sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — Nämnden ska i olika skeden av processen bedöma om åtgärden kan antas uppfylla krav vad gäller ändamålsenlighet, tillgänglighet och tekniskt utförande (brand- säkerhet, hållfasthet m.m.) Detta ställer särskilda krav på byggnads- nämndernas bemanning, se kommentar nedan. I syfte att underlätta förfarandet vid prövning av lov och vid underrättelse om lovbeslut föreslår utredningen ökad användning av e-post och webb. Förslagen bör kunna spara arbete, även om det i ett uppbyggnadsskede kommer att krävas extra insatser vad gäller 10 Med reservation för att förslaget om ökad bygglovsplikt för fasadändring leder till fler ärenden. tekniska/administrativa system. I sistnämnda avseende finns stora skillnader mellan kommunerna. För att kommunerna på ett enklare sätt än ska få tillgång till färdigutvecklade system är det väsentligt att pågående projekt med gemensamma system fortsätter. Utred- ningens förslag kan förhoppningsvis snabba på den utvecklingen, jämför situationen i där 116 kommuner är anslutna till ett gemensamt system.11 Tidsfristen för beslut om bygglov är satt efter att ansökan är komplett. När ärenden drar ut är det ofta kom- pletteringar som är orsaken. Utredningens föreslagna tidsfrist förefaller därför inte alltför svår att klara för merparten av ären- dena. Tidsfristen för lov bör alltså inte i sig kräva stora personalför- stärkningar – förutom för kommuner som är under- bemannade. Men, som nämnts, kan andra delar i utredningens för- slag ställa krav på förstärkningar. Förfarandet efter bygglov (kontrollsystemet) är mer utvecklat än dagens system. Lagtexten anger mer utförligt vad som ska ske i olika skeden och får fler uppgifter. Bland annat ingår fler samråd, vilka kräver förberedelser, och ett särskilt beslut om när bygget får starta (som kan överklagas). Vidare innehåller kontrollsystemet ytterligare en aktör jämfört med nuvarande system, nämligen arbetsansvarig. Rollfördelningen mellan kontrollansvarig och arbetsansvarig kan nog i vissa fall bli föremål för frågor till . Sammanfattat kan sägas att det nya systemet kräver mer av . Förslagen om ändrade processer för planer, bygglov och kontroll kräver i ett övergångsskede att handläggningsrutiner ändras, nya tekniska system byggs upp och/eller befintliga system anpassas samt att personal och beslutsfattare utbildas. På plansidan bör dock utredningens förslag relativt snabbt kunna leda till besparingar, om kommunerna utnyttjar de möjligheter till förenklingar som utred- ningen föreslår. Vad gäller bygglov och kontroll ter det sig något annorlunda. Visserligen finns även där förslag som ger administrativa besparingar genom att använda e-post och hemsidor för kommunikation. Bygg- nadsnämnderna ställs dock inför ökade krav och ökade arbetsinsatser 11 Systemet ByggSøk, se . såväl vad gäller prövning av bygglov som förfarandet efter bygglov. Det nya systemet innehåller moment där byggnadsnämnderna på ett skarpare sätt än ska ta ställning till tekniska krav. Byggnads- nämnderna måste därför ha personal med god teknisk kompetens, vilket också utredningen tydligt har markerat i 11 kap. 4 §. För att täcka sina kostnader i plan- och byggärenden kan kom- munerna ta ut avgifter med stöd av bestämmelserna i 11 kap. 5 §. Mot denna bakgrund borde det inte vara något större bekymmer om kommunerna behöver anställa fler handläggare eller handläggare med hög kompetens? Ett problem är dock att det på många håll i landet är svårt att rekrytera personal. är rekryterings- problemen en starkt bidragande orsak till att vissa kommuner har svårt att hålla en godtagbar nivå vad gäller tider och kvalitet vid ärendehandläggning Inga sanktioner om tidsfrister överskrids Utredningen föreslår tidsfrister som innebär att planbesked ske ges , att planbeskedet ska innehålla ett sista datum för planantagande samt att beslut om bygglov ska tas . Hur kommer dessa bestämmelser att påverka handläggningstiderna när utredningen väljer att inte införa några sanktioner om tids- fristerna överskrids? Vi menar att bestämmelserna ändå torde få indirekt betydelse genom att de markerar vikten av snabb handläggning och tydliggör vad som förväntas av kommunen. Om kommuner mer allmänt upp- visar för långa handläggningstider riskerar det att ge dålig publicitet och dåligt rykte. I enskilda fall med mycket långa hand- läggningstider får sökanden en berättigad grund för kritik (som i värsta fall skulle kunna leda till JO-prövning eller skadeståndstalan avseende bristande myndighetsutövning).