sou · GWB373 · 2008-07-03 00:00:00 — försöker samordna sin tillsyn med kom- munernas genom att skicka kopia på förelägganden till den kommun som berört företag finns i. Det händer att de informerar kommunerna i förväg om en kommande inspektion. Verket noterar också information från kommunerna om gjorda kommunala till- Kemikalietillsynen i ett sammanhang SOU 2008:73 En allmän uppfattning från verket är att kom- munernas tillsyn ökat . Länsstyrelsernas produkttillsyn över klassificering, märkning och säkerhetsdatablad är mycket liten på grund av ett mindre omfattande ansvar. Antalet tillsynsobjekt där ansvaret för produkttillsyn över klassificering, märkning och säkerhetsdatablad kan bli aktuellt bör vara litet och främst avse tillverkare och importörer av bränslen och drivmedel, exempelvis raffinaderier och stora depåer med import- hamnar. Antalet objekt för annan produkttillsyn uppgår till lika många som ansvaret för platsknuten kemikalietillsyn omfattar (se nedan). Kommunernas ambitioner och kapacitet att bedriva produkttillsyn skiljer sig åt, både beträffande kvalitet och kvantitet. Det är därför vanligt att de bedriver tillsynen i projekt som kommunerna själva initierar. Det är också vanligt med länsvisa projekt, antingen initierade och organiserade av eller av de allt vanligare nätverken för regional miljösamverkan. I dessa ingår både läns- styrelserna och kommunerna. Dessutom har centrala verk initierat och organiserat nationella projekt. Ett exempel är Kemikalie- inspektionens stormarknadsprojekt som riktade sig mot stor- marknader och avsåg bl.a. barnsäkra förslutningar och märkning på konsumentprodukter. Nätverksarbetet och kemikalietillsyn i gemensamma projekt medför en bättre samordnad tillsyn, ökad likvärdighet i lag- tillämpningen och bidrar till att utveckla myndigheternas kompe- tens. Resurserna räcker bättre när varje kommun ger ett litet bidrag till kollektivet, men får tillbaka stöd och hjälp från hela kollektivet i nätverket eller projektet. Rapporter, checklistor m.m. från kemi- kalieprojekt av olika slag finns att tillgå på nätverkens och myndigheternas hemsidor på Internet. deltog 57 kommuner i Kemikalieinspektionens tillsynsprojekt stormarknad. Resultat från kommunernas inspek- Kemikalietillsynen i ett sammanhang tioner i 443 butiker föranledde Kemikalieinspektionen att inspek- tera 87 primärleverantörer.TPF71FPT De kommunala projekten som genomförts omfattar tillsyn över allmänkemikalier och tillsyn över kosmetiska och hygieniska pro- dukter. Det är vanligt att kommunerna själva beskriver sin kemikalie- tillsyn som integrerad med annan tillsyn. För att få en bättre bild av kommunernas produkttillsyn över just reglerna om klassificering, märkning och säkerhetsdatablad, intervjuade vi nio av de 17 kommunerna som i vår enkät hade svarat att de 2006 avsatte resurser för tillsyn enligt 14 kap. över tillverkare och andra primärleverantörer. Även mellan de här kommunerna finns en viss variation i tillsynen. Intervjuerna visade att några kommuner under de senaste ett till tre åren har nyanställt personal, i vars uppgifter det särskilt ingår att bedriva tillsyn över bl.a. primärleverantörer. Flera kommuner har vidareutbildat personalen, bland annat genom Kemikalie- inspektionens högskolekurs i kemikalietillsyn vid Uni- versitet. En del förfogar över kompetens i kemi, toxikologi eller ekotoxikologi på högskolenivå, som grundutbildning eller fortbild- ning, med de flesta gör det inte. Kommuner som utför tillsynen över primärleverantörers klassi- ficering, märkning och deras säkerhetsdatablad minst djupgående överlämnar all sådan tillsyn till Kemikalieinspektionen och Rädd- ningsverket och medverkar bara vid deras inspektioner på plats. Om det finns skäl till sådan tillsyn blir det fråga om en allmän översyn av bladen. Tillsyn enligt 14 kap. är sällan huvudskälet till att de prioriterar tillsynsobjektet, särskilt om objektet är en importör. Kommunerna rapporterar brister som de eventuellt upptäckt hos tillverkare eller primärleverantörer vidare till de centrala verken utan att ingripa själva. Det finns sedan en mindre grupp kommuner som genomför samma slags produkttillsyn över tillverkare, importörer och andra som överlåter kemikalier mer utförligt. Hos några av dessa sker produkttillsynen med annan tillsyn, hos andra varierar detta. De väljer tillsynsobjekt för sådan produkttillsyn från det egna tillsynsregistret eller från Kemikalieinspektionens produkt- register eller använder båda registren. De begär information om vilka 71TP PT En undersökning Effektivare tillsyn, beställd av Kemikalieinspektionen från redovisar att Kemikalieinspektionens för tillsynsvägledning hade medfört endast 10–12 inspektioner om dagarna i stället använts för operativ tillsyn. Kemikalietillsynen i ett sammanhang kemiska ämnen som ingår i beredningarna, kontrollerar klass- ificeringen mot Kemikalieinspektionens föreskrifter och angivna risk- och säkerhetsfraser m.m. utifrån ämnenas inneboende egenskaper. Kommunerna nyttjar Kemikalieinspektionens information och data- bas eller andra databaser på Internet för detta, exempelvis Prevent, eller andra kunskapskällor. Med undantag för uppgifterna som rör transporter kontrollerar de att säkerhetsdatabladen är korrekta, fullständiga och lättlästa för mottagarna och att inga obegripliga standardfraser nyttjas för att beskriva risker eller skyddsåtgärder, samt att uppgifterna om kemikaliernas farlighet stämmer med de föreslagna skyddsåtgärderna - ibland för både arbetsmiljö och yttre miljö, ibland för enbart yttre miljö. De kontrollerar även infor- mationen om avfall. Kommunerna följer också upp att påpekade brister blir åtgärdade. Information om åtgärder om arbetsmiljö kontrolleras dock inte i alla detaljer, vilket ibland även kan gälla uppgifterna som rör miljöskyddsåtgärder. Kontrollen sker åtminstone med den ambi- tionen att inte kemikaliens farlighet anges som liten som hanteringen uppges fordra omfattande skyddsåtgärder, eller att informationen är obalanserad åt motsatt håll. Någon väljer att informera i regionen om brister i informationen som rör arbetsmiljön, med förväntan om att verket ska ingripa. Det finns mellanvarianter av hur ovanstående två grupper av kommuner gör. Exempelvis finns kommuner som mer riktar den här sortens produkttillsyn mot tillverkare eller användare än mot importörer. Är verksamheten tillståndspliktig kan dessa ha förelagts att lämna in sina säkerhetsdatablad med den årliga enligt 26 kap. 20 § . De granskar då att det finns blad till varje rapporterad produkt, att alla delar är ifyllda, men med mindre betoning på bladens kvalitet. En sådan kontroll kan också de mer ambitiösa kommunerna utföra utöver den övriga produkttillsynen. Andra kontrollerar visserligen klassi- ficering och märkning, men lägger mindre tid på säkerhetsdata- bladens kvalitet. Tillsynen av dessa är mer allmän med kontroll av att de finns, är ifyllda och ser korrekta ut. En vanlig erfarenhet från kommuner som utför produkttillsyn över klassificering, märkning och säkerhetsdatablad är att denna är mycket resurskrävande. Någon framför också att många företags kompetens att skriva säkerhetsdatablad brister eller att företagen lätt tappar sin kompetens. I sådana fall kan tillsynsmyndigheten få Kemikalietillsynen i ett sammanhang börja om i tillsynen med att få företaget att åstadkomma blad med bra kvalitet. Det förekommer att enstaka kommuner bedriver tillsyn över varor (marknadskontroll) enligt . Den lagliga grunden för sådan tillsyn kan dock ifrågasättas (se avsnitt 2.5.6). Av vår enkät till kommunerna framgår att kommunernas tillsyn enligt i huvudsak är inriktad på kontroll och åtgärder för rättelse. I av kommunerna dominerar i stället råd- givning och information och i är inslaget av båda arbetssätten lika stort. Det är svårt för kommunernas att utveckla och behålla kompetens Tillgången till kompetens i kommunerna varierar. Även behoven av sådan kompetens varierar liksom möjligheterna att finansiera den. förfogade kommunerna över följande kompetens på sina miljökontor för såväl produkttillsyn som platsknuten kemika- lietillsyn. Uppgifterna är hämtade från på den undersökning som vi låtit utföra. Flera slags kompetenser kan förekomma i samma kommun, men att en kommun förfogar över kompetens i både kemi, toxikologi/ekotoxikologi och miljörätt är mindre vanligt. Siffrorna anger hur många kommuner som förfogar över minst en person med viss kompetens eller utbildning Typ av kompetens/utbildning - med komplettering i kemi, toxikologi eller ekotoxikologi - med komplettering i miljörätt Observera att svaren exkluderar kompetens från räddningstjänsten. I vilken utsträckning denna är tillgänglig och möjlig att nyttja i kemikalietillsynen enligt är svårbedömt. Det fanns 207 räddningstjänstkommuner 2006 och närmare 290 kom- 72TP PT Vanligast är personal som genomgått Kemikalieinspektionens högskolekurs vid . Kemikalietillsynen i ett sammanhang De kommunala myndigheternas geografiska ansvarsområden behöver inte sammanfalla med varandra. Samtliga kommuner förfogar över miljö- och hälsoskydds- inspektörer. I mellan av kommunerna finns personal med särskild utbildning eller kompletterande utbildning i kemi, toxikologi eller ekotoxikologi. Bland kemiingenjörerna före- kommer både högskole- och gymnasieingenjörer. Vid våra seminarier med kommuner och länsstyrelser har flera kommuner vittnat om ökad omsättning på personal . Förutom ett ökande antal pensionsavgångar, menar de att närings- livet och statliga myndigheter har ökat sin efterfrågan på pers- onalen. Några kommuner för fram att styrningen av särskilda medel från till länsstyrelserna, för tillsyn över förorenade områden, har ökat länsstyrelsernas efterfrågan på erfaren tillsynspersonal med kemikompetens. Om det är så har vi inte belagt, men vi finner att uppgifterna är värda att notera. De väcker frågor om tillgången på arbetskraft i med god kemikompetens och hur tillgängliga den är eller kommer att vara för tillsynsmyndigheterna. Många kommuner saknar eller har få primärleverantörer i sin kommun, ett mindre antal har desto fler eller större sådana. Det är i huvudsak stora eller något större kommuner som avsatte resurser för tillsyn över primärleverantörer enligt 14 kap. miljö- balken. Ca 30 kommuner saknar importörer eller tillverkareTPF73FPT. Av produktregistret framgår att av de 210 största primärleverantörerna (av de 123 tillverkarna) har sin adress i sex kommuner och 1/3 av dem (liksom 1/3 av de 123 tillverkarna) i enbart de tre storstäderna. De 210 företagen släpper ut av de kemiska produkterna på den svenska mark- naden. av tillverkningsställena för tillverkning av kemiska beredningar finns i de tre storstadslänen. Siffrorna vittnar om en koncentrationen av större primärleverantörer till ett mindre antal kommuner i landet. Förhållandet påverkar kommunernas behov av att skaffa kompetens för att bedriva produkttillsyn. Det är dessutom svårt för en kommun att anställa, finansiera, utveckla och bibehålla kom- petens för den här typen av tillsyn om det bara finns ett eller få till- synsobjekt. Det gäller särskilt om objektet är litet, exempelvis när bara ett företag importerar enbart en eller några få kemiska pro- 73TP PT RiR 2006:4, s. 43 Kemikalietillsynen i ett sammanhang dukter till och kanske enbart handlar med dessa utan att fysiskt befatta sig med dem. Enligt uppger kommunerna själva, Kommuner och Landsting och Kemi- kalieinspektionen samstämmigt att det är svårt för kommunerna att ha kompetens inom alla tillsynsområden.TPF74FPT Det är i huvudsak , länsstyrelserna och kommu- nerna som bedriver platsknuten kemikalietillsyn. När det gäller försvarets verksamheter bedriver generalläkaren tillsynen enligt . Den platsknutna kemikalietillsynen sker över företag i hanteringskedjorna som ska omvandla förmedlade kunskaper och rekommenderade skyddsåtgärder i säkerhetsdatabladen till kon- kreta skyddsåtgärder. Tillsyn över hanteringen av kemiska produkter på en viss plats sker bland annat för att arbetstagare inte ska utsättas för onödig exponering från kemiska ämnen och för ohälsa. Den sker också för att begränsa eller förhindra olägenheter i den omgivande miljön och för att skydda även andra människor än arbetstagare från ohälsa och för att skydda deras egendom. Den platsknutna till- synen bidrar till att begränsa eller minska mängden farliga kemiska ämnen som förs tillbaka till marknaden och samhällets kretslopp via de tillverkade varorna och verksamhetens avfall. Till skillnad från produkttillsyn över tillverkare och företag som för in kemiska produkter till , gör den platsknutna kemikalietillsynen nytta för miljön eller människors hälsa inom myndigheternas egna geografiska ansvarsområde. Det sambandet gäller både för statliga och kommunala myndigheters tillsyn och såväl på arbetsmiljöområdet som på miljö- och hälsoskydds- området. Att de kommunala incitamenten för platsknuten kemikalie- tillsyn tycks vara större och att förutsättningarna för att finansiera och upprätthålla kompetensen för denna är bättre än för produkt- tillsynen, märks i att kommunerna avsätter betydligt mer resurser för platsknuten tillsyn än för produkttillsyn, exempelvis över detaljister. Kommunerna utför viss produkttillsyn integrerat med den platsknutna tillsynen. 74TP PT RiR 2006:4, s. 46. Kemikalietillsynen i ett sammanhang Statliga myndigheters utförande av platsknuten kemikalietillsyn Länsstyrelsernas tillsyn enligt omfattar flera tiotusen objekt i okänt antal. Siffran 35 000 som går att få fram genom läns- styrelsernas årsredovisningar för är med all säkerhet i underkant, bland annat är antalet vattenverksamheter okänt i flera län. Kemikalietillsynen är dock främst knuten till industriella till- ståndspliktiga miljöfarliga verksamheter. Mellan 1 500 och 2 000 tillsynsobjekt är sådana Av dessa blev samtliga A-verksamheter (miljödomstolen meddelar tillstånd) och av B- verksamheterna (miljöprövningsdelegation meddelar tillstånd), föremål för minst en tillsynsinsats. Insatserna kan, men behöver inte, vara relaterade till kemiska produkter. Till detta kommer sådan tillsyn över ett mindre antal vattenverksamheter i vilka det förekommer hantering av kemiska produkter, exempelvis i vattenkraftverken. För tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter sker en stor del av tillsynen genom att länsstyrelserna granskar rapporter om verk- samheten. En sådan är den årliga . kan i enskilda fall begära kompletterande rapportering. I tillsynen ingår även att kontrollera företagets organisation och förutsättningar att själva planera och kontrollera hanteringen av de kemiska pro- dukterna och undersöka riskerna med denna, bland annat för att göra produktval. Den information som får från ett företag kan visa vilka kemiska produkter som förekommer i verksamheten och i processen och om farliga ämnen hamnar i utsläppet eller förs vidare via varor och avfall och i vilka mängder. Informationen kan ge anledning att initiera tillsyn som rör ytterligare skyddsåtgärder som exempelvis produktval, bland annat genom att uppmuntra företaget att använda Kemikalieinspektionens PRIO-verktyg, kontrollera rutiner för inköp, förbrukning och löpande riskbedömning m.m. På samma sätt som kommunerna, utför viss pro- dukttillsyn som en del av den platsknutna kemikalietillsynen. Det kan exempelvis gälla kontroll av förekomsten av tillstånd för att hantera farliga ämnen och av regler om otillåtna ämnen eller andra begränsningar. Det vanligaste är att länsstyrelsernas tillsyn är inriktad på kontroll och åtgärder för rättelse, men av de 15 läns- styrelser som har svarat utredningen om sitt arbetssätt, bedömer Kemikalietillsynen i ett sammanhang att rådgivning och information dominerar över den kontrollerande tillsynen. har lika stort inslag av båda arbetssätten. Generalläkaren har ca 280 tillstånds- och anmälningspliktiga objekt att bedriva tillsyn över. Det totala antalet objekt är betydligt fler. Myndighetens platsknutna kemikalietillsyn liknar i stora drag länsstyrelsernas och kommunernas i den utsträckning den bedrivs. blev samtliga ca 120 B-verksamheterna och av de 160 C-verksamheterna föremål för minst en tillsynsinsats. Myndigheten skattar själv att merparten av resurserna går till händelsestyrt arbete i form av handläggning av inkommande ären- den, exempelvis av ansökningar om tillstånd eller anmälningar om ändringar i befintlig verksamhet etc. Av den återstående resursen faller mycket bort som administration. Kvar blir en mindre del för operativa tillsynsinsatser, exempelvis granskning av miljörapporter och andra rapporter samt inspektioner, insatser som till del avser kemikalietillsyn. Produkttillsynen är liten till omfattningen. Myndigheten bedömer att den mesta tillsynen var inriktad på kontroll och åtgärder för rättelse och i liten utsträckning på information. tillsynsobjekt överstiger 300 000 till antalet. besökte verket över 22 000 arbetsställen och utför verket 30 000–40 000 arbetsställebesök varav 20 000–30 000 inspektionerTPF75FPT. Dessa resulterar i ca 15 000 inspektionsmeddelan- den med krav, ca 1 300 förelägganden och drygt 200 polis- eller åtalsanmälningar. Ur statistik går att läsa ut att 20–av alla 14 000–20 000 kraven som verket ställer rör yrkeshygien. Av de yrkeshygieniska kraven avser 40–kemiska arbetsmiljörisker. Inom gruppen yrkeshygieniska krav kan även den andelen (7–) som rör ventilation bero på hanteringen av kemikalier.TPF76FPT kontrollerar hur arbetsgivare och övriga arbetsmiljöansvariga följer arbetsmiljöbestämmelserna och vid- makthåller en god arbetsmiljö, bland annat enligt verkets före- skrifter (AFS 2004:04) om kemiska arbetsmiljörisker och före- skrifter (AFS 2001:01) om systematiskt arbetsmiljöarbete. 75TP PT utförde närmare 40 000 arbetsställebesök och nästan 26 000 inspektioner. 76TP PT tillsynsstatistik , daterad . Kemikalietillsynen i ett sammanhang SOU 2008:73 Verket riktar tillsynen främst mot verksamheter med störst risker för ohälsa och olycksfall. De vanligaste problemen och riskerna i arbetsmiljön rör andra frågor än kemikalier, exempelvis risker för fysiska skador och olycksfall. En inspektion tar normalt upp alla aspekter på arbetsmiljön och inkluderar även fysiska, psykiska, sociala och arbetsorganisatoriska frågor. Undantag kan inträffa vid verksgemensam eller regional till- syn eller kampanjer som riktas mot ett särskilt problemområde. Exempelvis har vi tidigare nämnt samverkan med Kemikalieinspektionen och i dessa myndig- heters produkttillsyn. Tillsynen sker enligt interna föreskrifter och riktlinjer och efter en handbok – Inspektionsmetoder – som beskriver vissa fastställda metoder. Handläggare och inspektörer svarar också på frågor om klassificering, märkning och säkerhetsdatablad. Verket har särskilda interna tillsynsföreskrifter och råd om produkttillsyn och marknadskontroll på arbetsmiljörättens område. Områden med krav på tillstånd eller utbildning, vilket bl.a. gäller cancerogener, reproduktionsstörande ämnen, allergener och hantering av bekämpningsmedel klass 1 ASS, är obligatoriska att beakta vid inspektioner enligt arbetsmiljölagen. Detsamma gäller beträffande hanteringen av brandfarliga och explosiva varor krav och kraven enligt Seveso-lagstiftningen. Vid nästan alla inspektionsbesök kontrollerar inspektören om det finns en kemikalieförteckning och säkerhetsdatablad. Kommunernas utförande av platsknuten kemikalie tillsyn Det totala antalet kommunala tillsynsobjekt för tillsyn enligt kan skattas till i storleksordningen en miljon i hela landet.TPF77FPT De allra flesta är föremål för platsknuten tillsyn. Enligt äldre statistik från NaturvårdsverketTPF78FPT så var ca 85 000 av de i huvudsak industriella objekten i behov av återkommande till- syn . av dessa föll under tillsyn. Enligt vår undersökning utförd av upp- gick antalet anmälningspliktiga verksamheter vid utgången av 2006 till ca 20 000 och antalet tillståndspliktiga under tillsyn 77TP PT betänkande Tillsyn – förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100), s. 112 och s. 117. 78TP PT om Miljöskyddslagens tillämpning 1995. Kemikalietillsynen i ett sammanhang till ca 3 800, vilket utgör av alla tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter. Samtliga A-verksamheter under kom- munalt tillsynsansvar och av B-verksamheterna samt av C-verksamheterna, blev föremål för minst en tillsynsinsats . Det är insatser som kan, men inte behöver, vara relaterade till kemiska produkter. Kommunerna bedriver tillsyn vid tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter på i stort sett på samma sätt som länsstyrelsernas och med samma innehåll. Skillnaden är att kommunerna även kan integ- rera sådan produkttillsyn som Kemikalieinspektionen också utövar, exempelvis över klassificering, märkning och produktinformation. Tillsynen av små verksamheter domineras i högre grad av inspektioner på plats än av skrivbordstillsyn, även om sådan också sker. Behovet av kontakter och kunskapsöverföring ökar med minskande storlek på företagen. På enbart området kosmetiska och hygieniska produkter om- fattar kommunernas tillsyn tiotusentals frisörsalonger, kiosker, livsmedelsbutiker och andra affärer som saluhåller sådana produk- ter. Kommunerna nyttjar säkerhetsdatabladen och informationen i dessa på samma sätt som länsstyrelserna. Vi har tidigare redovisat i vilken utsträckning kommunernas tillsyn är kontrollerande respek- tive rådgivande. har tidigare beräknat att staten finansierade av kostnaderna för både tillsynen och prövningen av miljöfarliga verksamheter och tillsynen av vatten- verksamheter med avgifterTPF79FPT. De statliga avgifterna för tillsyn och prövningTPF80FPT har inte höjts . Regeringen har gett Natur- vårdsverket i uppdrag att se över avgifterna.. Kompetens för platsknuten kemikalietillsyn är mycket nära knuten till behovet av kompetens för annan platsknuten tillsyn, vilken också syftar till att skydda människors hälsa och miljön i en verksamhet eller i verksamhetens omgivning. Skyddskrav kan följa av både och arbetsmiljölagen. 79TP PT Miljöbalkskommitténs slutbetänkande , miljökvalitetsnormer, miljöorganisa- tionerna i miljöprocessen och avgifter(SOU 2005:59), s. 23. 80TP PT Förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . Kemikalietillsynen i ett sammanhang Det går ofta inte att skilja tillsynen över hanteringen och användningen av kemiska produkter på en viss plats från tillsyn som avser en verksamhets produktionsteknik och skyddsåtgärder. Tekniken kan i sin tur ha samband med alstringen och hanteringen av avfall, för buller, energiåtgång, olycksrisker, utsläpp, mängden transporter m.m. Det finns således samband mellan kemiska produkter, teknik, skyddsåtgärder och miljö såväl i tillsynen enligt som enligt arbetsmiljölagen. Länsstyrelserna förfogar över följande typer av kompetenser eller utbildningar för kemikalietillsyn. Flera slags kompetenser kan förekomma vid samma länsstyrelse. Siffrorna bygger på enkätsvar från 15 länsstyrelser och anger hur många av dessa som förfogar över minst en person med sådan kompetens Typ av kompetens/utbildning med komplettering i kemi, toxikologi eller ekotoxikologi Annan naturvetare med kemi i utbildningen Något av ovanstående kompletterat med miljörätt Kompetensen varierar mellan länsstyrelserna. Bland kemiingenjö- rerna förekommer både högskole- och gymnasieingenjörer. Många länsstyrelser har en bred kompetens, ibland med tillgång till personal med alla slagen av utbildningar. I några län är det vanligt med flera kemiingenjörer, miljö- och hälsoskyddsinspektörer eller andra naturvetare med högskoleutbildning i kemi. Hos andra dominerar miljö- och hälsoskyddsinspektörer eller andra natur- vetare. uppger enbart tillgång till annan natur- vetare med högskoleutbildning i kemi, en annan uppger särskilt god tillgång till toxikologer/ekotoxikologer. Även den miljö- rättsliga kompetensen varierar. 81TP PT Bland annan kompetens nämns skyddsingenjör, markkemist, miljöanalytiker, civilingen- jörer i geokemi och teknisk biologi. Kemikalietillsynen i ett sammanhang