter när dessa söker arbete.TPF41FPT I en studieTPF42FPT konstateras att ärenden som är aktuella på och Arbetsförmedlingen inte alltid får en gemensam planering. Många av klinterna anser att det borde vara självklart att myndigheterna tillsammans har överläggningar om vilka insatser som planeras. En sådan samordning skulle även medföra en bättre kunskap om varandras regelverk. I studier av samverkansprojekt är de flesta klienter positiva till insatserna eftersom innehållet ger en känsla av delaktighet och att det förmedlas en tro på den enskildes förmåga att klara sig själv.TPF43FPT För att åstadkomma en positiv utveckling menar man i flera studier att det krävs en samverkan mellan flera olika aktörer i sam- hället, och då inte enbart mellan myndigheter. Ett sådant samarbete behövs mellan kommun och staten, men även mellan den privata sektorn och det civila samhället. Det förhållningssättet skulle tro- ligen bli mer lönsamt i ett längre perspektiv.TPF44FPT 6.8Olika sätt att förstärka ett brukarperspektiv Ett återkommande tema i studierna är viljan att bli sedd som en person och att myndigheterna ska vara mer lyhörda. Ett återkommande tema är vikten av ett bra bemötande samt den negativa attityd till klienterna som enskilda upplever finns hos myndigheterna.TPF45FPT 40TP PT , K. och Fürth, T. (2006), Varför jobbar de inte egentligen? 41TP PT , Svart på Vitt. 42TP PT , A., , E. C., Skogens, L. och , B. (1999), Norrkraft. 43TP PT Ibid. 44TP PT , A. (2000), Att sitta under den sociala makten. 45TP PT , L. R. och , B., I socialt underläge. Den enskildes syn på stödet Många studier pekar på vikten av få bättre information om vilka insatser som finns att tillgå, hur dessa är utformade och vad dessa aktiviteter kan leda till. Det finns sätt att stärka de utsattas situation. Att delta i gruppverksamhet eller att organisera och samla människor med liknande problem och intressen är ett sätt att kanalisera de negativa upplevelserna och förvandla dem till ett stärkande handlande. I en rapportTPF46FPT redovisas fyra kriterier som är betydelsefulla för att det ska vara möjligt att förbättra brukarperspektivet i verksam- heterna: Brukarens behov och insatsernas resultat ska stå i centrum. Makt och maktrelationer ska synliggöras och beakta. Den enskilde ska ha reella möjligheter till inflytande och delaktighet. Brukarnas erfarenheter ska identifieras och tas tillvara i social- tjänstens kunskapsutveckling. Två punkter verkar vara extra viktiga om man vill ställa den enskilde i centrum:TPF47FPT Socialarbetaren behöver reflektera över faktumet att de befinner sig i en ojämn maktrelation gentemot de s.k. brukarna. Det är också viktigt att reflektera över vilken betydelse kön, etnicitet, sexualitet, utbildning och ekonomiska förhållanden har för kontakten mellan och klienten.TPF48FPT En social tjänst som tar sin utgångspunkt i ett brukarperspektiv måste utveckla arbetssätt och metoder som har verkan för enskilda brukare och klienter. 46TP PT (2005), Integration mellan forskning, utbildning och praktik ur ett brukar- perspektiv. 47TP PT Ibid. 48TP PT Ibid. Den enskildes syn på stödet I samband med att man ansöker om hjälp upplever de flesta klienterna, som vi tidigare redovisat, känslor av obehag och skam. Detta beror på sättet som de blir bemötta på av myndigheterna, utan har även att göra med moraliska värderingar hos myndigheten, vilket ökar känslan hos den enskilde av att de har hamnat i ett utanförskap. En stark upplevelse är att man blir skickad mellan olika myndigheter. Flera klienter efterlyste behovet av att bli behandlade som individer och att de som arbetar på olika myndigheter skulle se mer till de individuella olikheterna och dess möjligheter. Personer som upplever skam och mindervärdeskomplex har självfallet svårare att själva ta sig ur sin situation av bidragsberoende och arbetslöshet. Det är därför oerhört viktigt att ständigt disku- tera hur myndigheterna ska undvika att enskilda får sådana känslor. I studierna framkommer också det naturliga i att orsakerna bakom en arbetslöshet är sammansatt. En avgörande omständighet är de strukturella hindren, dvs. den existerande arbetsmarknaden. Det är inte den enskilde arbetslöse själv som är orsak till sin situation utan det kan även bero på arbetsmarknadssituationen. Det främsta strukturella hindret att nå ut på arbetsmarknaden upplevs av den enskilde arbetslöse vara de myndigheter som är satta att hjälpa den arbetslöse att komma ut på arbetsmarknaden. Många upplever dessa myndigheter mer som kontrollinstanser än den coachroll som arbetslösa skulle behöva. I flera studier framkommer också den oklarhet som råder om det ekonomiska biståndet är en rättighet som omfattar alla, eller om det är något som kräver motprestationer. Å ena sidan är social- tjänsten en del av en maktbärande myndighet, med lagar, regler och direktiv, men å andra sidan är det uppgift att stödja och hjälpa personer i utsatta situationer. Det före- kommer även att myndigheterna erbjuder hjälp som de misstänker att den enskilde utnyttjar systemet. Trots svårigheterna som beskrivs i de redogörelser som finns om enskildas situation har de flesta emellertid en positiv syn och positiva förväntningar . Beskrivningarna innehåller exempelvis en inställning att det nog ändå kommer att ordna sig. En viktig faktor som beskrivs är vikten att ha kvar ett eget engage- mang. Det vill säga, den vars engagemang och kreativitet inte SOU 2007:2 Den enskildes syn på stödet hämmas av systemet är också den som ofta tar sig ur ett bidragsberoende. De framgångsfaktorer som nämnts i studierna är att ta utgå från den enskildes upplevda verklighet, göra en personlig plan och använda mentors- eller coachningsprogram för varje enskild indi- vid. Om man ska kunna undvika att den arbetslöse utvecklar likgiltighet och frustration, måste en positiv situation skapas där både den enskilde arbetslöse och dennes tjänar på att personen kommer ut på arbetsmarknaden. En radikal väg som nämnts i en studie är att skrota det kvävande byråkratiska system som tar hand om arbetslösa. I stället menar man i rapporten att företag, t.ex. bemanningsföretag, på ett bättre sätt kan få den arbetslöse i arbete. Dessa företag kan genom sitt vinstintresse göra ett bättre jobb med att få ut bidragsberoende personer på arbetsmarknaden. I första hand kan inspiration hämtas från exempelvis projekt som Omställning eller de olika trygg- hetsrådens verksamheter. Trots en stark kritik framkommer också att många av dem som befann sig inom ett åtgärdsprogram (praktikplats eller utbildning) var positiva till att de blev sysselsatta och kom ett steg närmare arbetsmarknaden, eller åtminstone blev socialiserade i en arbets- grupp. var många kritiska till att åtgärderna oftast inte ledde till ett riktigt arbete. Känt och väldokumenterat i många studier är att klienter upplever svårigheter att kommunicera med myndigheterna på ett jämlikt sätt. Det finns också en uppfattning hos enskilda att myndig- heterna har förutfattade meningar om dem. Ett annat välkänt feno- men är att människor bollas fram och tillbaka mellan olika myndig- heter. De flesta studier beskriver uppfattningen att enskilda inte är tillfreds med sina liv som bidragstagare och arbetslösa. För alla intervjuade är arbete en av livets viktigaste beståndsdelar – utan arbete är man ingen. Naturligtvis är familj och hälsa viktigare, men arbete är en del av människans identitet, något som är särskilt tydligt i den svenska kulturen.TPF49FPT 49TP PT Ibid. Den enskildes syn på stödet Det är också välkänt att det finns ett samband mellan arbete och hälsa. Om man inte har ett arbete är risken stor att man också försämrar sin hälsa. Olika studier betonar även sambandet mellan ohälsa och en besvärlig ekonomisk situation. Ett bidragsmot- tagande blir en förstärkning av andra redan befintliga ohälsofaktorer.TPF50FPT I flera studier betonas faktumet att bidragstagaren och social- sekreteraren befinner sig i en ojämlik maktsituation.TPF51FPT Det ojämlika förhållandet avspeglar sig bland annat i att det är socialsekre- terarens språkkod som används, med ord och uttryck som t.ex. normöverskott, normunderskott, komplettering, ej berätti- gad till, vilket i varje fall inledningsvis kan vara svårt att förstå för den enskilde. En annan omständighet som påverkar mötet är att det äger rum på socialsekreterarnas arbetsplats. Ett annat återkommande tema i studierna är det förhandlingsspel som äger rum mellan socialsekreterarna och klienten. Det gäller för klienten att leva upp till bilden av att vara klient, det vill säga visa att man vill vara självförsörjande men att man inte kan eller ges den möjligheten. Förhandlingsspelet kräver ofta att man ska visa hur svag man är för att få bistånd. Sammanfattningsvis vill den enskilde bli sedd som en person och få ett individuellt bemötande. Små ändringar i bemötandet av den enskilde har stor betydelse för hur klienten upplever mötet. En annan omständighet som tycks påverka mötet mellan social- sekreterare och klient är inte de villkor som ställdes, utan hur de framställdes. Det pekar på vikten av att spelreglerna är tydliga och att klienterna får reda på vilka delar som är förhandlingsbara och vilka som inte är det.TPF52FPT Vikten av att ha en klar och tydlig infor- mation om spelreglerna är någonting som framgår i flera av de rapporterna som finns om klienternas syn på myndigheterna. 50TP PT Ibid. 51TP PT , G. och , J. Ch. (red.) (2001), Skammen, självet och den sociala underordningen. i Tillitens ansikten. 52TP PT , E. (2003), Albymetoden En analys av en diskussion om det sociala arbetets inriktning. Arbetsmarknadspolitikens roll, uppgifter och inriktning bestäms av riksdag och regering som ett led i utformningen av den generella ekonomiska politiken. beslutar om statsutgifterna och de ekonomiska ramarna för arbetsmarknadspolitiken, samt de organisatoriska ramarna för verksamheten genom att besluta om verksamhetsform och finan- sieringsform. I bereder arbetsmarknadsutskottet ärenden om bland annat arbetsmarknadspolitik. Regeringen ansvarar sedan för styrningen av den nationella arbetsmarknadspolitiken.