sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — USD och andel av världens utgående direktinvesteringsstock Källa: , 2008. Med tanke på att en mycket stor del av de utländska etableringarna i utgörs av uppköp snarare än nyetableringar – och efter- som en stor del av de uppköpta företagen var multinationella redan innan de köptes upp – är det svårt att se tydliga skillnader mellan svenskägda och utlandsägda multinationella företag som är verk- samma i Sverige.TPF11FPT Detta är också en av slutsatserna i den jämförelse av företag med minst 50 anställda som görs i Kokko och (2003): de två grupperna av företag har liknande karaktär, och istället för att skilja mellan svenska och utländska företag är det mer relevant att skilja mellan multinationella och 11TP PT Hälften av alla utländska etableringar i sker genom uppköp och nyetableringarna står för . Inom tillverkningsindustrin är uppköpen ännu vanligare. De bolag som etablerades genom uppköp sysselsatte av alla anställda i utlandsägda företag (ITPS, 2007). Varför tappar exportmarknadsandelar? De processer som påverkar svensk- ägda multinationella företag påverkar också de utlandsägda multi- nationella företagen i . Det finns en omfattande litteratur som undersökt hur invester- ingar utomlands påverkar hemlandets produktion, sysselsättning och export. En stor del av analyserna som gjordes mellan mitten av och byggde på svensk statistik. Svenska före- tag var tidiga med att investera utanför hemlandet och var länge ett av få länder som systematiskt samlade in information om företagens utlandsverksamhetTPF12FPT. Eftersom trösklarna för att eta- blera utlandsproduktion var höga och det fanns få tvingande motiv för att utveckla internationella produktionssystem var antalet svenska multinationella företag relativt litet : det fanns drygt ett hundratal svenskägda multinationella koncerner, främst inom tillverkningsindustrin (m.fl., 1988). Därmed var det relativt enkelt att samla in den information som var nödvändig för att följa utlandsverksamhetens expansion. har situationen förändrats. Tekniska framsteg – inte minst inom informations- och kom- munikationsteknologin – har gjort det enklare att organisera och styra komplexa produktionsprocesser som omfattar verksamhet i flera olika länder (Birkinshaw & , 2002). Detta gäller även marknadsföring, där internationaliseringen av media gjort det möjligt att nå ut till många marknader på samma gång. har handelsreformer på både det globala och regionala planet resulterat i lägre handelshinder, vilket underlättat flödet av insats- och färdigvaror mellan bolagsdelar som är lokaliserade i olika län- der. Resultatet är att det nu går att dela upp produktionsprocessen i olika verksamheter som skiljer sig åt avseende behovet av arbets- kraft, kapital, råvaror, tekniskt kunnande och andra produktions- faktorer, och att lokalisera varje del av processen i det land som har de bästa förutsättningarna för just den typen av verksamhet. Tack vare relativt låga transportkostnader har denna geografiska frag- mentering av produktionen varit lönsam: genom att lägga arbets- intensiva delar där lönerna är låga och kunskapsintensiva delar i ledande har det varit möjligt för företagen att sänka produktionskostnaderna med upprätthållen teknisk nivå. Den allt hårdare internationella konkurrensen driven av liberalise- rad handel har gjort det nödvändigt för många företag att bli multi- 12TP PT Statistiken samlades in genom enkätundersökningar av , nuvarande . SOU 2008:90 Varför tappar exportmarknadsandelar? När konkurrenterna pressar sina kostnader genom att fragmentera produktionsprocesserna – och om tullar och handels- hinder inte längre skyddar hemmamarknaden – blir det nödvändigt för företagen att internationaliseras. Följaktligen har antalet multinationella företag ökat kraftigt , och det har blivit svårare att följa näringslivets utlandsverksamhet i detalj. Ovan nämndes att antalet svenska multinationella företag var drygt 100. hade antalet ökat till 805 (ITPS, 2002). var siffran 1268 (ITPS, 2008). var det i första hand stora företag som kunde bli multinationella: trösklarna för att bedriva verksamhet i flera olika länder var höga. svenska multinationella koncernerna (647 av som småföretag, eftersom de har färre än 50 anställda i (ITPS, 2008). Tjänstekoncernernas andel har också ökat kraftigt och tjänstesektorn svarade för av antalet koncerner och av de utlandsan- ställda. Även om många av storföretagen fortfarande besvarar de regelbundna enkätundersökningarna om utlandsverksamhet från är bortfallet stortTPF13FPT och den statistik som samlas in är inte längre representativ för näringslivet. Den officiella statistik som rapporteras av SCB och ITPS har också stora brister: den information om utlandsverksamhet som publice- ras rör antalet anställda, men produktion och försäljning i utlandet saknas helt. Det har därför blivit allt svårare att följa de svenska multinationella företagens utlandsverksamhet, och därmed också svårare att se hur besluten om utlandsproduktion påverkar svensk export. Förutom de svårigheter som har att göra med tillgången till rele- vant och tillförlitlig information om de multinationella företagens utlandsverksamhet är ett ytterligare problem att det finns flera olika typer av direktinvesteringar som har olika förväntade effekter på exporten från hemlandet. I princip kan man skilja på två typer av investeringar. Horisontella direktinvesteringar är projekt som replikerar hemmaverksamheten i utlandet. Vertikala direktinve- steringar uppstår när verksamheten hemma och i utlandet fokuse- 13TP PT I den senaste enkäten, , var svarsfrekvensen . Varför tappar exportmarknadsandelar? rar på olika delar av värdekedjan. Ut ett teoretiskt perspektiv är det sannolikt att horisontella investeringar tenderar att ha negativa effekter på hemlandets varuexport, medan effekterna av vertikala investeringar är oklara. I de fall moderbolaget exporterade till den utländska marknaden innan den horisontella utlandsinvesteringen genomfördes är det troligt att exporten minskar när det utländska dotterbolaget väl har kommit igång med sin verksamhet. Effekten kan vara särskilt tydligt om det utländska dotterbolaget inte endast producerar för den egna marknaden, utan fungerar som export- plattformTPF14FPT och säljer till andra nationella marknader. I de fall det inte fanns någon export i utgångsläget uppkommer naturligtvis inte heller någon effekt på exporten. Effekterna på hemlandets export av vertikala direktinvesteringar beror på vilken av länkarna i värdekedjan som läggs utomlands och hur mycket kostnaderna kan sänkas genom billigare utländsk pro- duktion. Om de utländska dotterbolagen är specialiserade på råva- ror och arbetsintensiva processer i tidiga delar av värdekedjan är det inte troligt att hemlandets export minskar. Tvärtom, om produk- tionskostnaderna kan sänkas så mycket att det multinationella företagets konkurrenskraft och totalförsäljning ökar kan hemlan- dets export också öka (även om importinnehållet i exporten ökar). Om dotterbolagen återfinns i senare delar av värdekedjan (till exempel slutmontering) finns det större risk för att exporten från hemlandet faller. Resultaten beror dock på hur mycket företagets totala försäljning ökar tack vare utlandsverksamheten. Det är möj- ligt att den förlorade exporten av färdigvaror från hemlandet kan kompenseras fullt ut av export av insatsvaror och komponenter till de utländska dotterbolagen som monterar och säljer de färdiga produkterna. En följd av att det finns olika typer av direktinvesteringsprojekt är således att det inte finns någon tydlig teoretisk vägledning för hur direktinvesteringar påverkar exporten. Frågan kompliceras dessutom av att de allra flesta direktinvesteringar i verkligheten omfattar både horisontella och vertikala komponenter. Till och med rent horisontella projekt kräver oftast någon typ av resurser från hemlandet – i extremfallet kanske det enda som exporteras hemifrån är den kunskap som krävs för att producera företagets unika vara eller tjänst, men i flesta fall ingår också insatsvaror från 14TP PT Se diskussion om exportplattformar: avsnitt 2.3.4. Varför tappar exportmarknadsandelar? Frågan om hur direktinvesteringar i utlandet påverkar exporten är därför i huvudsak en empirisk fråga. Den empiriska litteraturen omfattar både företagsekonomiska och nationalekonomiska studier, med både fallstudier och mera aggregerade ekonometriska analyser. Fallstudierna har oftast sökt utröna vad som skulle ha hänt i det specifika fallet om utlandsinve- steringen inte hade genomförts, medan de statiska analyserna letar efter generella samband i större statistikmaterial. Slutsatserna från fallstudierna är blandade. De tidigaste bidragen, till exempel Stobaugh m.fl. (1976) som studerade och (1977) och SOU (1981a, 1981b) som fokuserade på svenska före- tag, kom fram till att effekten på export och sysselsättning i hem- landet var positiv. Investeringar i lågteknologiska sektorer med höga transportkostnader ansågs särskilt gynnsamma. Det bör dock noteras att resultaten byggde på mycket specifika antaganden om vad som skulle hänt utan utlandsinvesteringarna. Alternativet förutsattes vara mycket begränsad export från hem- landet: utlandsinvesteringar sågs som en förutsättning för att nå en stor marknadsandel på den utländska marknaden. Detta antagande kritiserades hårt av bland andra och (1978), som noterade att tidigare studier i huvudsak byggde på enkäter och intervjuer med företagsledare som hade ett intresse av att presen- tera investeringsbesluten i en god dager. Dessa forskare använde därför en formell modell med statistik över produktionskostnader, efterfrågeförhållanden och intäkter för att skatta hur mycket av den utländska marknadsandelen som skulle ha överlevt med enbart export. Med detta alternativa till- vägagångssätt såg utlandsinvesteringarna mindre attraktiva ut: effekten på hemlandets sysselsättning och export var negativ. m.fl. (1978) menade dock att modellen var felspecificerad och presenterade en egen analys som kom fram till att hemlandet gynnades. Diskussionen om vad som verkligen är alternativet till utlands- investeringar fortsätter. I en av de senare studierna på området jämför m.fl. (2004) en grupp italienska multinationella före- tag med en noggrant matchad grupp icke-multinationella företag och kommer fram till att effekterna på sysselsättning och tillväxt är mycket små, med en viss positiv effekt på produktivitet, konkur- renskraft och export. Svårigheten med denna typ av jämförelser är naturligtvis att identifiera rätt kontrollgrupp. Om UDI verkligen är Varför tappar exportmarknadsandelar? en förutsättning för långsiktig överlevnad för det enskilda företaget är det inte lätt att i efterhand hitta lämpliga jämförelseobjekt. Problemen med att definiera alternativ till utlandsinvesteringar diskuteras sällan i de mera national ekonomiskt inriktade studierna. Istället undersöker dessa relationen mellan export från hemlandet och olika oberoende variabler på företags-, industri- eller landnivå, varav graden av multinationalitet (baserat på värdet av utländska tillgångar, utländsk sysselsättning eller utländsk produktion) är en förklaringsvariabel. Om den beräknade koefficienten för denna variabel är negativ tolkas det som en indikation på att utlandspro- duktion och hemlandsexport är substitut; om koefficienten är positiv är det förenligt med en process där utlandsinvesteringarna gynnar (det vill säga är komplementära till) export från hemlandet. Denna typ av analyser var vanliga i , och de flesta av de tidiga studierna (, 1974; m.fl., 1978; och , 1981 och 1984; Kravis och , 1988) kom fram till att komplementaritet var viktigare än substitution. ameri- kanska studier har presenterat liknande resultat (Brainard, 1997). De första svenska studierna om relationen mellan export och UDI kom också , och utnyttjade den detaljerade informationen i IUI:s statistik över svenska företags verksamhet i utlandet. En viktig innovation i de svenska studierna (, 1979 och 1982) var insikten att både export och utlandsinvester- ingar påverkas av samma faktorer. Fram till första halvan av 1990- talet liknade resultaten trots det de amerikanska studierna. Även om utlandsetablering vanligtvis ersatte viss export av färdigvaror från till oberoende kunder i värdlandet kompenserades detta av ökad insatsvaruexport till egna dotterbolag. De positiva resultaten antydde att svenska företag kunde öka sina utländska marknadsandelar betydligt genom att tillverka på plats, och att behovet av insatsvaror hemifrån generellt var högt (, 1979, 1982, 1985; SOU 1981:33; m.fl., 1988). Efter 1980-talets mitt verkar bilden ha förändrats. Enligt (1996) har effekten på hemlandsexporten blivit milt negativ, av flera skäl. Den främsta anledningen är att även svenska multinationella företag börjat bygga internationella produktions- system, med omfattande handelsströmmar mellan dotterbolag i olika länder och export från dotterbolagen till tredje land. Dessa handelsströmmar ersätter i viss utsträckning tidigare export från . En annan anledning är att företagens internationella expan- sion i allt större utsträckning genomförs via uppköp av existerande Varför tappar exportmarknadsandelar? Eftersom de förvärvade bolagen oftast har välutvecklade nät- verk av underleverantörer är behovet av svenska insatsvaror mindre, åtminstone på kort sikt. Betydelsen av verksamheten i hemlandet har alltså minskat, vilket också syns i utvecklingen av företagens sysselsättning: den svenska andelen av de 80 största svenska multinationella industrikoncernernas sysselsättning mins- kade från år år (ITPS 2002; ITPS, 2008). Studier av (m.fl., 2000a, 2000b; Head och Ries, 2001), (Fontagné och Pajot, 2002; Chédor m.fl., 2002), (Productivity Commission, 2002) och ett antal andra länder har givit liknande resultat. (2004) sammanfattar litte- raturen med slutsatsen att investeringar utomlands inte verkar leda till någon stor förflyttning av produktionskapacitet från hemlandet, även om det finns skillnader mellan olika investeringsprojekt. Ris- ken för exportminskningar är större om investeringen är horison- tell snarare än vertikal, inriktad på ett industriland snarare än ett u- land, och skalfördelarna i produktionen återfinns på anläggnings- nivå snarare än företagsnivå. För svenska utlandsinvesteringar har skillnaden mellan vertikala och horisontella projekt noterats bland andra av Braunerhjelm m.fl. (2005), medan skillnaderna mellan investeringar i i-länder och diskuteras av Braconier och (2000). Effekten av FoU- och teknologiintensitet är dock omtvistad. Braunerhjelm och Oxelheim (2000) menade att det fanns en större risk för att utlandsinvesteringar är substitut för hemlandsexport i FoU- och teknologiberoende verksamheter än i råvarubaserade verksamheter, medan Norbäck (2001) ansåg att det var mindre sannolikt att utlandsproduktion skulle kunna ersätta svensk export i FoU-intensiva sektorer. 2.3.2Utlandsinvesteringar: effekter på sysselsättning och inkomster Medan det finns skilda uppfattningar om effekterna av utlandsinve- steringar på export är det större enighet vad gäller effekterna på arbetsmarknaden. Den dominerande uppfattningen är att utlands- investeringar i de flesta fall leder till att sysselsättningen i hem- landsverksamheten faller något (Kravis och , 1988; Brainard och Riker, 1997; Riker och Brainard, 1997; Faini m.fl., 1998; Braconier och , 2000; Konings och , 2001; Cuyvers Varför tappar exportmarknadsandelar? m.fl., 2002). Det kan verka paradoxalt att sysselsättningen sjunker medan produktionen och exporten förblir oförändrad, eller till och med ökar. Orsaken är att direktinvesteringarna bidrar till omfat- tande strukturförändringar. De verksamheter som flyttas till dot- terbolagen från rika hemländer är ofta relativt arbetsintensiva, medan de delar av produktionen som blir kvar hemma är kapital- och kunskapsintensiva. Tack vare ökad specialisering och högre arbetsproduktivitet kan en mindre mängd arbetskraft producera och exportera lika mycket eller till och med mer än innan utlands- investeringen. Den ökade specialiseringen och produktiviteten är också till gagn för arbetskraften, som ofta kan räkna med både mer kvalificerade arbetsuppgifter och högre lön (Hakkala m.fl., 2008). En orsak är att huvudkontorsverksamheterna ofta blir kvar i hem- landet. En förutsättning för att utlandsinvesteringarna ska ha dessa positiva effekter på inhemska inkomster är att företagsklimatet i hemlandet är fördelaktigt och skapar goda förutsättningar för avan- cerad produktion. I den svenska debatten har det till exempel före- kommit en omfattande diskussion om huruvida erbjuder tillräckligt goda förutsättningar för att kunna behålla de multina- företagens huvudkontor i landet. Några av utmaningarna på detta område är att säkerställa tillgången på kvalificerad arbets- kraft och se till att beskattningen av kapital och arbete inte miss- gynnar (Braunerhjelm, 2001; 2008). Det är emellertid inte enbart huvudkontoren som påverkas av företags- klimat, utan detsamma gäller övriga delar av de multinationella företagens verksamhet. Små hemländer som får endast de arbetstillfällen som är väl anpassade till förutsättningarna i hemlan- det, och dessa är inte nödvändigtvis de allra mest kvalificerade verksamheterna. Företagsklimatet påverkar vad och hur mycket som produceras i hemlandet och därmed även vad och hur mycket som kommer att exporteras. Svenskägda multinationella företag stod för av varuexport 2006, med en motsva- rande andel för utlandsägda multinationella företag (ITPS, 2008). Hakkala (2003) analyserar dynamiken i de största multinationella företagen och visar att omsättningen av arbetstillfällen är mycket stor, och att sysselsättningsstrukturen snabbt kan förändras. Hakkala och Kokko (2000), och (2001) samt Kokko (2002) pekar på riskerna med denna dynamik genom att uppmärk- samma hur attraktiva arbetstillfällen försvann från till utländska dotterbolag , då det svenska före- Varför tappar exportmarknadsandelar? tagsklimatet var särskilt ogynnsamt, med höga skatter, inflation och brist på kvalificerad arbetskraft. och (2005) diskuterar ytterligare aspekter av företagsklimatet som påverkar möjligheterna att gynnas av de multinationella företagens expan- sion – infrastruktur och förutsättningar för FoU hör till de vikti- gaste. 2.3.3Utlandsinvesteringar: effekter på exportmarknadsandelar Diskussionen ovan har berört relationen mellan utlandsinvester- ingar och export, men har inte i detalj analyserat hur svenska före- tags utlandsexpansion påverkar utvecklingen av export- marknadsandelar. Slutsatsen att utlandsinvesteringar antas medföra en viss exportökning kan vara fullt förenligt med både en ökning eller minskning av exportmarknadsandelen. Detta beror på att marknadsandelar är ett relativt mått som även påverkas av hur exporten från andra länder utvecklas. En av de observationer utredningen gjort är att stora svenska multinationella företag minskat andelen anställda inom . Istället har andelen sysselsatta inom utländska dotterbolag ökat. 1990 hade storföretagen av sina anställda inom , 2006 hade andelen fallit till . Förskjutningen i tyngd- punkt från svensk produktion till utländsk produktion tyder på att ökad efterfrågan på utländska marknader i första hand medfört ökad sysselsättning inom de utländska delarna av företagen. De multinationella företagen har bidragit till att försvaga sambandet mellan framgång på utländska marknader och svensk export. Detta skulle kunna leda till en svagare utveckling av exportmarknadsan- delarna trots att de multinationella företagens konkurrenskraft kanske är god. I länder där multinationella företag utgör en mindre del av ekonomin finns ett tydligare direkt samband mellan ökningar i utländsk efterfrågan och ökad i inhemsk produktion och export. I sammanhanget kan noteras att tidigare studier visat att utvecklingen för landet och svenska multinationella företag inte alltid ser likadan ut. Till exempel visade (1990) att svenska multinationella företag lyckades behålla eller till och med stärka sina globala marknadsandelar på 1970 och 80-talet då nationens förluster av exportmarknadsandelar var som Varför tappar exportmarknadsandelar? Utredning har dock inte kunnat identifiera några studier som uppdaterat denna analys. För att undersöka frågan närmare har (2008) studerat hur svenska multinationella företags sätt att till- fredsställa efterfrågan på utländska marknader har förändrats över tiden. I princip har företagen tre olika sätt att leverera till en utländsk marknad: produktion i och export till den främ- mande marknaden; lokal produktion i ett dotterbolag på den främmande marknaden; och produktion i ett dotterbolag i ett tredje land som exporterar till den främmande marknaden. (1996) menade att i synnerhet den tredje av dessa leve- ransformer blivit viktigare , vilket bekräftas av analys. Figur 2.12 visar hur de svenska multi- nationella företagens försäljning på utländska marknader fördelats på varor som säljs av lokala dotterbolag och varor som exporteras från . Figuren bygger på IUI:s statistik och täcker perioden –1998: svarsfrekvensen är för låg för att tillåta jämfö- relser . Figur 2.12 Svenska multinationella företags försäljning på utländska marknader: export från och försäljning från lokala dot- terbolag, tillverkningsindustrin, 1965–1998 Försäljning i utländska dotterbolag till den lokala marknaden Källa: , 2008. Varför tappar exportmarknadsandelar? Den nedåtgående trenden för export från är tydlig, liksom en svag minskning i försäljningen från lokala dotterbolag. Att båda dessa leveransformer minskar i betydelse måste innebära att någon annan leveransform blir viktigare. Figur 2.13 visar hur minskningen av export från mer än matchats av en ökning i dotterbola- gens export till tredje land. Med detta avses att ett svensk företag till exempel levererar produkter till en kund i från en fabrik som drivs av ett dotterbolag i . Dotterbolagets fabrik i bildar med denna terminologi en exportplattform. Figur 2.13 Svenska multinationella företags försäljning på utländska mark- nader: export från och dotterbolagens export till tredje land, tillverkningsindustrin, 1965–1998 (2008) analyserar frågan orsakerna till att exporten från tappar i betydelse jämfört med dotterbola- gens lokala produktion och försäljningen från exportplattformar. Detta görs med utgångspunkt från en ekonometrisk modell av gra- vitationstyp som särskilt betonar betydelsen av öppenhet och marknadspotential som bestämningsfaktorer för de olika sätten att leverera till utländska kunder. I studien konstrueras en variabel för att mäta graden av frihandel, som i första hand bygger på kostna- derna för att hantera olika formella och informella handelshinder och handelskostnader: ju högre värde frihandelsvariabeln får, desto Varför tappar exportmarknadsandelar? lägre är de olika handelskostnaderna. Dessa kostnader är viktiga i synnerhet för exporten från och försäljningen från dotter- bolag som fungerar som exportplattformar – dotterbolag som pro- ducerar främst för försäljning på den lokala marknaden påverkas endast i mindre utsträckning av kostnaderna för internationell han- del. För export från och dotterbolagens lokala försäljning beräknas marknadspotentialen med statistik för destinationsmark- nadens BNP. För exporterande dotterbolag är måttet mer kompli- cerat. Eftersom statistikmaterialet inte visar exakt vilka marknader de exporterande dotterbolagen säljer till beräknas marknadspoten- tialen som ett vägt genomsnitt av BNP för värdlandets främsta handelspartner: vikterna som används är det geografiska avståndet från värdlandet. Dessutom ingår ett antal variabler som återspeglar det multinationella företagets, det specifika dotterbolagets, bran- schens eller värdlandets egenskaper.