sou · GVB378 · 2008-01-01 00:00:00 — Såväl som använder successiv vinstav- räkning som huvudsaklig redovisningsprincip för att resultatav- räkna och löpande redovisa pågående arbeten i respektive myndig- hets redovisning. Detsamma gäller vid redovisning i respektive produktionsenhets redovisning. Kort innebär sagda att intäkter och kostnader avräknas i den takt som upparbetningen i de pågående arbetena fortlöper. Betalning för beställda entreprenader sker enligt mellan parterna överenskomna lyft-/betalningsplaner som enligt verken följer gängse branchpraxis. Vid bokslut görs avstämningar och interna elimineringar där man ser till att enbart de kostnader och intäkter som hör till faktiskt utfört arbete påverkar resultatet i respektive myndighet som helhet. Det är också den upparbetade kostnaden som slutligt kommer att belasta respektive myn- dighets anslag. I respektive myndighets interna redovisning redovi- sas den del som beställande enhet betalat till en produktionsenhet men där arbete ännu inte har utförts som fakturerad ej upparbetad (skuld) hos produktionsenheten och som en förutbetald kostnad (fordran) hos beställande enhet. Dessa poster elimineras fullt ut i respektive myndighets totala redovisning. Förskotterade medel kommer hos produktionsenheten till stor del att motsvara inbe- talda likvida medel. Den förutbetalda kostnaden hos myndigheten motsvaras av utbetalda likvida medel. Det betyder att respektive produktionsenhet vid en bolagisering måste få med sig de likvida medel som tidigare förskotterats. Engångseffekter/periodiseringseffekter vid en bolagisering Vid en bolagisering kommer transaktioner som tidigare i allt väsentligt har varit myndighetsinterna att ske mellan olika juridiska personer, vilket innebär att de blir externa händelser. Tidpunkten för när anslaget ska avräknas ska i huvudsak inte påverkas av en bolagisering. Även fortsättningsvis kommer upparbetningen i entre- prenadprojekten och/eller de upparbetade kostnaderna i de pågå- ende arbetena att utgöra bas för avräkningen mot anslag för Väg- verket och . Verken har i sina regleringsbrev inskrivet att avräkning av anslag ska ske kostnadsmässigt istället för den grund- läggande princip som gäller övriga myndigheter, nämligen utgifts- mässigt. I några fall kan det emellertid hända att det blir en förskjutning av tidpunkten avseende avräkningen mot anslag. Denna förskjut- ning beror på hur myndigheterna tillämpar de gällande reglerna för successiv vinstavräkning och hur man hanterar olika interna under- hållsentreprenader. Tillämpning av successiv vinstavräkning och kan för vissa typer av entreprenader ha svårt att fastställa den verkliga upparbetningsgraden för pågående arbeten. Lyft-/betalningsplanen används i vissa fall som approxi- mation för de upparbetade kostnaderna. Vissa problem uppstår i det fall en lyft-/betalningsplan är framtung, vilket innebär att de upparbetade kostnaderna skiljer sig från vad som faktiskt har beta- lats ut . I redovisningen bör i så fall göras en upp- delning av betalningen mellan vad som är anskaffningskostnad för anläggning och vad som är att avse som förskott till entreprenören. I de fall lyft-/betalningsplanen används som approximation för periodens upparbetade kostnader kommer en bolagisering av pro- duktionsenheterna att innebära att de fram till bolagiseringen internt förutbetalda kostnaderna kommer att belasta anslaget över- gångsåret istället då den verkliga kostnaden upparbetas.TPF1FPT Med interna underhållsentreprenader menas sådana entreprenader där betalningen är kopplad till en bestämd period och inte till vissa tjänster . avräknas anslagen utifrån upparbe- tade kostnader hos produktionsenheterna även vid dessa tjänster. 1TP PT ESV har gjort följande kommentar rörande detta. Om skillnaden mellan vad som avräknas mot anslag och vad som faktiskt är upparbetade kostnader är betydande bör verken utveckla nya metoder för att få en mer rättvisande redovisning. En metod skulle kunna vara att verken begär in uppgifter från större leverantörer så att en mer exakt avräkning kan göras. Av 16 § i anslagsförordningen framgår att förskott inte får avräknas mot anslag. Det finns därmed ett krav på att myndigheterna måste särskilja den del som avser förskott till leverantör. En mer rättvisande tillämpning av successiv vinstavräkning för samtliga projekt (interna och externa) skulle sannolikt få en positiv nettopåverkan på anslaget. har krav på sig att tillämpa successiv vinstavräkning i sin egen redovisning varför det bör vara möjligt att från dem att ta fram nödvändiga uppgifter för att kunna göra en korrekt resultatavräkning och att stipulera detta som del av de överenskomna avtalsvillkoren. Vid en bolagisering kommer detta inte att vara ett korrekt tillväga- gångssätt i det fall fast pris har satts på tjänsten. Det belopp som bör avräknas mot anslag är detsamma som det avtalade priset oav- sett entreprenörens faktiska kostnader. Vid en bolagisering bör anslaget därför justeras för sådana avtal som ingår i posten faktu- rerat ej upparbetat internt hos produktionsenhet. Det skulle där- med uppstå en tillfällig negativ engångseffekt på anslaget till följd av ändrad princip för anslagsavräkning i dessa fall. Summa summarum är att om anslagsavräkningen baseras på lyft- /betalningsplan så kan vissa engångseffekter påverka myndighetens anslag. Engångseffekten innebär att anslaget kommer att belastas tidigare än vad det gör . Under förutsättning att lyft- /betalningsplaner även men troligen i minskande omfattning kommer att vara framtunga, vilket är branschpraxis, kommer verken inte att få ett större anslagsutrymme kommande år som fullt ut kompenserar möjlig tillfällig belastning på anslaget under bolagiseringsåret. För del bedöms anslagsbelastningen komma att uppgå till ca . För del handlar det om ett väsentligt mindre belopp, ca . Tillsammans med har jag studerat vilka möjligheter som finns att helt eller delvis kunna finansiera den anslagsbelastning som uppstår för framför allt del. Tre möjliga finansie- ringslösningar har framtagits och redovisas nedan. Översyn av tillämpade redovisning av pågående arbeten Verken har i sina regleringsbrev inskrivet att avräkning av anslag ska ske kostnadsmässigt istället för den grundläggande princip som gäller övriga myndigheter, nämligen utgiftsmässigt. Tidpunkten för när anslaget ska avräknas ska som framgått i huvudsak inte påver- kas av en bolagisering. Även fortsättningsvis kommer upparbetning i entreprenadprojektet och/eller de upparbetade kostnaderna i de pågående arbetena att kunna utgöra bas för avräkningen mot anslag. En metod för att i någon mån minska den tillfälliga belast- ningen av anslagen under bolagiseringsåret skulle kunna vara att göra en genomgång inför bolagiseringstidpunkten av gjorda betal- ningar enligt gällande lyft-/betalningsplan i verken och att skilja ut den del av betalningen som kan anses vara rena förskott och att ta fram uppgifter om de projekt som kommer att överföras till bola- gen så att en mer exakt vinstavräkning kan göras. Av 16 § i anslags- förordningen framgår att förskott inte får avräknas mot anslag och det finns därmed krav på att myndigheterna skall sär- skilja den del som avser förskott till leverantör. En mer rättvisande tillämpning av successiv vinstavräkning för samtliga projekt (interna och externa) skulle också sannolikt få en positiv nettopåverkan på anslaget. En grundförutsättning är att verken även fortsättningsvis kan kostnadsavräkna anslagen för de projekt som övertagits vid bolagiseringen som varit interna enligt samma princip som använts tidigare. De principer som i sådant fall skall gälla vid redo- visningsmässig hantering av övertagna pågående arbeten och där- med relaterade poster bör i sådant fall framgå av myndighets regler- ingsbrev. Om riksdag och regering inte är beredda att medge vissa undantag från aktuella anslagsavräkningsprinciper, är en lösning att Vägver- ket erhåller en särskild anslagskredit för att täcka anslagskonse- kvenserna. Anslagskrediten får sedan avvecklas i den takt som de aktuella entreprenaderna som överförts till produktionsbolagen vid bolagiseringen slutförs och slutavräknas. Denna lösning medför dock ytterligare årliga räntekostnader i om ca 10 miljo- ner kronor så länge krediten utnyttjas. Utnyttjande av kvarvarande reversfordringar som inte helt kommer att utnyttjats/ ianspråktas vid kapitalisering av de nya bolagen I de förlag som utredningen framlagt kvarstår, efter det att kapitali- sering skett av tilltänkta bolagiseringskandidater i ett kvarvarande reversbelopp om ca . Kvarvarande reversbelopp var tänkta att i samband med bolagiseringen inlevere- ras till staten och efter lösen inlevereras på särskild inkomsttitel. Om riksdag och regering så beslutar kan beloppet helt eller delvis användas för att täcka vissa kostnader inför och i samband med bolagiseringen samt vid hantering av eventuellt uppkommande effekter på anslag. Finansieringsförslagen mildrar den omedelbara effekten på anslagsutrymmet för verken. Effekten elimineras dock inte helt. De föreslagna bolagiseringarna medför ett antal olika kostnader för såväl trafikverken som för resultatenheterna. Kostnaderna är av engångskaraktär och beräknas uppkomma och . För beräknas omställningskostnaderna uppgå till och –2011. Kostnaderna är en följd av delning av affärsavtal och gemensam administration m.m. samt kostnader som härrör från bolagiseringsprocessen. beräknas omställningskostnaderna uppgå till för och för . beräknas omställningskostnaderna uppgå till och för . Sammantaget beräknas omställningskostnaderna för i sin helhet uppgå till samt åren 2009–2011. För beräknas omställningskostnaderna uppgå till . beräknas omställningskostnaderna uppgå till ca . Det är kostnader för inrangering av löne- och anställningsvillkor, kostnader för namnbyte, varumär- kesarbete, etc., egen plattform för IT och telefoni, m.m. För Projektering beräknas omställningskostnaderna uppgå till ca . Sammantaget beräknas omställningskostnaderna för i sin helhet uppgå till ca . 8.2.3Årlig kostnadspåverkan efter 2008 En bolagisering kommer att påverka verkens och resultatenheterna kostnader även på årlig basis. och blev bildades har praxis varit att enheterna delat ut eventuellt överskott i verksamheten till ägaren, . På motsvarande sätt har äga- ren täckt ett eventuellt underskott i verksamheten. har baserat på de senaste årens utfall och en prognos över framtiden gjort bedömningen att man kommer att gå miste om ett förväntat överskott på ca . Å andra sidan behöver inte längre betala ut det koncernbidrag som går till för att harmonisera lönekostnader. uppgick detta till . Vidare uppstår vissa merkostnader till följd av minskade ränteintäkter, totalt 42 miljo- ner kronor. Därtill ska läggas en post om ca som härrör från minskade stordriftsfördelar i verksamheten. Sam- mantaget beräknas den årliga förväntade nettokostnaden för Väg- verket till följd av bolagiseringen uppgår till . För att inte verksamheten ska drabbas negativt bör Väg- verket kompenseras genom ett ökat anslag i motsvarande storlek. De årliga kostnadsmässiga konsekvenserna för Produk- tion av en bolagisering blir i mångt och mycket en spegelbild av konsekvenserna för . Ett förväntat överskott i verksam- heten kommer efter en bolagisering inte längre gå till utan antingen stanna kvar i det nya bolaget eller delas ut till den nya ägaren, staten. Det är för tidigt att säga vilken utdelningspolitik som kommer att råda eftersom detta i grunden är en fråga för den nya ägaren att besluta om. Vid en bolagisering kommer inte längre lönekostnader att subventioneras utan de får bära den fulla kostnaden. Det innebär en kostnadsökning på motsvarande . Denna kostnad kan dock förvän- tas klinga av i takt med att personalsammansättningen för- ändras. Vidare kommer det nya bolaget få ökade kostnader för för- säkringar, garantier etc. Viss kompetensförstärkning kommer san- nolikt också behövas, vilket medför vissa kostnader. Totalt beräk- nas kostnader öka med ca 60 miljoner kro- nor vid en bolagisering. I likhet med kommer ett nytt konsultbolag inte längre behöva leverera in positiva resultat till . I vil- ken utsträckning framtida vinster får behållas i bolaget är en ägar- fråga och kan inte avgöras här. Det nya konsultbolaget får också ökade kostnader till följd av behovet att skaffa sig försäkringar etc. Totalt bedöms dock kostnaderna för detta uppgå till ett i samman- hanget litet belopp, ca 2–. Den kontinuerliga, årliga kostnadspåverkan för av en bolagisering av och Projektering är i en kvalitativ mening precis densamma för . Eventu- ella överskott i resultatenheterna kommer inte längre kunna använ- das i verksamhet och kommer inte längre ha någon kostnad för subventionen av löne- kostnader. Nettot av dessa poster förväntas uppgå till ca 65 miljo- ner kronor . Till detta kommer en viss kostnadsökning om ca till följd av ökade IT-kostnader under en över- gångsperiod. Även bör kompenseras med ett ökat anslag för att kompensera för intäktsbortfallet. Överskott som genereras i det nya bolaget kommer inte längre att tillfalla utan kommer att kunna återinvesteras i bolaget eller delas ut till den nya ägaren. På samma sätt som får vissa årliga kostnadsökningar till följd av en bolagi- sering får ökade kostnader. Det är dels högre sociala avgifter om gamla löneavtal följer med in i det nya bolaget – en kostnadsökning som beräknas till . Vissa merkostnader kommer också att uppstå på grund av ett behov av att skaffa nya kompetenser för juridik, skatter, försäk- ringar, finans etc. Den årliga kostnaden för detta uppskattas till . Kostnaden för att skaffa sig försäkringar beräknas till ca . Totalt beräknas merkostnaden uppgå till . Vid en bolagisering bedöms Projektering få årliga mer- kostnader för IT, leveransavtal, försäkringar samt styrelsearvoden på . Vidare kommer inte vinster som verk- samheten genererar att tillfalla . 8.3Organisatoriska och verksamhetsmässiga konsekvenser En bolagisering av respektive resultatenhe- ter kommer att få vissa konsekvenser av organisatorisk och verk- samhetsmässig karaktär. Mer precist påverkas verkens kompetens- försörjning, beställningsverksamhet samt organiseringen av vissa funktioner. Bolagiseringar av , samt Projektering/kommer att påverka de båda trafikverkens kompetensförsörjning. Det faktum att och inom respektive organisation kan erbjuda tjänster av myndighetskaraktär och produktions/ affärsverksamhet bidrar sannolikt till att göra verken till attraktiva arbetsgivare. Detta är positivt ur ett rekryteringsperspektiv. Men det är också positivt ur ett motivationsperspektiv eftersom det skapar bredare karriärvägar för personalen. Sist men inte minst är det värdefullt för organisationen som helhet att personer kan vandra mellan de olika delarna och föra med sig nya erfarenheter och perspektiv som kan berika verksamheten. Vid en bolagisering går dessa värden förlorande och verken kommer att tvingas att ändra och utveckla sin personalpolitik för att kompensera för detta. En bolagisering av verkens resultatenheter kommer att ställa högre krav på beställarkompetens. Vid en första anblick kan man tycka att en bolagisering inte borde påverka beställarfunktionerna i någon större utsträckning eftersom merparter av alla tjänster redan nu upphandlas i konkurrens där resultatenheterna lämnar anbud på samma villkor som vilken leverantör som helst. Det finns dock en stor skillnad som en bolagisering kommer att föra med sig och det är att möjligheten att direkt styra resultatenheterna försvinner. arbetar resultatenheterna på generaldirektörernas upp- drag. Förutom kravet på affärsmässig avkastning på disponerat kapital ska enheterna bidra till respektive myndighets mål. Det innebär bl.a. att i relevanta delar så följs verksamheterna på de olika resultatenheterna upp mot de transportpolitiska målen. Det förs en kontinuerlig dialog mellan generaldirektörerna och resultatenhe- terna hur de senare ska generera nytta för verken med avseende på bl.a. leverantörsmarknadens utveckling. Verkens resultatenheter har också i uppdrag att driva teknik- och metodutveckling utveckla produktiviteten inom respektive område. Slutligen är resultaten- heterna i praktiken garanter för att verken alltid får anbud i sina upphandlingar. Bolagiseringar av resultatenheterna innebär att dessa saker måste ombesörjas via de beställningar som och går ut på marknaden med. Det man tidigare i princip kunde beordra fram måste nu beställas fram via väl utformade avtal och upphand- lingar. Detta kommer att ställa nya och hårdare krav på upphand- lings- och kontraktskompetens samt marknadskunskap. En bolagisering kommer att få vissa organisatoriska konsekvenser. För del så kommer en bolagisering av Kon- sult med all sannolikhet innebära att viss personal med unik kom- petens som är anställda i kommer att föras över till . Det gäller en handfull personer som arbetar med trafikanalys. Vid en bolagisering där dessa personer skulle ingå i det nya bolaget skulle sakna alternativa leverantörer, vilket är olyckligt i ett upphandlings- och konkurrensperspektiv. Det kan heller inte uteslutas att verken som en följd av en bola- gisering börjar skaffa sig egen kompetens som finns i resul- tatenheterna. Sådana tendenser kan skönjas vilket är olyckligt ur ett bolagiseringsperspektiv eftersom det minskar den volym som är tillgänglig för marknaden. Min uppfattning är att verken nogsamt bör pröva om det är nödvändigt att bygga upp kompetens som går att köpa från flera olika leverantörer. Däremot kan det finnas ett visst behov för verken att skaffa sig en beredskap i form av insatsstyrka på beställarsidan i händelse av att leverantörsmarknaden, mot förmodan, initialt vid en bolagise- ring visar sig inte fungera i alla delar av landet. Det är då viktigt för verken att själva kunna stå för management i en upphandling av lokala resurser, vilket kräver en viss kompetens och beredskap. De aktuella verksamheterna som är föremål för bolagisering är alla personalintensiva. Det gör det viktigt att reda ut de personalmäs- siga konsekvenserna av de föreslagna bolagiseringarna. Följande konsekvenser bedöms som särskilt viktiga: anställnings- och löne- villkor, trygghetsfrågor samt pensionsfrågor. När det gäller dimen- sionering av verksamheterna personalmässigt förutser varken ver- ken eller bolagiseringskandidaterna några behov av att reducera mängden personal på grund av ev. bolagiseringar. Här redovisas i stora drag hur dessa villkor kan komma att påverkas av en bolagise- ring. Det är dock viktigt att framhålla att det inte är möjligt att på det här stadiet med säkerhet säga vilka konsekvenserna kommer att bli. En viktig anledning till detta är att villkoren med all sannolikhet kommer att bestämmas i en förhandling mellan de nya bolagens ledningar och de fackliga organisationerna. Allmänt om reglerna vid övergång av verksamhet Konsekvensanalysen av personalmässiga konsekvenser utgår från att bolagiseringar av de aktuella produktionsverksamheterna vid och är att betrakta som övergång av verksam- het. Att utgå från någonting annat är enligt min uppfattning orim- ligt eftersom det skulle medföra mycket stora negativa konsekven- ser för verksamheterna och medföra betydande statsfinansiella kostnader. Att det handlar om verksamhetsövergång är alltså utgångspunkten för min analys. Med övergång av verksamhet avses att ett företag eller en verksamhet eller en del av en verksamhet övergår från en arbetsgivare till en annan. Då gäller 6 b § i anställ- ningsskyddslagen (LAS), vilket innebär att de rättigheter och skyl- digheter som följer av ett gällande anställningsavtal övergår från den överlåtande arbetsgivaren till den förvärvande arbetsgivaren. Personalen vid de verksamheter som är föremål för bolagiseringar har då rätt att övergå till det nya bolaget på de villkor som regleras i de enskilda anställningsavtalen. Personalen behöver dock inte följa med i verksamhetsövergången utan kan välja att stanna krav i myn- digheten. Det är troligt att de då kommer att varslas om uppsäg- ning med hänvisning till arbetsbrist. Både och bedömer att endast ett fåtal personer kommer att välja att inte gå över till de nya bolagen. Det förtjänar dock att påpekas att benä- genheten att vilja gå över till de nya verksamheterna i viss mån är endogen i bemärkelsen att den är avhängig anställningsvillkoren i de nya bolagen. Att det är fråga om en verksamhetsövergång har även betydelse för kollektivavtalen, vilket regleras i 28 § medbestämmandelagen (MBL). För både och är gällande kollektiv- avtal . Två olika fall kan här särskiljas beroende på om den förvärvande arbetsgivaren, dvs. bolagen, har tecknat kollektivavtal eller ej. I det fall den nya arbetsgivaren inte tecknat ett eget kollek- tivavtal så följer med automatik att den gamla arbetsgivarens kol- lektivavtal gäller i tillämpliga delar. Detta förhållande gäller tills det gamla kollektivavtalet upphör. I det fall den nya arbetsgivaren har tecknat ett kollektivavtal så gäller tredje stycket 28§ MBL. SOU 2007:78 Konsekvenser av förslagen börden i detta är att arbetsgivaren är skyldig att under maximalt tillämpa de gamla kollektivavtalen. Det finns två viktiga områden som vid verksamhetsövergång inte regleras i LAS: trygghetsavtal och pensioner. Ingen övergång av vare sig trygghetsavtal eller pensioner sker utan det är den nya arbetsgivarens villkor som gäller. I teorin kan detta komma att medföra försämrade villkor vad gäller tryggheten för den övergå- ende personalen. Det kan också innebära att personalen mister pen- sionsförmåner vid övergången. Det gäller framför allt de antastbara pensionsförmånerna som riskerar att gå förlorade vid en bolagise- ring. I praktiken kommer med all sannolikhet s.k. inrangeringsavtal för- handlas fram mellan de nya bolagen och de fackliga organisatio- nerna. Resultatet av denna förhandling kan falla ut på ett flertal olika sätt. Ett möjligt utfall är ett inrangeringsavtal i vilket den övergående personalen erbjuds ett kollektivavtal med i princip samma villkor som det gamla kollektivavtalet.TPF2FPT Ett annat möjligt utfall är att all personal rangeras in på det kollektivavtal som gäller hos den arbetsgivarorganisation där bolaget valt att bli medlem i. Villkoren kan då skilja sig åt från det gamla avtalet. Erfarenhetsmässigt vid tidigare bolagiseringar har den övergå- ende personalen har fått behålla samma anställningsvillkor som gällt hos den gamla arbetsgivaren. För de nya bolagen finns flera olika alternativ för kollektivavtalade anställningsvillkor. kan skilja sig åt beroende på vilken arbetsgivarorganisation bolagen väljer att ansluta sig till. Bl.a. följande alternativ kan bli aktuella: I värderingarna och de finansiella analyserna har jag utgått från detta utfall. Det är möjligt att ansöka medlemskap i som frivillig medlem. bibehålls i princip samma villkor som i dagens kollektivavtal. Det är svårt att på förhand avgöra vilket avtal som är mest förmån- ligt för det nya bolagen bli medlem och det är heller inte en fråga för utredningen att föreslå utan för de nya bolagens ledningar. Det är viktigt att i bolagiseringsprocessen göra klart vilka anställningsvillkor som kommer att gälla i framtida kollektivavtal. De nybildade bolagen bör så snart det går tydligt presentera vilka kollektivavtalade anställningsvillkor som kommer att gälla för personalen i de fyra resultatenheterna. Att beräkna storleken på eventuella pensionsskulder, bedöma huruvida pensionsskulderna ska tas över av de nya bolagen eller ej samt föreslå finansiering av pensionsskulder ingår i uppdraget. I det följande görs detta. finansieras statens avtalsförsäkringar genom en försäk- ringsmodell. Statens avtalsförsäkringar är ett samlingsnamn för pensioner, pensionsersättningar, tjänstegruppliversättningar och personskadeersättningar, som regleras via avtal mellan parterna på det statliga avtalsområdet, eller via särskilda författningar.