sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — Ett förändrat klimat innebär sammantaget att växtproduktionen blir relativt känslig för svampangrepp. är vi relativt väl förskonade från flera skadegörare tack vare det nordliga läget, men vid varmare klimat och i områden med ökad nederbörd kommer problemen att bli mer omfattande. Bilaga B 24 SOU 2007:60 176 3.9 Sammanfattning Effekter av skadegörare på grödor vid förändrat klimat Bladlössen torde få ökad betydelse i vårt land. övervintrar de i stort sett endast som ägg på olika vintervärdar. Vid en ökad temperatur på torde ett flertal bladlusarter kunna övervintra på olika grödor och ogräs. Så är det i och på kontinenten. Av de mer än 500 olika bladlusarter som påträffats i vårt land har ett 40-tal ekonomisk betydelse på våra grödor. Det är troligt att flera av dessa får ökad betydelse både som direkta skadegörare och indirekt genom spridning av olika virussjukdomar med större skördeförluster som följd. har rödsotvirus, som främst sprids med havrebladlöss och sädesbladlöss måttlig betydelse i vårsäden, men den torde få ökad betydelse, kanske främst i höstsäden. Även i oljeväxter förekommer virussjukdomar som sprids med bladlöss, men har dessa virussjukdomar liten betydelse. Vid varmare klimat som gynnar persikbladlusen, som är en betydelsefull vektor torde medföra starkare angrepp av virussjukdomar i höstoljeväxter. I stråsäd kommer förmodligen flera sjukdomar att öka i omfattning som rostsjukdomar och gräsmjöldagg. I områden med ökad nederbörd under vår och försommar torde medföra ökade angrepp av flera bladfläcksvampar i vårsäd, som kornets bladfläcksjuka och sköldfläcksjuka. I potatis torde angreppen av potatisbladmögel öka, särskilt i områden med ökad nederbörd. Även virussjukdomar kan få ökad betydelse i potatis och kanske främst potatisens bladrullsjuka som sprids med persikbladlusen, men även torde potatisvirus Y vara den mest betydelsefulla virussjukdomen på potatis. Den kan nämligen spridas med ett 40-tal olika bladlusarter, som kommer att gynnas av det varmare klimatet. Flera insekter som ej förekommer i vårt land kan komma att etablera sig i de södra delarna av landet. Det gäller t.ex. koloradoskalbaggen, som förekommer i potatisodlingar bl.a. i , och Balticum. Med vindarna kan den föras in till och klimatet torde ej vara någon begränsande faktor för etablering. Även majsbladlusen, som är en betydelsefull vektor för rödsotvirus i både höst- och vårsäd SOU 2007:60 Bilaga B 24 177 kommer förmodligen att få ökad betydelse. Det gäller särskilt vid omfattande majsodling. I oljeväxterna kan svampsjukdomar som bomullsmögel och svartfläcksjuka få ökad betydelse. Bland insekterna kan nämnas rapsjordloppan, som främst förekommer i de södra delarna av landet. I sockerbetor kommer förmodligen vissa virussjukdomar att öka i omfattning och då främst sådana som sprids med persikbladlöss. Skillnader i angrepp mellan olika delar av landet Mellan olika delar av landet kommer det förmodligen att föreligga skillnader i angrepp av svampar, virus och insekter på olika grödor beroende på nederbörd, temperatur och vegetationsperiodens längd. Insekter och virussjukdomar Det varmare klimatet kommer att medföra att många insektsarter kommer att få ökad betydelse både som direkta skadegörare, men också indirekt genom deras förmåga att sprida virussjukdomar. I torde koloradoskalbaggen i potatis få större betydelse än i mellersta och norra , men förmodligen blir vintrarna tillräckligt milda för att den skall kunna övervintra i . I norra torde den få måttlig betydelse. Olika bladlusarter kommer att kunna övervintra utan att genomgå äggstadiet. Detta medför att risken för direkta skador kommer att öka såväl som risken för spridning av olika virussjukdomar. Förmodligen kommer bladlössen att gynnas mera än de vårsådda grödorna beroende på att de kommer att utvecklas tidigare än nu i förhållande till grödans utveckling. Störst problem med både direkta och indirekta skador av bladlössen torde det bli i områden med relativt torrt, soligt och varmt väder . Skadorna torde bli större i de södra och mellersta delarna av landet än i de norra delarna. Särskilt starka angrepp kan förekomma i de sydöstra delarna av . I stråsäden är det främst havrebladlusen och sädesbladlusen som får ökad betydelse, men förmodligen kommer också majsbladlusen att öka i omfattning. Det innebär att rödsotvirus kommer att bli Bilaga B 24 SOU 2007:60 178 betydligt vanligare i höstsäden med stora skördeförluster som följd. Betydligt större problem torde det också bli med persikbladlusen, som kommer att kunna övervintra i fält på olika grödor och ogräs. Det medför att både direkta skador och indirekta kommer att öka. När det gäller spridningen av virussjukdomar torde det främst bli större problem i höstoljeväxter och i potatis (potatisens bladrullsjuka). Störst problem torde det bli i de södra delarna av landet jämfört med de mellersta och norra och särskilt stora problem i områden med relativt torrt och varmt väder under vår och försommar. Förekomsten av fritfluga torde öka främst i höstsäd, men även vårsäden torde drabbas i större omfattning än nu beroende på något senare sådd i förhållande till fritflugans utveckling . Riklig nederbörd och våren kan försena vårsådden, men ändå gynna fritflugans utveckling. I sådana områden kan angreppen bli något starkare jämfört med områden med tidig vårsådd. De geografiska skillnaderna torde inte påverkas nämnvärt jämfört med nuvarande förhållanden. I områden med mycket och brukar populationen av övervintrande fritflugor vara mycket hög och det är främst i sådana områden som stor risk för angrepp föreligger. Utsädesproduktionen av potatis kan påverkas avsevärt. Under nuvarande förhållanden produceras de högsta klasserna i norra , där virusspridningen normalt är mycket liten. Under vissa år har mycket omfattande spridning av potatisvirus Y ägt rum främst i de södra och mellersta delarna av landet beroende på mycket stor förekomst av bladlöss, vektorer. I norra brukar förekomsten av bladlöss vara mycket liten, vilket gynnat utsädesproduktion av hög kvalitet. Förmodligen kommer förekomsten av bladlöss att bli betydande även i norra i ett framtida varmare klimat. Risken är då stor att utsädesodlingarna kommer att drabbas. För att minska risken för virusspridning vore det önskvärt att inrätta någon form av utsädesreservat inom vilka vanliga bruksodlingar med stor andel virussmittade plantor begränsas. Svampsjukdomar Vissa geografiska skillnader torde också föreligga beträffande förekomst av svampsjukdomar. Flertalet svampsjukdomar torde få SOU 2007:60 Bilaga B 24 179 ökad betydelse på stråsäden och det gäller särskilt rostsvampar och gräsmjöldagg, som gynnas av högre temperatur, men inte så beroende av mycket hög luftfuktighet. Det innebär att sådana sjukdomar torde bli mer allvarliga i de södra och mellersta delarna av landet jämfört med de norra delarna och det torde främst gälla för höstsäden med längre infektionsperiod . Även stråknäckaren kommer att gynnas av mildare och fuktigare höstar, vintrar och vårar, vilket innebär att angreppen kommer att bli starkare i höstsäden, särskilt i de södra och mellersta delarna av landet. Olika bladfläcksvampar på vårsäden torde inte gynnas i så stor utsträckning jämfört med nuvarande förhållanden. I områden med relativt stor nederbörd kan angreppen bli något starkare än , men den förväntade relativt torra försomrarna torde missgynna bladfläcksvampar som kornets bladfläcksjuka och sköldfläcksjuka. I norra torde dessa svampar få ökad betydelse. På höstsäden är det troligt att angreppen av olika bladfläcksvampar som brunfläcksjuka och vetets bladfläcksjuka kommer att öka något I områden med ökad nederbörd. Den relativt torra våren och i det framtida klimatet torde missgynna sådana bladfläcksvampar och då främst brunfläcksjuka i de södra delarna av landet. Potatisbladmögel torde få ökad betydelse och då särskilt i områden med relativt varmt och fuktigt väder . Det innebär att angreppen kommer att bli förhållandevis något strakare i de mellersta och norra delarna av landet jämfört med nuvarande förhållanden. Effekter och sårbarhet i jordbruket Ett varmare klimat torde ge ökad tillväxt av olika grödor samt möjlighet att odla nya grödor i . Klimatet torde också påverka förekomst och utbredning av skadegörare på olika grödor. Många skadedjur och sjukdomar hålls nere på en relativt låg nivå genom de klimatförhållanden som råder. Ökad förekomst kan motverkas med ökad användning av kemiska medel, men detta är ej önskvärt ur många aspekter. Negativa effekter på flora och fauna, föroreningar i åar, dricksvatten och grundvatten är några exempel. Det torde det åtgå större insatser för att kunna förebygga angrepp av skadegörare. Förbättrad odlingsteknik, ökad Bilaga B 24 SOU 2007:60 180 användning av resistenta sorter och en god växtföljd torde därför få ökad betydelse. Det finns goda möjligheter att belysa hur ett förändrat klimat kan tänkas påverka både skadegörarna på våra grödor och växtproduktionen . med sitt nordliga läge och stora klimatvariationer inom landet och extrema dagslängd har unika möjligheter att studera insekters och växtsjukdomars utbredning i relation till klimatet för att kunna bedöma effekten av det framtida klimatet. Det är då mycket angeläget att ta till vara de långa dataserier som finns tillgängliga och stimulera till ytterligare sådana serier för analys, utveckling och validering av modeller relaterade till väderdata. Det är också angeläget att studera hur extrem-värden beträffande väder påverkar produktion eller förekomst av skadegörare. Utveckling av tillväxtmodeller för olika grödor skulle kunna ge underlag till vilka effekter klimatförändringen kan ha på växtproduktionen. Till dessa modeller bör också kopplas modeller för olika skadegörares utveckling. Ett förändrat klimat med högre temperatur och i flera områden ökad nederbörd torde gynna flertalet skadeinsekter och växtsjukdomar på våra grödor. torde grödorna utvecklas tidigare än vad som sker . Synkronisering mellan skadegörarens och grödans utveckling är angeläget att studera för att kunna förstå och förklara eventuella förändringar i skadegörarförekomsten i det framtida klimatet. Även undersökningar för att belysa hur ökad temperatur, vindförhållanden, tillgång på värdväxter och dagslängd påverkar olika insektspopulationers utveckling och utbredning torde ge underlag för bedömning av vilka effekter det framtida klimatet kan ha. Det är troligt att ytterligare insektsarter kommer att etablera sig i vårt land och att befintliga arter får en nordligare utbredning. Detta skulle kunna studeras med hjälp av de sugfällor som finns installerade på flera lokaler i . Det finns goda möjligheter att belysa vilka effekter klimatförändringarna kan få på olika skadeinsekter och och sjukdomar. I har data samlats in mer eller mindre regelbundet . Genom att göra dessa lättillgängliga från en databas skulle man kunna erhålla ett underlag för forskare, rådgivare och beslutsfattare att bättre bedöma utbredningen av skadegörare. SOU 2007:60 Bilaga B 24 181 3.10 Referenser , B., & , M. Bladmögel och brunröta på potatis. Faktablad om växtskydd. Jordbruk 39 J. SLU. Anonymous, 2000. Climate Change and Agriculture in the . MAFF publications, , . Awmack, C.S., , R., 1998. Aphid pest potential at elevated C02. In: The 1998 conference Pests & Diseases, , UK, , 967972. Awmack, C.S., , R., Leather, S.R., , J.H., 1996. The impacts of elevated CO2 on aphid-plant interactions. In: Implications of "Global environmental change" for crops in Europe, , UK, , Aspects of Applied Biology. Baker, R.H.A., Cannon, R.J.C., , K.F.A., 1996. An assessment of the risks posed by selected non-indigenous pests to UK crops under climate change. In: Implications of "Global environmental change" for crops in Europe, , UK, , Aspects of Applied Biology. Baker, R .H. A., MacLeod, A., Cannon, R. C., , C. H., , K .F. A., 1998. Predicting the impacts of a nonindigenous pest on the UK potato crop under global climate change: reviewing the evidence for the beetle, Leptinotarsa decemlineata. In: - Pests & Diseases, , UK, , 967972. & Djurle, A., 1993. Faktablad om växtskydd, Jordbruk 12 J. SLU. , N., , R., 1991. Factors influencing aphid population dynamics and behavior and the consequences for vvirus spread. In: , K. F., Advances in , Springer, , Chakraborty, S., , A.V., Teng, P.S., 2000. Climate change: potential impact on plant diseases. Environmental Pollution 108, 317326. , S.M., Scherm, H., Chakraborty, S., 1999. Climate change and plant disease management. 37, 399426. Bilaga B 24 SOU 2007:60 182 , , , P.A., Butterfield R.E., Lonsdale, K.G. ), 2000. Climate Change, Climatic Variability and Agriculture in Europe: An Integrated Assessment. Research Report No. 21, , , , 446pp Djurberg, A. Hur påverkar sänkta priser bekämpningsbehovet i spannmål och oljeväxter. Jordbruksinformation 7, SJV. GiLB, Global Initiative on , Newsletter, , 2000 No. 12 Goudriaan, J., Zadoks, J.C., 1995. Global climate change: modelling the potential responses of agro-ecosystems with special refrence to crop protection. Environmental Pollution 87, 215224. Gränsbo, G., 1974. Växtskyddsnotiser, Nr 2, 1974. Haegermark, U., 1991. Invasion av havrebladlöss (Rhopalosiphum padi L.) 1988 från Balticum till ? Växtskyddsnotiser, Nr 1, 1991. , D., J. Compendium of pea diseases. , ST. , , . Hannukkala, A. O., T Kaukoranta, A. Lethinen and A. , 2007. Late-blight epidemics on potato in , 19332002; increased and earlier occurrence of epidemics associated with climate change and lack of rotation, Plant Pathology 56, 167176. , R., Bale, J.S., Tatchell, G.M., 1995. Aphids in a changing climate. In: , R. and Stork, N. E., Insects in a changing climate, Academic, , , R., 2002. Insect Pests and Global Environmental Change. In Volume 3, Causes and consequences of global environmental change, pp 381386 edited by Prof . environmental Change, Editor-inChief: . , R., Woiwod, I.P., 1995. Insect crop pests and the changing climate. Weather 50, 200208. , Butterfield RE & , 1995. Climate change and agriculture in Europe assessment of impacts and adaptations. Research Report 9, Environmental Change Unit, , , UK. ca 400 pp. SOU 2007:60 Bilaga B 24 183 , W., H. Compendium of potato diseases. , ST. , , . , M., Kluge, E., , S., 1996. Influence of climate diversity on fungal diseases of field crops evaluation of long-term monitoring data. In: Implications of "Global environmental change" for crops in Europe, , UK, , Aspects of Applied Biology. , K., 1974. Övervintringsförsök med koloradoskalbaggen 1973. Växtskyddsnotiser Nr 2, 1974. , T.H., Bezemer, T.M., Knight, K.J., Newington, J.E., , L.J., 1998. The effect of elevated atmospheric carbon dioxide on aphids and Collembola: an ecotron experiment. In: The 1998 conference Pests & Diseases, , UK, , 967972. , L., 1992. Dwarf bunt ( Tilletia contraversa Kuhn ) in wheat in : relationship to climate (1951-1987), climate, survey results and cultivation measures (19671987). , 99 (3), 256265), 1992 Kaukoranta, T., 1996. Impact of global on potato late blight: risk, yield loss and control. Agricultural and food science in 5, 311327. , H., 2005. Aphids and Thrips: of cereal Pests. Doctoral Thesis No. 2005:119, , Horticulture and Agricultural Science, SLU. & , R., 1996. A Degree day model for regional prediction of first occurrence of frit flies in oats in . Crop Protection Vol 15, No 6:559565. & , R., 1999. fly infestation of oats in relation to growth stage and weather conditions at oviposition, Crop Protection 18 517521. & , R., 2004. Temporal spread of wheat dwarf virus and mature plant resistance in wheat. Crop Protection 23 (2004) 229234. Mathre, D., E. Compendium of diseases. , ST. , , . Bilaga B 24 SOU 2007:60 184 , M L, , T R, and Porter, J H 1989. The Greenhouse Effect and the Future of UK Agriculture, J. R. Agric. Soc., 150, 120121. , D.T., Westbrook, J.K., , ,, P.D., Rogasik, J., 1999. Weeds, insects and diseases. Climatic change 43, 711727. , R., 1984. The relative efficiency of some aphid species as vectors of potato virus Y0 (PVY0). 27, 285290. , R., 1985. Mature plant resistance of potato plants against potato virus Y0 (PVY0). 28, 135143. , R., 1986. Forecasting the Incidence of Potato Virus Y0. In: , G. D., , R. & Ruesink, W. G. (Eds), Plant Virus Epidemics: Monitoring, Modelling and Predicting Outbreaks. Academic Press, . 419441 (bokkapitel). , R., 1987. Aphid migration and the importance of some aphid species as vectors of potato virus Y0 (PVY0) in . 30, 267283. Virus i höstoljeväxter. Faktablad om växtskydd, Jordbruk 126 J , 2007. Vetedvärgsjuka i höstvete, Faktablad om växtskydd, Jordbruk Solbreck, C., 1993. Predicting insect faunal dynamics in a changing climate a northern European perspective. In: Impacts of climatic change on natural ecosystems, with emphasis on boreal and arctic/alphine areas. Eds: , J. I., , G. & Oechel, W. C.,. (), and the Directorate for (), , . 185 p. Sundheim, L. Sjukdomar på korn og engvekster. Landbrukshandeln, Ås, . Sutherst, R.W., Baker, R.H.A., , , , R., Kriticos, D.J. and Scherm, H. (2007). Pests under global change – meeting your future landlords? Chapter 17 (pp 211226) in Canadell, J.G., Pataki, D. and Pitelka, L. (Eds) Terrestrial Ecosystems in a Changing World. The IGBP Series, SpringerVerlag, , 336pp. Canadell, J.G., Pataki, D. and Pitelka, L. (Eds) Terrestrial Ecosystems in a Changing World. The IGBP Series, SpringerVerlag, , 336pp. SCB, 1998. Jordbruksstatistisk årsbok 1998. SOU 2007:60 Bilaga B 24 185 SCB, 2000. Jordbruksstatistisk årsbok 2000. Växtskadegörare i jordbruket. Delrapport 1: Ekonomisk värdering av förluster. Rapport från och statistik, , nr 109. ., , B. , . , T., 1989. beet in the greenhouse - a global warning. 57 Twengström, E. Faktablad om växtskydd, jordbruk. & , B., 1995. Kålmal (Plutella xylostella) som skadedjur i våroljeväxter. Växtskyddsnotiser Nr 4, 1995. , M., V. 1987. Compendium of wheat diseases. , ST. , , . Wiktelius, S., 1981. Studies on aphid migration with special reference to the bird oat aphid, Rhopalosiphum padi (L.). Växtskyddsrapporter, avhandlingar 5. och skogsskydd, , , 1981. Wiktelius, S., 1980. Vindspridning av insekter. Forskning och Framsteg, 1980, 19. Woiwod, I P and , R, 1994. Flying in the Face of Change – The Rothamsted Insect Survey, in in Agricultural and Ecological Sciences, eds and , CABI, Wallingford, 321342. Växteko () Yamamura, K and Kiritani, K (1998) A simple method to Estimate the Potential Increase in the Number of Generations Under Global in Temperate Zones, Appl. Zool., 28929 Muntlig kommunikation , , Bilaga B 24 SOU 2007:60 186 4 Ogräs Kontrollen av ogräsen utgör en ekonomiskt viktig del av växtodlingen. Enbart användningen av herbicider (kemiska bekämpningsmedel) uppgick till ca (Tabell 4.1). Det utgör av jordbrukets totala insatsmedel och av dess bekämpningsmedelsanvändning. Till detta kommer kostnader i form av direkt mekanisk ogräsbekämpning samt andra jordbearbetningsåtgärder (plöjning, stubbearbetning och såbäddsberedning) som delvis är motiverade av ett behov av att kontrollera ogräsförekomsten. Indirekt orsakar ogräsen kostnader genom att växtföljden måste anpassas till gårdens faktiska eller potentiella ogräsproblem. En växtföljd dominerad av höstsådda grödor gynnar förekomsten av vinterannuella (höstgroende) ogräs som stimuleras till groning i samband med höstsådden. Detta gäller t.ex. åkerven, sandlosta och renkavle som alla är besvärliga gräsogräs i områden som domineras av höstsädesodling. På motsvarande sätt gynnas sommarannuella (vårgroende) ogräs av en växtföljd med alltför stort inslag av vårsådda grödor. Flyghavre är exempel på en ogräsart som starkt gynnas av återkommande vårsäd (Tabell 4.2). Tabell 4.1 Försåld mängd bekämpningsmedel inom svenskt jordbruk Bekämpningsmedel milj kr Betningsmedel 62,8 Fungicider 173,4 Herbicider 413,5 Insekticider 45,4 Övriga 2,0 Summa 697,1 (Totalt, insatsmedel 27 858) SOU 2007:60 Bilaga B 24 187 Tabell 4.2 Förekomst av flyghavre på gårdar med olika andel vårsäd i växtföljden Andel vårsäd (%)av odlad areal Andel gårdar (%) med förekomst av flyghavre <20 0 0 20-40 8 2 40-60 18 19 60-80 15 17 >80 40 25 Resultat av enkät i två församlingar. Från (1977). Vad gäller den ekologiska odlingen begränsar ogräsen ännu mera tydligt friheten att odla de grödor som har svag konkurrensförmåga. Till exempel är den blygsamma odlingen av ekologiska sockerbetor och oljeväxter till stor del beroende på de stora insatser som måste göras mot ogräsen. I denna rapport har ingen åtskillnad gjorts mellan effekten av klimatförändringar på ogrässituationen i konventionell och ekologisk odling, och inget försök har gjorts att uppskatta eventuell förändring av respektive andelar av arealen. I jämförelsen av ogrässituationen i olika europeiska länder har jag använt den försålda mängden herbicider relaterat till den odlade arealen som ett enkelt mått på bekämpningsbehovet. Rapportens avslutande diskussion utgör ett försök att bedöma hur en framtida klimatförändring kommer att påverka ogräsflorans sammansättning, och hur samspelet med ändrade grödor, odlingssystem och odlingsåtgärder leder till ett ändrat bekämpningsbehov. 4.1 Ogräsflorans artsammansättning Ett vegetationssamhälles artsammansättning har beskrivits som en effekt av olika såll (et al., 1998): 1. Det historiska sållet omfattar spridningen till lokalen, en grundförutsättning som oftast bara tillfälligt fungerar som ett hinder. Naturliga spridningsvägar av frön och vegetativa spridningsorgan överskuggas ofta av effekten av mänsklig aktivitet i form av transporter. Bilaga B 24 SOU 2007:60 188 2. Det fysiologiska sållet sorterar bort arter som saknar en fungerande anpassning till klimatet. Vegetationsperioden måste vara tillräckligt lång för att tillåta att livscykel hinner fullbordas och nya spridningsorgan bildas. Alternativt är arten tillräckligt härdig för att övervintra som groddplanta och hinna fullborda livscykeln följande år. För att plantan ska övergå från vegetativ tillväxt till regenerativ utveckling måste kravet på fotoperiod (långdagsväxt, kortdagsväxt respektive dagsneutral växt) uppfyllas. I det biotiska sållet sorteras de arter bort som inte klarar konkurrensen med omgivande vegetation och angrepp från herbivorer och andra skadegörare. För en art ska kunna etablera sig som ett framgångsrikt ogräs måste ytterligare ett såll passeras, nämligen en anpassning till de odlingsåtgärder som är förknippade med växtodlings- systemet. Framförallt är tidpunkten för groddplantans uppkomst helt avgörande för möjligheten att överleva jordbearbetningen i samband med sådd och undvika alltför stark konkurrens från en kraftig, väletablerad gröda. Ogräsfrönas groningsvila i kombination med krav på tillräckligt hög temperatur och, ofta, en ljusstimulans för groning är anpassningar som är gemensamma för flertalet av de vanligaste ogräsarterna. Ogräsflorans förändring Jämfört med sydligare länder i utgör de perenna arterna en relativt liten, men mycket betydelsefull, andel av den svenska ogräsfloran. Andelen gräsogräs är också betydligt lägre. Samtliga ogräs av betydelse i är utan undantag C3-växter. I Tabell 4.3 framgår att få av våra ogräsarter är specifikt knutna till konkurrenssvaga, radsådda grödor. Enda undantaget är nattskatta, Solanum nigrum, som här förekommer främst i potatis och fältgrönsaker. Med framtida klimatförändringar kan vi räkna med att ett antal av de arter som nämns i Tabell 4.3, men som inte betraktas som ogräs i , får möjlighet att etablera sig. SOU 2007:60 Bilaga B 24 189 Tabell 4.3 Förekomst av de viktigaste ogräsarterna i Nord-, Väst- och (enkät utförd av et al., 1993) i olika typer av grödor. Siffrorna betecknar % av maximal förekomst. Asterix betecknar arter som tillhör de 58 vanligast förekommande i svensk växtodling.