sou · GVB364 · 2008-01-01 00:00:00 — ordningsnummer, kommunkod, klass, studietid, tid för studie- avbrott och närvaro på läro- Företag som tar fram och till om studier med studiestöd typ av bevis och under vilken bedriver studier med studiestöd nummer, av Centrala studie- belopp i bidrag enligt förord- ningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i för kost, logi och annan service i samband med boendet som kommunen tillhandahåller samt den totala kostnaden för sådant får också lämna ut personuppgif- ter elektroniskt på annat sätt än genom direktåtkomst i den utsträckning det behövs för att annan ska kunna lämna ut person- uppgifter elektroniskt till nämnden. 12 § får meddela föreskrifter om att personuppgifter trots bestämmelserna om gallring i 16 § första stycket studiestöds- datalagen (0000:000) får bevaras för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål samt redovisningsändamål. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 6 och 12 §§ ska inte börja tillämpas förrän den Utredningens utredningsdirektiv (dir. 2006:90) finns intaget som bilaga till detta betänkande. Utredningen har enligt tilläggsdirektiv (dir. 2007:44) fått förlängd utredningstid till . Utredningen har haft fyra sammanträden. Vid sammanträdena har utkast till texter till betänkandet gåtts igenom och diskuterats. Härutöver har den särskilda utredaren besökt Centrala studie- stödsnämndens kontor i och . Syftet med besöken har varit att skaffa sig en bild av hur handläggnings- rutinerna ser ut i allmänhet och den datoriserade delen av dessa i synnerhet. Genom besöken fick utredningen en sådan bild både vad avser kärnan i den operativa verksamheten () och den handläggning som sker på kontoret med ledningsfunktionerna (). Vissa underhandskontakter har förekommit med informationsutbytesutredning (Fi 2005:08) och Delegationen mot felaktiga utbetalningar, FUT-delegationen (Fi 2005:03). Utredaren har under utredningsarbetets gång berett Lands- organisationen i (LO), Tjänstemännens Centralorganisa- tion (TCO), och för särskilt utbildningsstöd (SISUS) tillfälle att komma in med synpunkter på utkast till vissa texter. () har beretts tillfälle att komma in med synpunkter på utredningsuppdraget. SFS har härvid hämtat in underlag från sina medlemskårer. Utredningen redovisar sitt uppdrag i detta betänkande. Betänkan- det är uppdelat i två delar, en del med bakgrundsinformation och en del med överväganden och förslag. Utredningen har enligt utredningsdirektiven för det första att kartlägga och granska regleringen och användningen av person- register och annan behandling av personuppgifter i studiestöds- verksamhet. Den kartläggningen och granskningen redovisas i delen med bakgrundsinformation. Bakgrundsdelen inleds med en översiktlig redovisning av den rättsliga regleringen av studiestöds- systemet (avsnitt 2). De personuppgifter som enligt den materiella rättsliga regleringen av studiestödet har betydelse för studiestöd behöver myndigheterna och organisationerna på området nämligen behandla för sin handläggning av ärenden om studiestöd. Därefter följer ett avsnitt om den rättsliga regleringen av behandlingen av personuppgifter (avsnitt 3), inklusive en redogörelse för begreppet personlig integritet. Sedan kommer ett avsnitt om den behandling av personuppgifter som utförs av myndigheterna och orga- nisationerna inom studiestödsverksamheten (avsnitt 4). För det andra har utredningen enligt utredningsdirektiven att analysera behovet av särskilda författningsbestämmelser för myn- digheternas behandling av personuppgifter och lämna förslag till de författningsbestämmelser som behövs. I delen med överväganden och förslag redovisas den delen av utredningsuppdraget. Över- vägandedelen inleds med ett avsnitt som innehåller utredningens analys av behovet av en särskild författningsreglering (avsnitt 5). Analysen utmynnar i att det behövs en särskild reglering i lag av behandlingen av personuppgifter i Centrala studiestödsverksamhet men att en sådan reglering inte behövs för övriga aktörer på studiestödsområdet. Resterande del av betänkan- det ägnas därför åt utformningen av en sådan lag för behandlingen av personuppgifter i Centrala studiestöds- verksamhet med anknytande förordning (avsnitt 6), inklusive för- fattningskommentar (avsnitt 9). Utredningens författningsförslag finns samlade i inledningen av betänkandet. Frågan om ikraftträdande av den föreslagna lagstiftningen och eventuella över- gångsbestämmelser till den berörs i ett särskilt avsnitt (avsnitt 7). Konsekvenserna av förslagen berörs också i ett särskilt avsnitt (avsnitt 8). Samhällets stöd till studerande regleras i många olika författningar och ges i flera skilda former. Den mest centrala författningen på studiestödsområdet är studiestödslagen (1999:1395) med till- hörande studiestödsförordning (2000:655). Dessa författningar innehåller bestämmelser om studiehjälp och studiemedel. Studiehjälp lämnas för studier i gymnasieskolan eller annan gymnasial utbildning till och med vårterminen det år den stude- rande fyller . Studiemedel lämnas till studerande på efter- gymnasial nivå och till vuxenstuderande på grundskole och gymna- sienivå. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Stödformerna studiehjälp och studiemedel administreras av (). CSN:s beslut rörande dessa stöd kan överklagas till . Beslut i ärenden om återbetalning av studielån kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Systemet med studiehjälp och studiemedel kompletteras av andra stödformer som riktar sig till särskilda grupper och som regleras i andra författningar. Regeringens förordning (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor ger möjlighet för svenska med- borgare som har rätt till studiehjälp för studier utom riket att få bidrag för resor. Bidrag vid studier kan vidare lämnas enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymna- sieskolan – s.k. Rg-bidrag – och enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar – s.k. Även de nu nämnda stödformerna administreras av CSN. Besluten får inte överklagas. Även privaträttsliga subjekt har viss roll på studiestödsområdet. Korttidsbidrag kan enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier lämnas vid studier av mindre omfattning och för studier om eget eller närståendes funktionshinder. Bidraget admi- nistreras av i (LO), (), för särskilt utbildningsstöd och . Beslut rörande bidraget kan över- När utredningen i det följande talar om studiestöd avses de stödformer som nämnts (studiehjälp, studiemedel, bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor, Rg-bidrag, TUFF-ersättning och korttidsbidrag) och där det framgår av sammanhanget även de utmönstrade former av stöd som fortfarande kräver CSN:s hand- läggning. Till och med kunde rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande lämnas under högst vid studier t.o.m. på grundskole- eller gymnasienivå. Ytterligare bestämmelser om bidraget fanns i förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Både kommunerna och CSN var inblandade i administrationen av rekryteringsbidrag. Det finns även andra stödformer som har viss bäring på studier, t.ex. stöd enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kom- pletterande utbildningar och förordningen (1996:1100) om aktivi- tetsstöd. Det finns även en stödform som hanteras av CSN men som inte har koppling till studier; stöd enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Sådana andra stödformer – och den behandling av personuppgifter som därvid kan förekomma – kan inte anses omfattade av utredningens uppdrag och berörs inte vidare i detta betänkande. Studiehjälpen är den näst största stödformen räknat i utbetalat stöd (i utbetalat stöd för ). Stu- diehjälpen syftar till att ge alla, oberoende av social och ekonomisk bakgrund och oavsett bostadsort, möjlighet att få den utbildning som man har förutsättningar och intresse för. Studiehjälpen är också en del av stödet till barnfamiljerna och ska bidra till att kom- pensera för de kostnader som är förknippade med barnens utbild- ning. Det allmänna barnbidraget betalas ut till och med det kvartal då barnet fyller . Därefter betalas förlängt barnbidrag så länge barnet studerar i . Studiehjälp, som tar vid om barnet studerar efter , kommer huvudsakligen i fråga från och med kvartalet närmast efter det att den studerande har fyllt till och med vårterminen det år denne fyller . För att studie- hjälp ska betalas fordras att den aktuella utbildningen och läro- anstalten enligt regeringens förordnande omfattas av rätt till stu- diehjälp. Studierna ska, för att vara stödberättigande, i princip bedrivas på heltid. Med vissa undantag gäller som ytterligare krav för studiehjälp att den studerande ska vara svensk medborgare eller därmed jämställd alternativt att denne har permanent uppehålls- tillstånd och bor i riket samt har bosatt sig här i huvudsakligen annat syfte än att genomgå utbildning här. Det ovan angivna syftet med studiehjälpen realiseras genom studiehjälpens tre delar: studiebidrag, extra tillägg och inackor- deringstillägg. Härutöver kan ersättning beviljas för vissa dagliga resor för utlandsstuderande. Denna ersättningsform bör syste- matiskt hänföras till studiehjälpen. Studiehjälp kan betalas även vid den studerandes sjukdom. Likaså kan studiehjälp betalas om den studerande inte kan studera på grund av barns eller annan nära anhörigs sjukdom. Studie- oförmåga på grund av egen eller anhörigs sjukdom ska på begäran kunna styrkas. För det fall läroanstalten anser att den studerande inte har kunnat fullgöra sin bevisbörda avseende studieoförmåga ska detta rapporteras till CSN. För det fall den studerandes uppehälle helt eller till väsentlig del bekostas av staten eller av en kommun gäller särskilda bestämmel- ser om minskning av studiehjälpen. CSN har även i samråd med Kriminalvården meddelat närmare föreskrifter om studiehjälp för studerande som är föremål för kriminalvård. Studiehjälp kan inte beviljas för studier inom kriminalvårdsanstalt eller för studier som ges på ungdomshem (s.k. §12-hem). En studerande som är intagen i kriminalvårdsanstalt och som studerar utanför anstalten kan få studiehjälp med viss reduktion. Studiebidraget reduceras dock inte. För omyndiga betalas studiehjälpen ut till vårdnadshavare. Stu- diehjälpen kan också betalas ut till förvaltare eller, vid särskilda skäl, till en socialnämnd eller någon annan för att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle. För det fall studiehjälp har utbetalats till någon som inte har haft rätt till det, ska CSN återkräva studiehjälpen. Återkrävd stu- diehjälp ska genast betalas tillbaka. Vid utgången av det år när åter- betalningsgäldenären fyller , eller om han eller hon dessför- innan har avlidit, skrivs kvarstående krav av. Studiebidrag betalas till alla bidragsberättigade utan att någon ansökan behöver göras. Läroanstalter har nämligen ålagts en rap- porteringsskyldighet gentemot CSN avseende vilka elever som deltar i undervisningen. Någon behovsprövning eller motsvarande görs inte. Studiebidraget är , 2 kap. 7 § studie- stödslagen. Antalet studiebidragsberättigade har ökat något beroende på befolkningsökningen. Under /2006 fick drygt 360 000 studerande studiebidrag, vilket var omkring 10 000 fler än närmast föregående läsår. Det extra tillägget har bl.a. till syfte att öka möjligheterna för stu- derande i hushåll med dåliga ekonomiska förutsättningar att stu- dera. Behovet av stöd bedöms genom att man räknar fram ett eko- nomiskt underlag. Vid beräkningen av detta underlag beaktas både föräldrarnas och den studerandes ekonomiska förhållanden. Extra tillägg betalas bara efter ansökan om det. Den som är myndig får själv göra ansökan, medan förmyndaren får göra ansökan för underåriga. Det extra tillägget är 285, beroende på det ekonomiska underlagets storlek. Tilläggsbeloppens storlek är fastställda genom 2 kap. 7 § studiestödslagen. Extra tillägg har minskat något , räknat både i antal berättigade och i totalt utbetalat belopp. Under /2006 fick drygt 10 000 studerande extra tillägg. Inackorderingstillägget syftar till att utjämna de ekonomiska skill- naderna som uppstår mellan elever som studerar på hemorten och elever som tillfälligt måste bosätta sig på skolorten för att gå den utbildning de valt. Rätten till inackorderingstillägg är beroende av bl.a. avståndet mellan föräldrahemmet och skolan samt restiden. Någon ekonomisk behovsprövning sker inte. Inackorderingstillägg betalas bara efter ansökan om det. Inackorderingstilläggets storlek är till sina yttre ramar bestämd genom 2 kap. 7 § studiestödslagen (1 190 ). Efter bemyndigande av reger- ingen har CSN meddelat mer detaljerade föreskrifter om inackor- deringstillägget. Kostnaderna för inackorderingstillägg har ökat något . Under /2006 fick drygt 7 000 studerande inackorderingstilllägg, vilket var omkring 1 000 fler än närmast föregående läsår. Enligt regeringens förordning (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor kan sådant bidrag beviljas svensk medborgare som har rätt till studiehjälp för studier utom riket. Bidraget motsvarar i princip kostnaderna för att ta sig mellan bostaden och skolan, om detta avstånd överstiger . Bidrag lämnas bara efter ansökan. Bidrag för dagliga resor är en marginell företeelse och har omfattat cirka 20 studerande . Studiemedel är den största stödformen räknat i utbetalat stöd () och kan betalas till studerande till och med det kalenderår denne fyller . Syftet med studie- medel är att minska betydelsen av de studerandes sociala, ekono- miska och geografiska bakgrund samt att bidra till ett högt delta- gande i utbildning. Studiemedlen är behovsprövade såtillvida att inkomster som överstiger ett visst belopp (fribeloppet) reducerar Studiemedel betalas bara ut efter ansökan, som i vissa fall kan göras elektroniskt.1 Rätten till studiemedel förutsätter i princip att den berättigade studerar och att skötsamhet har iakttagits såvitt avser återbetalning av tidigare studielån och eventuella återkrav. Studiemedel kan beviljas också för studier utomlands. Med vissa undantag gäller som krav för att vara berättigad till studiemedel att den studerande är svensk medborgare eller därmed jämställd alternativt att denne har permanent uppehållstillstånd och bor i riket samt har bosatt sig här i huvudsakligen annat syfte än att genomgå utbildning här. Studiemedel består dels av studiebidrag och i förekommande fall tilläggsbidrag, dels av studielån och i förekommande fall tilläggslån och s.k. merkostnadslån. Det sker viss samordning av studiemedel i förhållande till andra förmåner. Studiemedel får exempelvis inte betalas när den stude- rande får studiehjälp, sjukersättning, aktivitetsersättning eller reha- biliteringsersättning. Vid sjukdom kan studiemedel betalas, trots att inga studier bedrivs. Motsvarande gäller vid vård av barn eller annan närstående. Sjukdom kan också under vissa förutsättningar medföra avskriv- ning av studielån. För studerande som är intagna i kriminalvårdsanstalt eller vars uppehälle helt eller delvis betalas av staten gäller särskilda villkor för studiemedel. För det fall studiemedel har betalats till en studerande som inte har haft rätt till det, ska CSN återkräva medlen. Återkrävda medel ska genast betalas tillbaka. Vid utgången av det år återbetalnings- gäldenären fyller , eller om han eller hon har avlidit, skrivs kvarstående krav av. Studiebidraget är skattefritt. Det finns två olika bidragsnivåer; en generell nivå och en högre nivå. Den högre nivån kan komma i fråga om den studerande har fyllt och studierna gäller utbild- ning på grundskole- eller gymnasienivå och i vissa fall på högskole- 1 Se förordningen (2005:55) om elektronisk överföring av ansökningar om studiemedel och 15 kap. 2 a § Centrala föreskrifter och allmänna råd (CSNFS 2001:1) om beviljning av studiemedel. Studiebidraget är pensionsgrundande för studerande bosatta i . Studerande som har vårdnaden om barn kan få tilläggsbidrag för varje barn till och med det kalenderår barnet fyller . Även tilläggsbidraget är skattefritt, och det påverkar inte heller andra bidrag som exempelvis bostadsbidrag. Studiebidraget kan kompletteras med studielån. Studielånet ska återbetalas. Villkoren för återbetalning av studielånet är olika beroende på vid vilken tid som lånet har upptagits. De moderna reglerna om återbetalning av studielån började gälla . Reglerna förändrades och . Återbetalning sker sålunda enligt tre parallella återbetalningssystem. De olika systemen skiljer sig åt bl.a. vad avser ränteuppräkning av lån, åter- betalningstidens längd och återbetalningsbeloppets storlek. En låntagare kan begära att ett äldre lån ska läggas om så att det hand- läggs enligt villkoren för ett senare återbetalningssystem. För lån som tagits gäller att skulden räknas upp med ett regleringstal. Återbetalningstidens längd beror på skuldens storlek samt på hur gammal låntagaren är när han eller hon börjar betala tillbaka på lånet. Den årliga avgiften som låntaga- ren ska betala baseras på skuldens storlek och på antalet återbetal- ningsår. För lån som tagits mellan 1989 och gäller att återbetalningen är anpassad till låntagarens inkomstsituation. Syftet med den regleringen var bl.a. att förenkla reglerna och göra dem mer rättvisa. Det årliga belopp som ska återbetalas är i princip av årsinkomsten. Skulden räknas upp med en viss ränta som är 2,1 procent.2 Räntan fastställer regeringen . Den beräknas på ett genomsnitt av statens upplåningskostnad . Låntagaren kan inte göra skatteavdrag för räntekostnaden. 2 Se förordningen (2006:1458) om ränta på studielån . Enligt återbetalningsreglerna avseende lån som tagits efter gäller som huvudregel att lånet ska återbetalas under . Återbetalningsskyldigheten inträder närmast efter det att studierna har avslutats. Till skulden läggs en ränta som beräknas på samma sätt som räntan på lån tagna mellan 1989 och . Det finns inbyggda trygghetsregler i återbetal- ningssystemet som gör det möjligt att efter ansökan om det ta hän- syn till den enskildes betalningsförmåga. Låntagaren är skyldig att lämna uppgifter som är av betydelse för tilllämpningen av återbetalningsreglerna till CSN. CSN hämtar även i detta syfte uppgifter från och Försäkrings- kassan. Innan de moderna reglerna om återbetalning av studielån bör- jade gälla fanns det andra regler om studielån som i vissa fall är tillämpliga. Antalet personer som är berörda av dessa äldre låneformer är av naturliga skäl täm- ligen lågt. fanns det 1 176 personer med studielån enligt studiehjälpsreglementet, 4 låntagare med garantilån och 4 låntagare med lån ur allmänna studielånefonden. Tilläggslånet är avsett för studerande som har haft inkomster från arbete eller näringsverksamhet. Syftet med tilläggslånet är att underlätta övergången från arbete eller närings- verksamhet till studier. Återbetalningsvillkoren för tilläggslånet är samma som för det ordinarie studielånet. Merkostnadslånet är ett kompletterande lån som kan ges för vissa styrkta merkostnader som har samband med studierna. CSN har efter bemyndigande meddelat tämligen detaljerade föreskrifter om för vilka kostnader merkostnadslån kan beviljas. Som exempel på kostnader som berättigar till merkostnadslån kan nämnas kost- nader för dubbel bosättning, studieresor och undervisningsavgifter. Återbetalningsvillkoren för merkostnadslånet är samma som för det ordinarie studielånet. Enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktions- hindrade elever i gymnasieskolan kan s.k. Rg-bidrag lämnas till dels döva eller hörselskadade elever, dels svårt rörelsehindrade elever. Rg-bidraget administreras av CSN och kan lämnas till elever som tillfälligt måste bosätta sig på utbildningsorten. Bidrag kan lämnas för kostnader för resor, kost och logi, merkostnader i studierna på grund av funktionshindret och i vissa fall för kostnad för annan service i samband med boendet. kan Rg-bidrag lämnas som ett tilläggsbidrag till studerande från och med det andra kalenderhalv- året det år de fyller . Tilläggsbidraget lämnas endast till stude- rande som får aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och därför inte har rätt till stu- diemedel enligt 3 kap. studiestödslagen. Tilläggsbidraget lämnas med ett belopp som motsvarar det studiebidrag som lämnas inom studiehjälpen (). Om en elev obehörigen har fått Rg-bidrag, ska vad som lämnats för mycket genast återkrävas. Fordran på grund av återkrav bevakas till dess att eleven avlider eller till det år då denne fyller . Där- efter avskrivs fordran. Ersättning för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (s.k. TUFF-ersättning) regleras i förordningen (1997:1158) om stats- bidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Syftet med ersättningen är att ge föräldrar till barn, som är beroende av tecken- språk för kommunikation, sådana färdigheter i teckenspråk att de kan främja sitt barns utveckling. TUFF-ersättning kan lämnas till föräldrar som deltar i teckenspråksutbildning som det lämnas statsbidrag för. Den som på grund av deltagande i sådan utbildning förlorar arbetsförtjänst eller motsvarande har rätt till ersättning med visst belopp. Även resekostnadsersättning kan lämnas. TUFF-ersättning administreras av CSN. Om någon fått för mycket ersättning, ska detta belopp genast återkrävas. Förutsättningarna för att bevilja korttidsbidrag anges för när- varande i förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier.3 Bidrag kan lämnas till den som bedriver studier i mindre omfatt- ning på grundskole- eller gymnasienivå, den som bedriver studier i mindre omfattning om funktionshinder och den som bedriver stu- dier i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Syftet med bidraget till studerande på grundskole- och gymna- sienivå är att rekrytera personer med kort tidigare utbildning till studier i mindre omfattning och att stimulera till fortsatta studier. Syftet med bidraget för studier om funktionshinder är att öka kun- skapen om det egna funktionshindret och förbättra funktions- hindrades möjligheter att ta del av samhällslivet som andra. Bidraget administreras av i (LO) eller ()4 förutom när det gäller bidrag som avser alfabetisering i samiska eller studier med anknytning till funktionshinder och särvux då i stället respektive för särskilt utbildningsstöd (SISUS) administrerar bidraget. Viss samordning mellan förmåner sker. Korttidsbidrag får t.ex. inte lämnas för den tid för vilken det lämnas studiemedel. Bidrag får lämnas även för tid då den studerande på grund av sjukdom inte har deltagit i studierna. Studieoförmågan måste styr- kas genom intyg. Om någon felaktigt fått för mycket korttidsbidrag, ska beloppet återkrävas. Fordran på grund av återkrav bevakas till dess att eleven avlider eller till utgången av det år då gäldenären fyller . Där- efter avskrivs fordran. Det statliga anslaget för korttidsbidrag uppgår till . Anslaget fördelar sig mellan aktörerna på området på följande sätt: 3Se också prop. 2000/01:107. 4Se 8 § lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Utbildnings- departementets verksamhetsområde. Följande antal studerande har fått korttidsbidrag: I en remisspromemoria från har det före- slagits förändringar i fråga om korttidsbidraget.5 Förordningen om bidrag vid korttidsstudier föreslås upphöra att gälla vid utgången av 2007. Studerande som har beviljats bidrag och påbörjat korttidsstudier och således inrättat sig efter detta, bör enligt förslaget få behålla bidraget även till den del som det lämnas för studier efter utgången av 2007, dock längst till och med .