sou · GVB347 · 2008-01-01 00:00:00 — De som svarat ja fick ange förslag till ansvarig myndighet/organisation. Bara i ett svar gavs ett sådant för- slag: . Landstingens fortsatta insatser inom IT-standardiseringsområdet För att något belysa behov av fortsatta insatser ställde vi två frågor. Den första löd: Anser ni att det finns behov av nya eller komplette- rande IT-standarder inom landstingssektorn? (Pågår exempelvis utredningar som medför nya eller förändrade informationsflöden?) Sju landsting svarade ja, ett nej och två vet inte. Exempel på områden där nya och kompletterande standarder behövs är: begrepp och termer samt ett tydligare ramverk med standardiserad informatik och teknisk arkitektur. Motiven härför är bl.a. den ökade samverkan mellan vårdens huvudmän samt den allmänna verksamhetsutvecklingen. Ett landsting påpekar också att det kanske inte är så många nya standarder som behövs, däremot bör de standarder som finns lyftas fram och användas. Den andra frågan gällde om någon samverkan pågår med kom- munerna vad gäller IT-standardisering. Sex landsting svarade ja, tre nej och ett vet inte. Som exempel bland dem som svarat ja nämns: ett gemensamt IT-forum; en gemensam remissgrupp angående informatikstandarder; viss samverkan gällande obruten vårdkedja; påbörjad samverkan kring informatik; via SKL; inom områdena säkerhet och infrastruktur. Behov av nationell IT-standardiseringspolicy och av central samordning Finns behov av en nationell IT-standar- För hela offentliga sektorn som svarat: Den Vad anser ni om omfattningen av central samordning av IT-stan- Vad anser ni om omfattningen av central samordning av IT- standardisering inom hela vård- sektorn? Landstingen ombads också lämna förslag på hur en ökad central samordning skall ske. Rörande samordningen inom landstingssek- torn förslår ett landsting att den nya vid SKL skall ha denna funktion. I övrigt föreslår man att: nuvarande initiativ skall slutföras och förvaltas; genom ökade krav på praktisk användning av standarder; skall ge svar på detta. Vad gäller samordningen inom hela vårdsektorn me- nar ett landsting att även det skall ske via . Ett annat landsting anser att skall ha den rollen på informatikområdet och SKL på övriga områden. Borde staten ha tagit mer aktiv del i en viss standardiseringsfråga? Landstingen ombads ge exempel på någon IT-standardiseringsfråga i vilken man anser att staten skulle ha tagit en mer aktiv roll. Två landsting menar att borde varit aktivare inom områ- det begrepp och termer. Man nämner också områdena vårdinfor- mation/-dokumentation, elektronisk identifiering och SITHS (Sä- ker IT i hälso- och sjukvården). I de sistnämnda fallen nämns dock ingen statlig aktör, som borde varit mer aktiv. Använder ni öppen programvara i landsting- Vill ni i ökad utsträckning använda öppen programvara i verksamhet? Finns det hinder för att i öka utsträckning använda öppen programvara? Landstingen gavs möjlighet att motivera sina svar på den andra frå- gan (Vill ni i ökad utsträckning använda öppen programvara?). Ett landsting menar att man köper tjänster/funktioner av leverantö- rerna – vilka programvaror dessa använder är inte pro- blem. Kostnadsskäl anges som ett motiv till ökad användning av öppen programvara, men bara om stabilitet, säkerhet och support kan garanteras. Ett litet landsting vill inte ta eget ansvar för anpass- ning och underhåll av öppen programvara, utan vill att en leveran- tör tar detta ansvar. Landstingen uppger följande hinder för en ökad användning av öppen programvara: säkerhet, support, leveransansvar, underhåll, vidareutveckling av program, m.m. Ett landsting menar att man redan är så djupt integrerat i och ett offer för Microsofts produk- ter. Jämförelse mellan landstingen och staten Vi har gjort en jämförelse mellan resultaten från den statliga och den landstingskommunala enkäten. I de absolut flesta frågor pekar resultaten i samma riktning och med i stort sett samma tyngd. Här redovisar enbart frågor där skillnader i gruppernas svar är mer påtagliga. Sålunda verkar landstingen vara mer intensivt engagerade i nationella och internationella standardiseringsorganisationer än staten. De 10 svarande landstingen uppger att man deltar i totalt 21 organisationer (samma eller olika)TPF9FPT, medan de 62 svarande statliga myndigheterna deltar i 56 organisationer (samma eller olika)TPF10FPT. Vi ställde frågan hur viktiga olika motiv var för att delta i stan- dardiseringsarbetet – ett av dessa motiv var att ta initiativ till framtagandet av standarder. På detta svarade av respondenterna från landstingen att det var ganska viktigt eller mycket viktigt. Motsvarande siffra för de statliga myndigheterna var . av landstingen och av myndigheterna uppger att man har en strategi för IT-standardisering. av landstingen och av myndigheterna svarar ja på frågan om respektive myndigheten är engagerad i IT- standardiseringsfrågor. På frågan om det pågår något samspel med kommunerna i IT- standardiseringsfrågor svarar av landstingen och av myndigheterna ja. Några slutsatser av enkäterna till statliga myndigheter, kommuner och landsting Inledningsvis skall återigen framhållas att enkäterna förmodligen i huvudsak besvarats av personer med ansvar för IT-strategi och lik- nande vid myndigheter, landsting och kommuner. Enkätsvaren motsvarar därför inte nödvändigtvis uppfattningar hos verksam- hetsledningar. är det svårt att göra något åt detta så länge 9TP PT Observera att flera landsting uppger samma organisation, men varje omnämnande räknas här för att få fram intensiteten. 10TP PT Observera att flera myndigheter uppger samma organisation, men varje omnämnande räknas här för att få fram intensiteten. IT-standardfrågor i allmänhet inte är centrala för verksamhetsan- svar och verksamhetsstrategier, dvs. huvuddelen av de verksam- hetsansvariga har förmodligen inte tillräcklig överblick för att kunna besvara enkäten. Vår bedömning är att åtminstone vissa aspekter på IT-standardisering kommer att få en allt större bety- delse och snart med nödvändighet kommer att hamna på de verksamhetsansvarigas bord, t.ex. när ställning tas till kost- nadskrävande begreppsstandardiseringar som en förutsättning för en utökning av e-tjänster. Vi påpekade ovan att enkäterna förmodligen överskattar inställ- ningen till värdet av och förståelsen för IT-standarderna genom att enkäterna förmodligen i första hand har besvarats av dem med ett starkt intresse för dessa frågor. När vi nu jämför de tre enkäterna borde denna snedvridande effekt minska i betydelse eftersom den eventuella snedvridningen borde vara i stort sett densamma hos alla tre. Även fast frågorna inte är likalydande i de tre enkäterna, vill vi dock hävda att svaren från myndigheter, kommuner och landsting ger starkt stöd till en ökad samordning av IT-standardiseringen inom hela offentliga sektorn: 40 av 62 statliga myndigheter anser att omfattningen av samordning gällande IT-standardisering inom respektive sam- hällssektor bör öka. 44 av 62 statliga myndigheter anser att omfattningen av samordning gällande IT-standardisering inom hela statsförvalt- ningen bör öka. 40 av 62 statliga myndigheter anser att omfattningen av samordning gällande IT-standardisering inom hela den offent- liga sektorn bör öka. 130 av 147 kommuner anser att användandet av IT-standarder inom verksamhet bör ökaTPF11FPT. 6 av 10 landsting att omfattningen av samordning gällande IT- standardisering inom landstingssektorn bör öka. 8 av 10 landsting anser att omfattningen av samordning gäl- lande IT-standardisering inom hela vårdsektorn bör öka. 11TP PT Vi tolkar att en positiv inställning till ökad användning av IT-standarder i stor utsträckning innebär att man också är positiv till ökad samordning. Det är dessutom små minoriteter av de svarande som anser att man inte skall peka ut någon myndighet som ansvarig för samordning av IT-standardiseringen: Enbart 14 av 62 statliga myndigheter; 10 av 147 kommuner och 2 av 10 landsting har denna negativa inställning. 18 av 62 statliga myndigheter samt 67 av 147 kommuner pekar ut Verva som den samordningsansvariga myndigheten. Det in- nebär att Verva är den myndighet som utpekas i särklass mest. Strategier för IT-standardisering verkar vara mest förekom- mande i landstingen och minst bland de statliga myndigheterna. 8 av 10 landsting, 84 av 147 kommuner samt 28 av 62 myndig- heter svar ja på frågan om man har någon strategi för IT-stan- dardisering. För hela den offentliga sektorn är upphandlingar inom IT-området en nyckelfaktor för användningen av IT-standarder. 50 av 62 statliga myndigheter, 134 av 147 kommuner samt 7 av 10 landsting svarar att IT standarder spelar en ganska eller mycket stor roll vid upphandlingar. 37 av 62 myndigheter, 137 av 147 kommuner samt 8 av 10 landsting anser att man vi upphandling mer än nu bör peka ut IT-standarder som skall följas. 47 av 62 myndigheter, 110 av 147 kommuner samt 10 av 10 landsting menar att ett syfte med att använda IT-standarder, är att effektivisera den egna verksamheten 42 av 62 myndigheter, 85 av 147 kommuner samt 10 av 10 landsting menar att ett syfte med att använda IT-standarder, är att förbättra servicen till medborgarna. Interna frågor (effektiviserig av verksamheten) verkar ha något större betydelse än externa (service till medborgarna) som orsak till varför man använder IT-standarder inom den offentliga sektorn. 36 av 62 myndigheter, 86 av 147 kommuner samt 6 av 10 lands- ting har svarat ja på frågan om man använder öppen program- vara i sin verksamhet. 30 av 62 myndigheter, 109 av 147 kommuner samt 6 av 10 landsting uppger att det finns hinder för att i ökad utsträckning använda öppen programvara. Bland hindren nämns kostnads- frågor, säkerhetsfrågor, tekniskt arv, support och underhåll, kompetensfrågor, med mera. Denna bilaga beskriver ett antal fall av sektoriell och funktionell IT-utveckling som i större eller mindre grad bygger på tillkomst och användande av standarder. Inledningsvis beskrivs dessutom Radio- och ansvarsområde. Exemplen är inte heltäck- ande utan valda med tanke på att visa spännvidden av de frågor som aktualiseras i samband med standardisering. IT-, tele- och radio/TV Post- och ansvarsområde beskrivs i kapitel 5. Digital-TV-marknaden kännetecknas i av tre olika distri- butionsformerTPF1FPT; kabel, satellit och markbundet. Inom två av dessa distributionsformer finns fler än en operatör, och dessa operatörer har valt att använda olika mjukvarusystem i sina kunders mottag- ningsutrustning (digital-TV-boxarna). Det är denna mjukvara, närmare bestämt dess gränssnitt (API), som gör att interaktiva tjänster kan utvecklas, distribueras och användas i digital-TV-miljö. Att dessa operatörer valt att använda olika och inbördes oförenliga API för de olika distributionsformerna kan sägas ha inneburit ett hinder för utvecklingen av interaktiva tjänster. 1TP PT Källan för ovanstående är Radio/remissvar på slutbetänkande, , verkets dnr 856/2003, ett remissvar som av oss kompletterats med aktuell information från olika källor som vi sedan bett verket att kommentera. ationen innebär att en interaktiv tjänst (applikation) som skall nå alla digitala TV-tittare i kan behöva utvecklas i upp till fem olika varianter. Detta förhållande splittrar upp tjänsteutvecklingen för digital-TV-området i olika parallella spår, och i detta avseende är frågan om vilka standarder som används och utvecklingen av gemensamma och öppna standarder av central betydelse. kan det ju vara så att de olika standarderna har olika tekniska egenskaper som gör dem mer eller mindre lämpade för olika saker (applikationer, funktioner etc.). Man kan anta att användarna (som i allmänhet inte bryr sig om vilken standard som finns i deras boxar) självmant kommer att välja det erbjudande som har flest attraktiva applikationer. På motsvarande sätt kommer det att bli mest intressant att utveckla nya applikationer för de stan- darder som har flest användare. Frågan om vilka applikationer som fungerar och inte på de olika standarderna är ju bara ett problem om användarna förhindras att välja vilket system de ska ha, dvs. att det kan uppstå risker för inlåsning av kunder. NorDig är en viktig, frivillig organisation inom branschen som har ett trettiotal medlemmar i form av programbolag samt nät- och satellitoperatörer från de nordiska länderna. I denna organisation sker överenskommelser om frivilliga standarder. har ytterligare ett reellt alternativ för distribution av TV har tillkommit vilket är IPTV eller bredbands- TV. Det innebär att TV-kanalerna kan tas emot via bredbands- uttaget med en digital-TV-box som anslutes till TV:n. Det pågår också två viktiga standardiseringsarbeten för att stan- dardisera ny teknik inom TV-området: DVB CBMS (Convergence of Broadcast and Mobile services): Standard för konvergens mellan TV-broadcast och mobil tele- foninät () DVB IPTV: standardiseringsarbete för att skapa interopera- bilitet mellan konsumentprodukter och de framväxande TV- tjänsterna över bredbandsnät. Regeringen har inte velat ingripa med tvingande lagstiftning i dessa standardfrågor. Radio- och har givits ett uppdrag att följa utvecklingen på området och arbeta för att uppmuntra den frivilliga branschanpassningen. Radio- och anser att skapandet av en bra och sti- mulerande miljö för tjänsteutveckling är en nyckelfråga för den digitala utvecklingen i . Frågan om standarder för att möj- liggöra interoperabilitet mellan olika teknikplattformar är i detta sammanhang av avgörande betydelse. Såsom påpekats ovan visar situationen på digital-TV-området hur denna fråga kan hanteras med hjälp av kraftfulla samarbetsorganisationer för branschföre- tagen, väl avvägd lagstiftning och aktiva tillsynsmyndigheter. Under denna rubrik beskrivs standardiseringsaktiviteter inom sju samhällssektorer. Exemplen visar hur olika långt standardiserings- strävandena kommit inom de skilda områdena, där man inom geo- dataområdet har omfattande standardiseringsarbeten medan standardiseringssträvandena inte fått lika stort genomslag i exempelvis skolsektorn och vissa andra primärkommunala områ- den. Skolarbetet är en i högsta grad decentraliserad verksamhet – det gäller att i största utsträckning stötta den enskilda eleven i dennes lärprocess. Många beslut i den konkreta verksamheten ligger därför hos den enskilde läraren eller hos lärarlaget. Totalt finns ca 5 800 grundskolor i landet och 8 400 utbildningar på gymnasial nivå. Huvudmän är 290 kommuner och ett antal privata utbildnings- företag. IT spelar en stor roll i skolans verksamhet och kan bedömas spela en än större roll . Användning av stan- darder inom IT-området blir av stor betydelse för att skapa peda- gogiska och ekonomiska möjligheter till att upprätthålla en god kvalitet i en allt mer individualiserad lärmiljö. Genom en standardi- serad märkning av exempelvis lärresurser, ges möjlighet till varia- tion och utbyte av dessa på ett helt annat sätt, än om de vore utvecklade i unika tekniska miljöer eller om de är rent analoga. Standarder möjliggör för de 5 800 grundskolorna att i den konkreta arbetssituationen ta del och använda sig av andras utbildnings- produkter, förmedla information om eleven till föräldrar och andra skolor mm. På flera sätt kan därför användningen av öppna IT- standarder bli en förutsättning för upprätthållandet av en decentra- liserad och individualiserad utbildningsmiljö. Några ytterligare skäl till att standardiseringsarbetet inom skol- sektorn fått ökad aktualitet, är – för det första – de större valmöj- ligheter för eleven som successivt införts i det svenska skolsyste- met. Det innebär att (jämförande) information om skolorna bör vara åtkomlig och presenteras så enhetligt som möjligt. För det andra innebär kravet på individuella utvecklingsplaner att informa- tionen om eleven måste kunna följa denne även om han/hon väljer en skola i annan kommun än där bostaden ligger eller om han/hon väljer en fristående skola i stället för en . Den digitali- serade informationen om eleven måste kunna följa med i alla dessa miljöer även om skolorna har skilda datorsystem. Vi begränsar detta avsnitt till att enbart omfatta skolsektorn (, gymnasieskolan och vuxenutbildningen). Men en likartad utveckling, vad gäller användandet av IT-standarder, finns inom hela utbildningsområdet, t ex inom folkbildning, arbets- marknadsutbildning, personalutbildning och vid universiteten. IT-system och IT-standarder inom skolan Inom skolsektorn används i princip tre olika typer av systemlös- ningar: Globala standardsystem för ordbehandling, mailhantering, kal- kylering mm. Skoladministrativa system vilka är utformade enligt styrdoku- ment för svensk skola. Lärsystem vilka är ett stöd för eleven i dennes inlärningssitua- tion. Systemen stödjer i olika former inlärningens struktur, pro- cess och innehåll. Vad gäller globala standardsystem används Microsofts produkter i hög grad inom skolan – uppskattningsvis används Officepaketet vid 85–av skolornaTPF2FPT. Linux- och Appletillämpningar nyttjas i mycket liten utsträckning. Det innebär att Microsofts proprietära IT-standarder helt dominerar ordbehandlingen mm. inom skolsek- torn. 2TP PT Se IT och skola 2005. Det är en utredning som genomförts i samverkan mellan , Myndigheten för skolutveckling, Kommuner och Landsting, och kompetensutveckling samt Microsoft. Skoladministrativa system tillhandahålls huvudsakligen av två leverantörer, TietoEnator och IST. Dessa två har i stort sett halva marknaden var. Deras val av IT-standarder omfattar därmed nästan hela skolsektorn. Lärsystemen (LMS, lärkomponenter, osv) är en av de nyare formerna av systemtillämpningar inom skolan. Här finns också en tydligare marknadssituation med ett flertal producenter – både IT- leverantörer, utbildningsföretag och förlag. Med ett ökat fokus på att LMS-leverantörer också följer standarder kan man möjliggöra import och export av data mellan olika LMS-levarantörer. En stor vinst kan göras inom området återvinning genom att man separerar innehåll och metadata så att data kan presenteras på olika sätt och i olika medier, t.ex. i mobil, dator, tryckt etc. En stor del av de stan- dardiseringsarbeten som pågår inom skolsektorn omfattar system som omnämns i slutet på detta avsnitt; lärsystem, system för IUP och portfolio, presentationssystem etc. Vad gäller övriga, mer nischade programvaror (t ex schemalägg- ning, IUPTPF3FPT, portfolio mm) råder en marknadssituation med många aktörer, därav flera småföretag. Dessa leverantörer är ofta beroende av att grundläggande administrativ information kan överföras från TietoEnators och IST:s system. De små aktörerna upplever det ofta som ett problem att få tillgång till denna grundinformation. Man menar också att det finns ett motstånd mot att använda öppna gränssnitt och öppna standarder hos de etablerade leverantörerna. Standardiseringens former på skolområdet Myndigheten för skolutveckling (tidigare ) har varit den viktigaste sammanhållande aktören rörande IT-standardisering inom skolan. Myndighetens framtid har visserligen nu blivit osäker men de centrala funktionerna på IT-området torde finnas kvar i någon form. Myndigheten bedriver standardiseringsarbetet inom ramen för projektet infrastruktur. 2001 gav regeringen dåvarande SkolverketTPF4FPT i uppdraget att främja utvecklingen och genomförandet av den nationella IT-politiken inom skolans område. 3TP PT Individuella utvecklingsplaner. Se Grundskoleförordningen kap 7 paragraf 2. 4TP PT Regeringsbeslut . Se www.skolutveckling..se gavs ansvaret för att utveckla ett strategiskt program för mjuk inf- rastruktur för informationshantering inom utbildningsområdet. Med mjuk infrastruktur avses konsensus kring nyttjande av olika standarder för att märka, strukturera, designa, lagra och tillgänglig- göra information. Den gemensamma nämnaren för denna omfat- tande informationshantering är användningen av öppna standarder och metadataterminologier på skolans område. Utvecklingsarbetet borde enligt regeringen fokusera på tre olika områden: 1.Långsiktigt grundläggande arbete för att utforma olika stan- darder och rekommendationer för att såväl innehåll som tekniska lösningar skall samverka med varandra 2.Skapa tekniska förutsättningar för olika tjänster 3.Utveckla och utforma prototyper till nyttotjänster för sko- lan utifrån avvägda behovs- och konkurrensaspekter I en promemoria som fogats till regeringsuppdraget gavs några exempel på tjänster vad avser område 2 (ovan): möjlighet att söka lärares epostadresser, läromedelskomponen- ter och fortbildningsutbud respektive att söka ett totalt kursutbud sett i ett livslångt lärande-perspektiv. Vad avser område 3 (ovan) exemplifierades med verktyg för att dokumentera läromedelskomponenter, söktjänster i läromedels- arkiv och möjlighet att utnyttja arkiven för kursplanering respek- tive göra urval för särskilda elevgrupper. Material skall också kunna infogas i elevers egna digitala portföljer och innehåll från olika arkiv skall kunna kombineras. I promemorian konstaterades även att ett statligt initiativ är angeläget för att skapa nödvändiga tjänster och arenor där kom- mersiella aktörer kan verka liksom att initiativet inte får inkräkta menligt på den kommersiella marknaden. Regeringen menade att utvecklingsarbete borde ske i samverkan med Stats- kontoret, och andra berörda myndigheter och intressenter. SIS Tekniska Kommitté (TK) 450 Att ta fram svenska teknikstandarder inom område 1 (ovan) har i stor utsträckning skett inom ramen för en standardiseringsgrupp inom SIS, TK450 Lärande. Den övergripande målsättningen för denna grupp, är att följa utvecklingen och tillvarata svenska intres- sen i den internationella ISO-standardiseringsgruppen JTC1/SC36. Detta sker genom att aktivt delta i det internationella standardi- seringsarbetet. Målsättningen är också, att med detta som grund, ta fram svenska teknikstandarder och rekommendationer för utbild- ningsområdet. 450 finns bl.a. en taxonomigrupp. I TK450 deltar följande aktörer från näringslivet och offentlig sektor; , , Myn- digheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande, , , Utvecklingsavdelningen, samt UR, UtbildningsradioTPF5FPT. Arbetet inom område 2 och 3 (ovan) bygger i stor utsträckning på resultaten från område 1 och bedrivs i huvudsak med ovan nämnda intressenter. Arbetsgruppen för ny nationell IT-strategi för skolan avrapporterade en arbetsgrupp inom Utbildningsdepar- tementet ett förslag till en ny nationell IT strategi för skolan. I rap- porten e-lärande som utmaningTPF6FPT framhåller gruppen ett antal motiv till varför det är viktigt för en samhällssektor att vara enga- gerad i standardiseringsarbete. Friktionsfritt utbyte av information mellan tekniska miljöer (interoperabilitet), större marknad för digitala komponenter, undvikande av att samma utvecklingsarbete görs om i samhällssektorn etc., är några av dessa argu- ment. Vad gäller skolan tillkommer ytterligare ett argument för aktivt deltagande. Det hänger samman med att de standarder som tas fram på utbildningsområdet i hög grad påverkas av vilken utbildningskultur dessa härstammar från och vad man vill främja. Därför är det enligt arbetsgruppen strategiskt viktigt att delta i det internationella standardiseringsarbetet. En viktig aspekt är att för- söka påverka arbetet i riktning mot en syn på kunskap och lärande som uppfattas som rimlig och relevant inom den svenska skolan . 6TP PT E-lärande som utmaning. Man menar att en kraftfull satsning bör göras på ett långsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete avseende definitioner, begrepps- bildning, innehållsdesign och pedagogisk design. Det behövs tydli- gare definitioner och överenskommelser om vad som exempelvis avses med begrepp som lärobjekt, lärkomponent, lärmiljö osv. Enligt sin instruktion skall CFL stödja användningen av distans- metoder i folkbildning och vuxenutbildning samt komplettera den kommunala vuxenutbildningen genom att erbjuda utbildning av i huvudsak samma slag i form av distansundervisning.