sou · GWB321 · 2008-03-04 00:00:00 — Medan det är troligt att branschens konkurrensmönster slår olika i varu- och tjänstesektorn finns mindre anledning att tro att konkurrensmönstret skulle slå olika på sannolikheten för neddragning på arbetsställenivå. 112TP PT , S.J. & Haltiwanger, J. [1999], , R. m.fl [2004]. Bilaga 7 till LU 2008 att vara meningsfull. Här studeras globaliseringens förändring . Varken , från vilket förändringen i handelskvot och andelen sysselsatta i internationella företag eller det år för vilket neddragningar studeras (2003/2004) är anmärkningsvärda ur konjunkturell synvinkel, då arbetslöshet och BNP-tillväxt är nära medelvärden för perioden. Den totala sysselsättningsdynamiken är inte heller anmärkningsvärt hög eller låg, även om variationer i konjunktur mellan branscher naturligtvis kan förekomma. Här studeras arbetsställen i näringslivet i företag som har minst 10 sysselsatta . På grund av vissa databegränsningar omfattas inte samtliga arbetsställen som uppfyller de villkor som ställts upp. Data och variabler presenteras närmare i Appendix C, tillsammans med detaljerade regressionsresultat. Deskriptiv statistik för urvalet återfinns i Tabell 5.4. En neddragning definieras här, som tidigare, som en minskning av arbetsstyrkan med och minst 5 personer. av arbetsställena har enligt denna definition gjort en betydande neddragning , varav av de studerade arbetsställena har lagt ned verksamheten. Nedlagda arbetsställen är vanligare i flerarbetsställeföretag. Att ett arbetsställe läggs ned i ett flerarbetsställeföretag behöver inte innebära att företaget drar ned verksamheten. av nedläggningarna av arbetsställen i flerarbetsställeföretag sker i företag som inte minskar det totala sysselsättningen på företagsnivå. Bilaga 7 till LU 2008 Neddragningar på arbetsställenivå 2003/2004, fördelade på enarbetsställe- och flerarbetsställe- Förädlingsvärde per sysselsatt 2003 (Mkr) Anläggningstillgångar per sysselsatt 2003 (Mkr) Företaget har gjort en neddragning 2003/2004 Andel med eftergymnasial utbildning Andel med förgymnasial utbildning Arbetsställets storlek (antal sysselsatta) 2003 Arbetsstället sammanslaget/uppdelat 2002/2003 Neddragning 2002/2003 Regionvariabler (kommunnivå) Befolkningstäthet på kommunnivå 2003(inv/kmP Flyttnetto (% av befolkning) på kommunnivå (2002/2003) (% av arbetskraften) på kommunnivå (2003) Kommun i mindre regioncentrum eller Konkurrensvariabler (branschnivå) Kapitalintensitet per sysselsatt (Mkr) Andel små arbetsställen (< 50 sysselsatta) Andel sysselsatta i internationella företag (Handelskvot 2003/ Handelskvot 1993) Andel sysselsatta i internationella företag (Andel sysselsatta i internationella företag 2003/ Andel sysselsatta i internationella företag 1993)P P antalet öppet arbetslösa plus antalet Definition enligt AMS arbetslöshetsstatistik. Höga extremvärden påverkar genomsnitten. Andelen sysselsatta i internationella företag i enstaka branscher var mycket låg 1993, vilket gör att relativt små absoluta ökningar av antalet sysselsättningen i internationella företag i branschen leder till relativa ökningar på flera . Genomsnittssiffran i tabellen skiljer sig från tabell 4-1, eftersom genomsnittet där var oviktat, medan genomsnittet här blir viktat med antalet arbetsställen per bransch. Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. Arbetslöshetsstatistik, AMS, , ITPS (Se Appendix C.1), egna beräkningar Bilaga 7 till LU 2008 Flerarbetsställeföretag har högre förädlingsvärde per sysselsatt och större anläggningstillgångar per sysselsatt än enarbetsställeföretag. Dessutom är en betydligt större andel av arbetsställena delar av internationella företag. Arbetsställen som tillhör flerarbets- ställeföretag har en större andel sysselsatta med eftergymnasial utbildning och en lägre andel med förgymnasial utbildning. En något större andel av enarbetsställeföretagen finns i storstads- regioner eller i mindre regioncentra och småregioner. Det betyder att en större andel av flerarbetsställeföretagen är lokaliserade till större regioncentra. Skillnaderna i lokaliseringsmönster mellan flerarbetsställeföretag och enarbetsställeföretag är dock små. Konkurrenssituationen i branschen mäts med de variabler som beskrivs närmare i kapitel 4. En ökad konkurrens antas minska driftsmarginalerna och därigenom leda till en ökad sannolikhet för att observera en neddragning. Konkurrensen mäts med bransch- variablerna herfindahlindex, kapitalintensitet, andelen av de sysselsatta i branschen som arbetar på små arbetsställen och andelen av de sysselsatta i branschen som arbetar på arbetsställen . Globalisering på branschnivå mäts med indikatorerna handelskvot och andelen sysselsatta i branschen som är sysselsatta vid internationella företag. Dessa mått presenterades närmare i kapitel 3. Sannolikheten att observera en neddragning vid arbetsställe i t beror på faktorer internt på företaget och arbetsstället, samt faktorer som rör regionen och konkurrensförhållanden i branschen, vilket även inkluderar måtten på globalisering. forskning har framhållit att egenskaper hos företaget och arbets- stället är viktiga för risken att observera en neddragning.TPF113FPT I detta avsnitt behandlas hur olika faktorer inverkar på risken att observera en neddragning vid ett arbetsställe. I Tabell 5.5 presenteras hur faktorer på arbetsstället och i företaget inverkar på sannolikheten att arbetsstället gör en neddragning. Unga arbetsställen och arbetsställen som omorganiserats, till exempel slagits samman med ett annat arbetsställe, har större risk att göra en neddragning. På enarbets- ställeföretag är risken att observera en neddragning lägre på stora 113TP PT , S.J. & Haltiwanger, J. [1999] och , R. Bilaga 7 till LU 2008 arbetsställen, vilket troligen beror på att stora arbetsställen hör till mer etablerade företag, som haft tid att anpassa sysselsättningens storlek. behöver mer sällan de stora anpassningarna av arbetsstyrkan som kan ske särskilt i mindre och nyare företag. I företag med flera arbetsställen kan företaget omfördela arbets- styrkans sammansättning genom att göra neddragningar på vissa arbetsställen och expandera verksamheten på andra arbetsställen. Arbetsstyrkans sammansättning på arbetsstället kan då ha betydelse för sannolikheten att ett givet arbetsställe gör en ned- dragning. Resultatet här pekar på att ju högre andelen lågutbildade är på ett arbetsställe, desto större risk att visst arbetsställe som tillhör ett flerarbetsställeföretag gör en neddragning. För enarbetsställeföretag förväntas företagets ekonomiska situation har större betydelse för risken för neddragning än i fler- arbetsställeföretag. Våra resultat visar också att ett högre förädlingsvärde per sysselsatt, som är ett mått på företags produktivitet, minskar risken för en neddragning i enarbets- ställeföretag. Däremot har förädlingsvärdet per sysselsatt på företagsnivå ingen signifikant inverkan på risken för neddragning på ett arbetsställe i flerarbetsställeföretag. Detta är inte så märkligt, då ett enskilt arbetsställe i ett flerarbetsställeföretag inte påverkas lika starkt av företagets lönsamhet – i ett enarbetsställeföretag är ju arbetsstället företaget. Andra studier visar att överlevnads- sannolikheten för nya företag är lågTPF114FPT, men detta gäller även flerarbetsställeföretag, där etablerade äldre arbetsställen har mindre risk att dras ned än nyare arbetsställen i samma företag. Det framkommer också av regressionsanalysen som genomförs här att sannolikheten att observera en neddragning, för både en- och flerarbetsställeföretag, är högre för internationella företag än för nationella företag. Detta är förenligt med att internationella företag bedriver arbetsdelning mellan arbetsställen i koncernen. 114TP PT Se t ex , L.F. [2007], sid 79. Bilaga 7 till LU 2008 Tabell 5.5 Inverkan på sannolikheten att arbetsstället gör en neddragning – egenskaper hos arbetsstället och företaget Arbetsstället drogs ned 2002/2003 Arbetsstället ombildat /2003 Andel av sysselsatta med eftergymnasial Andel av sysselsatta med förgymnasial Anm.: +(–) anger ökad (minskad) sannolikhet för att observera en neddragning på arbetsstället. (iu) innebär att variabeln inte inkluderas i regressionen. Om ingen tecken redovisas har faktorn ingen statistiskt säkerställd inverkan på sannolikheten att arbetsstället gör en neddragning. Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna beräkningar, fullständiga resultat i Appendix C.2. Risken för neddragning påverkas också av nationell konkurrens- förhållanden i branschen, och resultatet avseende konkurrens- förhållanden i branschen, exklusive globalisering, sammanfattas i Tabell 5.6. Om arbetsstället är verksamt i en bransch med en hög andel sysselsatta i nya företag, är det större risk att vi observerar en neddragning på arbetsstället. Detta gäller huvudsakligen enarbets- ställeföretag. Om företaget är verksamt i en bransch med en stor andel sysselsatta i små företag, är risken för att företaget gör en neddragning lägre Risken för neddragning är högre för enarbetsställeföretag i ikapitalintensiva branscher, men lägre för arbetsställen som tillhör flerarbetsställeföretag. Detta kan tyda på betydande skalfördelar i kapitalintensiva branscher, inte bara på ett givet arbetsställe utan också en tendens mot större företag med flera arbetsställen. Bilaga 7 till LU 2008 Neddragningar på arbetsställenivå att arbetsstället gör en ned- dragning – nationella branschförhållanden Andelen sysselsatta i små företag Andelen sysselsatta i nya företag Anm.: +(–) anger ökad (minskad) sannolikhet för att observera en neddragning på arbetsstället. Om ingen tecken redovisas har faktorn ingen statistiskt säkerställd inverkan på sannolikheten att arbetsstället gör en neddragning. Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna beräkningar, fullständiga resultat i Appendix C.2.2. I Tabell 5.7 redovisas resultaten för globaliseringsindikatorernas inverkan på sannolikheten att ett arbetsställe gör en neddragning. Globaliseringen verkar vara negativt korrelerad med risken för neddragning; alltså en ökning av den internationella öppenheten i en bransch leder till en minskad risk för neddragning av ett givet arbetsställe i samma bransch, även efter kontroll av arbetställe- och regionala variabler. Detta överensstämmer med resultaten i kapitel 4, att sysselsättningsdynamiken är lägre i branscher med hög globaliseringsgrad. Tabell 5.7 Sannolikheten att arbetsstället gör en ned- dragning – globaliseringsindikatorer Handelskvoten ökar en procent Andelen sysselsatta i internationella företag ökar en procent : +(–) anger ökad (minskad) sannolikhet för att observera en neddragning på arbetsstället. Sammantagen marginaleffekt av att handelskvoten / andelens sysselsatta är högre 2003, medan värdet är oförändrat 1993. Om ingen tecken redovisas har faktorn ingen statistiskt säkerställd inverkan på sannolikheten att arbetsstället gör en neddragning. Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna beräkningar, fullständiga resultat i Appendix C.2.2, tabell C-4, hypotes (6) och (7). Om man förväntar sig att globaliseringen skall öka risken för neddragningar i en bransch kan detta resultat förefalla oväntat. Att globaliseringen i branschen är korrelerad med en lägre risk för neddragning kan till exempel bero på att konkurrensen generellt är Bilaga 7 till LU 2008 högre i globaliserade branscher, och att produktivitetsspridningen är lägre, vilket minskar risken för neddragning. Man kan säga att de företag som existerar på mer globaliserade marknader är mer rustade för konkurrens än företag verksamma i mindre globaliserade branscher. I branscher med hög globaliseringsgrad är konkurrensen större och därigenom benägenheten för till exempel nyföretagande lägre. Nyföretagandet är en mycket viktig faktor för både sysselsättningsdynamiken och risken för neddragning. etablerat sig och överlevt i en globaliserad bransch, är sannolikheten att företaget fortsätter att överleva större än i en mindre globaliserad bransch. Magnituden på effekten av en ökad globalisering är dock liten i förhållande till andra branschvariabler, till exempel andelen sysselsatta i små och nya företag i branschen.TPF115FPT Tabell 5.8 Hypotestest av globaliseringens inverkan på sannolikheten för neddragning Globaliseringen har ingen inverkan (2)Globaliseringens nivå har ingen (3)Globaliseringens förändring har ingen Handelskvoten har ingen inverkan Andelen sysselsatta i internationella företag har ingen inverkan Hypotesen kan förkastas med 5 procents sannolikhet att förkasta sann hypotes. Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna beräkningar, fullständiga resultat i Appendix C.2. I Tabell 5.8 presenteras resultaten från test av ett antal hypoteser om hur måtten på globalisering inverkar på sannolikheten att observera en neddragning. Testen går ut på att testa om olika kombinationer av de indikatorer på globalisering som används har en statistiskt säkerställd inverkan på sannolikheten att ett arbets- ställe drar ned.TPF116FPT Den första hypotesen (1) testar om globalisering i branschen inverkar på risken att observera en neddragning på ett arbetsställe i den branschen. Här kan vi förkasta hypotesen att 115TP PT För redovisning av parameterestimat för globaliseringsvariablerna, se Appendix C.3. 116TP PT Testen och teststatistikorna presenteras i Appendix C.2.2. Bilaga 7 till LU 2008 branschens globaliseringsgrad saknar betydelse för risken för neddragning, både för enarbetsställeföretag och för flerarbets- ställeföretag. Det innebär att branschens globaliseringsgrad har betydelse för risken för neddragning vid såväl enarbets- som flerarbetsställeföretag. Hypotes två (2) testar om nivån på globaliseringen inverkar på sannolikheten att ett företag gör en neddragning och Hypotes (3) att globaliseringens förändring inverkar på sannolikheten att ett företag gör en neddragning. Vi kan inte förkasta att både globa- liseringens nivå (Hypotes (2)) och globaliseringens förändring (Hypotes (3)) inverkar på sannolikheten att observera en ned- dragning i såväl enarbetsställeföretag som flerarbetsställeföretag. I Hypotes (4) testas om handelskvotens nivå eller förändring inverkar på sannolikheten att ett arbetsställe gör en neddragning och i Hypotes (5) om andelen sysselsatta i internationella företag i branschen – nivå och förändring – har betydelse för att ett arbets- ställe drar ned. Samtliga indikatorer verkar ha en signifikant inverkan på risken att ett arbetsställe gör en neddragning. I föregående avsnitt undersöktes hur konkurrensfaktorer inverkar på sannolikheten att ett arbetsställe gör en neddragning. Det är dock möjligt att globalisering och internationalisering inte bara har betydelse för sannolikheten att observera en neddragning på ett visst arbetsställe, utan även på den relativa storleken på ned- dragningen, dvs. att en ökad globalisering minskar antalet ned- dragningar, men att varje observerad neddragning omfattar en större andel av arbetsstyrkan. I detta avsnitt kommer alltså neddragningens relativa storlek att undersökas, givet att antalet sysselsatta på arbetsstället minskar. Vi definierar neddragningens storlek som minskningen i antalet sysselsatta i relation till antalet sysselsatta 2003. Resultatet från regressionen presenteras detaljerat i Appendix C. Bilaga 7 till LU 2008 Tabell 5.9 Företags- och arbetsställefaktorers inverkan på neddragningens relativa storlek Andel med eftergymnasial utbildning Antal sysselsatta på arbetsstället Arbetsstället har gjort en neddragning Arbetsstället ombildat /2003 Anm.: +(-) anger om faktorn leder till större (mindre) neddragningar (i procent av sysselsatta på arbetsstället). (iu) innebär att faktorn inte är med i regressionen. Fullständiga resultat i Appendix C.2.3. Källa: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna beräkningar. De viktigaste resultaten sammanfattas i Tabell 5.9. Sammanfatt- ningsvis kan noteras att egenskaper hos företaget och arbetsstället är av störst betydelse för neddragningens relativa storlek. Allt annat lika gör yngre arbetsställen större neddragningar än äldre arbetsställen, vilket är i enlighet med tidigare forskning avseende sysselsättningsdynamik och företagens och arbetsställenas ålder. Företag och arbetsställen som gjort neddragningar året innan gör mindre neddragningar än de företag och arbetsställen som inte gjort neddragningar tidigare. Bland flerarbetsställeföretag leder en tidigare omorganisering till mindre neddragningar. Om ett arbetsställe tillhör ett flerarbetsställeföretag som gör en ned- dragning, omfattar neddragningen på arbetsstället fler personer än om företaget som helhet inte drar ned verksamheten. I Tabell 5.10 sammanfattas resultaten av våra hypoteser om globaliseringens inverkan på neddragningens relativa storlek. Glo- baliseringen verkar ha en viss inverkan på storleken på ned- dragningarna i flerarbetsställeföretag, men inte i enarbetsställe- företag. Däremot verkar inverkan av globaliseringen summera till noll, dvs. positiva och negativa effekter tar ut varandra och nettoresultatet blir att varken ökad internationell handel eller ett ökat inslag av internationella företag i branschen som företaget är verksamt i leder till förändringar i omfattningen på ned- dragningarna mätt som antal friställda. Bilaga 7 till LU 2008 Neddragningar på arbetsställenivå (1)Globaliseringen har ingen (2)Globaliseringens nivå har ingen (3)Globaliseringens förändring har (4)Handelns inverkan summerar till noll (5)Inverkan av internationellt företagande summerar till noll Hypotesen kan förkastas med 5 procents sannolikhet att förkasta sann hypotes Källor: RAMS, FAD, FEK, SCB. , ITPS (Se Appendix C.1), egna bearbetningar, fullständiga resultat i Appendix C.2. I detta kapitel undersöktes förekomsten neddragningar och ned- läggningar på arbetsställenivå. Neddragningarnas fördelning mellan branscher och förekomst av neddragningar i olika regioner i landet studerades. Betydelsen av internationell konkurrens för sannolik- heten att ett företag gör en neddragning analyserades. Neddragning definieras som en minskning av arbetsstyrkan med minst 5 personer och av arbetsstyrkan och den studerade populationen är företag i näringslivet med minst Neddragningar drabbar omkring 150 000 personer , fler under lågkonjunktur år och färre när det är högkonjunktur. forskning har visat att konjunkturella faktorer och förhållanden på arbetsstället har den största betydelsen för risken för neddragningar och neddragningarnas omfattning. För en given tidpunkt, dvs. om man bortser från konjunkturläget, är risken för neddragningar störst i små och nya företag. Detta överensstämmer med resultaten här. En större andel av sysselsatta inom tjänstenäringar berörs av neddragningar, även om den inbördes rangordningen av vilka branscher som har den största andelen av de sysselsatta som berörs av neddragningar varierar . Neddragningar är vanligast i storstadsregioner, följt av större regioncentra och minst förekommande i mindre regioncentra och småregioner, vilket är Bilaga 7 till LU 2008 parallellt med resultaten i kapitel 4, att sysselsättningsdynamiken är högst i storstadsregioner. Neddragningar är alltså vanligast före- kommande i branscher och regioner där även antalet nya arbets- tillfällen är stort. Arbetskraftens sammansättning på arbetsstället verkar inte ha betydelse för beslutet att dra ned verksamheten på enarbets- ställeföretag, men en viss betydelse i flerarbetsställeföretag. Detta är ett förväntat resultat – ett flerarbetsställeföretag kan skifta produktion mellan arbetsställen, och önskade förändringar i arbetskraftens sammansättning kan därför ta sig uttryck som neddragningar. Enarbetsställeföretag kan endast ändra personal- sammansättningen genom att ersätta en person med en annan, vilket inte kommer att ta sig uttryck som en neddragning. Risken att ett arbetsställe drar ned är större om arbetsstället är lokaliserat i en storstadsregion, samt i regioner med hög arbetslöshet. Det finns inte stöd för att sannolikheten för ned- dragningar är större i utflyttningsregioner än i andra regioner, vilket man skulle kunna tro. Den ökade globaliseringen i en bransch verkar minska risken att observera att ett arbetsställe verksamt i den branschen gör en neddragning. Effekten är dock liten i jämförelse med andra faktorer; magnituden på effekten är liten i förhållande till effekterna av en förändrad nationell företagsstruktur på bransch- nivå. m.fl. (2007), studerar risken för nedläggningar på arbetsställenivå i den svenska industrin och finner att som finner att ökad export minskar sannolikheten för nedläggning, medan en ökad importkonkurrens ökar sannolikheten för nedläggning. Totaleffekten av detta blir en totalt liten minskning i risken för neddragning, vilket är i linje med resultaten här. Givet att företaget gör en neddragning, så finner vi att globaliseringen har en begränsad inverkan på neddragningens storlek. Globaliseringen har en säkerställd inverkan på sanno- likheten för en neddragning i flerarbetsställeföretag. Om ett arbetsställe är en del av en internationell koncern, är neddragningen dessutom relativt mindre omfattande än om företaget är nationellt. Detta resultat är inte förenligt med en bilden av att omfattande omlokalisering av sysselsättning i internationella företag sker, och inte heller med att mer globaliserade branscher karaktäriseras av större neddragningar. Däremot är det förenligt med en ändrad relativ arbetskraftsefterfrågan, mot t.ex. mer specialiserad och högre utbildad arbetskraft. Detta kan tolkas som att fördelarna i form av ökade möjligheter till arbetsdelning är till gagn inte bara Bilaga 7 till LU 2008 för konsumenterna, utan även för företagen, som genom att utnyttja den ökade internationaliseringen bibehåller lönsamhet och tillväxtpotential. 6Friställningar och omställningar på individnivå Strukturomvandling kan innebära kostnader för individen. Förändringarna i ekonomin innebär att företagens arbetskrafts- behov förändras. Eftersom arbetskraften inte är fullständigt anpassningsbar kan förändringarna på arbetsmarknaden resultera i ökade omställningskrav på individnivå. Kostnaden för omställningen på arbetsmarknaden faller på individen i den mån friställningen leder till ökad arbetslöshet, men också andra behov av individuell omställning som ytterligare utbildning, geografisk rörlighet eller andra åtgärder som kan behövas i den nya ekonomiska strukturen, bärs i viss mån av individen både i form av monetära och icke-monetära kostnader. I föregående kapitel redogjordes utförligt för hur begreppet neddragning definierades och hur konkurrensen inverkar på sannolikheten för att ett företag eller arbetsställe gör en ned- dragning. I detta och de följande kapitlen vänds uppmärksamheten mot individerna. I detta kapitel studeras dels vilka som är sysselsatta på de arbetsställen som gör neddragningar, samt hur situationen på arbetsmarknaden utvecklas året efter neddragningen för de som var sysselsatta på företag som gjorde neddragningar. Vi försöker uppskatta omfattningen av friställningar, utifrån definitionen att individen är sysselsatt på samma arbetsställe och i samma företag. De utfall som studeras är arbetslöshet, arbetsbyte och inkomstutveckling för dem som var sysselsatta på de arbetsställen som gjorde en neddragning , dvs. exakt de neddragningar som studeras i föregående kapitel. De som var sysselsatta på dessa arbetsställen jämförs med övriga personer sysselsatta på de arbetsställen som studerades i kapitel 5, och följs upp . Tre frågor kommer att belysas: Friställningar och omställningar på individnivå Bilaga 7 till LU 2008 1.Vilka är sysselsatta på de arbetsställen som gör ned- dragningar eller nedläggningar?TPF117FPT 2.Hur vanligt förekommande är friställningar utifrån hur begreppet definieras här? 3.Vad händer med inkomster och sannolikheten för arbetslöshet året efter neddragningen eller ned- läggningen? I detta innefattas även frågan vilka som byter arbete efter en neddragning och vad de byter till.