sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Vi kommer endast att gå närmare in på utformningen av sådana förmånsregler som har betydelse för de utökade infor- mationsutbyten som vi har haft anledning att överväga. 11.2Bestämmelser om uppgiftsskyldighet m.m. I 20 kap. 9 § AFL föreskrivs en uppgiftsskyldighet generellt för statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare och försäkrings- inrättningar. De skall på begäran lämna uppgift om namngiven person rörande förhållande, som är av betydelse för tillämpningen av lagen. Uppgiftsskyldigheten för myndigheterna bryter, som vi gått närmare in på i avsnitt 3.4, eventuell sekretess för uppgifterna hos dessa. Bestämmelserna i 20 kap. AFL gäller i princip inom hela social- försäkrings- och bidragsområdet. Således innehåller bl.a. SofL (5 kap. 7 §), lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (14 §), lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag (8 §), lagen (1996:1030) om underhållsstöd (42 §), lagen (1993:737) om bostadsbidrag (30 §) och lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (33 §) bestämmelser som innebär att bl.a. 20 kap. 9 § AFL skall tillämpas i ärenden enligt respektive lag. I flera av de övriga regelverken finns även bestämmelser om uppgiftsskyldighet i det specifika förmåns- slaget. I 15 kap. 13 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspen- sion anges att statliga och kommunala myndigheter samt arbets- givare och försäkringsinrättningar på begäran skall lämna bl.a. Utökat elektroniskt informationsutbyte med säkringskassan uppgift som avser namngiven person när det gäller förhållande som är av betydelse för tillämpningen av lagen. I förarbetena till bestämmelsen anges att den avser statliga och kommunala myndigheter samt vissa andra privaträttsliga subjekt som kan behöva lämna uppgifter av betydelse för beslut i ett ärende om inkomstgrundad ålderspension (prop. 1997/98:151 s. 771). Denna bestämmelse om uppgiftsskyldighet gäller även i ärenden om garantipension genom en hänvisning i 6 kap. 3 § lagen (1998:702) om garantipension. I skattedatabaslagen finns bestämmelser av intresse för ett elektroniskt informationsutbyte mellan och Försäk- ringskassan. Av 1 kap. 5 § 3 nämnda lag framgår således att uppgifter får behandlas i beskattningsdatabasen för tillhandahållande av informa- tion som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd. Bakgrunden till bestämmelsen var att vid tiden för lagens tillkomst lämnades i stor utsträckning uppgifter ut till bl.a. dåvarande RFV för kontroll av sjukpenninggrundande inkomst, pensionsberäkning, fastställande och återbetalning av under- hållsstöd samt beräkning och kontroll av bostadsbidrag (prop. 2000/01:33 s. 126). I skattedatabasförordningen finns en närmare reglering av upp- giftsskyldigheten för gentemot (7 §). 11.3Elektroniskt informationsutbyte mellan och har ett tämligen omfattande elektro- niskt informationsutbyte med inom olika förmåns- slag. Utbytet innebär att får uppgifter från Skatte- verket via såväl dagliga som årliga maskinella aviseringar. Vanligtvis sker informationsöverföringen efter förfrågan från Försäkrings- kassan. Exempelvis person- och folkbokföringsuppgifter och upp- Utökat elektroniskt informationsutbyte med gifter om enskildas taxerade inkomst levereras dock utan särskild förfrågan inför varje leverans. levererar uppgifterna till som filer via ett särskilt system, SHS. (SHS står för Spridnings- och Hämtningssystem, och är ett koncept för säkert och pålitligt utbyte av information mellan offentliga organisationer via Inter- net). Vilka uppgifter som inhämtar elektroniskt från varierar beroende på förmån. Detta har sin grund i att de materiella bestämmelserna, som styr respektive förmånsslag, ställer upp olika krav. Uppgifter inhämtas från såväl beskattnings- som folkbokföringsverksamheten. Från beskattningsverksamheten inhämtas bl.a. uppgifter om pensionsgrundande inkomst och olika inkomstuppgifter (t.ex. för kontroll av bostadsbidrag). 11.3.2Utökat elektroniskt informationsutbyte för beräkning av sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare SGI används för att räkna ut exempelvis sjukpenning och föräldra- penning enligt AFL. En persons SGI fastställs av Försäkrings- kassan och beräknas utifrån den enskildes årliga arbetsinkomst. Ett beslut kan avse enbart SGI men i regel fastställs en persons SGI med ett förmånsbeslut. Enligt 3 kap. 2 § AFL är SGI den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Beräkningen av SGI:n skall, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. För personer som driver egen förvärvsverksamhet beräknas SGI:n i normalfallet på den skattemässiga nettointäkt av eget arbete som den enskilde kan antas komma att få. Tidigare års taxerade skatterättsliga nettointäkter ger ledning vid bedömningen av den enskildes framtida inkomst. Utökat elektroniskt informationsutbyte med En egenföretagares SGI får inte beräknas högre än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, s.k. jämförelseinkomst. Har en företagare under en följd av år deklarerat lägre nettointäkt än vad som motsvarar jämförelse- inkomsten beräknas dennes SGI med ledning av de tre senaste årens taxeringar. Om de tre senaste årens taxerade inkomster är varierande beräknas SGI:n som huvudprincip utifrån ett genom- snitt av dessa inkomster. Detsamma torde gälla i de fall en inkomsttrend har skapats genom att företagaren tillämpat bestäm- melserna i inkomstskattelagen (1999:1229) om räntefördelning, expansionsfonder eller periodiseringsfonder. (Dåvarande RFV:s föreskrifter om sjukpenninggrundande inkomst, RFFS 1998:12, och dåvarande RFV:s allmänna råd om sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid, RAR 2002:2). För beräkningen av SGI har tillgång till uppgifter om den enskildes taxerade inkomst. Upp- gifterna får myndigheten från via ett elektroniskt informationsutbyte. Uppgifterna aviseras från via fil. För beräkning av SGI för egenföretagare har angett att myndigheten har behov av att få följande uppgifter från : avdrag för avsättning till periodiseringsfond avdrag för avsättning till expansionsfond återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond återfört avdrag för avsättning till expansionsfond har förklarat att ovannämnda uppgifter ger kassan en kompletterande bild av den enskildes inkomstförhållan- den. När den skattskyldige tillämpar bestämmelserna om periodi- serings- och expansionsfonder påverkas resultatet i dennes närings- verksamhet, vilket har betydelse för de inkomster som SGI:n beräknas utifrån. är det vanligt att inhämtar de nu aktuella uppgifterna om avdrag för avsättning till periodiseringsfond m.m. från den enskilde. I vissa fall vänder sig kassan även till och begär uppgifterna. bedömer att besluts- underlaget skulle bli bättre och att beslut om ersättning skulle Utökat elektroniskt informationsutbyte med kunna fattas snabbare om myndigheten kunde få uppgifterna från via ett elektroniskt informationsutbyte. fattade ungefär 46 000 beslut om SGI för företagare. Utifrån en grov uppskattning bedömer kassan att myndigheten har behov av information från i 15–av dessa ärenden. lämnar de fyra ovannämnda uppgifterna till för kontroll av bostadsbidrag (7 § första stycket 5 och 7 § andra stycket 5 skattedatabasförordningen). Detta sker genom ett elektroniskt informationsutbyte i form av filöverföring. Det är således inte fråga om direktåtkomst. Enligt kassan bör även ett eventuellt utökat informationsutbyte i fråga om dessa uppgifter ske genom filöverföring. Våra förslag: Nuvarande sekretessbrytande bestämmelse i skattedatabasförordningen i form av en uppgiftsskyldighet för gentemot avseende uppgifter i beskattningsdatabasen kompletteras. Till Försäkringkassan skall lämnas ut uppgifter ur beskatt- ningsdatabasen i den utsträckning det behövs inte enbart för kontroll av utan även för beräkning av SGI. Uppgifter skall lämnas om avdrag för avsättning till periodiseringsfond och expansionsfond enligt 30 och 34 kap. inkomstskattelagen samt om återföring av sådana avdrag. Den uppgiftsskyldighet som föreskrivs i skattedatabas- förordningen för gentemot för uppgifter i beskattningsdatabasen skall i alla delar gälla oavsett om en begäran först har framställts i det enskilda fallet. Vi bedömer att det finns skäl att tillgodose behov av de nu efterfrågade uppgifterna för beräkningen av en egenföretagares SGI. I enlighet med vad vi redovisat i avsnitt 6 kan även i detta fall elektroniskt informationsutbyte bidra till en snabbare och mer effektiv ärendehantering hos kassan, bättre service åt och ökad förutsebarhet för de enskilda samt till att Utökat elektroniskt informationsutbyte med förbättra möjligheten till kontroll av utbetalningar från socialför- säkringssystemet. Såvitt avser den avvägning som skall göras mellan kraven på skydd för den personliga integriteten och behovet av utökat informationsutbyte hänvisar vi till våra överväganden i avsnitt 7. Det kan framhållas att det nu enbart är fråga om att skall lämna ut ett fåtal uppgifter som får anses vara mindre integritetskänsliga. Vidare är enligt gällande bestäm- melser redan skyldigt att lämna motsvarande typ av uppgifter till för beräkning och kontroll av bostadsbidrag. Således är det fråga om en typ av uppgifter som redan ansetts kunna lämnas ut till kassan inom andra förmånsslag. Sammantaget anser vi att ett elektroniskt utlämnande av nu aktuella uppgifter går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Vår bedömning: bör inte medges direkt- åtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen om avdrag för avsättning till periodiseringsfond och expansionsfond samt om återföring av sådana avdrag. har ingen direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen. Enligt vad som framkommit under vårt arbete anser myndigheten att det inte finns behov av direktåtkomst till de uppgifter som omfattas av det nuvarande elektroniska informationsutbytet med såvitt gäller hanteringen av SGI. Det har inte heller i övrigt framkommit något som tyder på att det skulle innebära några egentliga vinster att möjliggöra sådan åtkomst till dessa uppgifter. Uppgifterna om avdrag för avsättning till periodiseringsfond och expansionsfond samt om återföring av sådana avdrag skall ge en kompletterande bild av den enskildes inkomstförhållanden. Uppgifterna utgör således inte ensamma underlag för beslut utan kompletterar uppgifter som Försäkrings- kassan får från t.ex. den enskilde och . Med hänsyn härtill och till vår ovan redovisade bedömning att det nu saknas skäl att medge kassan direktåtkomst till uppgifter om taxerad inkomst Utökat elektroniskt informationsutbyte med finns inte heller skäl att möjliggöra sådan åtkomst till enbart de nu aktuella uppgifterna hos . Sekretess och bestämmelser om uppgiftsskyldighet Hos torde de nu aktuella uppgifterna omfattas av sekretess enligt 7 kap. 7 § första stycket SekrL. Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen är att upp- gifterna kan lämnas ut. Hos blir sekretesskyddet för uppgifterna därmed svagare än hos , där de omfattas av s.k. absolut sekretess. De aktuella uppgifterna lämnas emellertid till kassan i fråga om annat förmånsslag. Det utökade elektroniska informationsutbyte som är aktuellt skulle därför inte innebära några egentliga skillnader mot vad som redan gäller. Vi anser därför att det inte finns skäl att föreslå ett stärkt sekretesskydd hos kassan. Eftersom de aktuella uppgifterna omfattas av sekretess hos krävs en bestämmelse om uppgiftsskyldighet, dvs. en sekretessbrytande regel, för att de skall kunna lämnas ut till genom ett rutinmässigt elektroniskt infor- mationsutbyte. En sådan bestämmelse finns i och för sig beträffande uppgifter som behövs för kontroll av SGI enligt 7 § första stycket 1 skattedatabasförordningen. Det är dock tveksamt om denna bestämmelse fullt ut omfattar de nu aktuella ändamålen med informationsutbytet. Bestämmelsen avser endast uppgifter för kontroll av sjukpenninggrundande inkomst. Såvitt nu är aktuellt har kassan behov av uppgifterna för beräkning av sådan inkomst (jfr 7 § första stycket 5 nämnda förordning). För att möjliggöra det nu aktuella uppgiftsutlämnandet föreslår vi därför en ändring i 7 § första stycket 1 skattedatabasförordningen. För att skall bli skyldigt att lämna ut de nya upp- gifterna även för beräkning av SGI bör de tas upp i en egen punkt i 7 § andra stycket skattedatabasförordningen (se författnings- kommentar 20.17). Som följer av avsnitt 9.3 anser vi att den nu aktuella uppgifts- skyldigheten för gentemot skall gälla utan föregående begäran. Uppgiftsskyldigheten som före- skrivs i 7 § skattedatabasförordningen i dess nuvarande lydelse innebär att skall lämna ut uppgifter till kassan även för andra ändamål än de vi har övervägt. Vår bedömning är att det i Utökat elektroniskt informationsutbyte med praktiken inte får några konsekvenser om uppgifter även för dessa ändamål får lämnas ut utan föregående begäran av kassan (se resonemang i avsnitt 9.3). Vi föreslår därför en ändring i 7 § första stycket förordningen med innebörd att uppgiftsutlämnande enligt denna paragraf får ske på eget initiativ. Vår uppfattning är att motsvarande ändring kan göras i de övriga bestämmelser i skatte- databasförordningen där det föreskrivs att uppgifter ur beskatt- ningsdatabasen skall lämnas ut till annan myndighet på begäran av denna i den utsträckning det behövs för verksamhet hos mot- tagaren (se t.ex. 6 § nämnda förordning). Ytterligare ändringar i registerförfattningar Enligt 1 kap. 5 § 3 skattedatabaslagen får uppgifter behandlas i beskattningsverksamhet för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och annat stöd (se avsnitt 4.3.2). Den nu aktuella behandlingen av uppgifter torde avse det ända- mål som anges i bestämmelsen ovan. Den behandling av uppgifter som uppgiftsutlämnandet innebär för är därmed tillåten. Av 7 § 4 första stycket lagen SofdL framgår att Försäkrings- kassan i sin verksamhet får behandla personuppgifter om det är nödvändigt för att handlägga ärenden. Vi bedömer att bestämmel- sen medger nu aktuell behandling hos kassan. Enligt 13 § SofdL får i socialförsäkringsdatabasen endast sådana personuppgifter behandlas som avser personer som omfattas eller har omfattats av verksamhet enligt de ändamål som anges i 7 § eller personer om vilka uppgifter på annat sätt behövs för handlägg- ningen av ett ärende. Vår bedömning är att denna bestämmelse medger att nu aktuella uppgifter behandlas i socialförsäkrings- databasen. Sammantaget är vår bedömning att de registerförfattningar som gäller för berörda verksamheter, med de ändringar och tillägg som vi föreslagit ovan, medger den behandling som ifrågavarande infor- mationsutbyte innebär. Utökat elektroniskt informationsutbyte med 11.3.3Utökat elektroniskt informationsutbyte för beräkning och kontroll av bostadsbidrag Barnfamiljer och ungdomar utan barn kan få bostadsbidrag. Ansökan om bidrag görs skriftligen hos . Rätten till bostadsbidrag och bidragets storlek är beroende av den sökandes bidragsgrundande inkomst och de andra faktorer som anges i lagen om bostadsbidrag (1 a § första stycket). Bostadsbidrag betalas ut löpande som preliminärt bidrag, beräk- nat efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst. Bostadsbidra- get bestäms slutligt i efterhand på grundval av den fastställda bidragsgrundande inkomsten (1 a § andra stycket). Det finns flera bestämmelser om hur den bidragsgrundande inkomsten skall beräknas (4–8 §§). Vi går inte närmare in på dessa. Det kan nämnas att i viss omfattning räknas även hemmavarande barns inkomster med vid bestämmandet av den bidragsgrundande inkomsten. Tillägg skall även göras för del av på visst sätt beräknad förmögenhet. Detta gäller även hemmavarande barns förmögenhet. Tillägg skall göras av den sammanlagda för- mögenhet som överstiger , avrundat nedåt till helt tiotusental kr. Ansökan om bostadsbidrag som avser makars bostad skall vara gemensam, om det inte finns särskilda skäl att ansökan görs av ena maken. Barn som är och som varaktigt bor hemma hos föräldrarna eller som för vård eller undervisning inte varaktigt bor hemma men vistas i hemmet under minst så som motsvarar normala ferier skall, om det inte finns särskilda skäl, på ansökningshandlingen själva intyga de uppgifter som rör barnet (19 § jämförd med 10 §). har framhållit att det är viktigt att myndigheten redan i samband med prövningen av en ansökan om bostadsbidrag kan göra en bedömning av de uppgifter som sökanden har lämnat om sitt förmögenhetsinnehav. Härigenom kan nämligen de beslut som kassan fattar bli korrekta redan från början. Kassan har angett att det är tillräckligt med ett enkelt svar – ja eller nej – från Skatte- verket på frågan om nettoförmögenheten överstiger . Utökat elektroniskt informationsutbyte med Utifrån svaret får kassan därefter ta ställning till om och i så fall vilken ytterligare utredning av den enskildes förmögenhetsför- hållanden som skall göras. Enligt kassan behöver motsvarande uppgifter inhämtas inför beslut om slutligt bostadsbidrag på grund av att såväl förmögenhetsförhållandena som ett hushålls samman- sättning kan ha förändrats . gör inga regelmässiga kontroller av den enskildes förmögenhetsförhållanden. Det görs vissa kontroller genom förfrågan till . Kassan saknar när- mare kännedom om hur vanligt förekommande sådana förfråg- ningar är. I det enskilda fallet kan en förfrågan innebära att kassan begär uppgifter från via telefon, varefter verket med posten skickar tillbaka en utskrift av en svarsbild över samlade kontrolluppgifter för personen i fråga. Antalet hushåll som får bostadsbidrag uppgår till ungefär 275 000. har angett att det är svårt att beräkna bespa- ringar av eller kostnader för ett elektroniskt informationsutbyte av aktuella uppgifter med någon högre grad av säkerhet. Med utgångs- punkt från ett antagande att manuellt skulle efterfråga uppgifterna från i alla ärenden och att varje förfrågan tar har kassan uppskattat att ett elektroniskt informationsutbyte skulle innebära en besparing på drygt 19 årsarbetare eller . skulle kost- nader tillkomma för kassans hantering av uppgifterna från Skatte- verket och för den eventuella fortsatta utredning dessa föranleder. Kassan har förklarat att eftersom den saknar kännedom om hur många hushåll som skulle kunna ha en nettoförmögenhet över- stigande saknas förutsättningar att göra en kostnads- beräkning i denna del. Av samma anledning menar kassan att det inte heller är möjligt att beräkna besparingar i form av minskade försäkringskostnader. Utökat elektroniskt informationsutbyte med Våra förslag: Nuvarande bestämmelse i skattedatabasförord- ningen om vilka uppgifter om förmögenhet som skall lämnas till ur beskattningsdatabasen förtydligas. skall för beräkning och kontroll av bostads- bidrag till lämna ut uppgifter ur beskatt- ningsdatabasen även om huruvida den sammanlagda förmögen- het som avses i lagen om bostadsbidrag överstiger . får ha direktåtkomst till de nämnda uppgifterna i beskattningsdatabasen om den sammanlagda för- mögenheten. Genom att få tillgång till de efterfrågade uppgifterna om för- mögenhet kan få en impuls om att den enskildes förmögenhetsförhållandena behöver utredas närmare. Uppgifterna skall alltså inte direkt ligga till grund för ett beslut om bidrag. Avsikten är att kassan vid varje ansökan om bostadsbidrag och varje slutligt beslut om sådant bidrag skall hämta aktuella uppgifter från . Vi bedömer att ett elektroniskt informationsutbyte av uppgifterna innebär att kan effektivisera sin handläggning av och sina kontrollsystem i dessa ärenden avsevärt. Genom att ha tillgång till uppgifterna skulle kassan således i ett tidigt skede av handläggningen ha bättre möjligheter att avgöra i vilka fall det är motiverat med ytterligare utredning om eventuell förekomst av förmögenhet. I de fall där det tidigt står klart att det saknas skäl för ytterligare kontroller av den enskildes förmögen- hetsförhållanden kan myndigheten snabbare fatta beslut om bostadsbidrag, något som är av stor betydelse för den enskilde. Från integritetssynpunkt finns anledning att beakta att fråga är om ett utlämnande av uppgifter som är osäkra. I de fall den enskildes förmögenhet understiger brytpunkten för när beskatt- ningsbar förmögenhet föreligger har således inte tagit ställning till uppgifterna och kan därför inte garantera deras kvalitet eller fullständighet. Uppgifterna skall vidare avse hushållets samlade skattepliktiga förmögenhet, dvs. uppgifter om inte enbart sökanden utan även om hemmavarande barn. Utökat elektroniskt informationsutbyte med emellertid anses mindre integritetskänsliga. De avser endast svar på en enkel fråga om förmögenheten överstiger . Sammantaget bedömer vi att ett elektroniskt utlämnande av den nu aktuella uppgiften om ett hushålls samlade förmögenhet går att förena med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten. Det bör noteras att regeringen har förklarat att förmögenhets- skatten skall avvecklas . En slopad förmögen- hetsbeskattning kan innebära att för sin verksamhet inte längre kommer att ges tillgång till de nu efterfrågade förmögenhetsuppgifterna. Beträffande frågan om bör medges direktåt- komst till ifrågavarande förmögenhetsuppgifter hos bedömer vi att de överväganden och slutsatser som vi har redovisat i avsnitt 8 äger giltighet. Därutöver bör framhållas att det enbart är fråga om att medge kassan direktåtkomst till en ensam uppgift för en person och att uppgiften måste anses vara mindre integritets- känslig. Därtill kommer att antalet ärenden om bostadsbidrag är stort, vilket innebär att de effektivitetsvinster direktåtkomst torde innebära skulle bli betydande. Det bör även påpekas att direkt- åtkomst innebär ytterligare möjligheter för kassan att på ett enkelt och effektivt sätt få klart för sig i vilka fall myndigheten inte behöver kontrollera den enskildes förmögenhetsförhållanden ytterligare. Som vi tidigare angett innebär detta att beslut i dessa ärenden kan fattas snabbare, till fördel inte minst för den enskilde. Sammantaget anser vi att bör medges direkt- åtkomst till ifrågavarande uppgift om förmögenhet hos Skatte- verket. Sekretess och bestämmelser om uppgiftsskyldighet På samma sätt som gäller för de uppgifter som behandlats i avsnitt 11.3.2 kommer aktuella uppgifter om förmögenhet att omfattas av svagare sekretess hos . Främst med hänsyn till uppgifternas beskaffenhet anser vi emellertid att de får ett tillräck- ligt sekretesskydd hos kassan. Utökat elektroniskt informationsutbyte med Eftersom sekretess gäller för uppgifterna hos krävs en sekretessbrytande bestämmelse för att skall få lämna ut dem till kassan genom ett rutinmässigt elektroniskt informationsutbyte. En sådan bestämmelse finns redan i 7 § första stycket 5 skattedatabasförordningen, nämligen en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för gentemot kassan i den utsträckning det behövs för beräkning och kontroll av bostads- bidrag. Vi bedömer att denna bestämmelse är tillämplig även på det nu aktuella informationsutbytet. Av 7 § första stycket och 7 § andra stycket 6 skattedatabas- förordningen framgår att skall lämna ut uppgifter om förmögenhet till . Fråga är om bestämmelsen omfattar den uppgift som är aktuell. Om man enbart ser till ordalydelsen torde så vara fallet. Bestämmelsen torde emellertid ta sikte enbart på uppgifter om förmögenhet i de fall den skatte- pliktiga förmögenheten överstiger det fribelopp som anges i 19 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt.