sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — Anhöriga efterlyser dock bland annat information hur man som anhörig kan eller brukar reagera, att bli erbjuden avlastningssamtal, att träffa andra som var i samma situation, en informationsträff om hemkomsten och vilka problem som man kan förvänta.TPF42FPT Anhörigas inställning till förnyad utlandstjänst Anhörigas inställning till att en närstående gör förnyad utlands- tjänstgöring påverkas av hur den anhörige upplever sin egen roll och situation. Den anhöriges inställning är i huvudsak positiv. Denna positiva inställning kan dock ses i samband med att många förslag till åtgär- 40TP PT Officersförbundets s. 19 samt enkätsvar. Nätverk eller träffar skulle uppskattas av drygt hälften av de svarande. De med barn visade det största intresset (). 41TP , s. 14. Av de anhöriga själva är det just i gruppen med småbarnsföräldrar där de flesta som anger att svårigheter finns (). 42TP (enkätsvar). De flesta tycker stödet varken varit bra eller dåligt () medan nästan tre av tio () upplevde det som ganska eller mycket dåligt. Endast drygt en av tio () tyckte stödet var bra. Noterbart är att det återigen är i gruppen som varit hemmavid med barn som är eller yngre som är minst nöjd; fyra av tio () att stödet varit ganska eller mycket dåligt. Stöd till anhöriga m.m. der, inte minst sådana som riktar sig till barn, framförts och för- väntas genomföras.TPF43FPT Många gifta eller samboende är dock oftare än andra negativa till sådan tjänstgöring. Särskilt bland barnfamiljer framförs att många anhöriga är tveksamma till partnerns eventuellt ytterligare tjänstgöring då man anser att påfrestningarna är för stora.TPF44FPT Av den anhörigenkät som genomförts av Officersförbundet- Synovate framgår att många familjer får stöd av anhöriga och i ett mindre antal fall även av Försvarsmakten. Av hemmavarande partners med barn gick mer än var tredje ned i arbets- tid under den andres internationella insats. Trots detta angav av hemmavarande partners att man själv upplevde en negativ fysisk eller psykisk reaktion under den andres tjänstgöring. För mer än var femte partner fanns sådana reaktioner även efter att partnern kommit hem efter insatsen. Det är ett välbelagt faktum att har ansvaret för hem och barn kommit att fördelas jämnare i de flesta svenska familjer. När en vuxen blir borta och inte kan ta sin del av ansva- ret ökar kraven på den som är kvar och i många fall också på hemmavarande barn. Dessa krav ska bäras tillsammans med sakna- den efter den nära anhörige. Mot denna bakgrund är det i högsta grad relevant att tala om att hela familjen gör en insats. Den anspänning psykiskt och fysiskt som främst nära anhöriga till insatta soldater upplever påverkar tydligt inställningen till ytterligare insatser utomlands. Särskilt i familjer med yngre barn är förändringen markant: före tjänstgöring uppger av partnerna att de var negativa till den andres insats, men efter insats är negativa till ytterli- gare tjänstgöring utomlands. En negativ inställning till insatser utomlands hos de nära anhö- riga bedöms påverka inte bara stödet för utan också möjligheterna att rekrytera till internationella insatser. Forskning visar också att 43TP PT , s. 28–29. 44TP , s. 10. Stöd till anhöriga m.m. den insatte soldaten och dennes prestationer påverkas av att de där hemma inte har det bra. Förutom det stöd som anhöriga kan erhålla då den som tjänst- gör i utlandsstyrkan förolyckas eller skadas svårt är dessa i princip hänvisade till det civila samhället samt enskilda organisationer för stöd och hjälp. I den senare kategorin märks främst och Fredsbaskrarna (med sina kamratstödjare). Dessa erbjuder bland annat kontakt- och samtalsmöjligheter och uppbär visst ekonomiskt stöd för detta från Försvarsmakten. Ifråga om praktiskt stöd är de anhöriga i princip hänvisade till släktingar och vänner. Det tycks finnas en allmän insikt om att anhörigfrågan är ett eftersatt område. Utredningen delar därför den allmänna uppfatt- ningen att ett ökat fokus bör läggas på konsekvenserna för de anställda och deras anhöriga i samband med utlandstjänstgöringen. Omsättande av förslag enligt nedan är några åtgärder för att underlätta den påfrestning som utlandstjänstgöringen innebär för de anhöriga. är det angeläget att hålla på gränsen mellan frivilligt åtagande och myndighetsansvar. tar soldater frivilligt på sig ett ansvar som är relativt gynnsamt ekonomiskt. Utred- ningen utgår ifrån att individen är en aktiv part som tar ett stort personligt ansvar för sig själv och sina nära. är det svårt att vara aktiv på avstånd t.ex. om något inträffar hemmavid. System eller ventiler bör därför finnas. I syfte att undvika t.ex. ett godtyckligt stöd till anhöriga anser utredningen därför att stöd måste vara grundat i tydliga regler, riktlinjer eller policy. 12.4.2Behovet av anhörig- eller familjepolicy Utredningen bedömer att de anhöriga, som del av och förutsätt- ning för soldaters deltagande i det fredsfrämjande arbetet, inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet. Inte minst då bestämt att vårt deltagande i det arbetet ska ökas. Forskare har också konstate- rat att i jämförelse med andra länder har det svenska försvaret inte kommit långt i frågan om familjestöd.TPF45FPT Inom Försvarsmakten saknas en anhörig- eller familje- policy som grund för stödet till anhöriga. Som nämnts har enskilda, goda initiativ tagits. Utredningen bedömer dock att en samman- hållen handlingsplan för att kontinuerligt utveckla myndighetens 45TP PT , s. 34. Stöd till anhöriga m.m. stöd till anhöriga skulle vara ett viktigt redskap för stödet till anhö- riga. Anhörig- eller familjepolicyn bör upprättas med utgångspunkt från konstaterade behov och ange vilka ambitionsnivåer som ska gälla för respektive anhörigkategorier, t.ex. barn och hur informa- tion till dessa ska utföras. Viktigt blir också att fastställa vilket arbete som ska utföras av myndigheten och vilka aktörer som ska engageras inom och utom den egna organisationen. Policyn bör utgå från den inriktning utredningen redovisar i detta kapitel. Utredningen konstaterar att behovet av information är som störst före och . gjorda undersökningar bekräftar att information ständigt efterfrågas och utredningen bedömer att informationen från Försvarsmaktens sida kan förbättras. Ungefär var fjärde svarande i den refererade anhörigenkäten svarade att annan information än den presenterade skulle vara av värde. Exempel på förslag som uppkommit där och i andra sammanhang i utredningens arbete är en elektronisk hemsida för varje pågående mission avsedd endast för anhöriga. Ett system motsvarande detta praktiseras av det danska försvaret . Hemsidan ger de anhöriga en möjlighet att följa vad som händer vid den anhörige soldatens förband, via den når man också kontakt med sin kontaktperson och kan utbyta tan- kar med andra anhöriga i motsvarande situation. De danska erfa- renheterna uppges så här långt vara goda. I finns ett särskilt situationscenter med syfte att tillhandahålla information till anhöriga. Utredningen bedömer att de nuvarande anhörigträffarna på olika platser i landet fyller en viss funktion. Många anhöriga påtalar dock svårigheter praktiskt och ekonomiskt att delta i dessa. Den nya informationsteknologin erbjuder goda möjligheter att snabbt och billigt nå ut med mycket information. Eftersom allt mer av service och information i det övriga samhället sker med den nya teknologin är det viktigt att Försvarsmakten i sin information till anhöriga drar nytta av detta. Stöd till anhöriga m.m. 12.4.4Särskilt om informationen till barn konstaterar i sin undersökning att det inte finns någon information som riktar sig särskilt till barn. av föräldrarna säger sig inte ha fått någon information riktad till barn som förklarar vad utlandstjänst innebär. Utredningen har också i andra sammanhang erfarit att informationen är bristfällig till skillnad från i andra länder som t.ex. där försvaret i sitt omfattande informationsunderlag tagit fram materiel riktat till barn som den omnämnda Min far er soldat. Liknande exempel finns framställda av andra försvarsmakter. Forskningen konstaterar att barnens situation ofta framhålls som den kanske mest kritiska vid en förälders insats utomlands. Både män och kvinnor oroar sig för hur barnen ska reagera och hur mycket de förstår av orsakerna till separationen. I sin undersökning konstaterar hon att saknaden också är stor efter barnen hos solda- terna utomlands.TPF46FPT Vid utredningens besök av den svenska missionen i framkom hos flera soldater en oro för att omgivningen har svårt att förstå att föräldrar med små barn åker på långvarig och ofta risk- fylld tjänstgöring utomlands. Och frågan är i vilken utsträckning barnen kan förstå orsaken till separationen och om de påverkas av omgivningens eventuella ifrågasättande? Utredning bedömer att det skulle vara av stort värde om solda- ter med barn i förskola eller skola får möjlighet att informera bar- nens kamrater och personal om vad tjänstgöringen innebär och varför deltagande är viktigt. 12.4.5Kommunikation mellan soldaten och dennes anhöriga under insats Frågan som uppkommer är om kommunikationen mellan missions- området och de anhöriga hemmavid kan och bör förbättras ytter- ligare? Att frekvent kontakt via telefon, e-post eller brev till del över- avstånd och saknad finns vetenskapligt belagt. Liksom att kontakten minskar risken för eller kan avhjälpa psykosociala pro- blem. Ovan har redogjorts för vilka kontaktmöjligheter som nor- malt erbjuds i ett insatsområde. Enligt den anhörigenkät som Offi- 46TP PT , s. 34. Stöd till anhöriga m.m. cersförbundet-Synovate genomfört hade nio av tio anhöriga kon- takt med sin anförvant utomlands en eller . Få som utredningen träffat, inom och utom Försvarsmakten, har dock haft några större synpunkter på möjligheterna att kommuni- cera. I vissa insatser, särskilt i inledningsskedet, liksom för vissa enheter inom insatsområdet kan det finnas begränsningar. Att det tekniskt och kostnadsmässigt inte är möjligt eller rimligt att erbjuda samma kontaktmöjligheter och överallt bedöms mötas med förståelse från soldaternas sida. När det gäller den löpande kontakten mellan soldaten och dennes anhöriga bedöms nuvarande möjligheter som i allt väsentligt tillfredsställande. Utredningen kan dock notera att andra länder, t.ex. , erbju- der utöver telefoni och e-post också kontakt via web-kameror. De sistnämnda ger möjlighet för anhöriga att bland annat se varandra när de samtalar. Mamma eller pappa kan med hjälp av dessa till exempel läsa läxor tillsammans med barnen. Inom ramen för en familjepolicy bör Försvarsmakten i takt med den tekniska utveck- lingen återkommande pröva att erbjuda nya och bättre kontakt- möjligheter. Särskilt viktig är naturligtvis kontaktmöjligheten när något inträffar hemma eller i insatsområdet. Enligt den anhörigenkät som nämnts ovan uppger en av fem hemmavarande partners att de inte visste vart de skulle vända sig om något skulle hända hemma eller med partnern utomlands. Sju av tio uppger att en personlig kontaktperson hemma skulle vara av nytta. är anhöriga vid sådana situationer hänvisade till den som för tillfället är vakthavande befäl på insatsstaben/taktisk stab. Även om soldater i fält på egen hand eller till- sammans med kamrater finner egna lösningar på kommunikationen med anhöriga bör denna fråga uppmärksammas av myndigheten. Det kan primärt vara ett informationsproblem som gör att osäker- het om kontaktvägar finns vid särskilda händelser. Förekomsten av egna lösningar kan naturligtvis också utgöra ett säkerhets- problem. Stöd till anhöriga m.m. 12.4.6Praktiskt stöd till anhöriga Att var tredje hemmavarande partner med små barn uppger att man går ner i arbetstid under den andres tjänstgöring utomlands visar tydligt på den extra arbetsbörda som detta innebär. Till detta ska läggas den psykiska anspänning som det innebär för de anhöriga hemma. utgår ett barntillägg till soldater med hemma- varande omyndiga barn om . Barntillägget är oberoende av antal barn och deras ålder. Det är avsett att ge barn- familjer viss ersättning för den fördyring som kan uppstå under den enes tjänstgöring till exempel vad avser kostnader för barnpassning, reparationer av bostad eller liknande. föreligger avdragsrätt för utgifter med anledning av hushållsnära tjänster. Upp till ett belopp av , inklusive mervärdesskatt, äger skattskyldig reducera sin skatt av de utgifter man haft för sådana tjänster. Avseende de tjänster som avdragsrätten omfattar innebär detta att man för det särskilda barntillägget fått möjlighet att handla upp mer tjänster . Under utredningens besök i har, enligt det danska försvaret, i landet upprättade nätverk uppfattats som positiva bland de anhöriga. I samarbete med försvaret upprättas dessa av motsva- righeten till Fredsbaskrarna, De blå Baretter. Som framgått stödjer det danska försvaret anhöriga genom att gratis eller subventionerat tillhandahålla viss hjälp. Ett motsvarande system skulle i beskattas som löneförmåner för den anställde soldaten. Både det särskilda barntillägget och eventuella löneförmåner i form av praktiska tjänster till anhöriga är en sak för partnerna på arbetsmarknaden att förhandla och eventuellt sluta avtal om. Utredningen konstaterar dock att det framstår som något märkligt att barntillägget inte tar någon hänsyn till det antal barn en soldat har att sörja för eller barnens ålder. Vad gäller det praktiska stödet i övrigt bedömer utredningen att det inom ramen för ett system med ovan nämnda lokala, kontakt- personer skulle vara möjligt att kunna hjälpa anhöriga med kon- takter till lokala hantverkare, barnpassare eller liknande. Att finna en tillgänglig hantverkare kan vara både svårt och tidsödande. Rent praktiskt kan olika företag eller verksamheter inbjudas för att uppföras på en lista som kontaktpersonen eller ett regemente kan tillhandahålla. Av olika skäl kan det vara ännu bättre Stöd till anhöriga m.m. om organisationer, som till exempel Fredsbaskrarna, , lokala kamratföreningar eller andra, kan bidra med olika tjänster eller information om hur de kan tillgås. Ett särskilt praktiskt stöd är motiverat då något allvarligt inträffar en hemmavarande anhörig eller den tjänstgörande soldaten utomlands. inskränker sig Försvarsmaktens skyldigheter till att hjälpa till med resor, uppehälle, tidspillan och ersättning för psykosocialt stöd i samband med att soldaten allvarligt skadas eller förolyckas (11 § LuF). Dessutom bekostar Prehab hemkomst- samtal till anhöriga vid särskilt svåra incidenter. 12.4.7Psykosocialt stöd till anhöriga Av ovan nämnda anhörigenkät framgår att av hemma- varande partners upplevt att de haft fysiska eller psykiska reaktioner under den andres bortovaro. Bland familjer med barn uppger varannan att sådana reaktioner förekommit och bland de som var tidigare maka eller make, två av tre. En betydande andel upplever sådana besvär även efter tjänstgöringens slut. Även om det är svårt att av detta dra några mer bestämda slutsatser om hur de anhörigas psykosociala hälsa påverkas av den närståendes tjänst- i insatsen utgör dessa siffror mer än en antydan om att det hos många anhöriga finns ett behov av olika former av psykosocialt stöd i samband med den närståendes tjänstgöring.. Som tidigare angetts ska Försvarsmakten enligt 11 § LuF ge skäligt bidrag till kostnader för psykosocialt stöd till anhöriga som är i behov av det och om det framstår som skäligt med hänsyn till omständligheterna i övrigt när en närstående förolyckas eller all- varligt skadas i tjänsten. Som framgår ovan ger Försvarsmakten-Prehab psykoso- cialt stöd i viss omfattning till anhöriga även i andra fall än de som anges i 11 § LuF. Utredningen anser att möjligheten att ge sådant stöd även bör finnas och att skyldigheten att tillhandhålla denna form av stödverksamhet bör vara författnings- reglerad. I den nya lagen införs en bestämmelse som innebär att Försvarsmakten ska sörja för att en anhörig till den som tjänstgör i en internationell militär insats ska få det stöd och den rådgivning som är påkallat med anledning av tjänstgöringen och stödet inte kan uppbringas på annat sätt. Regleringen har ett tydligt anhörig- perspektiv, särskilt vad gäller barn, och avsikten är att myndigheten Stöd till anhöriga m.m. ska ha ett tydligt ansvar för att lämna stöd och råd till anhöriga till den som tjänstgör i en internationell militär insats. Någon ändring av begreppet anhörig till den som tjänstgör i en insats föreslås inte utan begreppet avses ha samma innebörd som enligt LuF. Försvarsmakten ska således utöver att lämna krisstöd eller psykosocialt stöd vid dödsfall och andra allvarligare händelser som inträffar under den närståendes tjänstgöring i den internationella militära insatsen även i vissa andra fall kunna lämna stöd till en anhörig som är i behov av sådant stöd, t.ex. psykosocialt stöd med anledning av den närståendes tjänstgöring i insatsen. Avsikten är dock att sådana insatser i första hand ska lämnas av hälso- och sjukvården och att myndigheten endast i rena undantagsfall ska lämna stöd, t.ex. när en närstående befinner sig i insatsområdet och den anhörige har akut behov av sådant stöd som inte går att få på annat håll. 12.4.8Kontaktpersoner, mentorskap, nätverk m.m. Som omtalats ovan arbetar det danska försvaret med särskilda kontaktpersoner för de anhöriga. Kontaktpersonerna finns ute i den danska militära grundorganisationen. De hjälper och stödjer anhöriga med samtal, information och praktisk hjälp av olika slag. För sistnämnda stöd finns särskilda anslag. Till skillnad från det danska försvaret sker rekryteringen till utlandsstyrkan i fortfarande individuellt och inte förbands- vis. Detta innebär att soldaterna i våra internationellt insatta förband ursprungligen utbildats vid flera olika grundorganisa- tionsförband. Bland annat till följd härav kan man också anta att de anhöriga är spridda över stora delar av landet. Detta försvårar ett system med lokala kontaktpersoner. Men då Försvarsmakten fort- farande bedriver någon form av verksamhet i de flesta delar av landet bör även kunna erbjuda ett system med lokala kon- taktpersoner för de anhöriga. Kontaktpersonerna skulle kunna organiseras genom den särskilda veteranadministrativa enhet utredningen föreslår, i kapitel 18. Utredningen har också uppmärksammat betydelsen av organi- sationer och nätverk som särskilt arbetar för de anhörigas bästa. Vissa har samarbete i form av projekt med Försvarsmakten, t.ex. . Andra verkar mer ideellt, t.ex. Invidzonen. Gemensamt för flera är önskan om ekonomiskt stöd Stöd till anhöriga m.m. För att stöd ska kunna utgå krävs bland annat att föreningen eller organisationen är registrerad, att verksamheten redovisas och att det finns uppföljningsmöjligheter. Utredningen återkommer till denna fråga i kapitel 16 om organisationers roll m.m. Förutom att kunna vägleda, stödja och informera anhöriga kan kontaktpersoner och nätverk också fylla en funktion när det gäller det praktiska stödet till anhöriga. Utredningen föreslår sammanfattningsvis följande åtgärder i syfte att underlätta för anhöriga till soldater i utlandstjänst: -Försvarsmakten bör upprätta och kontinuerligt utveckla en sammanhållen anhörig- eller familjepolicy till stöd för anhö- riga till soldater som tjänstgör utomlands före, under och efter deras insats. Detta bör ske i samverkan med de organisationer som berörs av frågorna. -Försvarsmakten bör utveckla informationen före och under insatsen, särskilt information som riktas till barn, information om försäkringar och information om hur anhöriga kan i sam- band med sin närståendes utlandstjänstgöring. -Personal med barn i förskola och skola bör ges möjligheter att före tjänstgöringen i insatsområdet informera barnens kamrater och personal om vad fredsfrämjande arbete innebär och varför statsmakten bedömer det som viktigt. -Försvarsmakten bör inrätta en särskild elektronisk hemsida för anhöriga till soldater som tjänstgör i respektive mission. Särskilt bör därvid möjligheten för anhöriga att komma i kontakt med andra i samma situation prioriteras. -Försvarsmakten förbättra möjligheterna till kommunikation mellan soldaten och dennes anhöriga. Användande av web- kameror för audiovisuell kontakt bör kunna erbjudas. -Försvarsmakten bör åläggas att ge psykosocialt stöd till anhö- riga även i andra fall än när den närstående soldaten avlidit eller allvarligt skadats om sådant stöd inte ges av andra instanser. Stöd till anhöriga m.m. -Försvarsmakten bör kunna etablera ett system med kontaktperso- ner som anhöriga kan vända sig till för information och hjälp med vägledning till det praktiska stöd som kan behövas under den anhöriges tjänstgöring. 13 Stöd vid kritik m.m. -Den politiska nivån bör ges ökad kunskap om fredfrämjande verksamhet och förutsättningarna för att bedriva internatio- nella militära insatser. -En ökad samsyn mellan politisk och militär nivå på den fredsfrämjande verksamheten bör eftersträvas. -Försvarsmakten bör verka för ytterligare öppenhet inom ramen för vad den internationella militära insatsen säker- hetsmässigt tillåter. -Försvarsmakten bör förbättra förmågan att hantera kritik vid uppkomna händelser. -Försvarsmaktens personal och deras anhöriga som utsätts för oriktig kritik bör i större utsträckning få hjälp och stöd av myndigheten. -Försvarsmakten bör skyndsamt tillsätta oberoende utred- ningar som arbetar med öppenhet vid allvarligare händelser. -Försvarsmakten bör stärka den juridiska kompetensen vid internationella militära insatser. Bland annat bör utbildning och övning i insatsregler m.m. genomföras regelbundet. Regeringen framhåller i utredningsdirektiven att det är som nation som bidrar med personalen till fredsfrämjande internatio- nella militära insatser. och regeringen har det yttersta ansvaret för att den utsända personalen ges förutsättningar för att lösa sina uppgifter. I detta ansvar ligger att gentemot medborgarna Stöd vid kritik m.m. tillförsäkra att förberedelserna och omhändertagandet är det bästa möjliga. Det viktigt att den utsända personalen har samhällets stöd före, under och efter genomförd insats. Regeringen har i direktiven angett att utredningen inom ramen för dessa grundläggande utgångspunkter ska särskilt belysa vilka stödåtgärder som bör finnas för förband, individer och anhöriga som i medierna framställs som brottsliga trots att de följt nationell och internationell rätt och fullgjort en ålagd uppgift. I direktiven anges utredningen får pröva även andra förhållanden som har sam- band med uppdraget än de som berörs i direktiven och föreslå förändringar om så behövs. Som tidigare angetts så har det internationella samfundets bered- skap att ingripa i olika kris- och konfliktsituationer ökat och blivit mera krävande till sin karaktär. Utifrån de fredsfrämjande insatsernas uppgifter och befogenheterna att använda maktmedel kunde man tidigare klarare än skilja mellan så kallade traditionella fredsbevarande uppdrag och krävande uppdrag som avvek från dessa.TPF1FPT Traditionella fredsbeva- rande uppdrag som främst innefattar observation och rapportering pågår fortfarande och sådana uppdrag kommer att behövas även i fortsättningen. De fredsbevarande uppdrag eller militära kris- hanteringsuppdrag som genomförs av olika organisationer, även FN, förutsätter dock även en förmåga att agera för att säkra uppdragets mål, vid behov även mot den ena partens vilja och sär- skilt för att förhindra att parterna agerar våldsamt. En möjlighet till tvångsåtgärder har därför innefattats i de flesta militära krishan- teringsuppgifter som genomförts sedan ingången av . I många fall har möjligheten till tvångsåtgärder och användning av maktmedel också visat sig nödvändigt redan i syfte att trygga den internationella organisationens trovärdighet och verksamhets- förutsättningar.