sou · GVB360d12 · 2008-01-01 00:00:00 — Åtgärder som har vidtagits för att minska sårbarheten, planerade förändringar för att minska sårbarheten Urvalet är av länder är gjort med hänsyn till vilka länder som kan anses vara jämförbara med , dels utifrån geografiska-, socioekonomiska- och klimataspekter men även med hänsyn till vilken ambitionsnivå man har med sitt klimatanpassningsarbete. Bilaga B 35 SOU 2007:60 12 Utredningen har använt sig av länders klimatanpassningsstrategier, i den mån sådana existerar, rapporter från , rapporter från EEA och samt de nationalrapporter som lämnats in till UNFCCC för att besvara frågorna om klimatförändringar och eventuella anpassningsåtgärder. Utredningen har använt sig av rapporter från , information publicerad på departements och/eller myndigheters och/eller andra organisationer hemsidor, eller utgivna publikationer, för att besvara frågorna om ländernas katastrofberedskap och eventuellt förebyggande arbete mot extrema väderhändelser. Utredningen har i huvudsak använt sig av rapporter från Comité Européen des , , Government Accountability Office för att besvara frågan om länders försäkringsskydd. Klimat- och sårbarhetsutredningens internationella jämförelse gör inte anspråk på att vara en uttömmande analys utan ska snarare ses som en överskådlig analys av vad utvalda länder gör på klimatanpassningsområdet. SOU 2007:60 Bilaga B 35 13 1 1 Generella anpassningsstrategier och åtgärdsförslag Klimatförändringarnas förväntade effekter på det danska samhället har utretts och utvärderats ett antal gånger , senast i the Danish EPA report of 2004: Adapting to Climate Change. Den generella slutsatsen är att kommer inte att drabbas särskilt hårt av klimatförändringarna, om man utgår från de moderata klimatscenarierna, och att passande ad hoc åtgärder är tillräckliga för att skydda samhället. så initierade den danska staten förberedelse för att möta de primära effekterna av klimatförändringarna. Syftet är att med utgångspunkt i tre möjliga framtida klimatscenarier skapa en katalog där man listar förmodade konsekvenser och hur man bemöter dessa. Man har ännu inte genomfört någon systematisk utvärdering av förmodade sekundära effekter, exempelvis hur turism, klimatflyktingar, jordbrukspriser/subsidier eller vindturbinexporten, kommer att påverkas av klimatförändringarna. Enligt uppskattningar kan man dock förvänta sig att en liten öppen exportorienterad ekonomi som , i högre grad kommer att påverkas av dessa sekundära effekter än av de primära. Inrättandet av Beredskapsstyrelsen (motsvarande SRV och KBM), och införandet av dess årliga rapportering om nationella sårbarhet, kan ses som en del i ledet av skapandet av en anpassningsstrategi. 2 Effekter av klimatförändringar och anpassningsåtgärder sektorsvis anser sig vara väl förberett för ett förändrat klimat tack vare en lång tradition av lagstiftning, vilken begränsar bebyggelse i floddalar, längs med kusten och i skogsmark. Jordbruket har väl utvecklade avrinningssystem och konstbevattningen fungerar väl . Allmänheten är även väl medveten om riskerna för extrema väderhändelser och man har väl fungerande varningssystem. DMI () förväntar sig att medeltemperaturen kommer att stiga med , beroende på vilket utsläppsscenario man utgår ifrån. Bilaga B 35 SOU 2007:60 14 kommer att innebära att antalet dagar med frost eller snö blir färre. Nederbörden förväntas öka säsongen medan sommarnederbörden kommer att minska . Nederbörden förväntas bli mer koncentrerad, dvs. man kommer få perioder med intensiv nederbörd vilket sedan kommer att avlösas av torrare perioder, särskilt och sommar. Man förväntar sig vidare en ökad frekvens av västliga vindar och antalet stormar förväntas öka. Havsnivån längs med kan öka med till följd av en starkare vind och då räknar man inte in den förväntade generella globala havsnivåhöjningen (enligt IPCC 2001 issmältning samt termisk expansion av vatten) med 0,10,. 2.1 Jordbruk Jordbruket i förväntas generellt gynnas av klimatförändringarna. Man har möjlighet att snabbt ställa om produktionen efter nya omständigheter genom att byta gröda. EU regleringar har inneburit en förskjutning av jordbruksproduktionen från mjölkprodukter mot grisproduktion, klimatförändringarna förväntas accentuera denna utveckling. EU CAP förväntas spela stor roll för den framtida utvecklingen inom jordbruket. Under den extrema värmeböljan 2003 minskade jordbruksproduktionen i , och , så drabbas inte jordbruksnäringen generellt då minskat utbud ledde till högre pris vilket kompenserade produktionsbortfallet. räknar med att dess gynnsamma geopolitiska läge kommer att innebära överlag positiva effekter på jordbrukssektorn. Högre temperaturer och ökad fuktighet kan dock innebära en ökad risk för växtsjukdomar, vilket kan innebära en ökad användning av bekämpningsmedel. En ökad produktion kan innebära en ökad efterfrågan på näringsmedel. Den högre koncentrationen av bekämpningsmedel samt näringsmedel kan, i kombination med den förväntade ökade nederbörden och därmed ökade avrinningen, innebära ökad risk för föroreningar. SOU 2007:60 Bilaga B 35 15 2.2 Skogsbruk Klimatförändringar, exempelvis förändringar vad gäller temperatur, nederbörd och vind, kommer att påverka flora och fauna. Skogsbeståndens relativt långa livscykel () och dess begränsade förmåga till att anpassa sig på kort sikt kommer att innebära att skogssektorn kommer drabbas av problem. Vid en moderat klimatförändring så kommer en majoritet av de existerande trädslagen att fortleva, ett undantag kan dock vara granen (Picea Abies). Granen har redan visat sig känslig för ett varmare klimat och en ökad nederbörd. är granen också känslig för torka då dess rötter inte når särskilt långt ner i jorden, vilket begränsar dess vattenupptagningsförmåga. Granens stora utbredningsområde, av vegetationsområdet, innebära att en klimatförändring kan få allvarliga konsekvenser för den danska skogssammansättningen. Högre temperaturer och ökad fuktighet kan innebära en ökad risk för växtsjukdomar. Å ena sidan kan en högre koncentration av koldioxid i luften samt innebär en ökad skogsproduktion, å andra sidan kan de varmare och torrare somrarna innebär en sämre tillväxt. Man har utarbetat ett National , the , vilken arbetar för att skogssektorn ska bli mer robust och mer anpassningsbar till ett förändrat klimat. Det nationella målet är att skogsarealen ska öka och utgöra av ytan inom loppet av en trädgeneration (). 2.3 Naturens mångfald Generellt förväntas en klimatförändring innebära en större biodiversifiering. Många arter i och faunan har gränsen till sitt naturliga utbredningsområde i närområde, varför en viss förskjutning norrut av vissa arter kan bli följden av en klimatförändring. Vissa oönskade skadedjur, exempelvis Coloradoskalbaggen och den iberiska snigeln, kan tänkas immigrera vid ett varmare klimat. Man driver ett interdisciplinärt forskningsprogram, CONWOY, vilket ska utreda hur de miljöerna kommer att påverkas av klimatförändringarna. CLIMAITE är namnet på ett danskt forskningscenter vilket ska belysa hur de biologiska processerna och ekosystemen påverkas, ifall klimatet förändras. Bilaga B 35 SOU 2007:60 16 2.4 Kusterna Kusterna riskerar att utsättas för både högre havsnivåer, vilket ger större erosionskador, samt ökad avrinning vilket också tär på kustlinjerna. har Kustskydd som prioriterat samhällsproblem och man har utvecklat en nationell strategi för att komma tillrätta med detta problem. En särskild myndighet, Kustinspektoratet, har ansvar för Kustskyddet. Den nationella strategin går ut på att vissa kuststräckor skall skyddas genom att man fastställer ett mål/gräns för hur många meter man tillåter strandlinjen retirera, på andra kuststräckor tillåts inte strandlinjen retirera alls, och slutligen finns de kuststräckor där man tillåter en naturlig erosion. Sammanlagt kust skyddas av diken (hövder) eller andra fasta installationer. Man försöker dock att frångå denna metod och använda sig mer av kustfordring (beach nourishment), där man kompensatoriskt pumpar in sand nära strandlinjen. arbetar med att hitta flera tekniska lösningar på problemet och man hoppas på att kunna utveckla metoder för att i möjligaste mån följa den naturliga kustutvecklingen. Ett särskilt problem uppstår när man försöker skydda kustbebyggelse nära flodmynningar från att översvämmas. Att bygga diken är ingen långsiktig lösning då detta endast förskjuter översvämningsproblematiken när man hindrar flodvatten från att fritt rinna ut i havet. En långsiktig lösning skulle innebära att man behöver återskapa naturliga floddalar uppströms inåt landet, då man måste tillåta floderna att översvämma för att därmed minska påfrestningarna vid mynningarna. Detta skulle delvis kunna finansieras av EU:s jordbruksstöd, vilket bland annat riktas mot att göra floddalar mer multifunktionella. är om nödvändigt berett att bevara kustlinjerna om nödvändigt på bekostnad av jordbruket. 2.5 Energi Överhuvudtaget förväntas energibehovet att minska till följd av att temperaturhöjningen kommer att innebära ett minskat uppvärmningsbehov. Den pågående övergången från fossila bränslen, inklusive gas och olja från , till olika förnybara energikällor kommer att göra med klimatberoende, då de senare energikällorna är mer känsliga för klimatförändringar. Den ökade nederbörden förväntas öka vattenkraftproduktionen i övriga SOU 2007:60 Bilaga B 35 17 , vilket även kommer att öka utbudet på den danska elmarknaden. Det framtida klimatet förväntas dock vara mer instabilt varför det är svårt att uppskatta hur pass mycket vattenkraftproduktionen kommer att öka. Biobränsleproduktionen kommer också att påverkas då denna är avhängig granbeståndet, vilket förmodligen kommer att minska till följd av klimatförändringarna och en högre frekvens av extrema väderhändelser (särskilt stormar). 2.6 Vattenresurser kan förvänta sig en ökad efterfrågan på vatten av flera anledningar: ett ökat behov av att bevattna de grönområdena; ett förväntat bibehållet överutnyttjande av grundvattenresurser i tätorter kan få allvarligare konsekvenser än vad som är fallet ; ökat behov av konstbevattning på landsbygden; konkurrerande intressen mellan jordbruk och naturliga vattendrag kan tänkas förvärras. Den ökade nederbörden förväntas innebära större grundvattentäkter, hur pass mycket är dock svårt att beräkna. kommer dock saltvatteninträngningen att öka till följd av den högre havsnivån, varför det är svårt att avgöra om sammanlagt blir ett större eller mindre utbud av dricksvatten. Saltvatteninträngningen kan också tänkas påverka vattenkvalitén. understryker i den studie man genomförde 20032004 behovet av att renovera avlopps- och avrinningssystemen så att de är mer funktionella för ett förändrat klimat. höll ett antal workshops 2003, där syftet var att upplysa allmänheten om vilka lokala anpassningsmöjligheter som finns vid ett scenario där havsytan stigit med . Ett av de mer överraskande resultaten var att man kom fram till att nödvändigheten av fasta installationer som skydd mot översvämningar är begränsad, och man nådde ett visst konsensus kring förordandet av anpassningslösningar som bygger på ett hänsynstagande av den naturliga förändringen av kustlinjen. När man i byggde bostadsområdet tog man med en förväntad havsnivåhöjning när man uppförde metrostationerna. Bilaga B 35 SOU 2007:60 18 2.7 Hälsa Under det kommande seklet kan man förvänta sig ett större antal fall av värmeslag, särskilt bland äldre och sjuka, till följd av klimatförändringarna. Ett illustrativt exempel är värmeböljan 2003 nere i södra , vilken orsakade 30 000 dödsfall utöver det normala. Man kan även förvänta sig en vanligare förekomst av allergier till följd av större pollen mängder samt en tidigare pollensäsong. Det finns även en risk att antalet vektorburna sjukdomar ökar, exempelvis ökad spridning av TBE och Borelia via en ökad utspridning av fästingar eller en ökad spridning av malariamyggor. Det ökade antalet klimatflyktingar kan innebära att nya sjukdomar, eller sjukdomar som man har kontroll över, får fotfäste i . 3 Forskningssatsningar, program och synteser Dansk klimatforskning ökade från till . av forskningen finansierades av utländska medel. Dansk klimatforskning nådde en topp och har sedan erhållit minskade anslag. Dansk forskning på klimatområdet har en bred ansats och täcker flertalet aspekter, både naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga. () bedriver forskning där man med hjälp av klimatmodelleringar försöker kartlägga hur framtida klimatförändringar kommer att påverka . () övervakar klimatförändringarnas effekt på miljön och naturen. Man bedriver forskning om fysiska avtryck av tidigare klimatförändringar vid Geological Survey of and (GEUS), () och . GEUS bedriver också forskning om hur glaciärerna kommer att påverkas. Den Geologiska avdelningen vid KU respektive har internationellt erkänd expertis när det gäller paleoklimatologisk data, och klimatgruppen vid KU är världskända för sina iskärneborrningar. CONWOY är namnet på ett interdisciplinärt forskningsprogram vilket ska utreda hur de miljöerna kommer att påverkas av klimatförändringarna. CLIMAITE är namnet på ett SOU 2007:60 Bilaga B 35 19 danskt forskningscenter vilket ska belysa hur de biologiska processerna och ekosystemen påverkas, ifall klimatet förändras. 4 Ansvarsfördelning och organisation vid extrema väderhändelser Den danska strukturen för krisberedskap Den danska strukturen för krisberedskap består av sektorerna räddningsberedskap (motsvarar vår räddningstjänst) och den civila sektorns beredskap (motsvarar vårt krishanteringssystem). Båda sektorerna ingår i totalförsvaret. byttes det ditintills gällande begreppet det civila beredskab mot beteckningen den civila sektors beredskab och BRS fick då, förutom den roll att koordinera den nationella räddningsberedskapen som man redan innehade, också uppgiften att koordinera planläggningen av den civila sektorns beredskap (lov nr. Begreppsförändringen, liksom överflyttandet av ansvaret till BRS och överflyttandet av BRS från Inriges- og sundhedtsministeriet till , markerar en förändring i den danska krishanteringsstrukturen. I ligger ansvaret för samhällets beredskap hos respektive myndighet (sektorsansvar). Samordningen av planeringen för att hantera såväl militära som civila hot ligger under Försvarsdepartementet. Målet är att skapa en sammanhängande beredskap som kan förebygga, begränsa och hantera alla slags olyckor och katastrofer, inklusive krigs- eller terrorhandlingar i . Försvarsdepartementet ska koordinera utnyttjandet av samhällets beredskapsresurser och stärka samspelet mellan de civila resurserna (inklusive polisen som ligger under ) och de militära resurserna. Försvarsdepartementet har emellertid inte rätt att ta del av andra departements planläggning och kan inte påverka deras krisberedskapsarbete. Försvarsdepartementet har inte heller några operativa uppgifter vid en kris. Samverkansområden – Faglige koordinationsfora Med syfte att tillförsäkra konkret samordning av beredskapsplaneringen både i nationella och internationella frågor – har sex s.k. faglige koordinationsfora bestående av sektorer med stora Bilaga B 35 SOU 2007:60 20 ömsesidiga beroenden inrättats. Dessa fora motsvarar på många sätt de svenska samverkansområdena och arbetar inom följande beredskaps- och ämnesområden: Energi, it og tele, Transportområdet, Økonomisk sikkerhed, Indsatsberedskaber, CBRN - spredning af og påvirkning fra farlige (skadevoldende) stoffer (agens) samt Koordination af beredskabsplanlægning og krisekommunikation. De faglige koordinationsfora, vars fokus främst är planering och inte operativt ansvar, har uppgiften att skapa ett ramverk för ett löpande informations-, kunskaps- och erfarenhetsutbyte på säkerhets och beredskapsområdet, i relation till såväl nationella som internationella aktiviteter. Utgångspunkten för deltagandet i koordinationsforaena är, att myndigheterna deltar med sin sektorsspecifika kunskap och bibehåller samma ansvars- och beslutsförhållanden som myndigheten på alla andra områden. Fora för krisledning och krishantering har ett antal nya krisestyringsfora, krisledningsorgan, tillskapats i . I regi av statsministeriet finns Regeringens sikkerhedsudvalg med ett antal fasta medlemmar och möjlighet att ta in fler medlemmar efter behov. träffades udvalget med anledning av de hot som framfördes mot efter händelserna i . Under sikkerhedsudvalget finns ett Æmbetsmannaudvalg som består av opolitiska departementschefer med uppgift att bereda underlag till sikkerhedsudvalget. Under detta finns den bildade Kriseberdskabsgruppen där avdelningschefer ingår. har dessa fora fungerat lite omvänt eftersom den politiska nivån ofta träffats först och fattat vissa beslut fast att ämbetsmannagruppen egentligen är tänkt att rådge den politiska nivån och förse den med underlag. På lokal nivå ansvarar kommunen för att alla uppgifter som kommunen har i fred också kan utföras under kris eller krig. Amterna, (ungefär motsvarande landstingen) har till uppgift att SOU 2007:60 Bilaga B 35 21 planera för att skadade kan behandlas även vid kris eller krig. Polisen koordinerar ledningen vid alla blåljusinsatser, vid vardagsolyckor liksom vid stora olyckor och terroristattacker. På lokal nivå sköts detta av områdets polischef. Vid större olyckor och katastrofer där det behövs tvärsektoriell koordination som inte den lokala nivån mäktar med på egen hand finns på regional nivå en koordineringsstab som leds av chefen för polisregionen. De regionala staberna är operativa och representanter från andra myndigheter ingår. På nationell nivå är en nationell operativ stab under Rigspolitiet under uppbyggnad med uppgiften att bl.a. koordinera insatser vid mycket stora händelser. Ramarna för denna stabs verksamhet och befogenheter är ännu inte helt klarlagda. Krisberedskapsgruppen, som ligger direkt under och samlar de centrala ministerierna i ett forum för krishantering, råder den högsta beslutande nivån. Krisberedskapsgruppen arbetar i en krissituation efter den nationella beredskapsplanen som innehåller riktlinjer för hur den nationella nivån ska agera i en kris. Särskilt betydelsefulla myndigheters roller I den danska strukturen för krisberedskap ingår sektorerna räddningsberedskap (motsvarar vår räddningstjänst) och den civila sektorns beredskap (motsvarar vårt krishanteringssystem). Beredskapsstyrelsen (BRS) (motsvarar i princip KBM och SRV) har rollen att koordinera den nationella räddningsberedskapen och att koordinera planläggningen av den civila sektorns beredskap. Formellt sett ingår polisen och räddningstjänsten i den civila sektorns beredskap men denna påtar sig ingen överordnad roll i förhållande till dessa sektorer. Räddningsberedskapens mål är att förhindra, reducera och åtgärda skador på liv, egendom och miljö till följd av katastrofer, krig eller fara för krig. De preventiva åtgärderna innefattar varning till allmänheten och planering för evakuering och räddningsberedskapen ansvarar även för kärnenergiberedskap. Vid en insats i samband med en stor olycka, vilket inkluderar insatsen vid en terrorhändelse, ansvarar den kommunala räddningsberedskapen för den inledande hanteringen (s.k. nivå 1). Om en insats så kräver kan den lokala räddningstjänsten få stöd från räddningstjänsterna i omgivande kommuner eller från Beredskabskorpset, den statliga som drivs av BRS. Bilaga B 35 SOU 2007:60 22 värnpliktiga och dess uppgift i fred är att stötta . I hela kan stöd ges från 9 kommunala stödpunkter och 5 statliga stödpunkter (regionala centra placerade i Thisted, Herning, Haderslev, , och Allinge på ) (s.k. nivå 2). Den statliga regionala ska vidare ge stöd dels vid långvariga miljö- och räddningsinsatser, och dels vid insatser som kräver specialutrustning och specialutbildad insatspersonal (s.k. nivå 3). Statliga utbildar ca 1400 värnpliktiga som sedan ingår i kåren. Vid terrorattentat eller andra stora kriser är Beredskabsstyrelsen bemannad dygnet runt och står i kontakt med polisen och försvaret (samt andra myndigheter efter behov) Den statliga är som vanligt beredd att rycka ut med några minuters varsel och vid de fem statliga regionala beredskapscentrana inrättas dygnetruntbemannade utryckningsvakter från vilka insatspersonal kan rycka ut i samband med terrorhandlingar. Utryckningsvakten vid varje center består av två insatsledare och tolv värnpliktiga förutom på där vakten består av 3 insatsledare och 15 värnpliktiga. Utöver utryckningsvakten kan beredskapscentrana med kort varsel från hela landet ställa upp till 450 värnpliktiga, 200 befäl samt 125 frivilliga till förfogande. Dessutom har Beredskabsstyrelsen tillgång till två frivilliga insatsenheter i Hedehusene och Herning med 325 respektive 95 frivilliga, som kan stödja vid insatser med kort varsel. ger myndigheten ut en Nationell Sårbarhetsrapport, vilken har som mål att främja en beredskapskultur inom både den offentliga och privata sfären. I rapporten redovisar man de mest väsentliga inträffade incidenterna under föregående år samt vilka åtgärder som har vidtagits. Dessutom väljer man varje åt ut ett antal temaområden som man fokuserar extra mycket på. var temana: varseblivning och alarmering, kommunikationsberedskap och risk- och sårbarhetsanalyser. 5 Finansieringsformer/Försäkringar för stöd vid extrema väderhändelser I uppgick vindhastigheterna () under stormen och stormen orsakade nästan i försäkringsersättningar. En så stor skada ansågs allmänt inte ens vara möjligt i . I en uppdaterad värdering är antagandet att extrema väderhändelsers maximala SOU 2007:60 Bilaga B 35 23 skada i i storleksordningen och den maximala skadan är . Osäkerheten i värderingarna är dock betydande. Klimatförändringarna förmodas öka försäkringskostnaderna då man förväntar sig ett ökande antal kraftiga stormar och större risk för stormfloder . Man förordar en begränsning av strandnära bebyggelse. Stormklimatet är mycket svårt att förutspå, varför ett riskspridningsystem där man använder sig av återförsäkringar, inte är lika effektivt som under ett mer klimat. Man anser därför att försäkringsbranschen bör utveckla nya och bättre metoder för att utvärdera risk i ett förändrat klimat. har i huvudsak ett marknadsbaserat försäkringssystem för extrema väderhändelser men staten har inrättat ett s.k. Stormrådet, vars medlemmar utses av staten. Stormrådet består av representanter från amter (län), kommuner, ministerier, försäkringsbolag samt Kustdirektoratet. Stormrådet inrättades Stormrådet efter antagandet av Lagen om stormflod och stormfald (Lov nr. 349 af ). Stormrådet ersatte det tidigare vilket uteslutande handlade stormflodsskador. Stormrådet administrerar lagen och avgör huruvida stormflod (översvämning) eller stormfald (stormfall skador på skog) har inträffat på ett visst område eller ej. Alla försäkringstagare, privata hushåll såväl som kommersiell verksamhet och industri, vilka har tecknat brandförsäkring är också, via Stormrådet, försäkrade mot översvämning. Privata skogsägare, vilka tecknat en s.k. basförsäkring, är, via Stormrådet, försäkrade mot stormfall. Stormrådet kan under vissa särskilda omständigheter erbjuda skogsägare bidrag för återplantering av skog drabbad av stormfald. Bidraget uppgår till av Stormrådet fastställd tariff. Stormskadefonden finansieras genom en årlig avgift på , vilken pålägges samtliga brandförsäkringar (undantaget olycksfallsförsäkringar för motorfordon) och inkasseras av försäkringsbolagen, staten är garant. Vid utbetalning av ersättning avdrages en självrisk på , dock oftast . Bilaga B 35 SOU 2007:60 24 Försäkringsbolagen använder sig av taxeringsmän för konsultationer av stormflodsskador medan beräknar skador på skog. 6 Åtgärder som har vidtagits När man byggde bostadsområdet tog man med en förväntad havsnivåhöjning när man uppförde metrostationerna.