sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — 123TP för levande historias slutredovisning, sid. 2. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser tolka och avgöra hur årets syften bäst togs tillvara och framhävdes på den egna institutionen syns i det anordnade en väldig bredd och spridning. Samtliga av de nedan nämnda evenemangen är sådana som arrangören själv lyft fram som anordnade med anledning av . Flera museer har på olika sätt i sina utställningar och i sin programverksamhet velat belysa aktuella frågor i dagens samhälle, kopplade till etnisk och kulturell mångfald. genomförde tillsammans med utanför (världskulturarv på kurdiska) där medlemmar i fick välja ut föremål ur museets samlingar och sätta in dem i en egen kontext. har bland annat visat utställningen Sommarslöjd 2006 och North meets South med design och konst- hantverk från , , och med syfte att diskutera det som förenar och skiljer olika uttryck och ifrågasätta det typiskt svenska. Museet visade också den av Mångkulturellt centrum producerade – en utställning om döden som gav olika religioners, kulturers och generationers syn på döden och livet efter detta. På Arbetets museum visades bland annat samt Rötter om fotografen uppväxt i i . producerade om och ville med den förmedla ett annat perspektiv på mayakulturen än den gängse. Riksutställningar har bland annat producerat utställningarna Leva i två världar (judiska, romska och samiska ungdomars upple- velser av att vara ung i och leva med rötter i två kultu- rer), Kongospår (om delaktighet och roll i kolonisationen runt ) samt Fördomsbiblioteket (där man kan låna en person att samtala med, läs mer om detta under Goda exempel). visade : Utomeuropeiska influenser (om att internationalisering inte är något nytt fenomen inom arkitekturen) och har även fokuserat på , särskilt . visade med ett åttiotal konstnärskap från ett tjugotal länder i . genomförde tillsammans med Mångkulturellt centrum ett dokumentationsprojekt om riksradio och paraboler som resulterade i på Mångkulturellt cent- Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Projektet möjliggjordes av de Accessmedel som museet till- delades. deltog i man grilla här? – Kulturell mångfald möter biologisk mångfald som har producerats av Regionmuseet i och vill belysa frå- gor om natur och allemansrätt i ett mångkulturellt samhälle. på med ambitionen att ställa frågor om vad som är myt och sanning om vikingen. Utställningen gjor- des i samarbete med tidningen som bland annat produce- rade utställningstexter och intervjuade högstadieelever i skolor i Stockholmsförorten om deras syn på vikingarna. skapade, med inspiration från koloniområde, två odlingslotter med växter och odlingssätt från och . Med syfte att få en ökad mångfald bland de konstnärer som får offentliga uppdrag anordnade en portfoliovisning i (läs mer om detta under Goda exempel). Myndighetens egen analys visar att med några undantag nådde vi den grupp konstnärer vi sökte, vars konst vi inte visste fanns.TPF124FPT Även scenkonstinstitutionerna har inom ramen för Mångkultur- fokuserat på frågor om etnisk och kulturell mångfald i sin produktion. spelade Sultanens hemlighet med text av och i regi av och De sju stä- derskorna med text av och i regi av . Operan satte upp Svall – en opera om hedersmord och samar- betade med bland annat organisationer som arbetar med dessa frå- gor. Om uppsättningen skriver Operan ämnen med denna genom- slagskraft förpliktar engagerade konstnärer att reagera. Att gestalta dem är på intet sätt förbehållet någon särskild grupp. På samma sätt är de också en angelägenhet för en bred publik. I samband med en av föreställningarna genomfördes även ett samtal på i . Operan skriver om satsningen i sin slutredovisning: Naturligtvis vände vi oss både till en operavan publik, som här får bredda sitt engagemang, och till en ny publik, som attraheras av ämnet. Det vore naivt att ha överdrivna förväntningar på en modern operas förmåga att påverka ett svårt samhällsproblem men många åskådare som deltog i diskussionen framhöll hur viktigt det var att en institu- tion med Operans prestige hjälper till att lyfta en svår och kontro- versiell fråga, som i grunden inte handlar om kulturell olikhet utan om 124TP PT Statens konstråds slutredovisning, sid. 4. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Vi når en viktig del av vårt mål med denna beställning om ett våldsamt samhällsproblem gestaltat i operans form som väcker medkänsla, indignation och en möjlig katharsis, också hos den för vilken detta konstnärliga språk är nytt och kanske till en bör- jan främmande.TPF125FPT Rikskonserter turnerade musik- och dom med utgångspunkt i den musik- och dansstil som många ungdomar utövar. har bland annat museerna i samband med sina utställ- ningar anordnat programverksamhet med samtal, föreläsningar, framträdanden med mera som på olika sätt har försökt spegla dagens mångkulturella . har bland annat arbetat med Community Night, ett koncept i vilket man upplåtit lokaler, teknik och marknadsföring för organisationer och före- ningar som skapar egna program på museet. (Statens musiksamlingar) har fokuserat på funk- tionshindrades tillgång till dans och musik och anordnat tema- kvällar med musikaliska uttryck från olika delar av världen. anordnade Bazaar – mångkulturella dagar då inbjudna föreningar baserade på etnisk grund visade sina folkdräkter tillsam- mans med svenska folkdräkter. I anslutning till Moderna Museets erbjöds i samarbete med CinemAfrica möjlighet att se afrikanska filmer, lyssna på konserter och delta i konstnärssamtal. genomförde Tema , en temadag med föredrag och musik, samt Mattor minns – om war rugs, om krigsmattor producerade i flyktinglägren under Afghani- stankriget . har via i , och visat äldre och nyare kvalitets- filmer som på olika sätt skildrat frågor om mångfald och som i övrigt inte fått svensk distribution. Statens musiksamlingar har under skissat på en rad möjliga dokumentations- och forskningsprojekt som myn- 125TP PT Operans slutredovisning, sid. 1-2. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser digheten skulle vilja se förverkligade. Till dessa hör bland annat projekten i musiken och musiken i romerna (om den romska musiktraditionen), , islam och estetiska media (om musikaliska uttrycksformer inom islam), Sången i synagogan (om den kantoriala sången chazzanut), Att sjunga sig kurdisk (om kur- disk musikprofil), En sekulär motbild? (om den persiska konstmu- sikformen dastgah), samt i folkhemmet (om svensk folkmu- sik). Seminarier, konferenser och samtal Under Bok 2006 arrangerade tillsammans med ett seminarium under . i stod som värd för den pedagogiska mångfaldskonferensen modiga möten med unga människors identitetsskapande processer i fokus. var tillsammans med bland andra Riksut- ställningar en av arrangörerna av seminariet Varför blir det så snett? III på som fokuse- rade på kvalitet, smak och mångfald. arrangerade den internationella konferensen och mångfald om hur man genom stadsplanering kan främja en mångkulturell stad. Statens musiksamlingar arrangerade en inter- nationell musiketnologisk konferens i om musikens roll i mångkulturella kontexter. och folkminnen anordnade ett symposium om namn i ett mångkulturellt perspektiv med bland annat ett samtal om dagens attityder till förnamn Vilda, Månfare, och . På arrangerades bland annat konferen- sen The New European Cultural Landscape and The Jewish Experi- ence samt Ett museum för alla? Om konstmuseers tillgänglighet och förändring. Kvalitet är ett omdebatterat begrepp inom kulturlivet. Vad är kva- litet och vem avgör det? Det har varit en av de frågor som ständigt har återkommit i diskussionerna . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Under har det runt om i genom- förts en rad olika aktiviteter och verksamheter som på olika sätt har velat spegla det samhälle vi lever i. Mycket av detta tycker samord- naren har varit bra, annat kanske har varit mindre bra. Men vem är det egentligen som avgör om en utställning, en föreställning, ett konstverk, en bok eller en film är av god kvalitet? I diskussionerna inför väckte kvalitetsbe- greppet kopplat till frågor om mångfald hos en del företrädare för vissa kulturinstitutioner farhågor om bristande kvalitet, kompetens och professionalism såväl i det innehållsmässiga som hos utövarna. En ambivalent hållning präglade synen på mångfaldens bärare som några som inte riktigt nådde upp till de kvalitetsmässiga krite- rier, som förespråkarna hävdade, kännetecknade kulturlivets olika yttringar. Denna hållning var särskilt framträdande inom verksam- heter kopplade till museer och kulturarv. Detta skildrades också i Tid för mångfald. Kvalitet, urval, innehåll och besökare/publik går ofta hand i hand. På ett av samrådsgruppsmötena påpekade en institutionschef att det finns ett samspel mellan vad man visar och vilka som kommer. Detta gäller kanske inte nödvändigtvis ifråga om besö- karnas etniska bakgrund utan i första hand när det gäller att kunna identifiera sig och känna samhörighet med det som produceras. Att exempelvis personer med turkiskt ursprung bosatta i per automatik skulle vara intresserade av turkisk konst bara för att den är gjord av turkiska konstnärer eller skildrar av , eller är en allt för enkel slutsats. Visst kan det finnas uttryck och teman i konsten som en turk lättare kan ta till sig och identifiera sig med än personer med annat etniskt ursprung, men detta innebär inte att en turk inte skulle kunna vara mer eller lika intresserad av till exempel svenskt 1800-talsmåleri eller japansk kalligrafi. Det kan därför finnas en poäng med att frikoppla de konstnärliga uttrycken från dess utövares bakgrund och istället fokusera på innehållet och uttrycket som sådant och därmed kan- ske också nå en större och mer diversifierad publik. för i sin slutredovisning en diskussion om hur kvalitet och mångfald kan förenas och ställer frågan: Kan man tänka sig ett kvalitetsbegrepp som istället är inkluderande, så att det per definition strävar mot en större mångfald, ur alla tänkbara aspekter? Kan det exempelvis i sig vara ett slags konstnärlig kvalitet att verka i en i ovanlig och mindre synlig litterär tradi- Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser tion?.TPF126FPT Enligt Operan har ett omdiskuterat begrepp som repre- sentativitet ingen självklar plats i en diskussion om konstnärlig kvalitet.TPF127FPT Inom utbildningsvärlden får frågor om kvalitet och urval en del- vis annan innebörd. Under de samrådsgruppsmöten som samord- naren och sekreterarna haft med företrädare för universitet och högskolor med konstnärliga utbildningar diskuterades hur antag- ningsprocessen kan göras mer transparent och vilken roll som jurygrupper, bedömning av arbetsprover etcetera har för studen- ternas möjligheter att komma in på utbildningarna. Vem och vad är det som avgör vad som är god kvalitet? De konstförberedande och eftergymnasiala påbyggnadsutbildningarna fyller en viktig funktion när det gäller att öka studenternas möjligheter att komma in på universitetens och högskolornas eftertraktade utbildningar. Ett problem är dock att många ungdomar inte har råd att själva bekosta de ibland dyra förberedande kurser som i vissa fall är nöd- vändiga för att överhuvudtaget ha en chans att söka sig vidare i utbildningssystemet. arbetar allt fler av utbildningsinstitutio- nerna aktivt för att bredda rekryteringen av studenter med olika sociala bakgrunder. Detta är en viktig fråga, inte minst mot bak- grund av att den ökande globaliseringen ställer nya krav på univer- sitet och högskolor att i konkurrens med andra locka till sig de duktigaste studenterna från hela världen. skriver apropå kvalitet att DI vill vara en konstnärlig högskola där studenterna möter ett dynamiskt kvali- tetsbegrepp, där kanon (de verk och konstnärer som har klassi- kerstatus) utgörs av både mäns och kvinnors verk från skilda kul- turer och där det finns en stark potential för konstnärlig utveckling inom det fält som likabehandlingsfrågorna utgör.TPF128FPT menar att det är av vikt att se ökad mångfald som en kvalitets- faktor i sig, bredden av de konstnärliga utövarna inom olika områden behöver självklart motsvara bredden i samhället i övrigt beträffande etnicitet.TPF129FPT Vad som anses vara kvalitet varierar mellan olika konstnärliga uttryck och genrer. Här kommer också en koppling till språket in. Det verbala språket kan fungera både som en nyckel och ett verk- tyg men även som ett hinder för att uttrycka sina förmågor och 126TP PT författarfonds slutredovisning, sid. 7. 127TP PT Operans slutredovisning, sid. 3. 128TP PT Dramatiska institutets slutredovisning, sid. 2. 129TP PT slutredovisning, sid. 1. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser tolka och förstå det som förmedlas. Detta gäller kanske i synnerhet för teatern där det talade ordet står i fokus för det konstnärliga uttrycket. Hur kvaliteten påverkas hos de utexaminerade stu- denterna när socialiseringsprocessen – som gör att alla kommer ut likadana, som en företrädare för en utbildningsinstitution uttryckte det – under utbildningen i vissa fall är så stark är en annan viktig fråga. Och vilken roll spelar kvaliteten för bedömningen av autodidakter och myten om det konstnärliga geniet? Kvalitet är ytterst en fråga om makt. Och som med alla frågor som på olika sätt berör inflytande och resurser är makt något som kan användas för att inkludera men också för att exkludera. Diskussionerna har också handlat en hel del om kvotering eller snarare positiv särbehandling. I kvalitetshänseende har dessa båda begrepp kopplade till ambitionen om en ökad mångfald använts som förespegling för en minskad kvalitet. I den dialog med utbildningsinstitutionerna som samordnaren haft har det framkommit en ambivalent inställning till metoder av detta slag. Kultursektorns företrädare är inte eniga. Några företrädare för kulturinstitutioner har en relativt positiv inställning till positiv sär- behandling och andra typer av främjandeåtgärder, medan andra är kritiska. men inte alltid är det just farhågorna om den mins- kade kvaliteten som tas upp som anledning till den kritiska håll- ningen, ibland finns det andra anledningar, som också nämnts tidi- gare: Jag tror inte på positiv särbehandling. Det blir grupperings- och gränsdragningsproblem. Tydlighet och professionella kravpro- filer etc. är viktigare. Man måste också tänka på varför man vill göra det. För myndighetens kompetens skull, eller för rättvisans skull? Det behövs inte avidentifiering eller positiv särbehandling. Vill man så går det. Många av de insatser som myndigheter och institutioner har genomfört under har handlat om att nå, för dem, nya grupper av publik och få fler människor att ta del av offentligt finansierad kulturverksamhet. samarbetade bland annat med tidningen kring Gringo filmfestival () som hade temat historiska förortsfilmer. Myndigheten genomförde även visningen Alla är vi invandrare där man försökte att problematisera bilden av Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser vem som är invandrare och vilka som har bidragit till det som vi kallar och svensk kultur. har via i , och bedrivit ett aktivt publikarbete i invandrartäta områden för att försöka nå grupper som annars inte återfinns bland medlemmar. För att nå nya grupper har Forum för levande historia bland annat arbetat med guidningar av och jag på kur- diska, persiska, serbiska och arabiska. har valt att driva ett antal projekt i invandrartäta områden och försökt lära sig att förstå de mönster som får besökaren att välja eller att inte välja museet som utflyktsmål.TPF130FPT har tillsammans med Senioruniversitetet haft föreläsningsserier med tema mång- kultur. Museet har också genomfört vis- ningar under temat Mångkulturella möten i museisamlingen där man har visat föremål från olika delar av världen samt samarbetat med sfi-grupper kring svenskt måleri 1500–1900. Under i genomfördes även visningar av välkända konst- verk ur ett queerperspektiv. (Läs mer under .) Operan, som har haft som mål att få fler barn och ungdomar att ta del av verksamheten, lägger en del av ansvaret på skolan och menar att verksamhetens demokratiska tillgänglighet för eftersatta och underprivilegierade grupper handlar därtill alltid om ekonomi. Även de största kulturinstitutioner har små möjligheter att reparera brister i skolundervisningen eller på allvar bjuda den kommersiella kulturen motstånd.TPF131FPT har tillsammans med samar- betat kring projektet Vad är folkkonst för dig? där elever med olika bakgrunder på mellanstadiet har fått fotografera det de uppfattar som folkkonst i sitt eget hem för att därefter besöka museet. Museet har också, tillsammans med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk på i tagit fram en studiehandledning på webben för SFI-studerande som vill använda . hölls också en fortbildning för sfi-lärare tillsammans med på temat Museet som lärandemiljö för sfi och svenska som andraspråk. 130TP PT slutredovisning, sid. 1. 131TP PT Operans slutredovisning, sid. 3. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Statens maritima museer har under Mångkulturåret fördjupat sitt pedagogiska arbete med mångfaldsfrågor. samar- betar till exempel (som ingår i myndigheten) med i i vilken av eleverna har ett annat modersmål än svenska. Samtliga elever erbjuds att inom tim- planen få studera och arbeta på museet och man sätter , till- sammans med kulturförvaltningen och fria kulturarbetare i , upp en gemensam teaterproduktion i vilken eleverna medverkar. har också tillsammans med Sunnadals- kolan arbetat med modersmålsprojektet utan mitt språk i vilket modersmålslärare har tagit fram flerspråkigt undervisningsmaterial och elever från skolan har guidat på museet (Se vidare under rubri- ken Goda exempel.) har tagit fram ett nytt studiepaket för skolor på temat Migration – vad är det som gör att man tar det stora steget att byta land – historiska erfarenheter och . tog också emot 24 praktikanter från årskurs 2 på Uniform- och turismprogrammet på gymnasium i som fick lägga upp en visning av Livet förr i och därefter guida sina familjer på respektive modersmål. Också har utbildat miniguider som sedan har guidat sina familjer på museet vilket även Flygvapenmu- seum har gjort med guideutbildning av ungdomar samt med arbets- material för sfi. har tillsammans med den filmpedago- giska tidskriften utarbetat en lista på filmer som lämpar sig särskilt väl för samtal i klassrummet om mångfald med tillhörande lärarhandledningar. Myndigheten har också tillsammans med Utbildningsradion givit ut dvd-materialet Den sista hunden i om folkmordet i . Forum för levande historia genomförde ett nationellt filmprojekt på temat tolerans som vände sig till skolungdomar och lärare på 16 orter i . Ett av syftena med projektet var att reflektera kring värde- ringar om Vi och De. Moderna Museets publikarbete för ökad mångfald har i första hand bedrivits inom ramen för Zon Moderna med fokus på gymna- . Även elever från IVIK (individuella programmets introduk- tionskurs för invandrare) har varit engagerade. samarbetade med Dalhagsskolan i med temat i världen och i ett projekt där elever från spelade på engelska bland utställ- ningarna. Man erbjöd också en fortbildningsdag för lärare på temat Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Att arbeta med tolerans och om barns upplevelser av rasism i vardagen. Operan har valt att särskilt fokusera på barn och ungdomar som en viktig målgrupp för insatserna och bland annat, i samarbete med , genomfört guideutbildning till ungdomar som sedan guidar yngre skolkamrater i . samarbetade Operan med en skola i kring ett Carmenprojekt med studiebesök, workshop och föreställning. Samarbete med andra aktörer Flera myndigheter och institutioner har under inlett eller fortsatt samarbeten med bland annat det fria kul- turlivet, organisationer och föreningar baserade på etnisk grund (bland andra Arbetets museum och Riksutställningar) samt andra aktörer. Detta arbete har bland annat syftat till att nå en ny publik, att få nya människor att ta del av institutionens utbud. För Arbe- tets museum har det till exempel varit viktigt att skapa en arena att uttrycka sig på för människor som vanligen inte har tillgång till det offentliga rummet.TPF132FPT Ett flertal myndigheter och institutioner har på olika sätt samarbetat med sfi-undervisningen (bland andra Sta- tens maritima museer). har genom de regionala hemslöjdskonsulenterna bland annat genomfört pro- jekten Språkslöjd () och Mångkultur – människor, möten, möjligheter (). har samarbetat med , en orga- nisation som består av 62 föreningar av vilka de flesta är bildade på etnisk grund och som sänder TV via kabeltevenätet i . Flera kulturinstitutioner redovisar att de har samar- betat med tidningen – när det gäller annonsering (Vasamu- seet och ), medverkan på i (Statens maritima museer, , och ), samt fått hjälp att produ- cera den egna personaltidningen (Riksutställningar – Gringo pro- ducerade nr 3–4 2006 av tidningen med tema för- ort och miljonprogram). Riksutställningar har med hjälp av bland annat sina mobila rum turnerat runt till orter i , däribland till miljonprogramsom- rådena, och på plats skapat samarbeten med lokala arrangörer. 132TP PT Arbetets museums slutredovisning, sid. 1. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser ledande för valet av orter har bland annat varit Rädda Barnens års- rapport om barnfattigdomen i . I samband med utställ- ningen Nattpäron (för barn i åldrarna 9–) samarbetade Riksut- ställningar med de två barnboksförlagen och som också givit ut en bok med samma namn. Dessutom förlade Myndigheten för skolutveckling satsningar på språkutveckling på de aktuella turnéplatserna. Information/marknadsföring/publikationer En del myndigheter och institutioner har använt sig av nya kom- munikationssätt för att få en ökad mångfald bland sina besökare, till exempel som annonserat i gratistidningar på bland annat finska, arabiska, farsi, spanska och tigrinja. I samband med medborgarskapsceremoni i delade dessutom ut 700 fribiljetter (varav 200 utnyttjades ). Andra, som till exempel , har genom samar- bete med fria kulturaktörer (, Inkonst, och teater) försökt hitta nya sätt att nå ut med information om stipendier och bidrag. Riksutställningar gav ut boken 4U (resultatet av ett konstprojekt i samarbete med miljonprogrammets förortsområden och ) för att visa en mer nyanserad bild av förorterna och inspirera till att arbeta med konstprojekt utanför de etablerade institutionernas väggar. Flera kulturinstitutioner har påskyndat översätt- ningen av till exempel informationsmaterial och utställningstexter till olika språk, däribland Statens museer för världskultur (arabiska, engelska och kinesiska), (blanketter och ansökningar på engelska), (information om verksam- heten på 12 olika språk), Talboks- och (broschyr på 14 olika språk om att det finns talböcker att låna på folkbiblioteken), (information på arabiska, engelska, persiska, spanska, lättläst svenska och turkiska). En del institutioner har tagit fram rapporter, böcker och andra publikationer som på olika sätt har berört mångfaldsfrågor, Matlådan – med smak från hela världen och serien Barn i världen (). Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Andra har arbetat med utveckling av webbplatser, bland annat 8 SIDOR (lättläst nyhetstidning, ) och Talboks- och med information på 14 språk. 2.3.4Internationellt utbyte och samarbete Under har ett flertal kulturinstitutioner arbetat med ett internationellt perspektiv i sin verksamhet med bland annat utbyten och samarbeten med olika länder i världen. En del av utbytet har bestått av samarbeten med kultur- och forsknings- institutioner i andra länder i samband med exempelvis planering och produktion av utställningsverksamhet.