sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — har tre obligatoriska utbildningar som samtliga kommunala energi- och klimatrådgivare måste delta i med ett godkänt tentamensresultat för att kommunen ska erhålla bidrag för verksamheten. För att ytterligare höja kvalite- ten i rådgivningen och kan t.ex. någon form av certifierings- förfarande utvecklas. Ett särskilt kompetensförsörjningsproblem är knutet till hög personalomsättning bland rådgivarna. Behovet av kompetens inom energiteknik och energikartlägg- ning blir allt viktigare i kommunernas och länsstyrelserna miljö- tillsyn. Det pågår redan nu olika utbildningssatsningar för hand- läggare inom miljötillsynen för att utveckla tillsynens kompetens inom energiområdet. Bakgrunden är att man med stöd av miljö- balken kan ställa krav på energihushållning och förnybara energi- källor. Myndigheterna utbildar sin personal i bl.a. energikartlägg- ning för att kunna använda det instrumentet i miljötillsynen över företagen. På detta område befinner sig både länsstyrelserna och särskilt kommunerna i ett tidigt uppbyggnadsskede av kompe- . 16.4Utbildningsutbudet och andra insatser för kompetensutveckling Energiprogrammet är ett av de nationella yrkesförberedande pro- grammen inom den nuvarande gymnasieskolan. Det treåriga pro- grammet vänder sig till elever som vill arbeta med tekniska system inom någon av följande tre inriktningar: Drift- och underhållsteknik (fastighetsskötsel, kraftverk, värme- verk eller processindustrin) VVS- och kylteknik (installation, service, drift- och underhåll av tekniska system med olika specialiseringar). Den dominerande inriktningen är VVS- och kylteknik, med 85 pro- cent av eleverna. Energiprogrammet är det minsta yrkesför- beredande programmet, och av eleverna utgörs av pojkar. har pekat på att det nuvarande energi- programmet inte var ändamålsenligt för att kunna tillgodose behoven av yrkesutbildad arbetskraft av bl.a. VVS-montörer, som är ett stort bristyrke på arbetsmarknaden.TPF10FPT Volymen på program- met och attraktionen på eleverna har varit ett problem. Det treåriga elprogrammet är det största av de yrkesför- beredande programmen inom gymnasieskolan. Programmet har cirka 22 000 elever och utbildar bl.a. i elteknik för montörer. I elbranschens egna studier har medlemsföretagen framfört syn- 10TP PT SOU 2008:27, – en reformerad gymnasieskola. Betänkande av Gymnasie- utredningen. punkter om att eleverna på grundutbildningsnivå kan för lite teknik när de lämnar utbildningen. Förslaget till ny gymnasieskola Nya yrkesprogram inom energiområdet har presenterat ett förslag med 14 yrkesprogram, som ska ligga på en högre nivå än nuvarande yrkesförberedande gymnasieutbildning. Yrkesutbildningen inom gymnasieskolan ska bedrivas antingen som skolförlagd yrkesutbild- ning eller som lärlingsutbildning. föreslår att det största programmet (el) slås ihop med det minsta (energi) med hänvisning till ett väl belagt behov av energiteknisk utbildning på gymnasial nivå. Det nya programmet El- och Energiteknik breddas och energiteknik blir en av tre nationella inriktningar på programmet. Programmet ska leda fram till yrken som t.ex. driftoperatör, kraftvärmetekniker, energi- tekniker, vattenkraftmaskinist som ska kunna arbeta med installa- tion, drift, underhåll och reparation inom energitekniska området. pekar på den stora bristen på elektriker och styr- och reglertekniskt utbildade personer samt det stora rekryte- ringsbehovet av arbetskraft med energiteknisk kompetens. föreslår också att ett nytt yrkesprogram inom VVS-, klimat och fastighetsteknik inrättas. Programmet får fyra nationella inriktningar, men det ges också möjligheter till lokal och regional utformning. Programmet ska leda till arbete med installa- tion, drift och underhåll inom t.ex. VVS-, ventilations-, kyl- och värmepumps- eller fastighetsbranschen. Ett fjärde gymnasieår inom teknikområdet Förslaget till ny gymnasieskola innebär att ett nytt treårigt hög- skoleförberedande program inom teknikområdet inrättas, Program- met för Teknik. Det förbereder för vidare högskolestudier, t.ex. mot högskole- och civilingenjör. Förslaget till ny gymnasieskola innefattar även ett fjärde gym- nasieår inom teknikområdet med en särskild examen. Det är en breddad gymnasieutbildning efter de tekniskt inriktade program- men, teknikprogrammet eller tekniskt inriktade yrkesprogrammen. Det finns, enligt gymnasieutredningen, behov av ytterligare en nivå mellan operatörs- och ingenjörsnivån inom arbetslivet, som kan uppnås genom en fyraårig teknisk utbildning inom gymnasie- skolan. Elever ska kunna gå direkt ut i arbetslivet som gymnasie- ingenjörer. Exempelvis svarar detta mot ett behov av gymnasie- ingenjörer som finns inom fastighetsbranschen, bl.a. som arbets- ledare och projektledare inom teknisk produktion. Ett fjärde år på gymnasieskolan ger även en större rekryteringsbas till ingenjörs- utbildning på högskolan. Ökad samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet I gymnasieutredningen föreslås att avnämare, arbetsliv och hög- skolesektor får en tydligare roll när det gäller kraven på utbild- ningen, så att utvecklingsbehoven och kommande framtidsbranscher ska kunna fångas upp bättre. Ett nationellt råd föreslås inrättas med representanter för skolan och arbetsmarknadens parter och hög- skolesektorn. Branschen kan därmed ställa krav på utbildningen och medverka i att säkra kvaliteten i utbildningarna. Högskole- sektorn får möjlighet att påverka hur kraven på högskoleför- beredande utbildningar ska formuleras genom ökad samverkan mellan lärosäten och gymnasieskolan samt stärkt forsknings- anknytning i den gymnasiala utbildningen. Dessutom föreslås nationella programråd inrättas för varje nationellt program. Råden ska rapportera hur kompetensförsörjningen fungerar regionalt och lokalt med avseende på elever på programmen i förhållande till behovet och sökande till högskolestudier. Inom den kommunala vuxenutbildningen, Komvux, finns påbygg- nadsutbildningar för olika yrken. Dessa genomförs med nationellt eller lokalt inrättade kursplaner, fastställda i lokalt samråd med företag och organisationer inom berörda branscher och yrkes- områden. Påbyggnadsutbildningen inom Komvux har inte haft någon omfattande utbildning till yrken inom energiområdet, omfattade de 48 studerande () inom elprogrammet Information och utbildning SOU 2008:110 på tre platser i landet. Dessa utbildningar gällde allmän elinstalla- tion samt service och underhåll av vindkraftverk. Regeringen har aviserat ytterligare resurser för att tillskapa fler platser på yrkesutbildningar inom Komvux, bl.a. yrkesinriktade kurser för utbildning till elektriker. Tillgång och efterfrågan på gymnasieutbildad arbetskraft Det finns tecken på att barn och ungdomars intresse för teknik- ämnen faller. Det vikande intresset för de tekniska utbildningarna är ett grundläggande hot mot den framtida kompetensförsörj- ningen. Dessutom är det många inom de yrkesförberedande pro- grammen som gått igenom utbildningen utan godkända betyg. Det finns, enligt gymnasieutredningen, bedömningar om att tillskottet från de industriella gymnasieutbildningarna enbart mot- svarar ungefär hälften av de pensionsavgångar som beräknas . Dessutom sker avgångar av andra skäl än pension. redovisar statistik som visar att det yrkes- förberedande energiprogrammet hade näst lägst antal elever av samtliga program /07.TPF11FPT Av totalt 340 000 elever inom program eller med programanknytning var det mindre än 3 000 elever i energiprogrammet. Av dessa elever var endast 80 kvinnor, dvs. av samtliga inom programmet.TPF12FPT Energi- programmet var därmed det program som hade lägst andel kvinnor av samtliga program.TPF13FPT Dessutom fullföljde av kvinnorna utbildningen med slutbetyg (jämfört på samtliga program). Hälften av eleverna på energi- programmet hade en inriktning på VVS- och kylteknik. En annan iakttagelse under samma läsår är att antalet förstahandssökande till energiprogrammet är näst lägst av alla program. 11TP PT Elever på nationella program, specialutformade och individuella program samt fristående skolor med anknytning till resp. program. 12TP PT Jfr. Teknikprogrammet (kvinnor) och Naturvetenskapliga programmet (kvinnor). 13TP PT Elprogrammet i gymnasieskolan hade samma läsår 22 000 elever, varav 833 var kvinnor. Det är den näst lägsta andelen (3,) kvinnor av samtliga program. förslag till de nya yrkesinriktade pro- grammen syftar till att ge ökad elevtillströmning. Ett problem med den nya gymnasieskolan är att de första kullarna avslutar sina studier , vilket i vissa fall är sent med hänsyn till arbets- kraftsbehovet för energieffektivisering. Exempelvis inom fastig- hetsbranschen finns det ett behov av fler utbildade . Efterfrågan på utbildad arbetskraft När det gäller byggnads- och anläggningsyrken har efterfrågan ökat starkt och det har blivit väsentligt ökade svårigheter för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft, men jobbtillväxten bromsar nu in under 2008.TPF14FPT Rekryteringsproblemen är fortfarande stora men förutses mildras något. Av samtliga yrken inom denna kategori ligger VVS-montörer och installationselektriker i topp som bristyrken, dvs. yrken som berör energiområdet. När det gäller fastighetsskötare finns det just nu ett visst överskott på arbetssökande. Inom tillverkningsyrken som styr- och regler- mekaniker och elmontörer är det också stor brist på arbetssökande. Även om bristen på kvalificerad arbetskraft avtar något är det för få ungdomar som väljer industriella utbildningar, vilket medför att bristen på arbetskraft kommer att kvarstå inom de mest expansiva och kvalificerade yrkena. Samtliga redovisade kategorier som hör samman med energiområdet ligger i högsta bristyrkeskategorin. Även kvalificerade industriyrken präglas av en förhållandevis stor brist och påverkar även den energisektorn. intervjuade Arbetsförmedlingen 2 700 företag inom teknik och industri.TPF15FPT Företagen beskrev ökade rekryteringsproblem inom bl.a. teknisk konsultverksamhet och i övrigt stort underskott inom teknik- sektorn. Teknisk konsultverksamhet inom energiteknik och energi- teknisk kompetens inom industrin pekas ut som områden för framtida tillväxt och ökad efterfrågan på tekniker (gymnasiet) och även ingenjörer på högskolenivå. Arbetsförmedlingens långsiktiga utblickar bygger på arbets- givarnas kommande rekryteringsbehov i relation till tillgången på 14TP PT Arbetsförmedlingens yrkesprognoser 2008–2009. Efter det att prognoserna upprättades har konjunkturavmattningen gått snabbt, vilket möjligen talar för en generellt snabbare minskning av efterfrågan på arbetskraft just . 15TP PT Den framtida kompetensförsörjningen inom Teknik och Industri. Tillgång och rekryterings- behov . utbildad arbetskraft inom olika yrken.TPF16FPT Flera bygg- och anlägg- ningsyrken kommer oberoende av konjunkturen att tillhöra de som det är svårast att få utbildad arbetskraft till. Det beror på struk- turella problem, att det utbildas för få i förhållande till behovet. Här ingår bl.a. VVS-montörer och elektriker. Bedömningen grundas bl.a. på antagandet om ökade krav på effektiv energi- användning. Swedeval bedömer att arbetskraftsbehovet kommer att visa på brist för energi- och VVS-utbildade på gymnasial nivå. En orsak till bristen är de begränsade utbildningsmöjligheterna i den nuvarande utbildningen och i vissa fall även bristen på lärlings- platser. Antalet som pensioneras överstiger tillskottet av nyut- bildade som efterfrågan ökar kraftigt. I Swedevals intervju med VVS-företagen framhålls särskilt behovet av personal på arbetsledarnivå, verkmästare, de kom- mande åren. Den ökade inriktningen på energi kräver en bredare utbildning mot energimontör, som ger ökad kompetens att arbeta över gränserna och även behärska närliggande områden för att kunna göra optimala helhetsbedömningar av energilösningar. Det uppfattas som ett problem att grundutbildningarna inte till- räckligt väl täcker samtliga fält , dvs. värme, kyla, ventilation, el, isolering m.m. Elinstallationsbranschen gjorde en framtidsstudie som visar att branschen blir mer komplex och tekniktät, vilket kräver fler medarbetare med högre utbildning.TPF17FPT Branschen går från att vara en elinstallationsbransch till att vara en elteknikbransch. Det traditionella elektrikerarbetet bedöms komma att minska i omfatt- ning. Förändringen kopplas till ökade krav på olika typer av energi- besparingsåtgärder i bostäder och lokaler, men också genom- brotten för mer integrerade system med energieffektiviserings- system inom svagströmsmarknaden. Industrin bedöms komma att överväga alternativ med egen elproduktion, vilket kan generera en kraftig marknadsutveckling. I studien pekas på kapacitets- och kompetensbrist som stora hot ut mot branschens utveckling. Det gäller dels tillgången på arbets- kraft, dels arbetskraftens kompetens. Ett problem är att elbran- schen har en extremt sned könsfördelning. Av 43 000 behörigheter 16TP PT Var finns jobben? Bedömning för perioden –. Arbetsförmedlingens yrkesprognoser per yrkesområde. 17TP PT Framtidsstudie . Från elinstallationsbransch till elteknikbransch. En studie framtagen av EIO, och , 2006. innehas endast 230 av kvinnor, dvs. Vidare måste branschen fokusera på behovet av ledarskapsutveckling i företagen som en förutsättning för en god kompetensförsörjning. Bristen på kvalificerade yrkeslärare Det råder stor brist på utbildade yrkeslärare i nästan hela landet, och rekryteringsbehoven är stora. Utbildningen av yrkeslärare i gymnasiets yrkesämnen är starkt underdimensionerad. Bristen på yrkeslärare gäller även gymnasiets yrkesinriktade program inom energiområdet. Det pågår fram en särskild satsning på lärarutbildning för att öka andelen behöriga yrkeslärare. Men risken är ändå betydande för fortsatt brist på kvalificerade yrkeslärare och att det påverkar kvaliteten negativt inom de yrkesinriktade pro- grammen. Bristen på tillgängliga yrkeslärare leder också till brist på utbildningsleverantörer som exempelvis VVS-branschens yrkes- nämnd godkänner. Yrkeslärare för utbildning inom fastighets- branschen är ett annat exempel på bristande tillgång. Även lärar- utbildningen inom naturvetenskapliga och tekniska ämnen för undervisning i de högskoleförberedande programmen på gymnasiet visar på ett vikande elevintresse. Nuvarande högre yrkesutbildning, KY Den nuvarande eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen, KY, bedrivs i nära samarbete med arbetslivet. Utbildningarna motsvarar vanligtvis 1,5 till heltidsstudier och en tredjedel av utbildningen består av lärande i arbetet. Utbildningen bedrivs av kommuner, privata utbildningsföretag, högskolor i samverkan med arbetslivet. Utbildningen avslutas med en kvalificerad yrkes- examen. KY-utbildningen kan också bedrivas som uppdragsutbild- ning, t.ex. som företagskurser. Det finns ett 20-tal KY- utbildningar med inriktning på drifttekniker eller energitekniker inom bl.a. energiområdet. Det totala antalet studieplatser och studenter ökade –2006. Flertalet KY-utbildningar har dock svaga sökandeantal , däribland till utbildningar av energi- tekniker och driftteknik inom energisektorn. Utbildningsutbudet för energitekniker har dessutom minskat på grund av vikande intresse från studenterna. Många utbildningar har lokala upptagningsområden, som gör placeringarna viktig. Det föreligger således inte brist på utbildningsutbud för den kvali- ficerade yrkesutbildningen, möjligen med undantag för olika utbild- ningar för fastighetsbranschens kommande kompetensbehov. Efterfrågan på arbetskraft med kvalificerad yrkesutbildning har gjort en bedömning av framtidens kompetensbehov inom olika branscher.TPF18FPT Bedömningen gäller de 15 utbildningsområden som KY arbetar inom och utgår från nuvarande förhållanden. bedömer där att efter- frågan på kompetens växer inom energiteknikområdet, även på 5– . Olika undersökningar visar att drifttekniker är den mest efter- frågade kategorin. När det gäller drifttekniker och energitekniker, som finns i flera nivåer och inriktningar, har branschen svårt att kunna rekrytera rätt kompetens. Det framtida behovet av drift- tekniker förutses vara stort till följd av stora pågående och framtida investeringar, som t.ex. fjärrvärmesystem, och även som en följd av stora pensionsavgångar . Enligt SCB kommer andelen energitekniker som pensioneras att vara större än till- skottet av nyutbildade, som efterfrågan ökar totalt sett. bedömer att utbildningsvolymen av energi- och drifttekniker med varierande kunskapsnivåer behöver öka . På större anläggningar behövs drifttekniker som utbildats på högskolenivå. Bristen på rätt kompetens tvingar arbetsgivarna att acceptera gymnasienivå kompletterat med intern utbildning. Det föreligger också ett stort rekryteringsbehov av arbetsledare inom byggteknikområdet samt tekniska specialinriktningar som VVS och anläggning. Den stora efterfrågan gör att dessa utbildningar som anläggnings- och VVS-projektering bör öka . I Swedevals intervjuer har en bredare arbetsledarutbildning på yrkeshögskole- nivå som täcker flera områden och systemsyn efterfrågats. Även fastighetsbranschen genomgår stora förändringar med behov av ny kompetens. Det råder brist på specialkunnande i fastighetsbranschen, t.ex. i form av drifttekniker och förvaltare. 18TP PT syn på kompetensbehov i olika branscher. PM (dnr 2008/1575). Branschföreningarna för företagen inom el- och värmeförsörj- ningen har låtit undersöka företagens rekryteringsbehov –2014.TPF19FPT Det totala rekryteringsbehovet fram är cirka 7 000 personer inom tekniska yrken med anknyt- ning till energiområdet 2014. Av dessa anges cirka 2 000 avse kvalificerad yrkesutbildning på KY-nivå. Även här framgår det att företagen inom energibranschen står inför en stor generationsväxling med ett ökat behov av nyrekryteringar av energiteknisk personal . Inom energisektorns tekniska yrken var 6 500 personer (44 pro- cent var eller äldre). De största rekryteringsbehoven gäller personer med eftergymnasial teknisk utbildning, i första hand personer med högskoleutbildning upp till 120 poäng och kvalifice- rad yrkesutbildning. Den mest efterfrågade yrkeskategorin är drifttekniker, där exempelvis fjärrvärmeföretagen konkurrerar med fastighetsföretagen om dessa tekniker. Totalt sett står den yrkes- kategorin för en fjärdedel av det förväntade anställningsbehovet . De största rekryteringsbehoven finns inom företagen med verksamhet inom kärnkraft och elnät. ät det en hård konkurrens om denna arbetskraft från andra branscher. Kom- munala bolag har ibland svårt att konkurrera med privata företag. En kategori som nämns också i detta sammanhang är personal inom rådgivning och kundtjänst. Även för denna kategori, som kännetecknas av ha hög personalomsättning, finns det ett rekryte- ringsbehov. , , bedömer att det inom denna bransch behöver anställas hundratals nya installatörer och energibesiktare . SVEP certifierar installatörer och anordnar utbildning i samverkan med högskolor och energiföretag. 19TP PT Energiföretagen genomförde 2007 en enkätundersökning bland sina medlemsföretag om rekryteringsbehovet inom el- och fjärrvärmebranschen . Se Arbetsmarknads- analys för energibranschen, , 2007. har föreslagit att en yrkeshögskola inrättas och ersätter alla eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan.TPF20FPT Den nya vänder sig till dem som har gymnasiekompetens, men där högskolan inte erbjuder relevanta alternativ. Den ska också erbjuda redan yrkesverksamma kompe- tensutveckling inom sitt yrkesområde i form av kortare kurser o.d. Utbildningarna är kvalificerade men inte akademiska, och tar normalt högst . De kan leda fram till antingen yrkes- högskoleexamen eller kvalificerad yrkeshögskoleexamen. Samman- lagt berörs cirka 45 000 helårsplatser vid införandet. Arbetslivet föreslås få ett avgörande inflytande över inriktningen och inne- hållet i utbildningarna för att säkerställa tillgång till den yrkes- kompetens som efterfrågas och säkra kvaliteten i utbildningarna. Utbildningarna kommer att kunna bedrivas av företag, kommuner, stiftelser m.fl. Ett väsentligt inslag är arbetslivsanknutet lärande och undervisning. Flera branscher ser positivt på möjligheterna att påverka inriktning och kvalitet på de olika utbildningarna. Regeringen har aviserat att den nya ska inrättas från . Nedan behandlas enbart grundutbildningarna på högskole- och universitetsnivå. I ett längre tidsperspektiv än får dock även forskarutbildningen och nivån på forskningen allt större rele- vans för förutsättningarna att fler energieffektiviserande åtgärder ska komma till stånd. 20TP PT – För yrkeskunnande i förändring (SOU 2008:29). De utbildningar som samlas i den nya är den kvalificerade yrkesutbildningen (KY), påbygg- nadsutbildningar inom Komvux, de kompletterande utbildningarna samt lärlingsutbild- ningen för vuxna till vissa hantverksyrken. Även korta högskoleutbildningar och vissa efter- gymnasiala yrkesutbildningar inom folkhögskolan kan komma att ingå i . Högskoleingenjörer och annan högskoleutbildning Utbildningsutbudet och tillströmningen av studerande Högskoleutbildningarna byggdes ut till stora utbildningar . Högskoleingenjörsutbildningen har en bred regional fördelning med många lärosäten, men antalet examina inom vissa län och inriktningar är få. med utbyggnaden har söktrycket minskat från gymnasiet. Inom energiområdet bedriver även högskolorna andra utbildningar som tvååriga utbild- ningar till högskoletekniker eller mastersutbildningar som påbygg- nad på högskoleingenjörsutbildningen. Det framgår av tabell 16.1 att tillströmningen till högskole- ingenjörsprogrammen har sjunkit kraftigt under 2000-talet.TPF21FPT Antalet studenter som började på högskolornas ingenjörsprogram minskade med . Andelen kvinnor bland nybörjarna minskade också . De vikande sökandesiffrorna och nybörjartalen gäller i stort sett över samtliga utbildningsorter. Antalet nybörjare har minskat kontinuerligt den senaste tioårsperioden. Ett problem är också tidiga avhopp från utbildningen, och därmed en låg examens- frekvens för flera högskoleingenjörsutbildningar. Tabell 16.1 Antalet programnybörjare för högskoleingenjörer, läsåren 2002/2003 /2007 Antagen examensfrekvens, procent Rapport 2008:2 R. 21TP PT Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. Ett planeringsunderlag inför /09. Rapport 2008:2 R. Det är ett problem att utbildningarna inte har varit i fas med utvecklingen, och att de inte har stämt överens med arbetsmark- nadens behov. För de tekniska utbildningarna ligger en stor utmaning i den ökande konkurrensen om studenterna med andra utbildningar. I Swedevals intervjuer har uppfattningen framförts att marknadsföringen av olika utbildningar som direkt eller indirekt är väsentliga för energiteknik och energieffektivisering måste bli mycket tydligare för att motverka ett svagt intresse som särskilt drabbar de mindre högskolorna. Exempelvis har studenternas intresse inom fastighetsekonomi varit mera inriktat på fastig- hetsmäklarrollen än fastighetsförvaltning som framtida yrkesverk- samhet. har föreslagit en minskning av antalet inriktningar och koncentration av unika inriktningar till färre lärosäten för högskoleingenjörsutbildningen. Den låga tillströmningen av studerande till högskoleutbild- ningar gäller även programutbildningar inom energiområdet. Det finns ett betydande utbud av sådana utbildningar inom energi- området, vars tillgängliga platser det inte finns studerande till. Antalet sökande till platserna är också relativt litet, vilket också ger relativt låga antagningspoäng till flertalet utbildningar. Det är dessutom oklart hur många av de antagna sökanden som faktiskt påbörjat utbildningen. Det tycks således finnas en tillgänglig utbildningskapacitet som inte fullt ut förmår attrahera studerande till de högre utbildningar- na inom energiområdet. Sökandebilden är likartad för enstaka kurser inom energiområdet. finns en risk för att utbild- ningarna avvecklas bl.a. till följd av att kostnaderna blir för höga med få deltagare.