sou · GVB324 · 2008-01-01 00:00:00 — kan konstateras att vissa stöd inom landsbygdspro- grammet alltjämt kopplas till djurhållning, t.ex. stödet till betes- marker. Andra LBU-stöd har en viss koppling till djurhållning, t.ex. stödet till vallodling. I samband med en hearing , i syfte att fånga upp kundaspekter på veterinärtjänster, redogjorde företrädare för svensk djurhållning för sina respektive förväntningarna på djur- utvecklingen . I vissa delar väntar sig lantbrukets före- trädare en större nedgång än enligt de redovisade analyserna, men resultaten är inte helt entydiga. Svensk Mjölk anser att antalet mjölkkor kommer att fortsätta minska. Kvotsystemet inom mjölkproduktionen kompenserar i och för sig MTR-reformens effekter. Detta skall dock ses mot bak- grund av att det kommer att behövas större gårdar för att producera mjölk på ett effektivt sätt. Den allra viktigaste fak- torn är dock att varje ko producerar större mängder mjölk . Mjölkkornas produktion har stadigt ökat med omkring 100–mjölk per ko och år. Tabell 6.3 Verklig förändring av antalet mjölkkor per län jämfört med samt mjölkbranschens prognos för tiden –2015, antal och procent -23,9 -14,7 -13,2 -0,4 -0,5 -6,3 -2,9 -0,6 -13,9 -10,7 -8,7 -12,9 -22,6 -20,8 -20,6 -13,3 -11,5 -16,9 -4,5 -3,7 -8,0 Källa: SCB och Svensk Mjölk nötköttsproducenter anser att det är svårt att göra upp- skattningar av hur utvecklingen blir . Troligen blir det dock inte så stora nedgångar som vissa bedömare förutspått. En viktig orsak är att det på stora ytor inte går att hålla landskapen öppna utan betande djur. Om målet med det öppna odlingsland- skapet skall nås kommer vi även att se köttdjur beta. Det gäller för även i . Svensk fågel bedömer att antalet slakterier inte kommer att öka. Däremot kan en smärre ökning av antalet uppfödare och av antalet slaktkycklingar inträffa. Denna bör dock vara så marginell att det inte påverkar behovet av veterinärtjänster. Grisproduktionen finns i närheten av spannmålsodlingen, eftersom fodertransporter är tunga och kostsamma. Visserligen kan en ned- gång i spannmålsodlingen förväntas som en effekt av MTR-refor- men, men än så länge finns överskott av spannmål i . Det är mycket svårt att uttala sig om hur antalet grisar kommer att utvecklas . Det beror på de framtida handelspriserna på griskött, men också hur effektiva de svenska slakterierna är, dvs. hur mycket de kan betala för grisar som går till slakt. SSR bedömer att förutsättningarna för rennäringen är stabila. Antalet renar varierar något över tiden beroende på bl.a. väder- förhållanden och tillgång på bete. Olika verksamheter, såsom skogsbruk och turism kan ha viss inverkan, men saknar i vart fall större betydelse. Antalet renar kan antas variera till mellan 250 000 och 300 000 . Antalet kommer dock inte att överstiga 300 000 djur, eftersom det är den övre gräns som de naturliga förhållandena tillåter. 6.2.2Prognos för de mest djurtäta områdena är det län som har flest lantbruksdjur i . i län lät och analysera hur framtiden kan komma att te sig för lantbrukssektorn i länet.TPF17FPT Framtidsbedöm- ningarna har gjorts med utgångspunkt från trendframskrivningar och modellberäkningar. De variabler som använts är i stor utsträckning tillämpliga även i andra områden med intensivt jord- bruk och hög djurtäthet. Det finns därför anledning att något beröra resultaten av den skånska framtidsanalysen. Här skall dock beaktas att studien genomfördes innan de närmare detaljerna i reformen med gårdsstöd blev kända. I framtidscenarierna har bl.a. antagits att av direktstöden skulle överföras till miljö- och landsbygdsåtgärder. Det är betydligt mer än vad som kom att bli fallet. Trenderna visar att produktionsvolymerna kommer att minska. Det gäller i synnerhet animalieproduktionen. Modellstudierna visar resultat i samma riktning, men med en starkare minskning än trendframskrivningarna. Övergripande slutsatser är att lönsamhe- ten kommer att försämras dramatiskt om inte produktionen kan rationaliseras. Familjejordbruken är på väg att avvecklas i sin tradi- form. Den sjunkande avkastningen leder till ett allt större arbetstidsuttag på de små enheterna. Det blir med tiden blir ohåll- bart. Detta kommer att påskynda utvecklingen mot storjordbruk. Problemet är dock att de stora jordbruksenheterna inte bildas i samma takt som familjejordbruken försvinner. Enligt prognosen kommer det att finnas ca 900 stor- eller flermansjordbruk i . Dessa kommer då ha av mjölkkorna och av grisarna i länet. Tillväxten hos dessa kompenserar dock inte produktionsbortfallet i de ca 3 000 familjejordbruk som beräk- nats läggas ned. Modellberäkningarna visar att sänkt lönsamhet leder till minskad animalieproduktion jämfört med . Mest minskar produktionen av nötkött, men även produktionen av griskött bedömds minska i . En trendmässig framskivning ger vid handen att det finns nästan lika många am- och dikor i som , dvs. drygt 30 000 djur. Modellberäkningarna ger ett helt annat resultat. De indikerar ett det redan vid tiden för beräkningen, , bara var lönsamt med ca 11 000 am- och 17TP PT Lantbruk och lantbrukare I – En blick in , AgrDr 2002 dikor i länet. Vid en oförändrad politik skulle det inte vara lönsamt med mer än ca 3 000 djur av dessa slag och i scenariet med gårdsstöd, med den antagna utformningen, skulle am- och dikorna i vara helt försvunna på grund av bristande lönsam- het. Däremot bedömdes att mjölkproduktionen inte skulle komma att förändras i någon större utsträckning. Antalet ungnöt beräkna- des också minska i studien och bli lägre än vid en direkt trend- framskrivning. Det beror i huvudsak på den koppling som finns till det lägre antalet dikor. konstaterade i sin kartläggning och analys av häst- verksamheten i , att underlaget för att följa utveck- lingen bakåt i tiden är knapphändigt.TPF18FPT Detsamma ansågs även gälla analyser av samtida förhållanden. Detta har inte förändrats på något påtagligt sätt sedan studien gjorde. Det innebär bl.a. att det är svårt att se några tydliga historiska trender när det gäller utvecklingen av antal hästar och hästarnas användning. Därmed är det också mycket vanskligt att ta ställning till den framtida utvecklingen. I det följande skall emellertid några faktorer beröras, som kan antas ha betydelse för intresset för hästar . Som framgått i det föregående kan gårdsstöd utgå även för betesmarker under förutsättning att dessa betas. kunde stöd för betesmark enbart erhållas inom ramen för LBU-program- met. Antalet nötkreatur kommer att minska. I vissa delar av landet kan minskningen bil dramatiskt. Detta bör, i kombination med de ökade möjligheterna till stöd för betesmark, vara en faktor som kan leda till ett ökat intresse för hästar som betesdjur. Ett ökande intresse för hästturism är in indikation i denna riktning. presenterade regeringen ett hästpolitiskt program inom vilket satsas för att stimulera företagande och forskning inom hästsektorn. Härav får för att främja ett livskraftigt hästföretagande. Åtgärder som diskuterats i denna del är en analys av näringens för- delar, ett nätverk av hästföretagare, insatser som stödjer utveckling av hästturismen, utbildning och kompetensutveckling samt förslag för att stimulera ridskoleverksamheten. 18TP PT 2005:16, sid. 55 Företrädare för hästsport och hästavel har till utredningen framfört att de vid en samlad bedömning inte förväntar mer än en marginell ökning av antalet hästar på medellång sikt. ATG-Häst- klinikerna AB har för redovisat en liknande slutsatser. har antalet nyfödda föl minskat. Inom vissa raser har tillbakagången varit kraftig och födelsetalen är nu nere på ungefär samma nivåer som . Det gäller framför allt varm- och kallblodiga travhästar. Utvecklingen för svenskt halvblod (rid- hästar) och ponnyraser är mer stabil. Några få, till antalet mindre raser, uppvisar ökade födelsetal. Sammantaget saknas underlag för någon annan slutsats än att antalet hästar inte kommer att föränd- ras på något betydande sätt . Det finns en stark koppling mellan antalet hundar och konjunk- turläget. Vid lågkonjunktur minskar nyregistreringen av hundar. Detta samband framträder tydligt vid en jämförelse mellan Svenska () registreringsstatistik och konjunktur- utvecklingen . Antalet nyregistrerade hundar hos SKK ökade signifikant i början och . En kraftig ökning inträffade –1990. minskade antalet årliga nyregistreringar från drygt 60 1991 till drygt 45 1998. var det år då flest hundar nyregistrerades under den aktu- ella . Först översteg antalet nyregistrerade hundar åter 60 000. Konjunkturutvecklingen är enligt SKK den faktorn som mest av allt påverkar antalet hundar i . Ett sådant samband är också rimligt, med hänsyn till att kostnaderna för att köpa och äga en hund är betydande. En rasren hundvalp kostar i inköp och, enligt SKK:s beräk- ningar, ytterligare nästan lika mycket i engångskostnader och löpande kostnader . Enligt SKK finns även andra faktorer som påverkar allmänhetens benägenhet att skaffa hund. En viktig sådan faktor är, som berörts i det föregående, den ökade kunskapen om att husdjur har en positiv inverkan på människors hälsa och välbefinnande. Ett sådant samband har även kunnat påvisas i vetenskapliga studier.TPF19FPT SKK förväntar att antalet hundar långsiktigt kommer att fort- sätta öka. Det gäller även om mer eller mindre tillfälliga konjunk- tursvängningar beaktas. Det beror dels på att svenska hundar lever allt längre, dels på att det finns en allmän trend att prioritera hob- bys och intressen framför arbete. Det senare, menar man, gäller särskilt i de generationer som är i övre medelåldern och nyblivna pensionärer. 19TP PT Kotrschal, K, m.fl. Faktor Hund – Hund. sozio-ökonomische in Österreich. Se även abstract från Svenska kennelklubbens internationella symposium En hund för livet ,som kan laddas ned via En annan faktor som har betydelse avser attityden till pälsdjurs- allergier. SKK menar att det är tydligt att fokus i allergidebatten flyttats från pälsdjur till andra riskfaktorer, t.ex. rökning. Ett all- mänt råd på barnavårdscentralerna var tidigare att undvika pälsdjur i hemmet om man har små barn. Pälsdjuren ansågs generellt sett framkalla allergier. Forskning från senare tid visar dock att något sådant allmängiltigt samband inte finns. Barn som regelbundet umgås med pälsdjur utvecklar inte allergier i större utsträckning än andra barn. Det gäller i vart fall barn som saknar anlag för allergi- sjukdomar. Familjer med barn som har en känd allergisk heriditet äger mycket sällan pälsdjur. Underlaget för slutsatser i denna grupp är därmed för litet för att några samband skall kunna identifieras.TPF20FPT Mediernas intresse för husdjur, inte minst när det gäller hundar, har ökat avsevärt . har ett antal nya hundtidningar startat, t.ex. Vovve (ICA-förlaget) och Härliga Hund (LRF-media). Det är dock oklart om mediabevakningen beror på det ökade hundintresset eller om det ökade intresset gene- rerar mediabevakning. Sannolikt verkar orsakssambandet i båda riktningarna växelvis. När det gäller katter har (SVE- RAK) inte gjort några närmare analyser eller prognoser inför fram- tiden. vill framhålla att det finns ett stort mörkertal bakom uppgifterna om antalet katter. Det kan dock antas att det i stor utsträckning är samma mekanismer som styr utvecklingen av antalet katter som ifråga om hundar. En viktig skillnad är att kon- junkturläget inte bör påverka i samma utsträckning. De samlade kostnaderna för en katt under dess första levnadsår kan beräknas till omkring en fjärdedel av kostnaden för en hund. 20TP PT Se som genomförts i samarbete mellan Arbets- och miljömedicin, och vid . En stor datamängd har samlats in sedan projektet startade för . Det ingår cirka 4 100 barn i projektet, varav de äldsta nu har fyllt . Det faktum att antalet sällskapsdjur stadigt ökat är en tydlig indikation på en långsiktig trend, som innebär att det blir alltmer populärt att ha sällskapsdjur i hemmen. Frågan är då varför antalet katter har ökat så mycket mer än antalet hundar. Orsaken står troligen att finna dels i de höga kostnaderna för hundägaren, dels i att hunden kräver ett helt annat engagemang från sin ägare än katten. Kostnaderna för hundägande verkar hämmande på utvecklingen av antalet hundar. Det är i regel svårt att överblicka hushållets eko- nomiska förhållanden under hundens normala levnadstid, som kan uppgå till 12–. Detta skall även ses mot bakgrund av den pågå- ende strukturomvandlingen och därav följande osäkerhet om fram- tida utkomstmöjligheter. Det bör gälla särskilt i vissa regioner och på vissa orter, t.ex. sådana med traditionell tillverkningsindustri. En annan faktor som hämmar utvecklingen av antalet hundar är att hunden behöver tillsyn och sällskap en stor del av dygnet. Det gäller i synnerhet valpar och unghundar. Katter klarar sig själva i mycket högre grad. Det kan därför vara svårt att kombinera hund- ägande med ett aktivt yrkesliv. får hundar i regel inte medföras till arbetsplatserna. har antalet hunddagis ökat, särskilt i storstäderna. Att anlita ett hunddagis innebär dock ytterligare höga kostnader. I kostar en dagisplats åt en hund till obero- ende på hundens storlek. Sammanfattningsvis kan konstateras att det blir alltmer populärt att äga sällskapsdjur. Både katt- och hundägande är konjunktur- beroende, men kostnaderna för att hålla hund och eventuell osäkerhet om framtiden hämmar utvecklingen av antalet hundar mer än när det gäller katter. Det är mot bakgrunden den större ökningen av antalet katter skall ses. bedömer att både antalet hundar och katter kommer att öka på medellång sikt, förutsatt att hushållens ekonomi inte försämras och förvänt- ningarna inte blir mörkare. Antalet katter fortsätta att öka mer än antalet hundar. På 10–kan en stadig ökning av både katter och hundar förväntas. Även här ökar antalet katter mer än antalet hunder. Antalet sällskapsdjur kan komma att utvecklas långsammare i regioner där hushållen på grund av hög arbetslöshet eller av andra skäl har sämre ekonomiska förutsättningar att äga husdjur. Dessa förhållanden leder omvänt till att antalet sällskapsdjur bör öka mer i storstadsregionerna och andra befolkningstäta områden än i övriga delar av landet. Detta är sannolikt också förklaringen till att antalet små hundraser, som lämpar sig bättre i lägenhetshushåll än de större, ökat mer än antalet hundar totalt. Utvecklingen mot mer småväxta raser kan därför förväntas fortsätta. En aspekt som inte skall förbises är hur veterinärerna ser på framti- den ifråga om underlaget för den egna verksamheten. I den enkät- undersökning som genomförde , tillfrågades de praktiserande veterinärerna hur de tror att antalet djur av olika slag kommer att utvecklas i det egna praktikområdet. Svaren ger tydliga utslag. Av samtliga tillfrågade, vari alla kategorier av praktiserande veterinärer ingår, uppger att antalet hundar och katter kommer att öka mycket fram . Över hälften, menar att antalet katter och hundar kommer att öka något . En mindre andel, , anser att antalet sällskapsdjur förblir oförändrat eller minskar något. Antalet hästar förväntas bland de flesta veterinärer också öka, tror att antalet hästar ökar mycket respektive något i det egna praktikområdet. En dryg fjärdedel menar att antalet hästar kommer att minska och 10 pro- cent anser att antalet kommer att vara oförändrat. Veterinärernas förväntningar när det gäller antalet lantbruksdjur är mer pessimistiska. Beträffande nötkreatur är förväntningarna ungefär de motsatta i förhållande till sällskapsdjuren. Hälften tror att antalet nötkreatur kommer att minska i praktikområdet . En femtedel menar att antalet kommer att minska mycket. anser att antalet nötkreatur kommer att öka. Liknande attityder redovisas beträffande gris och fjäderfä, men där är det färre som tror på en minskning. Bara någon enstaka procent anser att antalet lantbruksdjur kommer att öka mycket. Tabell 6.10 Andel veterinärer som anser att antalet djur av olika slag ökar respektive minskar i det egna praktikområdet fram , procent av landets veterinärer instämmer också i påståndet har antalet lantbruksdjur minskat i mitt praktik- område. Hälften av de tillfrågade veterinärerna instämmer helt. Knappt en femtedel instämmer delvis. Nästan alla slag av lantbruksdjur, med undantag för bl.a. får, har minskat betydligt i antal . Den trenden kommer att fortsätta. Det gäller framför allt nötdjur för kött- produktion. Bedömningarna för mjölkkor går delvis isär. Enligt () påverkas inte mjölkkorna av MTR-reformen genom att systemet med mjölkkvoter verkar i mot- satt riktning. Antalet mjölkkor bedöms därför inte förändras nämnvärt på medellång sikt. Branschföreträdarna ser däremot en ganska betydande nedgång framför sig. Svensk Mjölk anser att antalet mjölkkor kommer att fortsätta minska . Det motsvarar omkring femtiotusen djur. Här skall beaktas att mjölkbranschens prognoser omfattar fler aspekter än MTR-reformen och systemet med mjölkkvoter. Anta- let grisar förväntas också minska, men mer marginellt. Det finns även olika uppfattningar om hur stor nedgången kommer att bli. I en prognos för län bedöms att MTR-reformen, med en då antagen utformning, skulle innebära att praktiskt tagen all uppfödning av am- och dikor blir olönsam i De flesta bedömare anser att nedgången i antalet lantbruksdjurdjur blir mindre dramatisk än så, men också att den snabbas på . Den viktigaste drivkraften bakom denna utveckling är omläggningen till gårdsstöd inom ramen för MTR-reformen. Det blir inte lika lön- samt som tidigare att producera animalier, om man jämför med annan verksamhet än produktion av lantbruksprodukter. Till sådan verksamhet kan i många fall utgå riktade stöd inom t.ex. LBU-pro- grammet. LBU-stöd för att hålla landskapen öppna kan dock även avse djurhållning för betningsändamål. Det är osäkert i vilken utsträckning stöden kommer att utnyttjas för sådan verksamhet respektive för verksamhet utan koppling till djurhållning. Det finns tydliga tecken på en tilltagande polarisering, där anta- let djur minskar mer i norrlandslänen än i . hade antalet grisar i de sex norrlandslänen minskat med ca 17 pro- cent i förhållande . inträffade en marginell ökning av antalet grisar i fem gristätatse län. Förändringen skall ses mot bakgrund av att det finns mer än en 1,3 miljoner grisar i de gristäta länen och ca 63 000 i norrlandslänen (). Antalet nötkreatur minskade i norrlandslänen . I de fem djurtäta länen minskade antalet nötkreatur med knappt en procent. Motsvarande tal för mjölkkor är minus i och minus i de mest djurtäta länen. SLI bedömer att antalet am- och dikor minskar i mellersta och i norra fram . I varierar den beräknade minskningen av am- och dikor mellan beroende på produktionsområde. Nedgången kan, enligt SLI, också förväntas bli större i än i EU-15. Antalet hästar kommer inte att förändras på något nämnvärt sätt. En marginell ökning är inte utesluten, men den kommer inte att ha någon betydelse för efterfrågan på veterinärtjänster åt häst. Antalet hundar och katter kan förväntas att fortsätta öka. Det gäller på både kort och lång sikt även om vissa variationer, och även tillfälliga nedgångar, kan bli följden av svängande konjunkturer. En försiktig uppskattning innebär att antalet hundar ökar fram och med . Antalet katter kommer att öka mer än så. Intresset för ras- katter stiger. Procentuellt sett ökar antalet raskatter mer än antalet katter totalt. Det sker dock från mycket låga nivåer. Övriga sällskapsdjur, såsom gnagare, fåglar och reptiler, spelar en marginell roll för efterfrågan på veterinärtjänster. Det finns inte tillräckligt underlag för analyser av hur antalet djur av dessa slag kommer att utvecklas. Dessa slutsatser stämmer väl med de verksamma veterinärernas bedömningar av hur underlaget för den egna verksamheten kom- mer att utvecklas fram . En klar majoritet anser att anta- let nötkreatur kommer att minska . En femtedel anser att antalet nötkreatur minska mycket och att de minska något. Nästan hälften tror att antalet grisar kommer att minska. Däremot tror de flesta veterinärer, två tredjedelar, att antalet katter och hundar ökar. En knapp femtedel anser att antalet sällskapsdjur ökar mycket medan menar att sällskaps- djuren ökar något i antal . 7 Behovet av veterinärtjänster En grundläggande faktor för efterfrågan på veterinärtjänster är givetvis antalet djur. Vilka djurarter som finns och hur blandningen av arter (nöt, gris och hund) och djurslag (lantbruksdjur och säll- skapsdjur) förändras över tiden har också betydelse. För vissa djur- slag efterfrågas mer djursjukvård för än andra. Mjölkkor kräver t.ex. betydligt större veterinära insatser än am- och dikor. De senare kräver större insatser än köttproducerande nöt. Förekomsten av försäkringslösningar är en faktor som har stor betydelse för efterfrågan på djursjukvård för sällskapsdjur. Försäk- ringssystemet anses spela en mindre roll beträffande lantbruks- djuren. Enligt djurförsäkringsbranschen är försäkringssystemen den viktigaste orsaken till att konsumtionen av veterinärtjänster för sällskapsdjur procentuellt ökat betydligt mer än det samlade antalet sällskapsdjur. Lantbrukets strukturförändringar kan påverka veterinärernas arbetssituation. Från veterinärhåll har framförts att färre och större gårdar leder till ett bättre resursutnyttjande och en högre effekti- vitet i verksamheten. Djurens behov av djursjukvård kan också öka eller minska beroende på formerna för djurhållningen. Fler djur kan i kombination med större och färre gårdar leda till ett minskat behov, i vart fall av vissa veterinärtjänster. Organiserade program för djurhälsovård, som förekommer inom lantbruket för t.ex. mjölkkor, gris och fjäderfä, leder också till en minskad efterfrågan på djursjukvård för de djur som får tillgång till sådan djurhälsovård. I det följande skall några av dessa faktorer beskrivas närmare. Slutligen skall något beröras hur behovet av veterinärer har bedömts i de analyser som gjorts . En nuläges- analys är en viktig utgångspunkt för prognoser. Mot den bak- grunden skall först något beröras vilka djurunderlag som för närva- rande bär upp veterinära verksamheter av olika slag. 7.2Underlag för veterinär verksamhet I det föregående har framgått att antalet lantbruksdjur kan antas minska, att antalet hästar sannolikt inte förändras nämnvärt samt att sällskapsdjuren, med en hög grad av sannolikhet, kommer att bli fler . Denna utveckling påverkar behovet av veterinärer på olika sätt. En bedömning av hur efterfrågan kan utvecklas kan ta utgångs- punkt i hur många djur det finns i genomsnitt per veterinär. I en sådan beräkning bör viss hänsyn tas till veterinärer- nas inriktning. Det finns ingen anledning att beräkna antalet katter per hästveterinär. I det följande görs en enkel beräkning av antalet djur av respek- tive slag delat med det ungefärliga antal veterinärer som är verk- samma med det aktuella djurslaget inom öppen primär djursjuk- vård. Denna omfattar i princip öppenvård vid veterinärstationer och djurkliniker samt vid djursjukhus i den del som inte är specia- listvård. Veterinärer inom specialiserad djursjukvård, som kräver sluten- vård vid djursjukhus, eller som är verksamma med remitterad öppenvård vid specialistmottagningar ingår således inte i tabell- grupperna. Tabell 7.1 Antal djur av olika slag per veterinär inom öppen primär djursjuk- vård för respektive djurslag Antal djur per veteri- Källa: SCB och SkattningenT av antalet veterinärer sysselsatta med lantbruksdjur har gjorts med hänsyn till att det finns drygt 300 distriktsveterinärer och ungefär lika många privatpraktiker, som till djursjukdata- systemet rapporterat minst 10 behandlingar på lantbruksdjur . Summan har avrundats nedåt för att utesluta de privatprakti- ker som har det minsta antalet lantbruksdjur i verksamheten.T Här skall också noteras att vissa veterinärer är verksamma med enbart ett djurslag. Så är ofta fallet med hästveterinärer och veteri- närer vid renodlade smådjurskliniker.