sou · GWB355 · 2008-06-02 00:00:00 — Beträffande ansvars- och rollfördelningen mellan myndigheter- na med ansvar för sjöövervakning utgick regeringens direktiv till kommittén från att efter inrättandet skulle full- göra samma tulluppgifter som före organisationsförändringen. De numera upphävda författningarna tullagen (1987:1065)TPF15FPT och lagen (1960:418) om straff för varusmugglingTPF16FPT ändrades därför så att efter avskiljandet från kunde fullgöra samma tulluppgifter som tidigare och vidare så att var skyldig att medverka i kontrollverksamhet med stöd av tullagen. I detta ingick också en mer allmän tillsyn. Kommittén pekade på att ett löpande naturligt samarbete mellan myndigheterna förutsatte dagliga informations- och planeringskontakter mellan vakthavande befäl inom respektive myndighet. Vidare föreslog kommittén att skulle medverka i den löpande tullkontrollen av 12TP PT A. prop. 13TP PT Dir. 1987:31. 14TP PT SOU 1989:26, roll i den framtida sjöövervakningen. 15TP PT Författningen har upphävts genom SFS 1994:1550. 16TP PT Författningen har upphävts genom SFS 2000:1225 (lagen om straff för smuggling, smugg- lingslagen). sjötrafiken samt i tullkontrollen längs kusten och i hamnar. Tull- verket skulle dock ansvara för tullkontroll- och klareringsverksam- het i större hamnar. Myndigheterna skulle kontinuerligt informera varandra. Dessutom skulle planeringen av allmänna pådrag ske i samråd mellan berörda ledningsorgan så att resurserna kunde an- vändas effektivt.TPF17FPT När det gällde samarbete med sjöpolisen kon- staterade att myndigheternas operativa verksamhet och arbetsuppgifter i många hänseenden sammanföll, men att allmän ordningshållning, anmälningsupptagning och vissa brottsutredningar som omfattades av polisens ansvar föll utanför kompetensområde. Kommittén förordade, efter att ha belyst och analyserat olika alternativ för att minska sektori- seringen av uppdraget att bedriva sjöövervakning, att regeringen skulle initiera en utredning rörande kartläggning och behov av över- vakning inom sjöpolisens och gemensamma verk- samhetsområde.TPF18FPT Kommittén övervägde också om uppdraget att bedriva sjöövervak- ning skulle bli effektivare om polisiära befogen- heter utökades genom en ändring av lagen (1982:395) om Kustbevak- ningens medverkan vid polisiär övervakning (LKP). Utan att närmare gå in på några förklaringar ansåg kommittén att det saknades skäl att ge kustbevakningstjänstemännen ytterligare sådana befogenheter.TPF19FPT har varit föremål för ytterligare översyner . Drygt efter tillkomsten av som egen myndighet, , uppdrog regeringen åt Stats- kontoret att genomföra en studie av organisation och verksamhet.TPF20FPT Statskontorets granskning av myndigheten myn- nade ut i bedömningen att i stort sett är en effektiv, kostnadseffektiv och väl fungerande myndighet.TPF21FPT Statskontoret pekade emellertid på ett antal åtgärder som skulle kunna bidra till att göra ännu effektivare. En sådan åt- gärd var att utveckla formerna för samverkan med vissa andra myn- digheter. Genom att tydliggöra samverkansmyndigheternas uppgifter, ansvaret mellan myndigheterna och deras förväntningar på varandra skulle effektiviteten kunna förbättras.TPF22FPT Statskontoret påtalade också 17TP PT SOU 1989:26 s. 30 f. 18TP PT A. SOU s. 44–54. 19TP PT A. SOU s. 46 och 54. 20TP PT Fö 1999/1235/. 21TP PT Statskontorets rapport (2000:1) Effektivare kustbevakning. 22TP PT A.a. s. 70 f. att myndigheten borde uppnå full kostnadstäckning inom verksam- hetsgrenen uppdragsverksamhet. Vidare framhöll Statskontoret bl.a. att det fanns anledning att överväga en ny samlad lag om kustbe- vakning som skulle reglera och tjänstemännens uppgifter, ansvar och befogenheter.TPF23FPT 23TP PT A.a. s. 11. 3En introduktion till och dess verksamhet I detta avsnitt beskriver vi översiktligt samtliga verksamhetsområden. En närmare redogörelse för uppdrag, framförallt uppgiften att bedriva sjöövervakning, och en kustbevakningstjänstemans befogenheter finns i avsnitten 7 respek- tive 11. I avsnitt 2 har vi redogjort för framväxten av som en civil myndighet som sorterar under Försvarsdepartementet. De uppgifter som ansvarar för och utför omfattar emellertid ett flertal politikområden och berör direkt eller indirekt också flera andra myndigheter. Eftersom verksamheten är så komplex väljer vi att redovisa den övergripande innan vi redogör för orga- nisationen. verksamhet bygger till viss del på samverkan med civila myndigheter som saknar eller har otillräckliga resurser att verka till sjöss. Rollen som samverkansmyndighet har förstärkts inte minst till följd av den snabba utvecklingen inom myndighetens verksamhetsområde och medlemskap i . Denna sam- verkan med andra myndigheter utvecklas vidare i avsnitt 5. verksamhet styrs övergripande genom de reg- leringsbrev som regeringen utfärdar med stöd av beslut om statsbudgeten och genom storleken av de anslag som be- viljas myndigheten i denna. Myndighetens uppgifter regleras närmare dels i förordningen (2007:853) med instruktion för (myndighetens instruktion) dels i de särskilda lagar och förordningar som innehåller bestämmelser om verksamheten. interna organi- sation samt fördelning av ansvar och uppgifter regleras i Kustbevak- En introduktion till och dess verksamhet ningens arbetsordning, vilken meddelats med stöd av 4 § myndig- hetsförordningen (2007:515).TPF1FPT 3.2Övergripande verksamhet enligt regleringsbrevet verksamhet omfattar enligt regleringsbrevet för , i likhet med vad som gällde föregående år, sex politikområden och ett antal övriga mål och rapporteringskrav.TPF2FPT Ramanslaget uppgår till 857 244 tkr. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäker- het. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Antalet brott ska minska och antalet brottsoffer därmed bli färre. ska genom övervakning och kontroll till sjöss förebygga brottslighet och öka människors trygghet. ska ha god förmåga att upptäcka brott och i sam- verkan med andra brottsbekämpande myndigheter utveckla denna skicklighet. Målet är att förmågan att klara upp brott ska öka som verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. ska vidare genomföra över- vakning och kontroll av sjötrafiken så att gränskontrollen till sjöss uppfyller de krav som följer av europeiska och nationella bestäm- melser. ska bidra till att en större andel rapporterade misstänkta brott leder till rättsliga åtgärder. Myndigheten ska vidare bl.a. återrapportera och redovisa de åt- gärder som har vidtagits för att bekämpa den organiserade brotts- ligheten. 1TP PT Arbetsordning för , föreskrifter och allmänna råd, KBV FAR 2007:1, beslutad och med ändringar införda genom beslut (275/07) och (00-128/08). 2TP PT Regeringsbeslut , Fö2006/2856/, Fö 2007/166/EPS (delvis) m.fl. Jfr även beslut om verksamhet för (prop. 2007/08:1, utgiftsområde 6, bet. 2007/08:FöU1, rskr. 2007/08:41). En introduktion till och dess verksamhet Politikområde Skatt, tull och exekution Målet för verksamhetsområdet tull är enligt regleringsbrevet att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att över- trädelser av bestämmelserna om in- och utförselrestriktioner ska före- byggas och upptäckas. Inom verksamhetsgrenen brottsbekämpning är målen att bekämpa den organiserade och storskaliga brottsligheten, att i samarbete med bedriva ett utvecklingsarbete för att förbättra urvalet i den fysiska kontrollverksamheten, att ge narkotikabekämpningen högsta prioritet samt att även prioritera att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol- och tobaksvaror. Kustbevak- ningen ska på så vis bidra till att minska tillgången till narkotika och illegalt införd alkohol och tobak i och till regeringen bl.a. återrapportera antalet beslagstillfällen samt beslagsmängder. Huvudmålet är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Insatser ska genom- föras effektivt för att bevara, skydda och vårda miljön, samt restau- rera och återställa skadad miljö så att miljökvalitetsmålen nås. Ett delmål är att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg inom svenskt ansvarsområde i och ska ha minskat och vara försumbara, dvs. ligga på en sådan nivå att den biologiska och ekonomiska påverkan minimeras. Ett ytterligare mål är att dumpning till sjöss, liksom otillbörliga störningar i djur- och naturskyddsområden ska vara försumbara. Transportpolitiken ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. De mål som gäller för inom verksamhetsgrenen sjötrafikövervakning och sjösäkerhetstillsyn är: En introduktion till och dess verksamhet En säker sjöfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas. Sjötran- sportsystemet ska anpassas till de krav som följer av detta. En god miljö, där sjötransportsystemet anpassas till kraven på god och hälsosam livsmiljö för alla och där god hushållning med naturresurser främjas. Sjötransportsystemets utformning ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Vidare ska bidra till utvecklingen av sjötrafik- övervakningen och sjösäkerhetstillsynen och inom ramen för denna verksamhet fortsätta utvecklingen av det riskanalysbaserade arbets- sättet. Målen inom verksamhetsgrenen Fiskerikontroll är att bedriva ett ekologiskt hållbart fiske och vattenbruk samt att miljökvalitets- målen uppnås.TPF3FPT Fiskerikontrollen ska genomföras i enlighet med den gemen- samma fiskeripolitiken inom EU. Vidare ska fiskeribrott förhindras och såväl gemenskapslagstiftning som nationell lagstiftning beaktas. En effektiv övervakning och kontroll ska leda till att reglerna efter- levs i hög grad och bidra till att det olaga fisket blir försumbart. Åtgärder för att motverka illegalt fiske i ska prioriteras. En riskanalysbaserad fiskerikontroll ska genomföras i nära samverkan med . Målen för detta politikområde är bl.a. att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor. Målet är dessutom att medverka till att minska lidande och skadeverk- ningar av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. ska ha ständig beredskap för miljöräddnings- operationer till sjöss samt ha förmåga att tidigt kunna påbörja be- kämpningsoperationer. ska ha ökat förmågan till nödbogsering, nödläktring och brandbekämpning till sjöss, i syfte att förhindra att olja kommer ut i vattenmassan vid en fartygsolycka, 3TP PT Miljökvalitetsmålen redovisas i prop. 2004/05:150. En introduktion till och dess verksamhet och ha ökat förmågan att med nationella re- surser bekämpa oljeutsläpp på upp till . ska inom sitt ansvarsområde bidra till att genomföra för (BSAP).TPF4FPT ska ha en beredskap för sjöräddning som på- tagligt bidrar till att rädda människoliv till sjöss. Vidare ska ha god krishanteringsförmåga, ope- rativ förmåga och förmåga att i samhällsviktig verksamhet motverka allvarliga störningar i enlighet med de definitioner som anges i regeringsbeslut. Inom området för övriga mål anger regleringsbrevet bl.a. att Kust- bevakningen ska bidra till att utveckla arbetsmetoderna och det riskanalysbaserade arbetssättet inom området för sjöövervakning samt att denna utveckling ska ske i nära samverkan med ansvariga myndigheter. 3.3Uppgifter enligt myndighetens instruktion närmare uppgifter regleras i huvudsak i myndig- hetens instruktion.TPF5FPT Denna tydliggör myndighetens uppgifter, bl.a. genom att precisera begreppet sjöövervakning. Det framgår också klart att myndigheten enbart har civila uppgifter. Enligt 1 § instruktionen har myndigheten till uppgift att bedriva sjöövervakning i Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon samt på land i anslutning till dessa vatten. Uppdraget preciseras på så sätt att detta omfattar övervakning för att förebygga och ingripa mot störningar av ord- ningen i sjötrafiken, att i enlighet med särskilda föreskrifter förhindra och upptäcka brottslig verksamhet, att ingripa vid misstanke om brott, samt att utreda och beivra eller bistå med utredningen av brott (2 och 3 §§). 4TP PT Angående HELCOM, se avsnitt 5.3.5. 5TP PT Förordningen (2007:853) med instruktion för . En introduktion till och dess verksamhet I uppgift att bedriva sjöövervakning ingår vidare att utreda och besluta i ärenden om vattenföroreningsavgift (4 §) och att bedriva tillsyns- och kontrollverksamhet i den utsträckning det följer av föreskrifter och i förekommande fall efter överens- kommelse med annan myndighet (5 §). Inom ramen för uppdraget att bedriva sjöövervakning ska Kust- bevakningen vidare vara kontaktpunkt för sjötrafiken för anmälningar enligt föreskrifter om gränskontroll avseende personer och i fråga om sjöfartsskydd enligt överenskommelse med annan myndighet (7 § första stycket). är också enligt överenskom- melse med annan myndighet kontaktpunkt när det gäller fiskeri- kontroll (7 § andra stycket). Med stöd av tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till konvention mot gränsöverskridande organi- serad brottslighet är vidare behörig myndighet att ta emot och besvara förfrågningar från andra konventionsstater (7 § tredje stycket). Utanför sitt verksamhetsområde svarar också för sådan övervakning av fisket som åvilar svensk myndighet och som följer av vissa i instruktionen närmare preciserade internationella åtaganden som binder (8 §). Beträffande fiske ansvarar också för del av de kontrollåtgärder som EU genomför till sjöss inom det område som regleras av Nordostatlantiska (). Myndigheten får för ändamålet utse behöriga tjänstemän att vara inspektörer och koordinatorer (9 §).TPF6FPT Utanför sitt ansvarsområde får också medverka i EU:s operativa samarbete när det gäller kontroll av medlemsstater- nas yttre gränser.TPF7FPT Myndigheten får för detta ändamål utse behöriga tjänstemän att ingå som gränsbevakningstjänstemän i sådana enheter (10 §). Inom ramen för myndighetens räddningstjänstuppdrag och med stöd av särskilda föreskrifter har vidare ett själv- ständigt ansvar för miljöräddningstjänsten till sjöss i syfte att begränsa konsekvenserna av olyckor och utsläpp. 6TP PT Nordostatlantiska (), där Europeiska gemenskapen ingår som medlem, grundades och är en regional fiskeriorganisation med nordöstra som sitt kontrollområde. 7TP PT Detta samarbete sker med stöd av och rådets förordning (EG) nr 863/2007 av om inrättande av en mekanism för upprättande av snabba gräns- insatsenheter och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 vad beträffar den mekanismen och regleringen av gästande tjänstemäns uppgifter och befogenheter. En introduktion till och dess verksamhet på anmodan av räddningsledare i sjöräddningstjänst och annan rädd- ningstjänst (11 §). Vid räddningstjänstinsatser får begära bistånd från och lämna bistånd till utländska myndigheter eller en medlemsstat i EU (12 §). Sådant bistånd kan också begäras från eller lämnas till de nordiska länderna eller andra stater enligt ingångna överenskommelser.TPF8FPT Vidare får begära bistånd vid miljöräddningsinsatser till sjöss av EU:s sjösäkerhets- byrå (13 §).TPF9FPT har även till uppgift att samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation till berörda myndigheter (14 §). I myndighetens uppdrag ingår också att medverka i internationell samverkan för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, annan sjöövervakning och miljöräddningstjänst. ska vidare samverka med andra myndigheter för att främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsom- råde (15 §). har möjlighet att, mot avgift, bedriva uppdrags- verksamhet (16 §). Tillsammans med andra myndigheter svarar för frågor som rör myndighetsutövning till sjöss eller i anslutning till sjötrafiken. Det geografiska verksamhetsområdet består framför allt av Sveriges sjöterritorium och svensk ekonomisk zon samt en- ligt vissa författningar land i anslutning till dessa vatten. När det gäller de delar av sjöterritoriet som består av sjöar, kanaler och vatten- drag omfattar uppdraget att bedriva sjöövervakning endast och , medan räddningstjänsten också omfattar Vättern.TPF10FPT Uppdraget att övervaka fisket är med stöd av myndighetens instruk- tion geografiskt utsträckt även till sådana områden som det enligt olika mellanstatliga överenskommelser och åligger svensk myndighet att övervaka.TPF11FPT Som vi redovisat ovan kan Kustbevak- ningen också verka utanför sitt geografiska område som en följd av 8TP PT 9 kap. 1 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 9TP PT Se och rådets förordning (EG) nr 724/2004 av om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå. 10TP PT 1 § förordningen med instruktion för och 4 kap. 3 § lagen om skydd mot olyckor. 11TP PT Se vidare avsnitt 7.7. En introduktion till och dess verksamhet EU:s operativa samarbete för kontroll av medlemsstaternas yttre gränser och med stöd av förpliktelser som åtagit sig genom internationella överenskommelser avseende bl.a. räddningstjänst- insatser.TPF12FPT I och med att verksamheten i viss utsträckning utövas också på land i anslutning till övervakningsområdet utför vissa uppgifter t.ex. i hamnar, på stränder och öar samt på kobbar och skär.TPF13FPT Den närmare avgränsningen av det geografiska verksamhetsom- rådet för , och vilka befogenheter eller en tjänsteman vid myndigheten har i olika områden, är emel- lertid en komplex fråga. Vi återkommer därför till dagens geogra- fiska avgränsningar i senare avsnitt (avsnitten 8 och 12). 12TP PT Se vidare 10 och 12 §§ instruktionen. 13TP PT Jfr 1 § förordningen med instruktion för och formuleringen på land i anslutning till dessa vatten samt 3 § föreskrifter om medverkan vid polisiär övervakning, nr 4/95, beslutade . Såsom framgått i avsnitt 2 beslutade att från skulle skiljas från och bilda en egen myndighet under Försvarsdepartementet. har allt- varit uppbyggd så att den övergripande verksamheten leds från en central ledning medan den operativa verksamheten kon- trolleras och bedrivs på regional och lokal nivå. leds av en generaldirektör, som är myndighets- chef.TPF1FPT Vid finns också en överdirektör.TPF2FPT Vidare ska det finnas ett insynsråd med högst tio ledamöter.TPF3FPT Centrala ledningen består av överdirektören, verkssekretariatet och sex avdelningar benämnda sjöövervakningsavdelningen, rädd- ningstjänstavdelningen, tekniska avdelningen, personal- och utbild- ningsavdelningen, ekonomiavdelningen och informationsavdelning- en.TPF4FPT Centrala ledningen finns i . Sjöövervakningsavdelningens verksamhet omfattar myndighetens uppgifter nationellt och internationellt inom sjöövervakningstjänsten. Till sjöövervakningstjänsten hör att ansvara för eller bistå andra myndigheter med övervakning, brottsbekämpande verksamhet samt kontroll och tillsyn. Sjöövervakningsavdelningen vid den centrala ledningen bedriver inte någon operativ verksamhet. Däremot svarar avdelningen för beredning, planering och tillämpning av den långsiktiga inriktningen 1TP PT 20 § förordningen (2007:853) med instruktion för (instruktionen). 2TP PT 21 § instruktionen. 3TP PT 18 § instruktionen. 4TP PT 2 kap. 7 § första stycket arbetsordningen, KBV FAR 2007:1. I uppgiften ingår också uppföljning och analys av verksamheten. Sjöövervakningsavdelningen är inom ansvarig för verksamheten vid det tillsammans med polisväsendet och Tull- verket inrättade Maritimt Underrättelsecentrum (MUC).TPF5FPT Vidare ansvarar avdelningen bl.a. för den samordnande funktionen för myn- dighetens brottsutredningar och förundersökningar och för Kust- bevakningens databaserade informations- och beslutsstödsystem (KIBS), som används för ordergivning och avrapportering. Även del i Fiskerikompetenscenter (FKC), som har inrättats gemensamt av och , i syfte att fördjupa och effektivisera fiskerikontrollen, ingår i avdel- ningen.TPF6FPT Räddningstjänstavdelningen ansvarar centralt för Kustbevakning- ens miljöräddningstjänst och annan räddningstjänst. Det ankommer på avdelningen att borga för att det finns ständig beredskap för dessa ändamål. Som vi har beskrivit i avsnitt 3.3 har bl.a. till särskild uppgift att samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation till berörda myndigheter. För att bi- stå i detta arbete ska det vid myndigheten finnas ett samrådsorgan för civil sjöövervakning och sjöinformation. Sam- rådsorganet består av myndighetens chef, som är ordförande, och högst tio andra ledamöter samt ersättare för dessa.TPF7FPT Detta organ benämns i arbetsordningen sjöövervakningsrådet.TPF8FPT är också skyldig att ha en personalansvarsnämnd.TPF9FPT 4.3Den regionala och lokala organisationen verksamhet på regional nivå bedrivs i fyra regioner; Region , Region , Region och Region samheten inom varje region leds av en regionchef. Antalet anställda i operativ tjänst är mellan 90 och 130 per region. Organisatoriskt jämställs Kustbevakningsflyget, som leds av chefen för , med en region och dess ledning 5TP PT Se vidare avsnitten 5.2.1 och 5.2.3. 6TP PT FKC beskrivs närmare i avsnitt 5.2.5. 7TP PT 19 § instruktionen. 8TP PT 2 kap. 3 § tredje stycket arbetsordningen. 9TP PT 23 § instruktionen. 10TP PT 2 kap. 9 § första stycket arbetsordningen. likställs med en regionledning. ligger ansvaret för flyg- säkerheten i på Kustbevakningsflyget och är där organiserat på motsvarande sätt som inom ett civilt flygbolag, med chefen för som verksamhetsansvarig samt med en kvalitetschef, en flygchef och en teknisk chef.TPF11FPT Antalet piloter är 14 (exklusive flygchef och chefspilot). Därtill kom- mer 19 systemoperatörer (exklusive stationschefen). Samtliga är kustbevakningstjänstemän. Flygledningen finns i . Den lokala organisationen utgörs av 26 stationer, varav en är flygkuststation (lokaliserad till , –Airport). Kuststationerna finns från till samt i och på . Flygverksamheten är risktäckande och ut- gör också en resurs till kustbevakningsfartygen. Kustbevaknings- tjänstemännen samt fartyg, flygplan och övriga resurser har för- delats på stationerna utifrån det operativa behovet. Regionledningarna för regionerna Nord, Syd, Ost och Väst finns i , , och . Varje region- ledning består av 15–20 personer, inklusive vakthavande befäl. Där finns en ständigt bemannad ledningscentral och vakthavande befäl i tjänst dygnet runt. Från ledningscentralerna styrs den dagliga ope- rativa verksamheten. Regionledningarna ansvarar för att det på regional nivå finns beredskap även utanför kontorstid. ledningscentral i Region är kontaktpunkt (Swedish Center, SMC) och ansvarar som sådan rikstäckan- de för anmälningar enligt samt för anmälningar enligt lagstiftningen om sjöfartsskydd. Ledningscentralen i Region är kontakt- punkt dels för gränsövervakningssamarbetet i (BSRBCC) och i EU- och Schengenfrågor, dels för miljöräddnings- samarbetet inom olika internationella organ (se vidare avsnitt 5.3.2). Ledningscentralen utgör i dessa sammanhang svensk National Contact Center (NCC) respektive National Contact Point (NCP). Regionledningen i Region ansvarar för administration och uppföljning av ordningsbot samt samordnar verksamhet med Riks- kriminalpolisen och den . 11TP PT 3 kap. 27 § arbetsordningen. 4.4Operativ ledning och resurser har cirka 770 anställda. Av dessa är cirka 520 utbildade och behöriga kustbevakningstjänstemän i yttre operativ tjänst med polisiära och andra rättsliga befogenheter. verksamhet är operativt inriktad med fartyg till sjöss dygnet runt. Myndigheten har därigenom allmänt sett en hög beredskap. Resurserna består i ett 30-tal övervakningsfartyg, tolv miljöskyddsfartyg, två flygplan, tre svävare och cirka 50 hög- hastighets- respektive arbetsbåtar samt diverse fordon. tillkommer tre nya, större kombinationsfartyg som ska kunna ta hand om större volymer olja, nödbogsera och släcka bränder till sjöss. Ett av dessa fartyg är också specialutrustat för att kunna hantera kemikalieolyckor. Dessutom kommer de nuvarande flygplanen att ersättas med tre nya av typen Dash 8Q-300.