sou · GVB366 · 2008-01-01 00:00:00 — Slutbetänkande av Utredningen om den statliga folkrörelsepolitiken SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att bemyndiga stats- rådet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning I uppdraget ingår också att utreda och föreslå lämpliga åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet. Utredaren ska även lämna förslag om hur statistikförsörjningen inom området kan stärkas och utvecklas samt föreslå hur forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan utvecklas (dir. 2005:117). beslutade den nya regeringen om tilläggs- direktiv till utredningen enligt vilka utredaren också ska utreda effekterna av villkorade statsbidrag inom folkrörelsepolitiken och undersöka om det är möjligt att öka andelen villkorslösa stats- bidrag, minska antalet villkor för statsbidragen eller revidera de villkor som ställs (dir 2007:7). Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. kanslichef som särskild utredare. Utredaren har tagit sig namnet . förordnades följande personer att ingå som experter i utredningen: departementssekreterare , departementssekreterare , departements- sekreterare , departementssekreterare , kansliråd , avdelningsdirektör , avdelnings- direktör , enhetschef och doktorand . entledigades , och från uppdraget och i deras ställe för- ordnades utredare samt departements- sekreterare och departementssekreterare . förordnades följande personer att ingå i en referensgrupp till utredningen: generalsekreterare , generalsekreterare , ordförande , förbundsdirektör , kanslichef , vice ordförande , generalsekreterare , styrelseledamot , styrelseledamot , styrelseledamot , styrelseledamot , styrelseledamot och verksamhetsutvecklare . entledigades och från uppdraget. Utvecklingsstrateg förordnades som ledamot i referensgruppen. anställdes kanslirådet som sekreterare i utredningen. Utredningen om den statliga folkrörelsepolitiken överlämnar härmed betänkandet Rörelser i tiden (SOU 2007:66). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Nya rörelser i det civila samhället ................................ Folkrörelsepolitikens mål och syfte ....................................... 2.1.1 Folkrörelsepolitiken ett eget politikområde............... 2.1.2 Målet för folkrörelsepolitiken står fast ....................... Definitioner av folkrörelsebegreppet .......................... 2.2.2 Röster för och emot folkrörelsebegreppet.................. 2.2.3 En grundbult i det demokratiska samhället ................ 2.2.4 Nya sociala rörelser utmanar folkrörelsemodellen..... 2.2.5 Likheter och skillnader mellan gamla och nya En internationell jämförelse .................................................... 2.3.1 Röst och service i en internationell jämförelse ........... Den anglosaxiska modellen.......................................... En europeisk modell? En nordisk modell ........................................................ Den ideella sektorns utveckling i –2002 ........... 2.4.2 Fortsatt högt och stabilt engagemang i frivilligt Ökat antal anställda ...................................................... Ett demokratiskt dilemma ....................................................... 2.5.2 Hur representativa är organisationernas 2.5.3 Risken att gynna redan etablerade organisationer ...... Unga i föreningslivet .................................................... 2.5.5 Föreningslivet och den politiska integrationen........... Jämställdheten i föreningslivet..................................... Den statliga folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning .......................................... Samordningen av folkrörelsepolitiken .................................... Den interdepartementala arbetsgruppen ..................... 3.1.2 Departementens arbete med folkrörelsefrågor ........... 3.1.3 Arbetsgruppen bör få en mer beredande karaktär ...... 3.1.4 Ökat utrymme för tvärsektoriell beredning................ 3.1.5 Behov av en gemensam kunskapsbas ........................... Inrättandet av Folkrörelseforum............................................. 3.2.1 Samrådsforum mellan folkrörelserna och Genomförandet av Folkrörelseforum.......................... 3.2.3 Det fortsatta arbetet med Folkrörelseforum .............. Synpunkter om Folkrörelseforum ............................... Nya former för samverkan och samråd .................................. 3.3.1 Delegation för samråd mellan staten och den 3.3.2 Frågor som bör hanteras av delegationen.................... En process för utformning av spelregler................................. 3.4.1 Exempel på utformningen av spelregler i ....... 3.4.2 Exempel på spelregler i andra länder............................ 3.4.3 The Compact i ................................................ 3.4.4 Charter om frivilligt arbete i ........................ 3.4.5 Kvalitetsreform i med fokus på Den statliga bidragsgivningen till ideella 4.2.1 Resultatstyrning utgångspunkten................................ 4.2.2 Statliga bidrag till ideella organisationer 4.2.3 En majoritet av bidragen saknar författningsstöd. 4.2.4 Enhetlig styrning på ett övergripande plan................. 4.2.5 Få bidrag har strukturella villkor ................................. Statskontorets överväganden och rekommendationer ........ 4.3.1 Statens syn på ideell sektor behöver utvecklas ......... 4.3.2 Lagstiftning bör övervägas i större utsträckning...... 4.3.3 Förordningar bör normalt ligga till grund för 4.3.4 Motivet för bidraget bör avgöra val av 4.3.5 Styrningen kan bli mer enhetlig................................. 4.3.6 Seminarier om Statskontorets rapport ...................... Relationerna mellan staten och ideella organisationer......... 4.4.1 De ideella organisationernas olika roller ................... 4.4.2 Den ideella sektorns relationer till den offentliga 4.4.3 En viktig roll för att utveckla, fördjupa och 4.4.4 Samsyn på de ideella organisationerna ...................... Utformningen av bidragssystemen....................................... 4.5.1 Förordningar bör normalt ligga till grund för de 4.5.2 En styrka i olikheten .................................................. 4.5.3 Principer för val av bidragsform ................................ 4.5.4 Principer för mål- och resultatstyrning av de Villkor för bidrag till ideella organisationer................... Förekomsten av strukturella villkor...................................... Effekter av det statliga stödet................................................ 5.3.1 Statsbidraget till vissa organisationer inom det 5.3.2 Statsbidraget till handikapporganisationer ................ 5.3.3 Jämförelse mellan statsbidragens effekter ................. Principer för villkor för bidrag till ideella organisationer.... 5.5.1 Bedriva verksamhet som tillgodoser syftet/målet 5.5.2 Krav på demokratisk uppbyggnad ............................. 5.5.3 Syftet ska vara förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle .............................. 5.5.4 Krav på minsta antal medlemmar............................... 5.5.5 Krav på geografisk spridning...................................... 5.5.6 Krav på viss stabilitet .................................................. 5.5.7 Förslag om översyn av bidragsförordningar ............. Principer för redovisning och återrapportering ................... 5.6.1 Del av mål- och resultatstyrningen............................ 5.6.2 Redovisning, återrapportering och utbetalning av 5.6.3 Exempel på utformning av krav på 5.6.4 Riktlinjer för regeringens rapportering till Den ideella sektorns övriga finansiering ...................... Den ideella sektorns finansiering .......................................... 6.1.1 Fördelningen mellan olika intäktskällor.................... 6.1.2 De ideella organisationernas erfarenheter av övrig 6.2.2 Stor ökning av donationer, penninginsamlingar Avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer .................. Riksdagsmotioner om avdragsrätten ......................... 6.3.2 Möjlighet att skänka aktieutdelning skattefritt ........ 6.3.3 Avdragsrätt för medlemsavgifter till ideella Skattefrihet för ideella föreningar......................................... 6.4.1 Skatteregler för ideella föreningar ............................. 6.4.3 Ny utredning om översyn av bestämmelserna om Föreningslivet på spel och lotterimarknaden ....................... 6.5.1 Utredningar om spel och lotterier............................. 6.5.2 Ny utredning om en stärkt och moderniserad Stärka och utveckla statistikförsörjningen ................... Statistisk databas om den ideella sektorn ............................. 7.2.1 förslag om förändring av statistiken ........... 7.2.2 Förstudie om uppbyggnaden av en databas .............. 7.3.2 Analysmodell för sektorsöverskridande statistik ..... Hushållens ideella organisationer ......................................... 7.4.1 Förslag om att HIO redovisas som en egen 7.4.2 Förbättrade metoder för att öka svarsfrekvensen .... 7.4.3 Föreningar som faller utanför 7.5Utveckling och förändring i undersökningen om levnadsförhållanden ()................................................... Forskning om det civila samhället i ett nytt sekel ......... Forskning om folkrörelser civila samhälle ...... 8.2.2 kartläggning och förslag ............... 8.2.3 Mångvetenskaplig forskning om demokrati och 8.2.4 Andra satsningar på folkrörelseforskning ................. Civilsamhället och demokratin .................................. Civilsamhället och medborgarna................................ 8.3.3 Civilsamhällets roll i välfärdssamhällets 8.3.4 Civilsamhällets organisering och utveckling ............. 8.4Förslag om forskning om det civila samhället i ett nytt 8.4.1 Forskningsprogrammets syfte och uppläggning....... 8.4.2 Ett flervetenskapligt grundforskningsprogram för forskning om det civila samhället ........................ 8.4.3 Forskningsbaserade studier för grundläggande kunskap om det civila samhället................................. 8.4.4 Spridning av forskningsbaserad kunskap................... Kostnads- och konsekvensanalys ................................ Prövning av det offentliga åtagandet..................................... Konsekvenser för jämställdhet .............................................. 9.4Konsekvenser för möjligheterna att nå de Kommittédirektiv (Dir. 2005:117) ............................ Tilläggsdirektiv (Dir. 2007:7) .................................... Förekomst av strukturella villkor i bidrags- Nya rörelser i det civila samhället Mitt förslag: Målet för folkrörelsepolitiken, att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar, bör stå fast. 2001 inrättades Folkrörelsepolitiken som ett eget politikområde. Regeringen ville genom en aktiv folkrörelsepolitik bidra till att ut veckla, fördjupa och bredda demokratin och att stärka den sociala ekonomin i samhället. Målet för folkrörelsepolitiken är att människor ska ha bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörel- ser och föreningar. Jag föreslår att detta mål bör ligga fast. Det har en nära koppling till ett av målen för demokratipolitiken, nämligen att medborgarsammanslutningar i högre grad ska involveras i den politiska processen. I detta kapitel diskuteras också folkrörelsebegreppet. Min bedömning är att det inte en gång för alla går att slå fast vad som är en folkrörelse. Jag vill därför se ett folkrörelsebegrepp som inne- fattar både de klassiska folkrörelserna och de nya rörelserna. Likheten mellan gamla och nya rörelser är fler och större än skill- naderna. Något som tycks skilja dem åt är betydelsen av aktiva medlemmar. Engagerade medlemmar och sympatisörer tycks vara en större angelägenhet för de nya rörelserna. De är rörelser på ett mer direkt sätt. Jag gör en internationell utblick där jag konstaterar att den ideella sektorn i är minst lika stor som i andra jämförbara länder. Den är dock mer inriktad på insatser för att främja idéer eller intressen till skillnad mot t.ex. och där den är mer inriktad på att leverera tjänster till utomstående. är den ideella sektorn förhållandevis stor inom t.ex. fritid och kultur men förhållandevis liten inom välfärdssektorn. Jag konstaterar också att den ideella sektorn i i hög grad är självfinansierad. av intäkterna kommer från statliga och kommunala bidrag medan egenfinansieringen genom medlems- avgifter och försäljning m.m. står för . Genomsnittet inom EU-länderna är . SCB har visat att det har skett betydande förändringar när det gäller medlemskap, medlemmarnas akti- viteter och tidsinsatser och intresset för ideellt arbete inom före- ningslivet. Allt färre är medlemmar och allt fler är passiva. Det är en svag återväxt bland ungdomar. Konkurrensen om fritiden har hårdnat. Det gäller inte minst konkurrensen från medieutveck- lingen. Det kan också bero på föreningarnas arbetsformer med ökad centralisering och professionalisering. Allt mindre av verk- samheten sköts genom frivilliga medlemsinsatser. Flera forskare tillbakavisar att medborgarnas engagemang skulle vara på tillbakagång. Engagemanget har tagit sig andra former. Forskning visar att av befolkningen gör någon form av frivilliga insatser. De finner dock en tendens att bland dem som gör insatser har andelen som är medlemmar minskat. Därmed tycks närma sig vad som gäller i de flesta europeiska länder och i där s.k. volontärer är vanligt förekommande. Avslutningsvis i detta kapitel ställer jag frågan om medlemmar- nas ställning har försvagats och om organisationerna verkligen behöver sina medlemmar. Många av de ideella organisationerna har gjort sig allt mer oberoende av sina medlemmar, både av deras medlemsavgifter och av deras arbetskraft. För statens del kan det vara en balansgång mellan det gamla och det nya. Jag anser att det är en stor utmaning hur man kan kombinera en aktivitetsin- riktad, nätverkande organisering med den strategiska långsiktighet som ändå finns bland de etablerade folkrörelserna. Den statliga folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning Mina förslag: Den interdepartementala arbetsgruppen för folk- rörelsefrågor och social ekonomi bör få en mer beredande karaktär. Den bör fungera som ett beredningsorgan för den de- legation för samråd mellan staten och den ideella sektorn som jag föreslår. För att öka arbetsgruppens tyngd vid beredning av frågor som går över sektorsgränserna delar jag förslag att det bör göras en samlad översyn av Regerings- kansliets processer och arbetsorganisation som skapar ökat utrymme för en tvärsektoriell beredning. Arbetsgruppen bör ta initiativ till en samlad kommunika- tionsstrategi för att förmedla arbetsgruppens arbete till en bredare krets och för att utveckla en kunskapsbas kring aktuella studier och aktiviteter. Den kan resultera i utveckling av en intern/extern webbplats som har anknytning till den föreslagna delegationen och den forskningssatsning som jag före- slår. I samband med att folkrörelsepolitiken inrättades som ett eget politikområde 2001 tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp. Den skulle samordna den sektorsorienterade politiken som finns inom de olika departementen och den generella, sektorsöver- gripande politiken som rör alla typer av folkrörelser och föreningar. Den skulle bland annat ansvara för Folkrörelseforum för dialogen mellan regeringen och föreningslivet. Min bedömning är att arbetsgruppen främst har fungerat som en informationskanal mellan departementen. Vid arbetsgruppens möten redovisar företrädare från de olika departementen vilka folk- rörelsefrågor som är mest aktuella. Arbetsgruppens har således en informativ och kunskapsgenererande karaktär. Jag föreslår att arbetsgruppen i stället bör få en mer beredande karaktär och att den bör fungera som ett beredningsorgan till den delegation för samråd mellan staten och den ideella sektorn som jag före- slår. Jag föreslår också att arbetsgruppen bör ta initiativ till en samlad kommunikationsstrategi för att förmedla arbetsgruppens arbete till en bredare krets och för att utveckla en kunskapsbas kring aktuella studier och aktiviteter. Det kan exempelvis ske i form av en intern kunskapsbas på intranät. En sådan kan senare möjligen utvecklas till en offentlig webbplats som har anknytning till den delegation som jag föreslår och till det förslag om kunskapsspridning som jag föreslår när det gäller hur forsk- ningen om folkrörelser kan utvecklas. Nya former för samverkan och samråd Mitt förslag: Regeringen bör inrätta en delegation för regel- bundet återkommande samråd mellan staten och den ideella sektorn där man kan föra en mer övergripande diskussion tvärs över de olika politikområdena. De frågor som delegationen ska behandla bör rimligen ha anknytning till den generella folkrörel- sepolitiken. Delegationen bör utses av regeringen med ansvarigt statsråd som ordförande och med sekretariat på det departement som ansvarar för den generella folkrörelsepolitiken. Företrädare för föreningslivet bör utgöras av förtroendevalda som förordnas . När folkrörelsepolitiken inrättades 2001 fanns det en grund- läggande önskan från regeringen om en ökad dialog med före- ningslivet. Mot den bakgrunden inrättades Folkrörelseforum . Intresserade organisationer och myndigheter bjöds in till tre seminarier för att identifiera gemensamma problem och möjlig- heter. anordnades en större tvådagarskonferens. I samband med att utredningen inledde sitt arbete gjordes en webbenkät till de ca 600 personer som på något sätt deltagit i Folk- rörelseforums aktiviteter . Nära hälften av de svarande ansåg att dialogen framöver bör ske genom en av staten oberoende arena men med statlig finansiering. Jag anser att dialogen mellan regeringen och föreningslivet bör utvecklas och gå in i ett nytt skede. Plattformen måste bli mer jäm- bördig. Jag föreslår därför att regeringen inrättar en delegation för regelbundet återkommande samråd mellan staten och den ideella sektorn. Där kan en mer övergripande diskussion föras tvärs över de olika politikområdena. De frågor som delegationen ska behandla bör rimligen ha anknytning till den generella folkrörelsepolitiken. Den ska ses som ett komplement till de övriga samrådsformer som finns inom de olika departementen. Delegationen bör utses av regeringen med ansvarigt statsråd som ordförande och med sekretariat på det departement som ansvarar för den generella folkrörelsepolitiken. Företrädare för föreningslivet bör utgöras av förtroendevalda som förordnas . Inrättandet av en delegation kan vara en del i en process för att få fram en överenskommelse om hur relationerna mellan staten och den ideella sektorn kan utvecklas. Regeringen har beslutat att inleda ett arbete för att få till stånd en överenskommelse på det sociala området. Den statliga bidragsgivningen till ideella organisationer Mitt förslag: Följande principer bör gälla för den statliga styr- ningen av bidrag till ideella organisationer: Övergripande mål/syften ska finnas för alla bidragsformer Mätbara mål ska finnas för alla bidrag utom för organisations- bidrag God ekonomisk redovisning ska vara ett självklart krav Det ska vara olika återrapporteringskrav för olika bidrags- former Bedömning av resultat/effekter ska göras för alla bidrags- former Oberoende utvärderingar ska genomföras. Min uppfattning är att bidragsgivningen inte bör grundas på riks- dagsbeslut eller regleras i lag. Det riskerar att låsa fast bidragsgiv- ningen i en viss struktur som är svår att förändra. Däremot bör den i större utsträckning kunna regleras i en förordning. Huvudprin- cipen bör vara att regler av mer permanent karaktär ska ges genom författning, inte i regleringsbrev. Jag anser att de olika bidragssystemen även fortsättningsvis bör kunna se olika ut och anpassas efter de olika sektorernas behov. Staten bör avstå från att försöka strömlinjeforma de olika bidrags- Liksom bör relationen med organisationerna regleras för varje område eller fråga för sig. Jag anser emellertid att det både är önskvärt och möjligt att få ett gemensamt system för prövning av bidragsformer och därmed också för styrningen av bidragen. Är det fråga om rollen som röst/intresseorganisation är organisationsbidrag en lämplig form. Organisationsbidraget går inte att resultatstyra i någon egentlig mening och är heller inte avsett för detta. Är det fråga om rollen att stödja medlemmarnas aktivitet eller att ge service till såväl medlemmar som icke-medlemmar är verksamhetsbidrag en lämplig form. Är verksamheten av till- fällig och begränsad karaktär är projektbidrag en lämpligare form. Dessa bidrag bör kunna resultatstyras. Är det fråga om rollen att producera tjänster är det inte fråga om att ge bidrag utan uppdragsersättning är en lämplig form. Jag anser att det bör finnas utrymme både för organisationsbidrag och för verksamhetsbidrag. Organisationsbidrag bidrar till den grund av långsiktigt inriktad kärnverksamhet som varje självständig organisation vilar på. Det är en förutsättning för att andra typer av bidrag ska fungera väl i organisationen. Villkor för bidrag till ideella organisationer Principer för villkor för statsbidrag De syften/mål som gäller för statsbidraget ska i någon form utgöra villkor för rätten att uppbära statsbidrag. Organisationen ska ha en demokratisk uppbyggnad. Föreningens syfte ska också vara förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle och verksamheten får inte strida mot demokratins idéer. Krav på ett visst minsta antal medlemmar bör kunna ställas när det gäller organisationsbidrag. Organisationen ska ha en riksomfattande organisation med lokal eller regionalt förankrad verksamhet eller ha ett riks- intresse. Kravet på att en organisation ska ha funnits kan modifieras genom möjligheten att ge ett etableringsstöd . Regeringen bör ta initiativ till att se över de förordningar som reglerar bidragsgivningen till ideella organisationer. Om en för- ordning förändras så att antingen fler eller färre organisationer blir berättigade att få bidrag ska anslaget anpassas i motsvarande grad. Statskontorets kartläggning visar att de flesta bidrag har någon form av villkor. Jag finner därför begreppet villkorslösa bidrag något missvisande. En tolkning av begreppet kan vara att det avser organisationsbidrag som ges till en organisation för dess existens. Min bedömning är att det från organisationernas sida inte finns något större intresse av ett renodlat organisationsbidrag. Flera av statsbidragen har en kombination av organisationsbidrag och verk- samhetsbidrag. Detta var också önskemål som framkom i Social- styrelsens ovannämnda utvärderingar. Jag ser därför inget skäl till att minska antalet villkor för kunna få bidrag. Jag föreslår dock en viss modifiering av principerna för dessa villkor. Jag föreslår att de syften/mål som gäller för statsbidraget ska i någon form utgöra villkor för rätten att uppbära statsbidrag. Orga- nisationen ska ha en demokratisk uppbyggnad, dvs. ha antagit stad- gar och ha en styrelse. Men enligt min uppfattning räcker inte Föreningens syfte ska också vara förenligt med de värde- ringar som präglar ett demokratiskt samhälle. Häri ligger att man ska motverka alla former av rasism och andra typer av diskrimine- ring samt våld och brutalitet samt att man bör verka för att utveckla förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Verksamheten får inte heller strida mot demokratins idéer.