sou · GVB319 · 2008-01-01 00:00:00 — Uppgifter om utförda åtgärder kommer att kunna nyttjas för analyser av vårdmönster och tandvårds- konsumtionens utveckling. Uppgifter om vårdgivarens pris kom- mer att kunna nyttjas för analyser av prisutvecklingen inom tand- vårdsområdet. Uppgifter om den tandvård som konsumeras behövs för att få kunskap om hur kostnaderna för och konsumtionen av tandvård Administration, kontroll och uppföljning fördelar sig i befolkningen, både på individnivå och på aggregerad nivå. Detta är en nödvändig grund för att kunna beräkna de ekonomiska konsekvenserna av tandvårdsstödet. Den mest hel- täckande statistikkällan som finns är databas. Denna omfattar dock endast cirka en tredjedel av alla pati- enter, trots att av de statliga utgifterna för tand- vård omfattas. Förklaringen är att det finns mer statistik över kost- sam vård än över mindre kostsam vård. De uppgifter som vårdgivarna enligt utredningens förslag skall lämna löpande till för att ersättningens storlek skall kunna beräknas fyller alltså ett dubbelt syfte, eftersom upp- gifterna även kommer att bidra till en väsentligt förbättrad statistik för att följa upp och utvärdera tandhälsan och tandvårdskon- sumtionen bland den vuxna befolkningen. Utredningen anser att motiven för att ålägga vårdgivarna skyl- dighet att lämna ytterligare uppgifter bör granskas noga, eftersom varje uppgift som begärs in orsakar en administrativ kostnad för vårdgivaren och kan utgöra en inskränkning i den personliga integriteten för patienten. Utredningen menar dock att det på två punkter finns anledning att överväga en ytterligare uppgifts- skyldighet. Detta avser dels uppgifter om tandhälsa, dels uppgifter om vårdgivarens aktuella prislista. Bristerna i kunskap om tandhälsan bland vuxna är enligt utred- ningens bedömning så omfattande att förutsättningarna för att för- bättra statistiken på denna punkt är av stor vikt att belysa. Det råder brist på systematiska och tillräckligt omfattande kliniska uppgifter om tandhälsan hos den vuxna befolkningen. Utredningen anser att det bör utformas en begränsad och enkel uppgiftslämning för vårdgivarna. De uppgifter utredningen föreslår skall lämnas är uppgifter om patientens antal kvarvarande tänder respektive antal intakta tänder. Tillsammans med vetskap om patientens ålder ger dessa uppgifter en grov, men ändå god, uppfattning om tandhälsan i den vuxna befolkningen och de framtida tandvårdsbehoven. Att räkna tandförluster ger också en god uppfattning om framtida behov av kostsam rehabilitering. Individer utan tandförluster kan visserligen ha höga tandvårdskostnader, men det är först när det handlar om att ersätta förlorade tänder som kostnaderna blir riktigt höga. De föreslagna uppgifterna syftar alltså till att göra analyser om tandhälsoutvecklingen på aggregerad nivå, inte på individnivå. Om starka skäl finns kan övervägas att ålägga vårdgivarna en utökad skyldighet att lämna uppgifter om tandhälsa. Administration, kontroll och uppföljning Utredningens bedömning är att vårdgivarna utan alltför stor tidsåtgång bör kunna lämna de föreslagna uppgifterna om antal tänder, eftersom de aktuella uppgifterna bör vara enkla att ta fram samt att de med stor sannolikhet redan är registrerade i vårdgiva- rens eget system för journaluppgifter. I syfte att inte lägga på vård- givarna en onödigt omfattande skyldighet bör tandhälsoupp- gifterna avgränsas till att lämnas en gång eller . Utredningen anser att en lämplig tidpunkt för att göra uppgifts- lämnandet enkelt är att koppla det till det tillfälle då patienten nyttjar rätten till tandvårdscheck. Tandhälsouppgifterna skall vidarebefordras av till , som bör förvalta det föreslagna tandhälsoregistret. möj- ligheter att hantera denna typ av statistik beskrivs nedan. Förslag om tandhälsoregister framgår av avsnitt 16.7. Utredningen anser vidare att uppgifter om vårdgivarens aktuella prislista är av sådan vikt för patienten att det bör övervägas att utöka vårdgivarens uppgiftsskyldighet till att omfatta dessa upp- gifter. Syftet med att samla in uppgifter om vårdgivares priser är att ge patienterna bättre prisinformation och att därmed patientens ställning kan stärkas. Närmare motiv för detta framgår av avsnitt 17. ansvarar för att samla in dessa uppgifter, vilket görs genom årliga enkätundersökningar bland vårdgivarna. Utredningen anser att detta tillvägagångssätt är ett ineffektivt sätt att samla aktuell prisinformation, eftersom priserna när enkät- undersökningen presenteras i viss utsträckning kan antas ha kom- mit att ändras. Vidare finns problem med den statistiska tillför- litligheten genom den valda metoden eftersom svarsfrekvensen i vissa fall inte varit tillräcklig. Utredningen anser vidare att syftet att stärka patientens ställning genom förbättrad prisinformation inte kan anses uppnås i särskild stor utsträckning, eftersom undersök- ningarnas resultat inte presenteras på ett för patienter ändamåls- enligt sätt. Mottagaren av prisundersökningarna har varit regeringen, vilket utredningen, i ljuset av de förslag som utred- ningen lämnar, anser knappast kan vara det mest prioriterade. Utredningen föreslår att vårdgivarnas aktuella priser presenteras på en elektronisk prisjämförelsetjänst på Internet som admini- streras av , se närmare avsnitt 17. För att vård- givarnas administration i så liten utsträckning som möjligt skall belastas menar utredningen att inrapporteringen av dessa uppgifter bör ske i samma IT-stöd som de löpande uppgifterna för att beräkna ersättningen lämnas. Administration, kontroll och uppföljning De uppgifter som ovan anges som nödvändiga för att beräkna ersättningens storlek avser det styckeprisbaserade skyddet mot höga kostnader. Patienter som väljer att ingå abonnemangsavtal kan för den tandvård som omfattas av abonnemanget inte tillgodo- göra sig skyddet mot höga kostnader, utan drar i stället fördel av de egenskaper som är unika för abonnemangstandvården. Den främsta egenskapen är att patienten ges rätt till all nödvändig tandvård av viss angiven typ. För att beräkna den ersättning som utgår från det statliga tand- vårdsstödet till abonnemangstandvården behövs därmed inte de angivna uppgifterna. Samma uppgifter är dock centrala för att nå de syften som utredningen pekar på avseende kontroll, uppföljning och utvärdering. Utredningen anser att detta är lika viktigt att åstadkomma för den tandvård som utförs inom ramen för ett abonnemangsavtal som för annan tandvård. Det finns enligt utred- ningens mening inga argument för att abonnemangstandvården skulle följas upp och utvärderas i mindre utsträckning än övrig tandvård som ersätts av staten på styckeprisbaserad grund. Det- samma gäller uppföljningen av tandhälsan hos de patienter som väljer abonnemangsformen. Utredningen föreslår därför att uppgiftsskyldigheten enligt vad som ovan anges även skall omfatta abonnemangstandvården, dock med undantag för uppgiftslämning av vårdgivarpriset för en utförd åtgärd. Detta eftersom någon ersättning inte utgår per åtgärd. Vidare skall vissa uppgifter om abonnemangsavtalet lämnas till För- säkringskassan, se avsnitt 13. möjligheter att hantera tandhälsodata Data om patienternas tandhälsa kan inte utan vidare föras över från till , eftersom uppgifter om patienternas tandhälsa enligt personuppgiftslagen (1998:204) är att anse som känsliga uppgifter. Sådana uppgifter får bara hanteras om det är förenligt med personuppgiftslagen eller med den särskilda lag (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäk- ringens administration (socialförsäkringsdatabaslagen, SofdL) som kompletterar personuppgiftslagen. SofdL tillämpas vid behandling av personuppgifter i verksamhet som gäller socialförsäkrings- Administration, kontroll och uppföljning förmåner samt förmåner och ersättningar som handläggs av bl.a. . Enligt 7 § SofdL får i sin verksamhet behandla personuppgifter om det är nödvändigt för särskilt angivna ändamål. Ett sådant ändamål är att framställa statistik som avser viss verk- samhet. Till sådan verksamhet hör bl.a. att planera verksamhet samt genomföra resultatstyrning, resultatuppföljning, resultatredo- visning, utvärdering och tillsyn av respektive verksamhet. Myndig- heter behandlar inte sällan uppgifter åtminstone delvis i syfte att tillhandahålla dessa i andra myndigheters verksamhet. Detta gäller inte minst socialförsäkringsadministrationen. Det tandhälsoregister som utredningen anser att bör upprätta har en nära koppling till hur det statliga tandvårds- stödet skall utformas nu och . De tandhälsodata som krävs till registret insamlas enklast av i samband med att vårdgivaren lämnar det underlag som behövs för att bedöma rätten till ersättning från tandvårdsstödet. Utredningen anser av dessa skäl att det bör göras ett tillägg till ändamålsbestämmelsen i 7 § SodfL så att det också blir tillåtet för att behandla personuppgifter om tandhälsa och vidarebefordra till annan myndighet som denna behöver för att framställa statistik som rör socialförsäkringsförmåner samt för- måner och ersättningar som handläggs av . Utredningens förslag: Vårdgivaren skall lämna underlag för uppföljning och beräkning samt begäran om ersättning i elek- tronisk form. Principförslaget i delbetänkandet SOU 2006:71: Utredningen pekade på behoven av att vårdgivarna så långt som möjligt kommu- nicerade elektroniskt med . Remissinstanserna: tycker i huvudsak att för- slagen om utvecklat IT-stöd är bra men anser att det inte är rimligt att små verksamheter där tandläkare har för avsikt att gå i pension skall tvingas göra större IT-investeringar. Statskontoret anser att om ett nytt system skall införas över hela landet krävs det omfattande förberedelsetid för att alla vårdgivare skall hinna installera datasystem och lära sig nya rutiner. Administration, kontroll och uppföljning anser att det måste vara obligatoriskt för vårdgivarna att ansluta sig till ett elektroniskt system. menar vidare att en viktig förutsättning för att kunna ställa krav på att säkerheten i systemet garanteras är att begreppet vårdgivare är entydigt och att kan registrera och lagra uppgifter om alla god- kända vårdgivare. Övriga remissinstanser som kommenterat för- slaget delar synen att en elektronisk kommunikation är en förut- sättning för att administration, kontroll och uppföljning skall kunna ske på ett kostnadseffektivt sätt. Flera remissinstanser pekar på vikten av att ett nytt IT-stöd tas fram i samarbete med vård- givarna och anpassas efter både vårdgivarnas och statens behov. Skälen för utredningens förslag: Som redovisas ovan bygger det nya tandvårdsstödet på patientens totala tandvårdskonsumtion under aktuell ersättningsperiod. Utredningen anser därför att administrationen av stödet skall bygga på att vårdgivarna till För- säkringskassan löpande lämnar uppgifter om patientens tandvårds- konsumtion. Dessa uppgifter behöver vara så aktuella som möjligt så att patienten tillgodoräknas rätt belopp och får rätt ersättning. Idealt borde uppgifterna uppdateras on-line, så att den tandvård som patienten konsumerat registreras i samband med att den utförts. Detta gäller även nyttjande av tandvårdschecken, så att risken för dubbelutnyttjande minimeras. Utgångspunkten vid utformningen av förslagen är att för- farandet skall vara så enkelt som möjligt för vårdgivarna och berörda myndigheter, vilket bl.a. innefattar själva hanteringen av underlag för beräkning och uppföljning respektive begäran om ersättning. Utredningens bedömning är att ett elektroniskt för- farande skulle vara det enklaste och mest arbetsbesparande sättet att hantera kommunikationen och att en sådan lösning, givet ett ändamålsenligt IT-stöd, skulle minska de administrativa kostna- derna jämfört med . En hantering av vårdgivarnas löpande rapportering av uppgifter om patienternas tandvårds- konsumtion skulle vara administrativt betungande både för vård- givarna och . Även vårdgivarnas möjlighet att få nödvändiga uppgifter om patientens aktuella tandvårdskonsumtion i förhållande till karensbeloppen för att kunna debitera patienten rätt pris skulle bli lidande vid en hantering. Uppgifterna hos skulle riskera vara inaktuella och vård- givarna riskera att få fel uppgifter om vilken rätt till ersättning som föreligger. Detta skulle ytterst drabba patienten. Administration, kontroll och uppföljning för fel inte antas vara omfattande, anser utredningen att detta i kombination med höga administrativa kostnader, tydligt talar mot en lösning med hantering av kommunikationen mellan vårdgivarna och . Elektronisk kommunikation som bygger på ett utvecklat ända- målsenligt och användarvänligt IT-stöd för tandvården gynnar vårdgivarna, eftersom administrationen därigenom minskar jämfört med . Elektronisk kommunikation medger även att vårdgivarna enklare och snabbare kommer att kunna få del av uppgifter från som underlättar beräkningen av patientens pris. En viktig aspekt när det gäller utformningen av administrationen av det nya tandvårdsstödet är dessutom att uppgifter som lämnas och kan bearbetas elektroniskt är en förutsättning för att kunna genomföra utredningens förslag om att kraftigt minska omfatt- ningen av förhandsprövningarna och ersätta dessa med efterhands- kontroller. Detta är ytterligare en faktor som minskar vårdgivarnas administrativa kostnader. Frågan är då om staten bör ställa krav på vårdgivarna att kom- municera med elektroniskt för att de skall kunna erhålla ersättning. Ett sådant krav medför bl.a. att vård- givarna måste ha nödvändig datautrustning och internetupp- koppling. De ytterligare investeringar som krävs av vårdgivarna för att kunna hantera en elektronisk kommunikation torde inte vara sär- skilt stora, särskilt med tanke på att de flesta mottagningar har elektroniska system för journalföring eller ekonomi- administration. Ett flertal remissinstanser delar bedömningen att det nya tandvårdsstödets effektivitet förutsätter elektronisk hantering. Eftersom vårdgivarna bedriver tandvård i näringsverk- samhet menar utredningen att det inte på något sätt är oskäligt att ställa detta krav på vårdgivarna för att de skall kunna begära ersätt- ning från det statliga tandvårdsstödet. Såvitt avser vårdgivare som har för avsikt att gå i pension torde en datorisering utgöra en viktig förutsättning vid försäljning av mottagningen. Administration, kontroll och uppföljning 16.5.3Tidsgräns för inrapportering av uppgifter Utredningens förslag: Statligt tandvårdsstöd i form av tand- vårdscheck och tandvårdsersättning skall betalas ut under förut- sättning att begäran om ersättning kommer in till Försäkrings- kassan från det att åtgärden har slutförts. En motsvarande skyldighet för att betala ut ersättning senast bör gälla. Om det finns särskilda skäl kan betala ut ersättning även om begäran kommer in . Underlag för uppföljning och beräkning av statligt tandvårds- stöd skall lämnas från det att åtgärden har slutförts. Principförslaget i delbetänkandet SOU 2006:71: I delbetänkandet föreslog utredningen att ersättning inom det då föreslagna grund- stödet endast skulle lämnas förutsatt att vårdgivarens tandvårds- räkning kom in till från behandlingstillfället. Remissinstanserna: menar att en tidsgräns är viktig eftersom risken att patienter besöker flera vårdgivare inom inte skall underskattas. i län menar att förslaget ställer stora administrativa krav på vårdgivarna varför IT-stödet bör utformas så att det bör vara möjligt för vård- givarna att i realtid se när aktuell patient varit på det senaste tand- hälsobesöket. konstaterar att förslaget kräver att vårdgivarna har en on line-kommunikation med Försäk- ringskassan, vilket inte har . i invänder mot den korta tidsperioden och menar att den riskerar att leda till administrativt merarbete. i konstaterar att det inte är möjligt att tillställa tandvårdsräkningar för alla tandhälsobesök och menar att rapporteringsfrekvensen i stället bör vara en gång . och understryker att verksamheten vid de odontologiska utbildningsenheterna genom- förs under mycket speciella villkor varför man föreslår att dessa skall undantas från denna regel. Tjänstetandläkarna anser att kan förefalla som en mycket kort tidsrymd, exempelvis i samband med semesterperioder eller långhelger. Föreningen menar att det bör vara möjligt att få ersättning även efter tvåveckors- fristen, förutsatt att patienten inte redan förbrukat sin rätt till Administration, kontroll och uppföljning ersättning hos en annan vårdgivare. anser att kan vara , speciellt för mindre klini- ker där IT-system inte är lika utbyggda som på större kliniker och menar att man bör ta vederbörlig hänsyn till detta. menar att förslaget inte skulle fungera men med ett bättre IT-system på och ett funge- rande gränssnitt mot vårdgivarnas IT-system skulle förslaget kunna skapa både snabbare och bättre statistik över tandhälsobesöken och rationellare kassaflöde för vårdgivarna. Skälen för utredningens förslag: finns ingen bestämmelse som direkt reglerar när en tandvårdsräkning skall ha kommit in till . Den regel som gäller är att ersättning måste lyftas för att vårdgivaren inte skall förlora rätten till den.TPF5FPT Det innebär att vårdgivaren kan skicka in sin begäran om ersättning i princip när som helst . Som ovan redovisas förutsätter beräkningen av ersättning inom det nya tandvårdsstödet aktuella uppgifter om patientens totala tandvårdskonsumtion. Dessa uppgifter behöver vara så uppdate- rade som möjligt för att säkerställa att patienten tillgodoräknas tidigare tandvård på ett korrekt sätt och därmed får rätt ersättning. Idealt bör uppgifterna rapporteras som tandvården utförs. Detta gäller oavsett om kostnaden för den enskilda åtgärden innebär att patienten kommer över aktuellt karensbelopp och faktiskt ger upphov till ersättning från det statliga tandvårdsstödet eller enbart utgör ett värde som skall tillgodoräknas patienten för att nå upp till karensbeloppet. Utformningen av det nya tandvårdsstödet förutsätter således att det finns uppgifter om hur mycket tandvård en patient har konsu- merat och att dessa uppgifter är aktuella. Om så inte är fallet riske- rar patienten att få betala mer för sin tandvård än vad han eller hon skulle ha gjort om hade haft uppdaterade upp- gifter. Det bör dock påpekas att risken endast uppstår i de fall som patienten byter vårdgivare eller besöker flera vårdgivare, t.ex. i en situation där patienten gör ett akutbesök hos en annan vårdgivare än normalt för att någon vecka därefter göra ett uppföljande besök hos sin vanliga vårdgivare. Utredningen anser att det ur ett patientperspektiv är viktigt att de uppgifter har i sina system är så aktuella som 5TP PT 20 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Administration, kontroll och uppföljning Därigenom tillgodoses patientens rätt till korrekt beräk- ning av patientens pris och ersättning från tandvårdsstödet. Vidare anser utredningen att det nya tandvårdsstödets utformning inte skall motverka ökad rörlighet bland patienter på tandvårdsmarkna- den. Det krävs därför att vårdgivarna skall lämna uppgifterna eller inom en viss bestämd tid. Utredningen föreslår att tidsgränsen skall anges . Den faktor som talar för är de administrativa följderna för vårdgivarna. En alltför snäv tidsgräns kan riskera orsaka ökad administration hos vårdgivarna. Eftersom utredningen även lämnar förslag om att alla underlag skall sändas in elektroniskt från vård- givarna till kan dock en tidsgräns uppfattas som onödigt lång. Detta eftersom utgångspunkten är att hanteringen skall vara så enkel för vårdgivarna att det skall vara möjligt för dem att skicka in underlag samt begäran om ersättning i direkt anslutning till själva behandlingstillfället. Beroende på hur det nya IT-systemet kommer att se ut och då rutinerna kan se olika ut hos olika vårdgivare bör dock en viss flexibilitet finnas. Mot denna bakgrund finner utredningen att en tidsgräns är en väl avvägd tidsperiod inom vilken både underlag och begäran om ersättning skall ha kommit in. Om det finns särskilda skäl kan enligt utred- ningens förslag betala ut ersättning även om begäran kommer in . Sådana fall bör dock utgöra enstaka undantag och begränsas till särskilt besvärliga situationer. Den faktor som talar för än är patientens behov av att få rätten till en korrekt beräkning av ersätt- ning tillgodosedd. Om en patient exempelvis genomför ett akut- besök hos en vårdgivare som erbjuder akuttandvård och senare gör ett besök hos sin ordinarie vårdgivare kan det uppstå en situation där uppgifterna i IT-stödet om storleken av patientens tandvårdskonsumtion inte är aktuella. Konsekvensen riskerar bli att patienten debiteras ett för högt pris av den ordinarie vårdgivaren. Denna och liknande situationer där patientens tandvårdskonsum- tion förändras så att rätten till ersätt- ning påverkas torde inte vara alltför ovanliga. Utredningen anser dock att det inte är rimligt att utforma regelverket utifrån dessa situationer. I stället bör vårdgivare som exempelvis behandlar en patient akut med vetskap om att patienten kom- mer att behöva söka upp sin ordinarie vårdgivare, säkerställa att underlag för uppföljning och beräkning i det enskilda fallet lämnas Administration, kontroll och uppföljning till fortare än inom de föreskrivna . Utredningen anser att frågan lämpligen bör bli föremål för ett allmänt råd eller dylikt från . En annan fråga att ta ställning till är som tidsfristen skall börja löpa. En naturlig tidpunkt för beräkning av tidsgränsen för när underlag och begäran om ersättning skall ha kommit in till är den tidpunkt då åtgärden slut- förts. I avsnitt 14.4 lämnas förslag om när ersättningsperioden skall börja löpa. Utredningen anser att detta tillfälle också bör vara avgörande för tidsfristen för när vårdgivaren skall lämna uppgifter till . För att systemet skall bli enkelt och lättöverskådligt bör så långt som möjligt samma begrepp och definitioner användas. Utredningen föreslår att tandvårdsstödet, liksom , skall betalas ut i efterhand till vårdgivaren. Detta innebär att vårdgivaren fungerar som ett slags kreditgivare i systemet. Utredningen anser att större hänsyn än bör tas till denna aspekt, särskilt i för- hållande till små företag. En motsvarande skyldighet för Försäk- ringskassan att betala ut tandvårdsstöd till vårdgivaren i normal- fallet senast bör därför enligt utredningens mening gälla. Det bör ankomma på att lägga fast denna tidsram i sina föreskrifter. Utredningen har förståelse för synpunkterna från och avseende de, som man menar, för undervisningen begränsade restriktioner som följer med utredning- ens förslag. Utredningen anser dock att även patienter som får behandling vid en odontologisk fakultet bör ha de rättigheter som andra patienter har när det gäller ersättning från det statliga tand- vårdsstödet. Det finns inte skäl för att införa undantag för dessa patienter. Utredningen anser också att det bör vara en fördel att som student lära sig det regelsystem som gäller för tandvården, också när det gäller rätten till ersättning från det statliga tandvårds- stödet. Administration, kontroll och uppföljning 16.5.4Vad händer om vårdgivare inte fullgör sin skyldighet att lämna uppgifter? Utredningens förslag: skall få hålla inne ersättning från det statliga tandvårdsstödet i avvaktan på att en vårdgivare fullgör sin skyldighet att lämna angivna uppgifter. får förelägga en vårdgivare som kan antas inte följa bestämmelserna för statligt tandvårdsstöd att en begäran om ersättning för viss behandling som vårdgivaren utför alltid skall förhandsprövas av . Ett sådant föreläggande får gälla högst . Delbetänkandet SOU 2006:71: Förslagen är nya i förhållande till delbetänkandet. Remissinstanserna: anser att det skall finnas en sanktionsmöjlighet knuten till vårdgivarnas skyldighet att lämna uppgifter. Skälen för utredningens förslag: Utredningen har tidigare i detta avsnitt beskrivit vikten av att vårdgivarna lämnar de uppgifter som behövs för att kunna beräkna ersättningen från tandvårdsstödet, men också för att följa upp och utvärdera tandvårdsstödet.