sou · GWB3109 · 2008-12-03 00:00:00 — Om man ändå räknar bort kostnaderna för forskningsförstärkningen, och enbart ser till kostnaderna för lärarutbildningens struktur, alltså utbild- ningarnas längd och innehåll, innebär utredningens förslag inga kännbara merkostnader jämfört med . 4TP PT Kostnader för dagens befintliga nationella resurscentra tillagda för jämförbarhetens skull. Aasen, P. & Prøitz, T.S. (2004). Initiering, finansiering och för- valtning av praxisnära forskning. NIFU Skriftserie 10/2004. (red.) (1999). Styrning på villovägar. (2007). Tid för självvärdering? I Tydlig, synlig, djärv. (1994). Nyare forskning om lärare. : HLS Förlag. , M., , M. & , G. (1999). Closing the gender gap. Postwar education and social change. Axiö, A. & , I. (1999). Tre kulturers möte i vardagen. Pedagogiska Magasinet 1, 66–71. Balanskat, A., Blamire, R., Kefala, S. (2006). The ICT Impact Report, European Schoolnet. (2007). Med facit i hand, normalitet, elevskap och vänlig maktutövning i två svenska skolor. Beijard, D. et al. (2000). Teachers Perceptions of Professional Identity: an exploratory study from a personal knowledge perspective. I , M. m.fl. (2007). Läraryrkets många ansikten, 208. (red.) (2001). Kunskap bryter könsmönster: aktions- forskning är verktyget. Rapport från projektet vyer i . Bergeström, H. (1766). Försök till den rätta kristliga uppfostrans kännedom och verkställighet. I Hammarsköld, L. (1833). , , , M. & Broady, D. (2008). Utbildningsmeriter och social bakgrund 1978–2005. (Under utgivning). & Fraurud, K. (2007). Det romska språket och romsk språkvård i . Blidberg, K. (1997). Vem har makten över skolans styrning? I (1997). Från regler till eget ansvar. En antologi om förutsättningarna för skolans styrning. , M. m.fl. (2007). Läraryrkets många ansikten. Callewaert, S. & , B.A. (1980). Skolklassen som socialt system. Lektionsanalyser I och II. : Lunds och BokAB. , F. (1999). Från fritidspedagog till hjälplärare. Fritids- pedagogers och lärares yrkesrelation i integrerade arbetslag. Acta Universitatis Upsaliensis/Studies in Education 80. Commission sur la condition enseignante. (2008). Livre vert sur lévolution du métier denseignant. : Ministère de léducation nationale. COOM (2007). E-kompetens för 2000-talet: Ökad konkurrenskraft, större tillväxt och fler jobb. COOM (2007). Improving the Quality of Teacher Education. Cox, M. m.fl. (2003). ICT and attainment – a review of the research literature. Cox, M. m.fl. (2004). An investigation of the research evidence relating to ICT pedagogy. (1967). Skoldifferentiering och undervisningsförlopp. (1986). Problem i den pedagogiska forskningens utveck- ling i efter 1940. : Arbetsrapporter från . , no 123. (1902). Intresse och viljeansträngning. de , P. & Härnqvist, K. Reserves dápitudes: leur importance et leur repartition. I Halsey, A.H. (red.) (1962). Apitude intellectuell et education. En ny lärarutbildning. : Utbildnings- departementet. : Utbild- ningsdepartementet. Utbildning till yrkeslärare. : Utbild- ningsdepartementet. Tilläggsdirektiv till utredningen om ny lärar- utbildning. Tilläggsdirektiv till utredningen om ny lärar- utbildning. : Utbildnings- departementet. Lärarutbildning i förändring. : Utbildnings- departementet. Att finansiera forskning och utveckling. (2005). Att fånga kunnandet om lärande och undervisning. : Utbildnings- och kultur- departementet. , G.J., Claessens, A. et al. (2007). School readiness and later achievement. Developmental Psychology, 43, 1428–1446. Duprez, L. (1977). 1898–1976. : , no 258. (1952). School and Psychology. A report on the research work of the 1946 School Commission. : Ecklesiastik- departementet. , J., Husén, T., , W. & Trankell, A. (1959). Skolan och differentieringen. Fyra professorer har ordet. (1992). Önskas professionella lärare? Nja, helst didaktiskt kompetenta. Didaktisk 2–3 1992, 42. europa.eu/cgi-bin/etal.pl 071108. Rapport grundad på arbetet inom kommittén för kvalitetsindikatorer, maj, 2000. Eurodyce (2005). Key-data on Education in Europe 2005. (Statistical Office of Communities) (2002). Feasibility Study on the Availability of Comparable Child Care Statistics in the Europeans Union. (1987). Kampen om katedern: feminiserings- och professionaliseringsprocessen inom den svenska folkskolans lärar- kår 1860–1906. (1989) (red.). Fem professorer tar ordet. : HLS förlag. (1991). Utvärderingens mångfald – några led- trådar för vilsna utvärderare. UHÄ: projektrapport 1992:4. & Nitzler, R. (2008). Att kvalitetssäkra högre utbildning – en utvecklande resa från till . : Student- litteratur. & , U.P. (2003). Utbildningsvetenskap – ett begrepp och dess sammanhang. (2001). Lärares liv och arbete i ett genusperspektiv. & , K. (2006). Innehåll och innebörd i lärares arbete i förskola och skola. : studies in educational sciences, 246. Gelman, R. & Meck, E. (1983). Prescholers counting: principles before skill. Cognition, 13(3), 343–359. Geschwind, L. & Scheffer, F. (2007). Utvärdering av samarbetet mellan KTH och i med syfte att utveckla lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning. , Arbetsrapport 2007:71. Geschwind, L. & , K. (2008). Uppföljning av studenter efter avslutade studier – ett verktyg för att utveckla utbildningen. kommuner & landsting. (1997). Classroom interaction: A study of pedagogical roles in the teaching process. Halldén, G. (2007). Den moderna barndomen och barns vardagsliv. (1999). Yrkeskulturer i möte. Studies in Educational Sciences 131. Acta Universitatis Gothoburgensis. (2000). Four Ages of Professionalism and Professional Learning. Teachers and Teaching: History and Practice, 6(2), 151–182. (2004). Läraren i kunskapssamhället i osäkerhetens tidevarv. & Risley, T.R. (1995). Meaningful Differences in the Everyday Experience of . & , U.P. (1996). Individ, skola och samhälle. Pedagogiska texter av . : Natur och kultur. (2006). Det pedagogiska kulturarvet. Havung, M. (2000). Anpassning till rådande ordning: en studie av manliga förskollärare i förskoleverksamhet. hög- skola: . Hernlund, H. (1882). Bidrag till svenska lagstiftningens historia. Under partidehvarvet 1718–1809. 1718–1760. Hesslefors Arktoft, E. (2000). Vad är en bra lärare och kan man bli en bra lärare?. I , U. (red.)(2000). Skolan i centrum. (2003). Does ICT improve learning and teaching in schools? (1996). Barns tankar om lek – en undersökning om hur barn uppfattar leken i förskolan. Hofvendahl, J.(2006). Riskabla samtal: en analys av potentiella faror i skolans kvarts- och utvecklingssamtal. Arbetsliv i omvandling 2006:1. Studies in Arts and Science 338, Studies in Language and Culture 7. , E.M., Piazza, M., Pinel, P. & Dehaene, S. (2005). Interactions between number and space in parietal cortex. Nature Reviews/Neuroscience, 6, 435–448. , A., , A. & , K. (2005). Ten years later: Teachers views of their profession. Wingspan 2005 (1). Husén, T. & Härnqvist, K. (2000). En återblick på ett halvsekels forskning och debatt. Årsböcker i svensk under- visningshistoria no 193. Högskoleförordningen (1993:100). Högskolelagen (SFS nr: 1992:1434). : Studentspegeln och 2007. rapportserie 2002:21 R och 2007:20R. : Lärarstudenters val av inriktning. Högskole- verkets rapportserie 2004:19R. : Utvärdering av den nya lärarutbildningen del 1, 2 och 3. : Utvärdering av utbildningar till civilingenjör vid svenska universitet och högskolor. : Utvärdering av specialpedagogprogrammet vid svenska universitet och högskolor. : Utvärdering av grund- och forskarutbildning i finsk-ugriska språk vid svenska universitet. : Examination med kvalitet – en undersökning av examinationsförfarandet vid några svenska högskolor. Högskole- verkets rapportserie 2006:45R. : Examensarbetet inom den nya lärarutbildningen. : Statistisk analys 2007/3 och 2008/6. : Studentmobilitet – högskolestudenters inter- nationella rörlighet. : Hur har det gått? En slutrapport om Högskole- verkets kvalitetsgranskningar 2001–2006. : Utvärdering av apotekar- och receptarie- utbildningen i . : Att utvärdera tvärvetenskap – reflektioner utifrån utvärderingar –2005. : Högskolornas särskilda organ för lärarutbildning – deras ansvar och befogenheter. : Universitet och högskolor – års- rapport . : Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen. IVA (2008). Ambient – Internetframsyn – så blir en ledande Internetnation . Jarosjevskij, M. & , U.P. (1979). Den psykologiska vetenskapens utveckling i , och . , O. & Kallós, D. (red.) (1996). En antologi om skolans kvalitet och effektivitet – vad kan ledaren göra? Rektorsutbildningens skriftserie nr 3, . Kallós, D. & , I. (red.) (1996). Research on teacher education in , and . : Mono- graphs on teacher education and research, . (2008). NTA (naturvetenskap och teknik för alla). Kuoppa, H. (2008). Situationen för minoritetsspråket meänkieli i . Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i . (1936). (2007). Om utövarna av en svår konst. (1995). Literacy understanding and literature instruction. : university, . Letablier, M. & , I. (2005). Caring of children. The logics of Public Action.. I , U., Knijn, T. & Weckwert, A. (red.)(2005). Working mothers in Europe. A comparison of Policies and Practices, 41–57. Lidegran, I. & Broady, D. (2003). Forskning och forskarutbildning av vetenskaplig relevans vid . , I., Frost, J. & , O.-P. (1998). Effects of an extensive program for stimulating phonological awareness in preschool children. Quarterly, 23, 263–284. & , K. (2002). : Natur & Kultur. (2005). Utsatta flickor och pojkar. En översikt av aktuell svensk forskning. : för Arbetsliv och Socialvetenskap. (2007). Vägen till läsning. Språk- lekar i förskoleklass. & , G. (2006). Räknesvårigheter och lässvårig- heter – hur hänger de ihop? (2008). & Strid, A. (2008). Resultat av kartläggning av fonolo- gisk medvetenhet i förskoleklasser före och efter fonologiska övningar och lekar. Rapport till kommun. (1972). Frame Factors and the Teaching Process. A contribution to curriculum theory and theory on teaching. (1979). Att organisera omvärlden. 5:e upplagan 1995. (1981). Model Analysis of Pedagogical Processes. : Liber Läromedel/CWK . (1987). Notes on Progressivism in Swedish Education 1900–1945. I Goodson I. (Ed.) (1987). International Perspectives in Curriculum History. //Wolfeboro. (1984). I Skeptron 1, Texter om läroplansteori och kulturreproduktion utgivna av och . . Tema: Rätten att tala. : Symposion Bokförlag. (1986). Den nygamla didaktiken i Del I och Del II. Norsk Pedagogisk nr 3 och 4. (1989). I , L. & Zaar, M. (1989). Boken om pedagogerna. : Utbild- ningsförlaget. (1989). Pedagogik och psykologi. I Thuen, H. og , S. (1989). Oppdragelse til det moderne. Èmile , , , . Svenskt kynne – svensk skola. I , L. (red.) (2000). Acta Universitatis Upsaliensis, Skrifter utgivna av 139, : Universitetsbiblioteket. (2008). Vem blir vad – och varför? En jäm- förande studie av nybörjarstudenter på jurist-, lärar-, läkar- och socionomprogrammen. Löfdahl, A. (2002). Förskolebarns lek: en arena för kulturellt och socialt meningsskapande. (2007). How on Top. Meek, M. (1991). On being literate. : Athenaeum Press. Mullis, I. and , M.O. (2006). PIRLS 2006, Center. (1936). Morgonbris, 1936, 2. NOKUT (2006). Evaluering av allmänlärarutbildningen. : NOKUT (Nasjonalt organ för kvalitet i uddanningen och Senter for internasjonalisering av hovre utdanning). NOKUT (2006). (2001). (2005). Are Students for a ? – What Studies us. (2005). Teachers Matter, Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. : 28/6/2005. (2006). Starting Strong II: and Care. (2007). Education at a Glance. (2008). Education at a Glance. Orbus sensualismus pictus. Världen i bilder (2006), nyutgåva, HLS förlag. (1998). Informationstekniken i skolan. En forsknings- översikt. & , G. (2008). Ingen forskning utan forskare. (2008). Forskning om villkor för yngre barns lärande i förskola, förskoleklass och fritidshem. , (prel. rapport). & , I. ( (2002). Det är ju ett annat jobb. Förskollärare, grundskollärare och lärarstuderande om professionell identitet i konflikt och förändring. Pedagogisk forskning i 7 (4), 257–278. & , S. (2001). 1975/76:39. Skolans inre arbete m.m. : Utbild- ningsdepartementet. 1976/77. (Högskolelag 1977:218). Proposition om utbildning och forskning inom högskolan m.m. : Utbildnings- departementet. 1984/85:122. 1992/93:1. Frihet för kvalitet. : Utbildnings- departementet. 1999/2000:81. Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering. 1999/2000: 135. En förnyad lärarutbildning. 2000/2001:1. Utbildning och lärande, utgiftsområde 16. 2000/01:3. Forskning och förnyelse. : Utbildnings- departementet. 2001/02:15. Den öppna högskolan. : Utbildnings- departementet. 2008/09:50. Ett lyft för forskning och innovation. Ovortrup, J. (2005). Varieties of Childhood. I Qvortrup, J. (Ed.) (2005). Studies in Modern Childhood. Society, Agency, Culture, 1–20. Basingstoke: Palgrave McMillan. & , C. (2000). Natural outcome of ADHD with developmental coordination disorder at age 22 years: a controlled, longitudinal, community-based study. and Adolescent Psychiatry, 39, 1424– 1431. Regeringsförklaringen (2006). Regeringsbeslut , U2006/9555BIA. Regleringsbrev s. 4. Regeringsförklaringen (2007). (2007). till om den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Rapport avgiven i enlighet med stadgans artikel 15, tredje rapporten. (SÖ 2000:3. Del II artikel 7, punkt 1f-h). , , , M., , J. & , G. (2008). Ny lag gör att förskolan blir mer som en vanlig skola. DN- debatt 20080318. Rekryteringsdelegationen (2004). Vision och verksamhet. (2005). Rätt utbildning för undervisningen. Riks- revisionen: 2005:19. & Öhngren, B. (Ed.) (1977). An Evaluation of in Education. (1993). Lärarinnor utvecklar sin praktik. En studie av åtta utvecklingsarbeten på lågstadiet i . & , K. (1995). SCB (2008). framtida befolkning 2008–2050. (2001). Pedagogical quality in preschool: an issue of perspective. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Siraj-Blatchford, J. m.fl. (2002). Researching Effective Pedagogy in the . Research Reports no 356. (1997). Från regler till eget ansvar. En antologi om för- utsättningarna för skolans styrning. (1999). Skolpolitiker, eldsjälar och andra aktörer. Hur styr kommunerna skolan? (1999). Hur styr vi mot en bra skola? (2001). Lärare i gymnasieskola och gymnasial vuxen- utbildning. Rapport nr 199. (2001). 2000 – svenska femtonåringars läsförmåga och kunnande i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. Rapport nr 209. (2003). 2003 – svenska femtonåringars kunskaper och attityder i ett internationellt perspektiv. Rapport nr 254. (2004). Förskola i brytningstid, nationell utvärdering av förskolan. : , rapport 239. (2004, 2005, 2007). Beskrivande data om förskoleverk- samhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning. Rapport 248, 265, 302. (2007 a). Barn och grupper i förskolan . (2007). Kvalitet i fritidshem. Allmänna råd och kommentarer. (2007). Bättre koll på läget. lägesbedömning 2007 – kortversion. (2008). Lärare inom förskola, skola och vuxenutbildning. prognos av behovet av och tillgången på lärare 2008– 2022, dnr 2008: 00086. Sommer, D. (2005). Utveckling i en förändrad värld. Den psykologiska forskningens nuvarande ståndpunkt i fråga om den psykiska utvecklingen hos barn och ungdom m.m. Utlåtanden avgivna till skolutredning av G.A. R. , J.K.G. , D. och J. . : Ecklesiastik- departementet. Härnqvist, K. (1958). Beräkning av reserver för högre utbildning. Härnqvist, K. (1960). Individuella differenser och skoldifferentiering. Härnqvist, K. & , Å. Vägen genom gymnasiet, : . Fortsatt reformering av lärarutbildningen. Utbildning i samspel. : Utbildnings- departementet. Växa i lärande – förslag till läroplan för barn och unga 6–. : Utbildnings- departementet. Att lära och leda. En lärarutbildning för samverkan och utveckling. Nya villkor för lärandet i den högre utbildningen. Stödet för den utbildningsvetenskapliga forskningen. : Utbildnings- departementet. Utredningen om mål och uppföljning i . Resurser för kvalitet. : Utbildnings- departementet. Gymnasieskolan i en ny tid. : Utbild- ningsdepartementet. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighetsregler. (2007). Kvalificerade yrkeslärare stärker yrkeslivet. (1962). Ability Grouping and Scholastic Achievement. Söderlind, I. & , K. (2003). Var kommer barnen in? Svensk forskning om barn i ett femtioårigt perspektiv. I , C. & , T. (red.) (2003). Historia – en väg till framtiden. Perspektiv på det förflutnas roll i framtidsstudier. (1991). När arbetet var lönen: En kvinno- historisk studie av barnträdgårdsledarinnan som folkuppfostrare. (1995). Perspektiv på förskolans historia. (2006). Förhandlande och normerande praktiker i ett vidgat läraruppdrag. I Forskning i fokus, 29, 789.92. : Myndigheten för skolutveckling. & , L. (2007). Läraryrke i föränd- ring. Lärare i förskola och grundskola om inflytande, jämställd- het och mångfald. EDUCARE, 2008, (under press). Utbildning till yrkeslärare. : Utbildnings- departementet. En grund att bygga på. (2006). Bamford, the wow factor. Vallberg, , A. & , A. (2006). Individuella utveck- lingsplaner som uttryck för reglerad barndom – likriktning med variation. Pedagogisk forskning i (kommande). Warne, A. (1940). Den svenska folkundervisningens historia från reformationen till 1809. I , V. (1949). Svenska folk- skolans historia. Wasik, B.A. & Slavin, R.E. (1993). Preventing early reading failure with one-to-one tutoring: A review of five programs. Quaterly, 28, 179–200. (2006). Genusperspektiv på pedagogik. : , 2006. (2007). Reflexioner kring specialpedagogik – sex professorer om forskningsområdet och forskningsfronterna. : , rapport 5. (2007). Utbildningsvetenskap och dess omvärld. (2007). Om vikten av kunskap. : Veten- skapsrådet. Standards and in Higher Education Area. Wyss, D. (1961). Die Tiefenpsychologische Schulen von den Anfängen bis zur Gegenwart. Göttingen: Vanderhoeck und . (2005). Bildskapande – en del av förskolans kamrat- kultur. (2008). Hur ser lärarstudenterna på sin VFU? Beslut vid regeringssammanträde . En utredare skall utifrån förskolans, fritidshemmets och skolans mål och behov av lärarkompetens lämna förslag till en ny lärar- utbildning. Förslaget skall innefatta lärarutbildningens mål, inne- håll, struktur, omfattning, dimensionering och styrning. Utredaren skall överväga om det inom ramen för lärarutbild- ningen bör införas egna examina för olika inriktningar. Utredaren skall bedöma vilka kunskapsområden inom lärar- utbildningen som bör vara gemensamma för studenter med inrikt- ning mot undervisning i olika verksamheter. Utgångspunkten för utredaren skall vara att ämnesdjupet skall ha en större tyngd än enligt nuvarande ordning. Inriktningen bör vidare vara att lärare i årskurs 1–3 i skall ha en betyd- ligt bredare ämnesmässig kompetens än . Utredaren skall föreslå hur forskningsanknytningen av lärar- utbildningen, dess koppling såväl till utbildningsvetenskap som till ämnesteori och ämnesdidaktik, kan förbättras och hur antalet fors- karutbildade lärare kan öka samt hur resultat av den praxisnära forskningen skall komma skolan till del. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Regeringens politik syftar till att stärka kvaliteten i förskolan och skolan inklusive sär- och specialskolan. En av de grundläggande förutsättningarna för detta är att det finns tillgång till kompetenta förskollärare, fritidspedagoger och lärare med relevanta kunskaper och färdigheter och med förmåga att ta till vara forskningsresultat av betydelse för att stärka verksamhetens kvalitet. Förskolans och skolans roll Förskolan skall erbjuda barnen en god pedagogisk verksamhet, där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Förskolläraren skall främja barnens lust att lära samt lägga grunden för barnens lärande och fortsatta skolgång. För att fördjupa det pedagogiska uppdraget behöver kompetensen hos förskollärare stärkas. Skolan skall vara en möjlighet för varje barn att tillägna sig de kunskaper och utveckla de färdigheter som han eller hon behöver som en god grund för framtiden. I skolan skall kunskapen vara i centrum och varje elev skall få möjlighet att komma till sin rätt. Dessutom skall alla elever känna sig trygga och respekterade. Skolan skall präglas av mångfald och nytänkande. Skolan behöver på ett bättre sätt än nu klara den utmaning det innebär att undervisa elever med olika förutsättningar och bak- grund. Därför behöver ambitionerna för skolan höjas. Elevernas kunskaper skall stärkas och en likvärdig kvalitet i utbildningen för alla elever, oavsett bakgrund, skall uppnås. Det innebär att varje elev skall ges förutsättningar att nå kunskapsmålen i alla ämnen. För att nå dit krävs att skolans kunskapsuppdrag tydliggörs och att betydelsen av välutbildade och behöriga lärare uppvärderas. Fritidshemmet skall komplettera skolan och bidra till barnens allsidiga utveckling och lärande. Fritidspedagogen skall stödja barnen i deras utveckling och erbjuda barnen en meningsfull fritid. Verksamheten måste kontinuerligt utvecklas så att varje barn utmanas och stimuleras på bästa sätt i sin utveckling och sitt lärande, utifrån hans eller hennes förutsättningar. Förskolans och skolans behov av kompetens Den mål- och resultatstyrda skolans huvuduppdrag är att alla elever skall nå kunskapsmålen i alla ämnen. Det ställer höga krav på att undervisningen ständigt utvecklas och förbättras. För detta krävs lärare med såväl djupa ämneskunskaper som god pedagogisk skick- lighet och förmåga att skapa ett tryggt arbetsklimat i skolan. Vad som är relevanta ämneskunskaper för en lärare beror på i vilka års- kurser och skolformer läraren verkar. Behovet av djupa ämneskun- skaper ökar i och i gymnasie- skolan. För förskollärare och lärare verksamma i förskoleklass och de tidiga skolåren är djupa kunskaper i barns språk- och matematik- utveckling centrala, liksom kunskaper om läs-, skriv- och matema- tikinlärning. För lärare i sär- och specialskolan ställs särskilda krav på kunskaper om specialpedagogik och funktionshinder. Att undervisa så att varje elev ges förutsättningar att nå målen kräver regelbunden uppföljning och utvärdering av elevens utveck- ling samt identifiering av individanpassade stödinsatser. Därför är det viktigt att lärare har förmåga att tolka de nationella målen för varje årskurs och utifrån dem planera undervisningen och kommu- nicera målen med elever och föräldrar samt avgöra vilka läromedel och metoder som bör användas i undervisningen. Det är centralt för förskollärare, fritidspedagoger och lärare att kunna ta till vara och använda forskningsresultat som är av betydelse för att i för- skolan, fritidshemmet och skolan utveckla och bedriva verksamhet och undervisning av hög kvalitet. Som regeringen lagt fast i budgetpropositionen för , (prop. 2006/07:1, utg.omr 16) skall utbildningsväsendet i sin helhet genomsyras av de grundläggande värderingar på vilket samhället byggts upp. Förskollärare, fritidspedagoger och lärare skall med utgångspunkt i den värdegrund som lagts fast i läroplanerna för förskola, fritidshem samt grund- och gymnasieskola förmedla och förankra de demokratiska grundläggande värden som vårt sam- hällsliv vilar på. Uppdraget innehåller både utbildning och fostran, vilket innebär att överföra och utveckla ett bildnings- och kulturarv och att i en miljö präglad av ordning, trygghet och studiero fostra ansvarskännande människor. Lärarutbildningen är ett av statens instrument för en nationellt likvärdig skola av hög kvalitet. Staten ställer genom skollagen (1985:1100) upp nationella behörighetskrav för att få anställas som lärare. Dessa krav skall tillgodoses genom högskolans lärarutbild- ning. Lärarutbildningen skall bl.a. lägga den nödvändiga grunden för att den blivande förskolläraren, fritidspedagogen och läraren inom förskola, fritidshem eller skola aktivt skall kunna bidra till en kvalificerad och kontinuerlig utveckling av verksamheten i syfte att nå verksamhetens och skolans mål.