sou · GWB384 · 2008-10-10 00:00:00 — Bestämmelsen reglerar att en rätt att köra motorfordon med alkolås beviljas efter ansökan. Rätten att köra är begränsad att gälla inom och till ett fordon som är utrustat med alkolås. I andra stycket anges definitionen av alkolås. Enligt utred- ningens förslag ska alkolås vara godkända av ett ackrediterat organ för att användas i alkolåssystemet samt ska de verkstäder som ska utföra installation, kalibrering och kontroll av alkolåsen vara ackrediterade. Detta förfarande får regleras närmare i föreskrifter av Transportstyrelsen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.2 och 5.2.5. I bestämmelsen anges vad som ska fogas till en ansökan om alkolås. Andra stycket anger den tidsfrist inom vilken ansökan ska ges in. Vid ett rattfylleribrott sker som regel en interimistisk återkallelse av körkortet. Den som på detta sätt fått sitt körkort återkallat torde ge in en ansökan om körkortsinnehav villkorat av alkolås för att få tillbaka sin förarbehörighet. Det är därför viktigt att den enskilde får information om möjligheten att ansöka efter körkortets omhändertagande. Denna möjlighet står öppen ända fram till att ett slutligt beslut om återkallelse ska fattas. Ansökningstiden har bestämts till senast från det att sökanden getts tillfälle att yttra sig inför ett sådant beslut. På så sätt kan den enskilde invänta ett lagakraftvunnet avgörande av skuldfrågan innan en ansökan görs. Om körkortet har varit återkallat interimistiskt och giltighetstiden har löpt ut, får en ansökan dock inte tas upp till prövning. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.2. Paragrafen reglerar att en sökande måste vara lämplig med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden för att ett körkortsinnehav villkorat av alkolås ska beviljas. Rekvisiten för lämplighet är i princip desamma som gäller vid meddelande av körkortstillstånd enligt 3 kap. 2 § KKL. Något krav på pålitlighet i nykterhetshänseende ställs dock inte i lagen om alkolås. En annan skillnad är att lagen om alkolås anger att sökanden inte får ha något annat drogmissbruk än alkohol. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.2. Paragrafen anger att villkorstiden med alkolås ska bestämmas till ett eller . En villkorstid ska gälla, om återkallelse av körkortet ska ske på grund av rattfylleri av normalgraden. Om återkallelse ska ske på grund av grovt rattfylleri eller om sökanden genom brottet återfallit i rattfylleri , gäller i stället en villkorstid . En tvåårig villkorstid ska även gälla, om återkallelse ska ske på grund av rattfylleri av normal- graden och sökanden har diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk. I tredje stycket anges att om körkortshavaren visar sig ha diagnosen alkoholberoende eller alkoholmissbruk under villkors- tiden och denna tidigare har bestämts till , ska den förlängas till . Om det finns anledning anta att körkortshavaren har ett sådant beroende eller missbruk, får denne föreläggas att ge in läkarintyg om dessa förhållanden. I fjärde stycket regleras att en villkorstid med alkolås inte får löpa med giltighetstid för återkallelse tills vidare eller spärrtid. Bestämmelsen aktualiseras exempelvis när en körkorts- havare i samband med ett rattfylleribrott har begått annat trafik- brott, för vilket giltighets- eller spärrtid ska gälla. I detta fall ska giltighets- eller spärrtiden löpa ut innan villkorstiden med alkolås börjar gälla. Bestämmelsen blir också tillämplig i det fall villkorstid med alkolås löper och körkortshavaren begår en förseelse som leder till att körkortet återkallas med giltighets- eller spärrtid som följd. I detta fall ska beslutet om körkortsinnehav villkorat av alkolås upphöra att gälla och villkorstiden förlängas i motsvarande mån. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.2, 5.2.3 och 5.2.4. Bestämmelsen anger att i de fall en ansökan inte ges in eller avslås ska körkortsingripandet bestå av en återkallelse av körkortet. Detta betyder att reglerna i 5 kap. KKL om återkallelse blir tillämpliga. Paragrafen anger att den giltighets- eller spärrtid som ska bestämmas inte får understiga den villkorstid som skulle ha bestämts vid bifall till en ansökan. Giltighets- eller spärrtiden ska alltså i dessa fall bestämmas till lägst antingen ett eller . ska den enskilde upplysas om genom delgivning i ärendet om körkortsingripande. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.3. Paragrafen reglerar körkortshavarens skyldigheter under villkors- tiden. Dessa får preciseras ytterligare i föreskrifter från Transport- styrelsen. I bestämmelsen anges att ett beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås kan undanröjas, om körkortshavaren bryter mot vad som sägs i 7 §. Som ytterligare rekvisit för att beslutet ska undanröjas krävs att körkortshavaren bedöms olämplig för körkortsinnehavet enligt 4 §. Vid undanröjande ska körkortet återkallas och reglerna i 5 kap. KKL om återkallelse tillämpas. Den giltighets- eller spärrtid som då ska bestämmas får inte understiga vad som återstår av villkorstiden. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.4. Bestämmelsen reglerar att ansökan om utfärdande av nytt körkort utan villkor om alkolås inte får prövas innan villkorstiden har löpt ut. För att ett sådant körkort ska utfärdas krävs körkortstillstånd. Den lämplighetsprövning som görs vid utfärdande av nytt körkort efter återkallelse ska därmed göras även vid utfärdande av nytt körkort efter en villkorstid med alkolås. En indikator på att körkortshavaren är lämplig i nykterhetshänseende utgör det förhållandet att inga eller ett enstaka startförsök under alkohol- påverkan registrerats i alkolåsets minne . Det krävs inte att körkortshavaren avlägger nytt förarprov efter villkorstidens utgång. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.3. Paragrafen anger att Transportstyrelsen fattar beslut och prövar övriga frågor enligt denna lag samt att beslut gäller , om inte annat anges. I paragrafen återfinns även överklagande- bestämmelser. I förslaget till förordning om alkolås anges att Transportstyrelsen meddelar de föreskrifter som anges i paragrafen. 10.2Förslag till lag om ändring i körkortslagen I paragrafen har en upplysning införts i sista stycket om att lagen om alkolås gäller när körkort ska utfärdas efter att villkorstid med alkolås löpt ut. Tillägget i första stycket innebär att förarprov inte får avläggas om villkorstid med alkolås löper. Körkortshavaren kan därmed inte skaffa en ny förarbehörighet med alkolås. Tillägget i paragrafen har behandlats i avsnitt 5.2.7. Bestämmelsen reglerar möjligheten att anordna förarprov i privat regi. För detta krävs tillstånd från Transportstyrelsen. Styrelsen bestämmer vilka förarprov som kan omfattas av sådant tillstånd. Paragrafen reglerar vidare under vilka förutsättningar tillstånd kan ges. Möjligheten att utfärda bevis om avlagda prov får betydelse bl.a. om körkortsaspiranten avlagt delprov och därefter byter trafikskola. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.3.2 och 8.3.5. Bestämmelsen anger under vilka förutsättningar Transportstyrelsen får återkalla tillstånd att anordna förarprov. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.3.2 och 8.3.5. I paragrafen anges att det krävs förordnande från Transport- styrelsen för att få förrätta förarprov. Enligt det s.k. tredje körkortsdirektivetTPF1FPT, som medlemsstaterna ska börja tillämpa senast 1TP PT och rådets direktiv /126/EG av om körkort, EUT L 403, 30.12.2006, s. 18, Celex 32006L0126. , får en förarprövare vid körprov inte vara yrkesverksam som trafiklärare vid en trafikskola. Enligt den svenska lagstiftningen om trafikskolor kan förutom trafiklärare även utbildningsledare bedriva undervisning. I bestämmelsen har därför begreppet utbildare valts i stället för trafiklärare, i syfte att inkludera samtliga som undervisar körkortsaspiranter. Utbildnings- ledare som inte har någon del i den direkta undervisningen av elever bör dock kunna förordnas. Andra styckets stadgande om att förarprov får avläggas som delprov innebär att detta förfarande, som tillämpas enbart inom skolväsendet, blir tillåtet även för andra anordnare. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.2.1, 8.3.2 och 8.3.5. Bestämmelsen anger under vilka förutsättningar Transportstyrelsen får återkalla förordnande att förrätta förarprov. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.3.2 och 8.3.5. Bestämmelsen reglerar omfattningen av den tillsyn som ska bedrivas över anordnande av förarprov i privat regi. Tillsynen ska omfatta såväl enskilda förarprövare som den bedrivna förarprov- verksamheten. Den ska utövas av Transportstyrelsen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.3.2 och 8.3.5. Tillägget i första stycket innebär att ett körkort blir ogiltigt efter att villkorstiden med alkolås löpt ut. Tillägget i paragrafen har behandlats i avsnitt 5.2.3. Tillägget i andra stycket innebär att kunskapsprov för förarbevis inte får avläggas innan villkorstid med alkolås löpt ut. Körkortshavaren kan därmed inte skaffa förarbevis under villkors- tiden med alkolås. Tillägget i paragrafen har behandlats i avsnitt 5.2.7. 6–8 §§ Tilläggen i dessa bestämmelser innebär att uppsikt under övningskörning inom polisväsendet eller Försvarsmakten inte får utövas av den vars körkortsinnehav varit villkorat av alkolås. Detsamma gäller godkännande som handledare för den som övningskör. Ett sådant godkännande ska också upphöra att gälla, om handledarens körkort villkoras av alkolås. Tilläggen innebär att motsvarande undantag som gäller i dessa hänseenden för den som har eller har haft sitt körkort återkallat gäller även för den som har eller har haft ett körkortsinnehav villkorat av alkolås. Tilläggen i bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.2.7. Tillägget i andra stycket upplyser om att 12 §, som innehåller en hänvisning till lagen om alkolås, enbart gäller de som har gällande körkort. Ändringen i paragrafen möjliggör för Transportstyrelsen att meddela beslut om interimistisk körkortsåterkallelse, om det på sannolika skäl kan antas att körkortsinnehavet kommer att villkoras av alkolås. Detta beslut får sedan ersättas med ett beslut om körkortsinnehav villkorat av alkolås. Ändringen i bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.2. I bestämmelsen har en upplysning införts om att lagen om alkolås ska tillämpas, om den som har körkort har gjort sig skyldig till rattfylleri på grund av alkoholförtäring. I paragrafen har en möjlighet att överklaga Transportstyrelsens beslut i fråga om tillstånd och förordnanden enligt 3 kap. 4 c – f §§ införts. Utredningen har föreslagit att författningsändringarna ska träda i kraft . Genom lagen om alkolås ska lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse upphöra att gälla. Bestämmelserna i den upphävda lagen bör dock tillämpas för den som fått ansökan beviljad enligt lagen och för vilken villkorstiden inte löpt ut innan lagen upphör att gälla. Sådana förordnanden att förrätta förarprov som har meddelats enligt äldre bestämmelser ska fortfarande gälla. Alkolås till rattfyllerister samt vissa andra En särskild utredare ska föreslå ett system där de som dömts för rattfylleri i princip bara kan ta nytt eller få tillbaka sitt körkort på villkor att de enbart använder fordon med alkolås. Härvid ska även övervägas hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse ska kunna förbättras och bli en del av detta system. Utredaren ska se över hur den enskildes kostnader för del- tagande i programmet med villkorlig körkortsåterkallelse och för det nya systemet med alkolås för rattfylleridömda, ska kunna begränsas. För att provverksam- heten ska bli effektiv och flexibel ska utredaren även se över möjligheterna att lämna över hela eller del av provverksamheten till privata aktörer. Utredaren ska lämna de författningsförslag, bland annat när det gäller övergångsbestämmelser, som övervägandena ger upphov till. Uppdraget ska redovisas . dödas 400–500 personer och tusentals personer skadas svårt till följd av vägtrafikolyckor. Antalet dödade i olyckor inom vägtrafiken utgör ungefär en femtedel av det totala antalet dödade i olyckor. beslutade att det långsiktiga målet för trafik- säkerheten ska vara att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet samt att vägtransportsystemets utformning och funktion ska anpassas till de krav som följer av detta. Det anfördes att det från etisk utgångs- punkt inte kan accepteras att människor dödas eller skadas allvarligt i trafiken (prop. 1996/97:137 s. 15). Rattfylleriet är en av de största riskfaktorerna i trafiken och ett av de största hindren mot att uppnå nollvisionen. Rattfylleri , ofta i kombination med andra riskfaktorer som trötthet, bristande bältesanvändning och för hög hastighet, gör att risken att råka ut för en trafikolycka med dödsfall, eller svåra personskador, ökar dramatiskt jämfört med olycksrisken för andra förare. Rattfylleri är, enligt djupstudier av dödsolyckor, inblandat i en fjärdedel av alla dödsolyckor i trafiken. beräknas 100–120 personer dö och många fler skadas till följd av rattfylleriolyckor. Andelen omkomna personbilsförare med alkohol i blodet har ökat . Av de bilförare som dödades i trafikolyckor 2006 var alkoholpåverkade. Av dessa var kvinnor och var ungdomar i åldern 18–. De övergripande alkoholpolitiska målen är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, vilket ska uppnås genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen och genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende. I den nationella handlingsplan som beslutade om (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144) nämns som ett särskilt prioriterat delmål att alkohol inte ska förekomma i trafiken och att insatserna för att reducera de alkoholrelaterade olyckorna i trafiken och minska antalet rattfylleribrott behöver förstärkas. Det finns ingen heltäckande statistik över rattfylleriets omfattning. Enligt en studie av rattfylleriets omfattning i tre län (, och ) från () utförs dock av alla resor på väg med motorfordon av rattfulla förare. Antalet lagförda rattfyllerister ökar. Ökningen antas dock till stor del bero på att polisen genomför allt fler alkohol- och drog- kontroller. lagfördes ca 12 400 personer för rattfylleri. En stor andel av dem som lagförs för rattfylleri har alkoholrelaterade problem eller missbrukar droger. En tredjedel hade dömts för rattfylleribrott tidigare. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Den vars körkort ska återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri kan få körkortet villkorligt återkallat enligt 5 kap. 12 § körkortslagen och lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Detta innebär att personen får rätt att fortsätta att köra bil på villkor att alkolås används. Försöks- verksamheten med alkolås i personbilar har pågått i tre län. utvidgades verksamheten till att omfatta hela landet samt till att omfatta även körkortsbehörigheter för lastbil och buss. Efter en villkorlig körkortsåterkallelse är endast körning i tillåten och villkorstiden är . Försöks- verksamheten är avgiftsfinansierad och deltagande i denna påverkar inte den straffrättsliga sanktionen. Försöksverksamheten ska pågå till och med . Det alkolås som används i försöken är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningslås. Före start av fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke varefter utandningsluften kontrolleras. Under färden görs förnyade blåskontroller med oregelbundna intervall. Deltagarna i alkolåsförsöken måste inte bara installera alkolås utan även delta i ett uppföljningsprogram och uppvisa ett nyktert levnadssätt. måste de genomgå en läkarkontroll med blodprovstagning. Alkolåset kontrolleras och dess dataminne registrerar samtliga blåsförsök. För att deltagarna ska få fortsätta i alkolås- programmet krävs att de inte gör mer än enstaka startförsök med alkohol i utandningsluften och att de genom blodprover kan påvisa ett nyktert levnadssätt. Kostnaderna för att delta i hela alkolåsprogrammet är ca . Dessa består av administrativa avgifter, läkarintyg och blodprover, hyra för alkolås och utfärdande av körkort. av dem som gjort sig skyldiga till rattfylleri väljer att delta i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåter- kallelse. Utvärderingar från och Transportøkonomiskt Institutt i (TØI rapport 905/2007, Försök med alkolås i ) visar dock att resultaten för dem som deltar är positiva. Bland de personer som har deltagit har återfallen i rattfylleri sjunkit från tidigare genomsnittligt återfall till de deltagit i försöken. Även en kvarstående rehabiliterande effekt efter avslutat program har kunnat iakttas. Andra positiva effekter av att deltagarna kraftigt har minskat sin alkoholkonsumtion är att antalet polisrapporterade trafikolyckor, behovet av sjukhusvård och sjukskrivning har minskat . De ca hälften av försöksdeltagarna som inte fullföljer programmet återfaller i stor utsträckning i rattfylleribrott. Enligt TØI:s studie bör programmet bli enklare, billigare och mer differentierat för att fler ska välja att delta. Vad skulle alkolås till rattfyllerister innebära? Ungefär 800 av de förare som är inblandade i polisrapporterade personskadeolyckor misstänks vara påverkade av alkohol eller droger. Om dömda rattfyllerister som vill köra bil tvingades installera alkolås visar en studie genomförd av VTI att antalet polisrapporterade personskadeolyckor skulle minska med drygt 80 efter genomförandet (VTI rapport 552, utgivningsår , Trafiksäkerhetseffekter av alkolås). Den samhällsekonomiska vinsten skulle enligt beräkningarna bli . Beräkningarna bygger på att de som döms för rattfylleri får alkolås installerat. Vid beräkningen har hänsyn tagits till att de som återfaller i rattfylleri redan använder alkolås. Ett problem är att många rattfyllerister kör utan körkort och att en stor andel använder någon annans bil. av rattfylleristerna inblandade i trafikolycka med person- skador har fått sitt körkort indraget, och har aldrig haft något körkort. Dessa grupper har också en mycket hög återfallsfrekvens. Alltför hårda regler för att återfå körkort kan leda till att en större andel riskbenägna förare hamnar utanför körkorts- systemet. ansvarar för anordnande av teori- och körprov för körkort. har antalet godkända körkortsprov för B-behörighet varierat mellan drygt 102 000 och 119 000 medan antalet prov som genomförs stadigt har ökat från 151 842 prov till 238 451 prov . har haft problem att möta efterfrågan på prov, vilket har lett till långa väntetider för att få ta körkort. Enligt budgetpropositionen , prop. 2007/08:1, utgifts- område 22, s. 35, avser regeringen att se över möjligheterna att lämna över hela eller del av provverksamheten till privata intressen. I och rådets direktiv /126/EG av om körkort (EUT L 403, 20.12.2006, s. 18, Celex 32006L0126 (tredje körkortsdirektivet) finns bestämmelser om vilka kunskaper som ska krävas för att få körkort samt om minimikrav för personer som fungerar som prövare vid körprov. Effektiva åtgärder mot rattfylleriet är nödvändiga för att få ner olyckstalen och kunna nå högt ställda trafiksäkerhetsmål. Mot bakgrund av att rattfylleri är en av de största bidragande orsakerna till trafikolyckor med död eller allvarlig personskada som följd, finner regeringen det angeläget att kunna utöka användningen av alkolås för rattfyllerister och därigenom förhindra återfall i rattfylleri. Körkort och att kunna köra bil har ofta stor betydelse för tillgängligheten och den fria rörligheten. Långa köer för att kunna ta körkort kan antas ha negativa effekter på bland annat möjligheterna att få jobb och i övrigt delta i samhällslivet. Att kunna ta körkort utan långa administrativa väntetider har särskilt stor betydelse på orter där den kollektiva trafiken är mindre väl utbyggd. Antalet körkortsaspiranter och framför allt antalet prov som dessa vill genomföra varierar kraftigt över året och mellan olika år. Köerna för att genomföra körkortsprov hos har därför varit långa. Att åtgärda köproblemen har varit svårt på kort sikt inom ramen för organisation, delvis för att det krävs lång utbildning för att bli förarprövare. För att klara detta problem krävs en mer flexibel organisation för körkortsprov. Om fler aktörer skulle få möjligheter att anordna prov skulle troligen möjligheterna att möta variationer i antalet prov öka. Möjligheterna att lämna över hela eller delar av provverksamheten till privata aktörer bör därför utredas. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse har visat goda resultat. En ökad användning av alkolås är dock önskvärd för dem som har gjort sig skyldiga till alkoholrattfylleri. En särskild utredare ska lämna förslag till ett system där dömda rattfyllerister i princip bara kan ta nytt eller få tillbaka sitt körkort på villkor att de använder fordon med alkolås. Härvid ska även övervägas hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse ska kunna förbättras och bli en del av systemet. Deltagande i alkolåsprogrammet är lönsamt för samhället och individen. Förutom de rent trafiksäkerhetsmässiga vinsterna har de som fullföljer programmet färre sjukskrivningsdagar och ett mindre behov av sjukvård. Det är därför viktigt att öka ratt- fylleristers incitament att delta i alkolåsprogrammet. En orsak till att så få väljer att delta i alkolåsförsöket är att de anser att det är för dyrt. Det är dock olyckligt om deltagande i programmet styrs av en persons betalningsförmåga. Utredaren ska därför överväga hur individens kostnader för alkolåsprogrammet ska kunna begränsas. Utredarens överväganden om kostnader för den enskilde ska även gälla det nya system som utredaren ska föreslå, där rattfylleridömda i princip bara kan ta nytt eller återfå sitt körkort med alkolåsvillkor. På grund av att antalet körkortsaspiranter och det antal prov dessa vill genomföra varierar så kraftigt och mellan olika år har problem med långa köer till körkortsprov uppstått. Den fördröjning detta innebär för dem som vill ta körkort kan antas vara negativ för deras möjligheter att exempelvis få arbete och delta i samhällslivet i övrigt. För att körkortsprovverksamheten ska bli mer effektiv och flexibel ska möjligheterna att lämna över hela eller delar av provverksamheten till privata aktörer utredas. Tredje körkortsdirektivets kompetens- krav för förarprövare måste beaktas vid förändringar av systemet. Det är också viktigt att se till rättssäkerhets- och tillgänglighets- aspekter och till de konsekvenser förändringarna kan få för olika grupper av medborgare och företag. Förutsättningar, utformning och konsekvenser av att hela eller delar av provverksamheten kan utföras av privata aktörer efter tillstånd ska därför analyseras. Utredaren ska lämna de författningsförslag, bland annat när det gäller övergångsbestämmelser, som övervägandena ger upphov till. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar.