sou · GVB39 · 2008-01-01 00:00:00 — Vid Georg-August-Universität Göttingen studeras ämnet skandi- navistik med svenska, norska eller danska som huvud- eller biämne till BA och MA. Svenska kan även läsas som hobbyämne. Forskar- utbildning och SI-lektor finns. Offentliga läsningar med författare och översättare samt visning av nyare nordisk film har ordnats i samarbete med andra arran- görer. Vid , avdelningen för skandinavistik, läser de flesta studenterna till en MA med skandinavisk språk- och littera- turvetenskap som huvud- eller biämne. Många väljer svenska som första språk. planerar att lägga ned avdelningen och har dragit in lektorstjänsten i svenska. Vid Ruprecht-Karls-Universität erbjuder språkcentrum kurser i svenska för alla studenter. De flesta är medicin-, juridik- och peda- gogikstudenter. Svenska ges vid språkcentrum vid Friedrich-Schiller-Universität som obligatorisk del i vissa studier (bl.a. interkulturella studier), men även som hobbyämne. Studierna kan ge universitetscertifikat i svenska. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid Christian-Albrecht-Universität läses svenska som huvud- eller biämne inom nordisk filologi till magisternivå. Ett stort antal studenter har svenska som extraämne, främst inom medicin, juridik och ekonomi. Aktivt arbete med att synliggöra med författarläsningar, konferenser och symposier görs. Forskarutbild- ning finns. Vid zu kan svenska och övriga nordiska språk läsas som huvudämne till BA och MA. Undervisning i svensk/nordisk litteraturvetenskap ges på tyska. Studenter inom pedagogik- och vårdutbildningar läser svenska med sikte på praktik i . Forskarutbildning och SI-lektor finns. Vid undervisas i svenska på språkcentrum. Kurserna vänder sig till studerande vid alla fakulteter. Studenterna kompletterar studier i ekonomi, naturvetenskap, kulturvetenskap eller lärarutbildning med svenska. Vid Johannes-Gutenberg-Universität , lingvistik samt nordeuropeiska och baltiska språk och kulturer, ges svenska för studenter från alla fakulteter. Här under- visas också i norska, danska, finska, estniska, lettiska, litauiska, isländska och färöiska (i mån av tillgång på lärare). Vid läses svenska av ekonomistudenter som biämne samt av hobbystudenter från alla fakulteter. När nuvarande svensklektor går i pension upphör undervisningen. Vid Marburg ingår svenska i programmet Språk och kommunikation. Därutöver finns många hobbystudenter (historiker, statsvetare och sociologer). Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser översättningssymposier, utställningar, föredrag och författarbesök synliggörs . Vid Ludwig-Maximilians-Universität läses nordisk filologi som huvud- eller biämne till BA och MA. Tyngdpunkten ligger på litteraturstudier. Studenterna förväntas dock lära sig ett nordiskt språk aktivt och kunna läsa på de andra språken. Ett nordiskt språk kan också läsas som extraämne. Forskarutbildning och SI-lektor finns. Man samarbetar med förlag, t.ex. i samband med författarbesök, och ordnar läsningar för allmänheten. Vid Westfälische Münster kan svenska läsas som huvud-, bi- eller extraämne. Forskning med inriktning på bedrivs inom litteratur- och kulturvetenskap. Vid språkcentrum erbjuds kurser i svenska för studenter från alla fakulteter. Vid språkcentrum kan svenska läsas som bi- eller extraämne. Blivande jurister och ekonomer kan läsa svenska som tredje främmande språk. Fackspråklig inriktning finns. För historiker och statsvetare finns en översättningskurs. Kurserna förbereder för studier och arbete i . Vid Hochschule Stendal kan svenska läsas som fristående kurs av alla studenter. Vid språkcentrum ges kurser i svenska för studenter från alla fakulteter. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid kan svenska läsas som huvud- eller biämne till BA och MA. Studieinriktningen är främst litteratur- vetenskaplig. Svenska kan även läsas som hobbyämne och kombi- neras med alla humanistiska ämnen. är aktivt i ett skandinavistnätverk med institutionerna i , och . På språkcentrum vid ges undervisning i svenska för studenter från alla fakulteter, men speciellt för arkitekturstudenter som ska på Erasmusutbyte. Studierna kan ge universitetscertifikat i svenska. Svenska kan läsas vid som biämne och vid som första eller andra främmande språk. Svenskundervisning ges vid för studenter med internationella relationer som inriktning. Studenternas huvudämnen är ekonomi, juridik och statsvetenskap. Vid Eötvös Loránd Tudományegyetem (Eötvös Loránd Univer- sity) är svenska huvud- och examensämne och kan läsas till BA och MA. Man kan också läsa skandinavistik i kombination med annat ämne, vanligen något humanistiskt. Forskarutbildning och SI- lektor finns. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid de la República är svenska ett extraämne. Inom svenskämnet undervisas även om sociala, politiska och kulturella förhållanden i . Nordisk litteratur är ett tillvalsämne inom vilket man kan specialisera sig. Undervisningen i nordisk litteratur ges på spanska och litteraturen läses i översättning. Lektorn håller externa föredrag om ämnen med nordisk anknyt- ning. Den svenska kolonin har bildat ett svenskt-uruguayanskt kulturinstitut med aktiviteter för studenter och allmänhet. Svenskundervisning bedrivs vid 28 institutioner, ofta inom ämnet Scandinavian studies som innefattar realiakurser på engelska om olika aspekter av svenskt kultur- och samhällsliv. En förskjutning från heritage students (studenter med svenskt påbrå) till en mera allmän rekrytering har skett under det senaste årtiondet. Univer- siteten har ofta krav språkstudier (Language Require- ment) och svenska är då ett av alternativen. är konkur- rensen hård, i första hand från arabiska och asiatiska språk, där många universitet nu etablerar sig. Ingen SI-lektor finns för närva- rande. Vid kan svenska läsas som huvud- eller biämne till en BA och som del av en MA eller forskar- utbildning i kombination med litteratur, film, medeltidsstudier eller folkloristik. Danska, norska, finska och fornnordiska studeras också. Svenska läses vid . Scandinavian Studies kan läsas som biämne på grundnivå. Inom detta väljes svenska eller norska. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Svenska undervisas i öppna kvällskurser för studenter och allmän- het. Inga poäng ges. Vid kan man välja svenska eller norska inom huvudämnet Scandinavian Studies (stu- dier). Svenska finns också som biämne. erbjuder språk-, litteratur-, film- och kulturkurser. Svenska kan läsas som huvudämne i en BA. Huvuddelen av studenterna läser dock svenska för att uppfylla kravet studier i främmande språk. Vid bibliotek finns en av de största samlingarna av svensk litteratur i . Kulturella aktiviteter arran- geras tillsammans med at Augustana och . är ett av största och har utpräglad forsknings- inriktning. Skandinavistik kan läsas som huvudämne vid Depart- ment of Germanic Languages and Literatures. De flesta läser dock svenska/skandinavistik som enstaka kurs i kombination med andra ämnen, t.ex. historia eller statsvetenskap. Kurser på engelska i skandinavisk litteratur och film kombineras med litteratur-, film- och teatervetenskap. Inom forskarutbildningen kan man välja skandinavisk litteratur som biämne (minor area of concentration). Svenskan och skandinavistiken har en stark ställning vid institu- tionen. En ny webbplats görs för Scandinavian Studies, som ska fungera som information till en vidare publik också utanför gränser. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser är ett s.k. Research I University och tillåter studenter att ha skandinavisk litteratur och kultur som del i en BA. Under- visningen ges vid , , Literatures and Cultures. Många studenter i statsveten- skap, sociologi m.fl. ämnen läser kurser om som minor concentration. Dessa kurser är på engelska och drar ett stort antal studenter. Studenter som behärskar ett nordiskt språk läser kurs- litteratur och kompletterande litteratur på originalspråket. finns språkundervisning bara som fristående kurser. Svenska är ett av femton språk att välja bland inom German and Scandinavian Studies. Vid kan svenska läsas som huvud- () eller biämne, men också pga. kravet studier i främmande språk för en BA. Svenska kan också ingå som biämne i en MA. Ett fåtal läser svenska för language citation. Svenska samhällsteman tas upp i en del kurser, t.ex. den svenska miljölagstiftningen inom juridik och kvinnofrågor inom sociologi. Kvällsuniversitetet erbjuder en ettårig nybörjarkurs, där de flesta är hobbystudenter. Svenska kan läsas som biämne inom Scandinavian studies vid . Svenska ingår i Scandinavian Studies Program som biämne och varvas med norska. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Studenter av alla slag läser svenska vid , Scandinavian and Dutch. Svenska kan studeras som extraämne. Undervisning ges i svenska och Scandinavian Studies. Det senare kombineras som huvud- eller biämne med engelska, historia och/eller statsvetenskap. ordnar en varje höst och besök av svenska författare, musiker och forskare. 2007 arrangeras ett stort Linnésymposium. Svenska kan läsas som extraämne vid . Svenska studeras vid som biämne i tre terminer med möjlighet till en extra termin för självständiga studier. En del studenter fortsätter med masterstudier i interna- relationer eller med Sverige-/Skandinavienrelaterad forsk- ning. Svenska stipendiater och utbytesstudenter knyts på olika sätt till undervisningen i svenska. Svenska kan läsas inom The Swedish Program/. Kurser på engelska ges om svensk film och litteratur. Studenterna kan läsa kurser inom Scandinavian studies med en major eller minor concentration i ämnet. Svensklektorn är en aktiv kulturförmedlare, bl.a. som översättare av svensk litteratur och dramatik. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid Studies/ges undervisning i svenska med inriktning på översättning. Kurser hålls i samarbete med Scandi- navian House. Certificate in Foreign Languages (Scandinavian) kan erhållas. Svenska kan läsas på tre nivåer vid Self-Instructional Language Program (SILP) och läses bl.a. av studenter inom utbytesprogram- met med . Svenska kan läsas som biämne (Scandinavian Studies) i en BA vid . Vid ges kurser i svenska liksom i danska, finska, norska samt om skandinavisk litteratur och kultur- och samhällsliv. Man kan läsa Scandinavian studies som biämne eller German with Scandinavian focus som huvudämne. Studenterna kommer från alla fakulteter. Skandinaviska ämnen kan även väljas som huvudområde i forskarutbildningen i jämförande litteraturvetenskap. Nybörjarsvenska startar vid ; svenska varvas med finska. Vid languages and literatures kan svenska läsas , men inte som examensämne. Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Svenska kan läsas som extraämne vid . Vid kan studenter ha Scandin- avian studies som huvudämne med inriktning på svenska. Många väljer att kombinera svenska med huvudämnesstudier i historia, socialvetenskap, arkitektur eller musikvetenskap. Forskarutbild- ning finns. är den största skandinavistik- institutionen i . Mer än 2 000 studenter strömmar igenom de kurser som ges. Förutom i litteratur och språk under- visas i skandinavisk statsvetenskap, historia, film och folkloristik. Svenska kan läsas som huvudämne till BA och MA. Följande examina finns också: BA i Scandinavian Area Studies, MA i Scandi- navian Languages and Literature, MA i Scandinavian Area Studies with emphasis on Political Science, History or Folklore and Mythology, och PhD i Scandinavian Language and Literature. Två av lärarna har svenska som modersmål och är specialiserade på svenska språket och litteraturen. De flesta lärarna har kombi- nerade tjänster och är även knutna till t.ex. Women Studies, Textual Studies och European Studies. Forskning bedrivs i svensk litteratur. Av huvudämnesstudenterna kombinerar två tredjedelar svenskan med kommunikationsvetenskap, statsvetenskap, ekonomi, cell- och molekylärbiologi, neurobiologi, redovisning, antropologi eller historia. Studenter på MA- och PhD-nivå fokuserar på svenska språket och litteraturen eller film. arrangeras intensivkurser i nybörjarsvenska och -norska (Scandinavian Sum- mer Institute). Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser Vid kan studenterna välja svenska, norska, danska, finska eller isländska som kan läsas till BA och MA. Flera hundra studenter på grundnivå följer kurser i Literature in Translation, dvs. nordisk litteratur i översättning till engelska. Undervisning om finns inom litteraturvetenskap och historia. Svenska kan läsas som del av en BA inom Scandinavian Studies Certificate Program vid . Svenskundervisning finns vid (), () och (). Svenska kan läsas som andra eller tredje språk. På CSS återfinns studenter med allmänt intresse för det svenska språket, samhället och kulturen. Mycket tid ägnas vid alla universitet åt det sociala, politiska och ekonomiska systemet i . En SI-lektor undervisar vid både MGLU och CSS. På BGU är svenskstudenternas huvudämnen internationella relationer och internationell turism. Svenska studeras som biämne och är obligatoriskt för en del av dem som läser engelska. Studenterna specialiserar sig i övrigt inom diplomati, internationell rätt, internationella ekonomiska relationer eller internationell turism. På MGLU studeras språk med inriktning på pedagogik, översätt- ning eller språkvetenskap. Svenska läses som biämne eller tredje ämne (kvällsstudier) inom översättarfakulteten, fakulteten för interkulturell kommunikation och fakulteten för tredje språk. CSS attraherar besökare med allmänt intresse för och erbjuder kurser i svenska och om . Föreläsningar ges i , liksom information om högre studier i och stipendie- möjligheter. Möten med svenskar (lärare, författare, tolkar m.fl.) Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser ordnas och svensk film visas. Centret informerar om kulturella aktiviteter med Sverigeanknytning samt ordnar konferenser. Ett svenskt centrum med undervisning i svenska har öppnats vid . Svenska är det största språket vid jämförande språk- och litteraturvetenskap vid . Svenska kan liksom övriga nordiska språk läsas som huvudämne. Inom modulen Östersjöstudier kan svenska eller danska kombi- neras med finska, ett baltiskt språk, polska eller ryska. Introduk- tionskurserna i Östersjöstudier inkluderar i hög grad . Kurserna omfattar historia, samhälle, kultur- och språkpolitik, europeisk integration och internationellt utvecklingssamarbete. Dessa kurser läses av studenter från olika fakulteter och ämnen. Det stora intresset har medfört att undervisning i svenska nu även ges vid språkcentrum. ger ut institutionens serie Wiener Studien zur Skandinavistik och Wechselbeziehungen . Institu- tionen är också aktiv i att arrangera vetenskapliga konferenser inom Östersjöstudier. Forskarutbildning och SI-lektor finns. I flera västeuropeiska länder har små språk drabbats av nedskärningar som följd av prioriteringar vid universi- teten. Svenskan hävdar sig väl i förhållande till t.ex. de andra nordiska språken, men undervisningen i svenska har ändå lagts ned vid ett par universitet i och ett i . Svenskans ställning har också försvagats vid olika universitet i och . har intresset för att studera svenska ingalunda avtagit. Tvärtom rapporteras från flera univer- sitet i att många som vill läsa svenska inte kan beredas plats. I och har antalet högskolor med svensk- undervisning ökat . Svenskundervisningen i utlandet bakgrund, nuläge, tendenser I sammanhanget är det av intresse att se på situationen i den svenska högskolan. Också här har undervisningen i språk, särskilt de mindre utbredda, svårigheter på sina håll. Behovet av en ordning som garanterar att vissa språk studeras någonstans i systemet har blivit mer uppenbart. utarbetades ett förslag rörande vilka språk som är av nationellt intresse och därför bör omfattas av särskilda åtaganden (DnrU2006/3081/UH). Ett av kriterierna var nyckelspråk för ur ett handels- och kom- munikationsperspektiv. Efter remissbehandling har detta lett till vissa uppdrag till olika högskolor i regleringsbrevet . Att reciprocitet länder emellan ska gälla i detta sammanhang är givet, men vi vill ändå påpeka att ett visst språks ställning i inte torde vara utan betydelse för hur svenska språket värderas och behandlas i det land där respektive språk talas. 3Andra länders insatser för sina språk Förutsättningarna för insatser för att stärka det egna språket skiljer sig självfallet mellan länder med mer utbredda språk – som , , och – och andra. Vi redovisar översiktligt hur man arbetar i de länder som vi bedömer som närmast jämförbara med , nämligen grannländerna , och samt . Undervisning i danska språket och litteraturen och om danskt samhällsliv bedrivs vid ca 90 universitet i ett trettiotal länder. Ungefär 3 000 studenter omfattas av undervisningen. Danska statens stöd består sammanfattningsvis i: bistånd till universitet vid urval till lektorat och andra lärar- tjänster, rese- och expensbidrag till vissa lektorer samt flyttbidrag, enskilda tillägg till lektorer, t.ex. bidrag till sjukförsäkring om anställningen inte omfattar en sådan, bidrag till universitet för lön till lektor eller motsvarande, bidrag till universitet för inköp av litteratur, läromedel och annat undervisningsmaterial samt för gästföreläsare, konferen- ser o.d., sommarkurser i för lektorer och, i mån av plats, andra lärare, regionala konferenser för lektorer och andra lärare, doktorandstipendier till lektorer, kontakt med och information till lektorer och universitet. Andra länders insatser för sina språk Danska lektorer finns vid ca 35 universitet och är anställda av respektive universitet. De flesta får ett ekonomiskt bidrag från . Lektoratsudvalget, en rådgivande nämnd knuten till Univer- sitets- och Bygningsstyrelsen, medverkar vid strategiska och veten- skapliga bedömningar rörande lektoratsverksamheten och vid avvägningar rörande det löpande stödet till lektorer och institu- tioner. Dessutom står udvalget för bedömning och urval vid till- sättning av lektorat och vid tilldelning av doktorandstipendier. Ordföranden utnämns av vetenskapsministern och är nordist. Fler- talet övriga ledamöter utses av Rektorskollegiet (de danska hög- skolerektorernas sammanslutning) och är sakkunniga inom respektive det tyskspråkiga, det anglosaxiska, det romanska och det slaviska området. Dessutom utnämns en ledamot av Kulturminis- teriet. Utlandslektorerna har en akademisk examen med minst fem års studier bakom sig. Några är doktorer. Detta liksom förekomsten av särskilda doktorandstipendier ska ses mot bakgrund av att lekto- raten ursprungligen tillkom i syfte att ge doktorander möjlighet att fullfölja avhandlingsarbete i annat land. Intresse och fallenhet för forskning, undervisningserfarenhet samt särskilda språkliga, per- sonliga eller kulturella förutsättningar för att arbeta vid berört universitet, bl.a. som kulturförmedlare, tillmäts vikt i urvalspro- cessen. Att lektorerna medverkar som föredragshållare, i radio- och tv- program samt arrangerar eller deltar i kulturella evenemang ses som ett viktigt led i främjandet av dansk kultur i utlandet. Stödet till undervisningen i danska och dansk kultur i utlandet uppgick till sammanlagt , motsva- rande . Undervisning i finska förekommer vid drygt 100 universitet i cirka 30 länder för omkring 4 000 studenter. Det statliga stödet består sammanfattningsvis i: förmedling till utländska universitet av ca 25–30 gäst- professorer, lektorer och språkassistenter samt av praktikanter (finskstuderande) och gästlärare för kortare perioder, Andra länders insatser för sina språk allmänna bidrag till universitet efter prövning i varje enskilt fall (material, fack- och skönlitteratur, tidningar, läromedel, AV- material osv. fortbildningsdagar i samt regionmöten i utlandet för berörda lärare, introduktionskurser för nya lärare, råd och information till institutioner och lärare, t.ex. broschy- rer och nyhetsbrev, samt en interaktiv webbplats Suomitori () som diskussionsforum för lärare och studen- ter, stipendier för studier och forskning i finska i , språkpraktikplatser i för utländska finskstuderande, sommarkurser i för utländska studenter i samarbete med finska universitet, Internetkurser i finska. Ansvarigt för verksamheten är Centret för internationellt person- utbyte (CIMO) som lyder under . En rådgivande delegation bestående av experter från universitet är knuten till centret. 25–30 universitetslärare är genom arbetskontrakt knutna till CIMO. Kontrakt ingås ofta men kan förnyas till för lektorer och för gästprofessorer. I allmänhet har läraren avtal med både CIMO och det mottagande och uppbär därmed en hemlön från och lokal lön från univer- sitetet, vilket sammanlagt motsvarar lönen för en universitetslektor i . Därtill betalar CIMO ett rese- och flyttbidrag samt speciella tillägg för medföljande familjemedlemmar. Särskilt ekono- miskt stöd utgår därutöver till f.n. 17 universitet efter prövning i varje enskilt fall. Av en utlandslektor krävs examen motsvarande filosofie magis- ter med ämnesstudier eller minst 40 poäng i finska språket, öster- sjöfinska språk eller finsk-ugriska språk. Man ser gärna att lektorn även har studerat finsk litteratur och kultur samt har erfarenhet av undervisning i finska som främmande språk och av undervisning på universitetsnivå. En gästprofessor ska ha minst en filosofie licen- tiat-examen och vetenskapliga meriter i finska eller därmed besläk- tade språk. Stödet till undervisningen i finska och finsk kultur i utlandet uppgick till , motsvarande ca . Andra länders insatser för sina språk Mellan 5 000 och 6 000 studenter vid ca 140 universitet i 36 länder läser Norgeskunskap, som innefattar studier i norska språket. Det statliga stödet har som uttalat syfte att främja en positiv Norgebild internationellt och profilera i utlandet. Stödet består sammanfattningsvis i: bistånd till utländska universitet vid urval till lektorat, bidrag till universitet för inköp av litteratur, läromedel, prenu- merationer, teknisk utrustning och annat undervisnings- material, bidrag och service till de norska lektorerna, stipendier för studier och forskning i (för studenter i norska eller angränsande ämnen som är i slutfasen av en högre examen eller bedriver doktorandstudier), informations- och nyhetsbrev samt chattforum för lärare och studenter, regionala möten och konferenser för norska lektorer och lärare. Stödet administreras av (Senter for internasjonalisering av høyere utdanning), som tillhör utbildningssektorn, men uppdraget och medlen kommer från . Stödet ska följa de utrikespolitiska prioriteringarna, och norskmiljöerna, dvs. forskare, lärare och studenter i norska i utlandet, ska genom sam- verkan med ambassaderna integreras i Norgefrämjandet. har till sin hjälp en rådgivande nämnd bestående av tre sak- kunniga från norska universitet, en representant för (litteraturfrämjande) och en för Innovasjon (näringslivs- främjande). Nämnden bistår i urvalet av kandidater till utlandslektorat och av stipendiater. Nämndens ordförande deltar vid regelbundna samrådsmöten mellan och Utrikesdeparte- mentet. Ett trettiotal utlandslektorer finns. Lektorerna har en högre akademisk examen i norska (norsk ämbetsexamen). De flesta får ett ekonomiskt bidrag från men är anställda av respektive universitet. Stödet till undervisningen i Norgeskunskap uppgick till , motsvarande . Andra länders insatser för sina språk Undervisning i nederländska bedrivs i 40 länder – den f.d. kolonin undantagen – vid ca 200 universitet för ungefär 10 000 studenter. Omfattningen motsvarar alltså svenskundervisningens. Undervisningen stöds genom Nederlandse Taalunie, ett samarbets- organ mellan , och , som sorterar under respektive utbildningsminister. Taalunies uppgifter är både nationella och inriktade på andra länder.