sou · GVB317 · 2008-01-01 00:00:00 — Syftet med undersökningen var att få upplysning om allmänhetens syn på for- merna för ingående av äktenskap. Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. som en postenkät med två påminnelser. PopulationenTPF11FPT utgjordes av kvinnor och män i åldern 20–. Totalt var det 1 804 personer som besvarande frågeblanketten, vilket är av urvalet.TPF12FPT Uppräkning med vikter medför att resultatet kan redovisas för hela populationen och inte bara för personerna i urvalet. Varje person i urvalet representerar ett visst antal personer i populationen. Enkät- svaren är således representativa för befolkning i den ålder då giftermål normalt har störst aktualitet. ingår som bilaga 3 till betänkandet. I enkäten ställde utredningen först några frågor om nuvarande former för ingående av äktenskap. Den inledande frågan gällde in- ställningen till kyrklig och borgerlig vigsel. kan man välja mellan att gifta sig borgerligt eller inom eller inom annat trossamfund. Vigsel inom trossamfund och borgerlig vigsel Nästan hälften av de tillfrågade () föredrog vigsel inom trossamfund medan föredrog borgerlig vigsel. För 1 pro- cent spelade det ingen roll vilket och hade ingen åsikt. En annan fråga tog sikte på själva vigseln och vilka faktorer som är av särskild betydelse för den enskilde. Varje person uppmanades att kryssa i tre svarsalternativ var. 11TP PT Med populationen avses de objekt man vill dra slutsatser om. För att dra ett urval från popu- lationen skapas en urvalsram som avgränsar, identifierar och möjliggör koppling till objekten i populationen. Urvalsramen i undersökningen skapades utifrån Registret över totalbefolkningen och bestod av samtliga folkbokförda i i åldern 20–. Antalet individer i ramen var 3 050 410 . 12TP PT Urvalsstorleken bestämdes ursprungligen till 3 000 personer. Nettourvalet efter det att den s.k. övertäckningen hade tagits bort från bruttourvalet blev 2 994 personer. SOU 2007:17 Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. Vad tycker du är viktigast när det gäller att välja hur vigseln skall Själva vigselceremonin och allt runt omkring Stämningen vid en vigsel Möjligheten för oss att visa samhörighet i närvaro av släkt och vänner Att det är en fin tradition Platsen eller orten för vigseln Att vigseln kan ske med kort varsel Litet drygt hälften av de svarande angav att möjlighet att visa sam- hörighet i närvaro av släkt och vänner är en viktig sak när det gäller att välja hur vigseln skall gå till. Själva vigselceremonin och allt runt omkring samt stämningen vid en vigsel är andra faktorer som nästan hälften av svarspersonerna fäste särskild vikt vid. Däremot synes praktiska skäl spela mindre roll. Endast ett fåtal () tyckte att det är särskilt viktigt att vigsel kan ske med kort varsel. Svarspersonerna fick också ange vad som var allra viktigast i sam- band med en vigsel. 13TP PT Svarspersonerna räknade bl.a. upp faktorer såsom kärlek, samhörighet, samförstånd och efterföljande fest. Vissa personer angav ekonomiska eller juridiska skäl. Vidare nämndes vikten av att själv få bestämma när, var och hur en vigsel skall gå till samt vem som skall vara vigselförrättare. 14TP PT Summan av procenttalen blir inte 100 eftersom svarspersonerna fick kryssa i tre alternativ. Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. SOU 2007:17 Om du bara ska välja en sak, vilken väljer du då? Själva vigselceremonin och allt runt omkring Stämningen vid en vigsel Möjligheten för oss att visa samhörighet i närvaro av släkt och vänner Att det är en fin tradition Platsen eller orten för vigseln Att vigseln kan ske med kort varsel tyckte att det allra viktigaste att ta hänsyn till när det gäller att välja hur vigseln skall gå till är möjligheten att visa sam- hörighet i närvaro av släkt och vänner. ansåg att det vikti- gaste är själva ceremonin och allt runt omkring medan menade att stämningen vid en vigsel är viktigast. Minst viktigt är att vigseln kan ske med kort varsel. Trots att nästan hälften av de tillfrågade föredrog kyrklig vigsel var det som tyckte att religiösa faktorer spelar en viktig roll i samband med vigseln och enbart fäste avgö- rande vikt vid de religiösa faktorerna. Sammantaget ger svaren stöd för antagandet att många människor vill gifta sig i kyrkan av andra än religiösa skäl. I enkäten ställde utredningen också ett antal frågor om framtida former för ingående av äktenskap, bl.a. om det är viktigt att kunna välja vigselförrättare. 15TP PT Svarspersonerna angav bl.a. faktorer som kärlek och bröllopsfest samt att man får gifta sig var man vill. SOU 2007:17 Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. Tycker du det är viktigt att kunna välja vem som ska förrätta Ja, mycket viktigt Nej, inte särskilt viktigt Mer än hälften av de tillfrågade () tyckte att det är mycket viktigt att kunna välja vem som skall förrätta vigseln medan 32 pro- cent inte tyckte att det är särskilt viktigt. Frågan om vem som bör ha rätt att förrätta juridiskt giltiga vigslar besvarandes enligt följande. Flera svarsalternativ kunde väljas. Tabell 6.9 Vilka tycker du bör ha rätt att förrätta vigslar som är juridiskt giltiga? Präster och deras motsvarigheter i Svenska kyrkan och andra trossamfund (har rätt ) Domare i domstol (har rätt ) Andra personer som fått särskilt tillstånd att vara vigselförrättare (har rätt ) Tjänstemän på annan myndighet, nämligen...TPF FPT Egna förslag till kategorier av personer som bör få vigselrättTPF FPT 16TP PT Bland annat nämndes ambassader. 17TP PT Flera svarspersoner som lämnade egna förslag ansåg att brudparet själva skall få välja vigsel- förrättare, t.ex. en god vän eller nära anhörig. De föreslog därför att privatpersoner skall kunna ansöka om engångstillstånd att förrätta vigsel. Andra förslag på vigselförrättare var bl.a. militära befäl, sjökaptener, läkare och advokater. 18TP PT Eftersom varje person kunde kryssa i flera alternativ var så blir inte summan av procent- talen 100. Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. Av svarspersonerna ansåg att präster och deras motsvarig- heter i och andra trossamfund liksom bör ha rätt att förrätta vigslar som är juridiskt giltiga. tyckte att personer som har fått särskilt tillstånd att vara vigselförrättare bör ha kvar sin vigselrätt och menade att domare i domstol bör ha kvar denna befogenhet. Majoriteten förordade således att nu- varande ordning behålls. Intresset av att t.ex. tjänstemän på Skatte- verket skall kunna förrätta vigsel framstår däremot som minimalt (). Utredningen inhämtade också upplysningar om hur pass viktigt det är för den enskilde att ha geografisk närhet till vigselorten. Tabell 6.10 Tycker du att det är viktigt att kunna gifta sig på hemorten (eller någonstans i närheten)? Ja, mycket viktigt Nej, inte särskilt viktigt Svaren visar att geografisk närhet uppfattas som betydelsefullt. 63 pro- cent av de tillfrågade ansåg nämligen att det är mycket viktigt att kunna gifta sig på hemorten. tyckte inte att det är sär- skilt viktigt men endast en mindre andel () uppfattade det som helt oviktigt. En annan fråga i enkäten gällde betydelsen av att själva vigsel- ceremonin blir högtidlig. Tabell 6.11 Är det viktigt att själva vigselceremonin blir högtidlig? Ja, mycket viktigt Nej, inte särskilt viktigt Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. En majoritet av de tillfrågade () svarade att det är mycket viktigt att själva vigselceremonin blir högtidlig medan inte tyckte att det är särskilt viktigt. Endast ett fåtal ansåg att det är helt oviktigt (). På en fråga om det är viktigt att äktenskap bara kan ingås vid en särskild ceremoni lämnades följande svar. Tabell 6.12 Är det viktigt att äktenskap bara kan ingås vid en särskild ceremoni? Enligt av de tillfrågade är det inte viktigt att äktenskap bara kan ingås vid en särskild ceremoni. Nästan lika många personer () ansåg emellertid att det är viktigt och ytterligare 23 pro- cent tyckte att det är mycket viktigt. hade ingen åsikt. Enkäten avslutades med en fråga som syftade till att få upplysning om allmänhetens inställning till en ordning med obligatorisk borger- lig vigsel istället för nuvarande valfrihet mellan kyrklig och borgerlig vigsel. Tabell 6.13 I flera andra länder har man andra vigselceremonier än vad vi har i . Där kan man bara gifta sig borgerligt och väljer sedan själv om man vill ha särskild kyrklig välsignelse av äkten- skapet eller inte. Vad tycker du om det sättet att gifta sig på? Bra, de svenska vigselreglerna bör likna systemet i dessa länder Det är sämre, vi bör behålla det svenska systemet med valfrihet mellan kyrklig och Har ingen åsikt/Spelar ingen roll för mig Statistiska uppgifter, undersökningar, m.m. Mer än hälften () av svarspersonerna ansåg att det svenska systemet med valfrihet mellan kyrklig och borgerlig vigsel bör behål- las medan var positiva till en ordning med enbart borger- lig vigsel. hade ingen åsikt. 7.1Äktenskap för par med samma kön Enligt direktiven för mitt utredningsarbete skall jag redovisa samt- liga skäl som talar för eller emot att äktenskap skall kunna ingås av par med samma kön. Jag skall vidare göra en grundlig analys av dessa skäl och sedan ta ställning till om äktenskapet liksom skall vara förbehållet relationen mellan en kvinna och en man eller om det skall öppnas också för par med samma kön. Det finns en rad olika aspekter på frågan om begreppen äkten- skap och äkta makar skall vidgas. De kan vara av bl.a. känslomässig och religiös art. För många människor är äktenskapet synonymt med en relation byggd på kärlek mellan en kvinna och en man. För alla kristna trossamfund innebär också begreppet äktenskap rela- tionen mellan kvinna och man, något som återspeglas i nuvarande lagstiftning. Detsamma gäller äktenskapsbegreppet inom . Även om trossamfunden i grunden har samma uppfattning om äktenskapet kan de emellertid skilja sig åt i synen på homosexuella relationer. Också de samfund som står öppna för en välsignelse- handling för par med samma kön och i övrigt likställighet inför lagen önskar dock reservera begreppet äktenskap för relationen mellan en kvinna och en man. Samtliga dessa påverkas således av en utvidg- ning av begreppet i lagstiftningen. Också allmänhetens syn på och uppfattning om äktenskapet spelar en roll. Äktenskapets funktion är en annan faktor av betydelse. Har äktenskapet en så speciell funktion i samhället att den inte kan fyllas i andra fall än när det är fråga om heterosexuella parförhållanden? Från rättsliga utgångs- punkter har äktenskapet den funktionen att ge en rättslig ram för samlevnaden mellan två personer, en kvinna och en man. Fler- talet människor torde vidare se äktenskapet som en naturlig sam- levnadsform vid familjebildning. dagens samhälle betydligt mer varierad än förr och normerna för vad som är accepterat betydligt vidare. Detta avspeglas bl.a. i att äktenskapet är den enda formen av familjebildning med rättsliga konsekvenser. Genom sambolagen (2003:376) som gäller för både par med olika kön och par med samma kön har skapats ett regelsystem för dem som väljer att bilda familj utan att gifta sig. På olika sektorer av samhället som är av betydelse för familjen, t.ex. arbetsmarknaden, det sociala trygghetssystemet och skattesektorn har vidare sambor i väsentlig utsträckning fått samma ställning som gifta. Slutligen har genom lagen (1994:1117) om registrerat part- nerskap (partnerskapslagen) införts en samlevnadsform som med något enstaka undantag har samma rättsliga konsekvenser som ett äktenskap och som är avsedd för familjebildning mellan par med samma kön. I dagligt tal har ordet äktenskap åtminstone två betydelser. Den ena avser det regelsystem som betecknas äktenskapsrätt och som utgör en del av den svenska rättsordningen. I mer konkret bemärkelse syftar dagens äktenskap på rättsförhållandet mellan en kvinna och en man som kommit överens om att gifta sig och därmed anlita äktenskapet som den rättsliga formen för sin samlevnad. I den be- märkelsen existerar äktenskapet endast till dess det upplöses genom den ene makens död eller genom äktenskapsskillnad. Det ingångna äktenskapets existens är däremot oberoende av hur makarna faktiskt utformar sin samlevnad. Ett rättsligt äktenskap föreligger även om makarna aldrig haft för avsikt att leva tillsammans och bilda familj utan valt att gifta sig av andra skäl t.ex. för att dra nytta av någon fördel som äktenskapsrätten eller annan lagstiftning erbjuder. Den andra betydelsen av äktenskapet knyter an till familjebild- ningen som social institution i den rättsligt kvalificerade formen äktenskap. FamiljelagssakkunnigaTPF1FPT påpekade att denna mening med äktenskapet kom till uttryck bl.a. när en borgerlig vigselförrättare enligt ett av vigselformulären uttalar: Må endräkt och lycka råda i ert äktenskap och i ert hem. När de kristna kyrkorna betraktar äktenskapet som en del av skapelseordningen är det också fråga om den faktiska förbindelsen mellan kvinnan och mannen, om deras förening och gemenskap till släktets bestånd och inbördes hjälp och inte om det formella rättsförhållandet mellan makarna. Det borgerliga samhällets lagstiftning, liksom formerna för borgerlig vigsel, är en återspegling av den kristna traditionen. 1TP PT SOU 1972:41 s. 82. heterna till borgerlig vigsel öppnades kom de kyrkliga termerna och formerna för giftermål till användning även på det civilrättsliga området. Den gemensamma nämnaren mellan de olika betydelserna av ordet äktenskap är att de avser en relation mellan en kvinna och en man. I övrigt finns det ingen identitet mellan de olika be- tydelserna av äktenskapet. Att man ändå använder ordet äktenskap utan någon åtskillnad mellan dess olika betydelser hänger troligen samman med att man utgår från det normala förhållandet att äkten- skapet är identiskt med samlevnad. Det behöver dock inte vara fallet som sagts . Identiteten kan vara bruten genom att det rättsliga äktenskapet inte svarar mot någon samlevnad. En defini- tion av vad rättsordningen förstår med äktenskapet måste därför hänföra sig till den formella sidan. Det rättsliga äktenskapet kan då som Familjelagssakkunniga påpekade beskrivas som en förbindelse mellan en kvinna och en man som ingås i en viss form och som samhället tillägger vissa rättsverkningar. En annan sak är att de rättsliga reglerna har utformats med utgångspunkt i hur familje- bildningen faktiskt gestaltar sig i normalfallet. Tanken har varit att människorna skall ha frihet att själv utforma sina liv, att välja sam- levnadsform och bestämma de etiska normerna för sammanlevnaden. Äktenskapsreglerna skall enbart tillhandahålla lösningar på prak- tiska problem. Av det sagda följer att det främst är det rättsliga äktenskapet som bör stå i fokus vid en diskussion om äktenskap för par med samma kön. Reglerna om äktenskapets rättsverkningar har ju dock som redan påpekats med några undantag gjorts tillämpliga på regi- strerade partnerskap. Den fråga jag har att ta ställning gäller således i realiteten om definitionen av det rättsliga äktenskapet skall ändras till att också omfatta par med samma kön och berör inte rätts- verkningarna av äktenskapet. Den frågan kan dock inte ses isolerad från hur familjebildningen faktiskt gestaltar sig. Jag uppfattar vidare mitt uppdrag så att det snarare handlar om en bedömning av skälen för eller emot att äktenskap skall ingås av par med samma kön än en analys i vedertagen mening. Vid ett ställningstagande till frågan om äktenskapet skall öppnas för par med samma kön kan en översikt över familjebildningens funktioner vara av värde. En sådan översikt som inte tog sikte en- bart på äktenskapet utan avsåg familjens funktioner oavsett val av samlevnadsform redovisades av Familjelagssakkunniga i delbetänk- andet Familj och äktenskap 1 (SOU 1972:41). höll att en i sociologiska sammanhang ofta använd indelning av familjens funktioner upptog fortplantningsfunktionen, dvs. famil- jens uppgift att vara den enhet där barn föds och släktets bestånd skall säkras, och den sexuella funktionen, dvs. familjens uppgift att med minsta möjliga sociala och personliga störningar ge kvinnan och mannen möjlighet att tillfredsställa sina sexuella behov. Vidare ingick den fostrande funktionen gentemot barnet som skall förbe- reda barnet för vuxenlivet, den ekonomiska funktionen som en enhet för produktion och konsumtion och skyddsfunktionen som bl.a. skall ge familjen skydd i krissituationer och barnet trygghet. Slutligen ingick i uppdelningen den religiösa funktionen som syftar till att ge familjemedlemmarna tillfälle till andakt och religiösa handlingar i gemenskap med varandra, den känslomässiga funktio- nen som skapar samhörighet inom familjen och fritidsfunktionen, dvs. familjens uppgift att ge familjemedlemmarna möjlighet till rekreation. Familjelagssakkunniga påpekade att betydelsen av de olika funk- tionerna kunde skifta mellan olika familjer och att vissa funktioner kommit att spela en mindre framträdande roll eller i princip kommit att sakna betydelse på grund av utvecklingen i samhället. Dit hörde bl.a. skyddsfunktionen som i princip tagits över av de sociala trygg- hetssystemen. Sedan Familjelagssakkunniga avlämnade sitt betänkande har sam- hällsutvecklingen fortsatt och en analys av familjens olika funktio- ner skulle troligen bli något annorlunda än den som gjordes . Så till exempel har den ekonomiska funktionen för- ändrats till att ta sikte på en hushållsgemenskap inom familjen som tryggar familjemedlemmarnas ekonomiska försörjning och den reli- giösa funktionen har fått minskad betydelse. Enligt min mening ger dock översikten fortfarande en bra bild av de värden som äkten- skapet som familjebildning står för. En redovisning av skälen för eller emot ett vidgat äktenskaps- begrepp måste grundas på vad som sagts i den allmänna debatten eller som annars har en viss allmängiltighet. känsloskäl som exempelvis kan bero på en persons inställning till homosexualitet måste lämnas åt sidan. Inte heller kan religiösa uppfattningar om homosexualitet som en mänsklig företeelse ges utrymme. Det kan inte vara min uppgift att värdera sådana uppfattningar som kan ha en rent religiös bakgrund. Inte heller kan jag välja eller vraka bland olika skäl för den ena eller andra lösningen beroende på min personliga uppfattning. Det måste i stället bli en fråga om skäl som kan mätas med en någorlunda objektiv måttstock. Redovisningen som lämnas i det följande har utformats från denna utgångspunkt. En annan utgångspunkt har varit äktenskapets betydelse som famil- jebildning. I den allmänna debatten om äktenskap för par med samma kön synes nämligen oftast äktenskapet som familjebildning ha stått i fokus. För undvikande av missförstånd vill jag understryka att de följ- ande redovisningarna av argument för och emot äktenskap för par med samma kön är sammanfattande referat av vad som framförts från ledamöter i utredningens referensgrupper, från deltagarna i utredningens hearings, i den allmänna debatten och i olika andra sammanhang. Som en komplettering av de argument som framförts när det gäller barnperspektivet på äktenskap för par med samma kön har företrädare för och , professor i sociologi med inriktning på köns- och familjesociologi, lämnat syn- punkter vid en av utredningens hearingar. 7.1.2Redovisning av skäl för en ordning med äktenskap för par med samma kön Till stöd för att par med samma kön skall kunna ingå äktenskap har framförts synpunkten att frågan i princip handlar om olika samlev- nadsformer i relation till samhällets och människors behov samt om människors ansvarstagande för varandra. Den europeiska upp- fattningen om äktenskapet är att det ingås på grund av kärlek. I andra kulturer är det en allians mellan olika släktgrupper. Samhället bör emellertid inte värdera människors sätt att ordna sin samlev- nad. Valet av partner är en privat angelägenhet. Principen om lika- behandling av homosexuella och heterosexuella är ett starkt skäl för att äktenskapet inte skall vara förbehållet endast par med olika kön. Härtill kommer att, har det sagts, rätten att ingå äktenskap är en mänsklig rättighet. Vidare har anförts att homosexuella par har samma känslomässiga bindningar som heterosexuella och har samma behov av ekonomisk och juridisk trygghet. För sådana par är det lika viktigt som för heterosexuella att samlevnaden kan stadfästas. De vill liksom de heterosexuella kunna utåt manifestera sin samhörighet genom att ingå äktenskap. En annan aspekt är att den tidigare särbehandlingen av homo- sexuella gradvis upphävts i en strävan att jämställa dem med hetero- sexuella. Det gäller bl.a. på familjerättens område där sambolagen gjorts könsneutral och en särskilt reglerad samlevnadsform införts för par med samma kön genom partnerskapslagen och med samma rättsverkningar som äktenskap. Vidare har lagstiftaren genom för- ändrade adoptionsregler och regler om insemination och konst- gjord befruktning öppnat möjlighet för att barn kan födas och växa upp i homosexuella parförhållanden. Tiden kan då vara mogen för ett sista steg i den utvecklingen och på familjerättens område fullt ut jämställa homosexuella och heterosexuella par. Skall en särlös- ning för homosexuella bibehållas måste det kunna motiveras, något som kan vara svårt. Det har också framhållits att äktenskapet är en juridisk institu- tion och att lika fall bör behandlas lika på lagstiftningsområdet. Att utesluta homosexuella från äktenskap kränker deras värdighet och innebär en särreglering för deras del. Nuvarande ordning befäster vidare fördomar och särbehandlar homosexuella. När det gäller barnperspektivet på äktenskap för par med samma kön har lagstiftaren genom adoptionsreglerna och reglerna om assisterad befruktning m.m. givit uttryck för att det är förenligt med barns bästa att de kan ha både homosexuella och heterosexu- ella par som föräldrar. Barn med homosexuella föräldrar bör då ha samma rätt att växa upp i ett äktenskap som andra barn. I flera länder har lagstiftningen ändrats så att möjlighet öppnats för par med samma kön att ingå äktenskap utan att det internatio- nella privat- och processrättsliga systemet ansetts medföra några hinder. bör nu följa dessa exempel. Även , där frågan utreds, torde komma att genomföra en sådan reform. Vidare har inställningen till äktenskap för par med samma kön ändrats inte bara internationellt sett utan också här i landet. Fem av riksdagspartierna har sålunda förklarat sig stödja en reform på området. Vidare torde det ha skett en svängning i frågan i den all- männa opinionen och det finns en större acceptans än tidigare bland allmänheten till att par med samma kön skall tillåtas ingå äktenskap. 7.1.3Redovisning av skäl emot en ordning med äktenskap för par med samma kön Mot att par med samma kön skall kunna gifta sig har i olika samman- hang anförts att äktenskapet ansetts som en social och juridisk mellan en kvinna och en man där barn skall födas och växa upp. I torde detta synsätt vara den gängse uppfattningen både bland allmänheten och inom trossamfunden. Att öppna äktenskapet för par med samma kön strider alltså mot den allmänna uppfattningen om äktenskapets innebörd. Det har vidare framhållits att föreningen mellan en kvinna och en man alltid har varit en grundläggande enhet för samhället och haft ensamrätt till beteckningen äktenskap. Man bör inte god- tyckligt ändra detta förhållande. Ett sådant steg kan för övrigt med- föra att begreppet äktenskap blir oklart och att det som för när- varande inte längre har en entydig heterosexuell innebörd. Det har också sagts från flera trossamfund att relationer mellan par med samma kön och par med olika kön inte är jämförbara i alla avseen- den. Heterosexuella relationer i form av äktenskapet har betydelse för samhället genom att relationen är reproduktiv. Redan av detta skäl finns det anledning att värna äktenskapet i dess nuvarande form som en samlevnad mellan en kvinna och en man.