sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder gentemot andra myndigheter i exempelvis respektive skattedatabasförordningen. När det gäller t.ex. CSN och författ- ningar som reglerar studiestödet och hemutrustningslån finns däremot inte i dessa författningar några bestämmelser om uppgifts- skyldighet för CSN gentemot andra myndigheter. Detta alternativ skulle alltså innebära att bestämmelser om uppgiftsskyldighet för andra myndigheter gentemot socialnämnder i ärenden om ekonomiskt bistånd skulle återfinnas i författningar inom olika områden. Med hänsyn till att det i 11 kap. SoL redan finns en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för och arbetslöshets- kassorna gentemot socialnämnder anser vi att det mest lämpliga är att även de bestämmelser om uppgiftsskyldighet som vi nu över- väger tas in i denna lag. För såväl enskilda som berörda myndig- heter blir det enklare att överblicka vilka möjligheter socialnämnder har att i ärenden om ekonomiskt bistånd inhämta uppgifter från andra verksamheter, om bestämmelserna om uppgiftsskyldighet för andra myndigheter finns samlade i en författning. Vi anser således att uppgiftsskyldigheten för CSN, , arbetslöshets- kassor och Arbetsförmedlingen skall föreskrivas i SoL och där närmare i 11 kap. Som framgår av föregående avsnitt föreskrivs i 11 kap. 11 § SoL att socialnämnden har rätt att av och arbets- löshetskassorna få uppgifter om ekonomisk hjälp som har lämnats till enskilda som har ärenden hos nämnden (första meningen). har vidare rätt att få uppgifter som lämnats till kommunen i ärenden om ekonomisk hjälp enligt lagen om introduktionsersättning för flyktingar och för vissa andra utlän- ningar (andra meningen). Genom 11 kap. 11 § första meningen SoL finns således redan en författningsreglerad uppgiftsskyldighet i vissa fall för bl.a. arbetslöshetskassor gentemot socialnämnder (jfr och , Sekretess i , 3:e upplagan s. 157 f. och 163). Innebörden och omfattningen av uppgiftsskyldigheten enligt denna bestämmelse har betydelse för hur den uppgiftsskyldighet som vi nu föreslår för CSN, Skatte- verket, arbetslöshetskassor och Arbetsförmedlingen skall utformas. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Vad innebär uppgiftsskyldigheten i 11 kap. 11 § socialtjänst- lagen? Bakgrunden till 11 kap. 11 § socialtjänstlagen Ursprunget till bestämmelsen i 11 kap. 11 § första meningen SoL återfinns i den upphävda lagen (1936:56) om socialre- gister. Av 5 § sistnämnda lag följde att bl.a. statliga myndigheter, allmän försäkringskassa och erkänd arbetslöshetskassa var skyldiga att efter framställning tillhandagå det registerförandet organet, t.ex. socialnämnden, med upplysning angående från myndigheten eller kassan till viss angiven person utgående hjälp. I 7 § samma lag före- skrevs vilka myndigheter m.fl. som hade rätt att efter framställning erhålla för sin verksamhet erforderliga uppgifter beträffande viss angiven person ur det socialregister över hjälpverksamheten i kommunen som kommunen skulle föra. Kretsen av de myndig- heter m.fl. som hade rätt att få uppgifter från registret överensstämde med de myndigheter m.fl. som enligt 5 § lagen var skyldiga att lämna uppgifter till registret. Genom socialtjänstlagen (1980:620) upphävdes lagen om social- register. Bestämmelser liknande dem som fanns i 5 och 7 §§ sist- nämnda lag infördes i 57 respektive 65 § socialtjänstlagen. Enligt 57 § hade socialnämnden rätt att av de allmänna försäkrings- kassorna eller de erkända arbetslöshetskassorna få uppgifter om ekonomisk hjälp som hade lämnats till enskilda som hade ärende hos nämnden, dvs. motsvarande bestämmelse som återfinns i 11 kap. 11 § SoL. I 65 § föreskrevs att socialnämnden på begäran av en annan myndighet skulle lämna denna myndighet uppgifter om utgiven ekonomisk hjälp, om syftet var att undvika felaktiga ut- betalningar från det allmänna. På motsvarande sätt som bestämmelsen i 11 kap. 11 § SoL var socialnämndens rätt att få uppgifter enligt 57 § socialtjänstlagen knuten till att fråga var om uppgifter avseende enskilda som hade ärende hos nämnden. Såvitt framgick av bestämmelsens ordalydelse var rätten inte hänförlig till en viss typ av ärende hos social- nämnden. Genom en ändring utvidgades bestämmelsen i 57 § socialtjänstlagen så att socialnämnden även fick rätt att få uppgifter som lämnats till kommun i ärenden om ersättning enligt lagen om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Av förarbetena (prop. 1991/92:172 s. 18) framgår att denna ändring Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder föranleddes av att måste kunna ta del av uppgifter som lämnats i ärende om introduktionsersättning för att kunna bedöma rätten till kompletterande socialbidrag. Såvitt kan utläsas av förarbetena var det således socialnämndernas behov av uppgifter enbart i socialbidragsärenden som föranledde ändringen i 57 §. Inte heller socialnämndernas utökade rätt att få uppgifter var emellertid enligt bestämmelsens ordalydelse begränsad till denna typ av ärenden. Socialtjänstlagen är ersatt av SoL. Bestämmelserna i 57 och 65 §§ i den äldre lagen återfinns numera med exakt samma formuleringar i 11 kap. 11 § respektive 12 kap. 7 § SoL. Uppgiftsskyldigheten i 11 kap. 11 § socialtjänstlagen är knuten till ärenden om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen Syftet med bestämmelsen i 11 kap. 11 § SoL är att undvika felaktiga utbetalningar från det allmänna. Ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. samma lag är subsidiärt till andra ekonomiska förmåner, exempelvis till ersättningar från socialförsäkringen eller arbetslöshetsförsäk- ringen, och utgår endast om den enskildes behov inte kan tillgodo- ses på annat sätt. När det gäller ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL är det därmed uppenbart att socialnämnder för att undvika felaktiga utbetalningar har ett intresse av att få uppgifter från För- säkringskassan och arbetslöshetskassorna. Inte minst med hänsyn till förarbetsuttalandena om det tillägg som gjordes i motsvarigheten till bestämmelsen i 11 kap. 11 § SoL är vår uppfattning att denna bestämmelse skall förstås så att uppgiftsskyldigheten bara gäller när det har betydelse hos socialnämnden i ärende avseende s.k. socialbidrag, dvs. ärenden om ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL samt ärenden om återkrav m.m. av sådant bistånd enligt 9 kap. samma lag. Vi vill framhålla att vi inte kan utesluta att det i praktiken förekommer att socialnämnder även i andra typer av ärenden åberopar den aktuella bestämmelsen i SoL för att få uppgifter om ekonomisk hjälp som eller arbetslöshetskassorna har lämnat till en- skilda. Det har inte varit möjligt att inom ramen för vårt uppdrag göra en mer ingående utredning om detta. Som framgått finns det redan en uppgiftsskyldighet för arbetslöshetskassor gentemot socialnämnder i ärenden om eko- nomiskt bistånd enligt SoL. I följande avsnitt redovisar vi våra Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder överväganden beträffande hur regleringen av nu aktuella uppgifts- skyldighet för CSN, , arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingen gentemot socialnämnder närmare bör utformas. Centrala och arbetslöshetskassornas upp- giftsskyldighet I likhet med vad som anfördes års reform anser vi att en av förutsättningarna för att informationsutbyten i elektronisk form skall anses förenliga med kraven på skydd mot oacceptabla intrång i den personliga integriteten är att de bygger på författningsreglerad uppgiftsskyldighet, där de uppgifter som omfattas av denna skyldighet är preciserade. Att en sådan tydlig reglering skall vara utgångspunkten för våra förslag framgår även av direktiven för vårt uppdrag. Samtliga de författningsförslag som vi lämnar är också utformade utifrån detta. När det gäller andra myndigheters uppgiftsskyldighet gentemot socialnämnder i ärenden om bistånd enligt 4 och 9 kap. SoL förespråkar vi således en reglering som är tydligare och mer detaljerad än vad som är fallet med den nuvarande bestämmelsen i 11 kap. 11 § första meningen SoL. Vi föreslår därför att bestämmelsen om arbetslöshetskassornas upp- giftsskyldighet skall få ny lydelse. Den nya lydelse vi föreslår för 11 kap. 11 § första meningen SoL innebär att det direkt av lagtexten skall framgå att uppgifts- skyldigheten för arbetslöshetskassorna skall avse de fall där den en- skilde har ärenden om ekonomiskt bistånd enligt SoL hos nämnden. De uppgifter som socialnämnderna har behov av att inhämta från arbetslöshetskassorna, men även från CSN, avser uppgifter om personer som är aktuella för ersättning hos dessa myndigheter. Arbetslöshetskassornas och CSN:s uppgiftsskyldighet gentemot socialnämnder bör kunna tas in i en gemensam bestämmelse i 11 kap. 11 § SoL. Vi har i avsnitt 15.5 och 15.7 beskrivit det behov socialnämnder har av att få uppgifter från arbetslöshetskassor och CSN. Hand- läggningen av ärenden om ekonomiskt bistånd enligt SoL, dvs. ärenden om ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. SoL samt ärenden om återkrav m.m. av sådant bistånd enligt 9 kap. samma lag, förutsätter att socialnämnder får de uppgifter som är av betydelse för att Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder kunna bedöma om sökanden har rätt till ekonomiskt bistånd och i förekommande fall storleken av sådant bistånd. Mot denna bakgrund bör arbetslöshetskassornas och CSN:s uppgifts- skyldighet gälla uppgifter som har betydelse i nämnda ärenden enligt SoL. En på så sätt utformad uppgiftsskyldighet är generell i det avseendet att den gäller för alla förmåner som arbetslöshets- kassorna och CSN administrerar även om dessa från tid till annan kan variera. Detta är motiverat eftersom det fortlöpande sker för- ändringar av regelverken för de förmåner som olika myndigheter administrerar. Av skäl som vi redovisat i avsnitt 9.3 föreslår vi att uppgifts- skyldigheten skall gälla utan villkor att socialnämnder först fram- ställer en begäran om att få ut uppgifter i varje enskilt ärende (se också författningskommentaren i avsnitt 20.12). Närmare om Centrala uppgiftsskyldighet Enligt allmänna råd om ekonomiskt bistånd skall barns inkomster och tillgångar i vissa fall beaktas vid prövningen av en biståndsansökan. Som medlemmar i hushållet bör enligt de all- männa råden bl.a. räknas barn och ungdomar t.o.m. som föräldrarna är underhållsskyldiga för. Av 7 kap. 1 § andra stycket framgår att föräldrars underhållsskyldighet för barn som går i skola under vissa förutsättningar kan gälla intill dess barnet fyller tjugoett år. Av ovanstående följer att i de fall föräldrar ansöker om ekono- miskt bistånd har socialnämnden intresse av att få uppgifter inte bara om sökandena utan även om barn som ingår i hushållet och vars inkomster skall beaktas vid biståndsbedömningen. Intresset i fråga om barn och ungdomar t.o.m. torde ta sikte på uppgifter om studiehjälp. Beträffande underåriga barn och ungdomar utbetalas studiehjälpen till vårdnadshavarna och torde därmed kunna få uppgifter från CSN om sådant studiestöd. När det gäller ungdomar mellan finner vi att det från integritetssynpunkt kan ifrågasättas om CSN skall lämna ut uppgifter om dessa till socialnämnden om det t.ex. är föräldrarna som ansöker om bistånd. Ungdomarna är i dessa fall själva inte sökande. Vår kartläggning visar inte att socialnämndernas behov av uppgifter om ungdomars inkomst- och förmögenhetsförhållanden Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Det torde vidare enbart vara i en mindre mängd ären- den som behovet av uppgifterna aktualiseras. För det fall att social- nämnder inte får in underlag beträffande berörda ungdomar torde biståndsansökan ändå kunna handläggas och socialnämnden därvid kunna bortse från såväl kostnader som inkomster hänförliga till ungdomarna. Sammantaget anser vi att skyddet för den enskildes integritet väger tyngre i dessa fall än socialnämndens behov av uppgifterna. De uppgifter som skall omfattas av uppgiftsskyldigheten skall där- för bara avse de personer som ansöker om bistånd. Den bestäm- melse om uppgiftsskyldighet som vi föreslår har utformats med hänsyn till detta. De uppgifter som socialnämnderna har behov av att inhämta från och Arbetsförmedlingen avser inte på samma sätt som uppgifterna från arbetslöshetskassor och CSN uppgifter om per- soner som är aktuella för ersättning från utlämnande myndighet. Eftersom och Arbetsförmedlingens uppgifts- skyldighet därmed har en annan utgångspunkt än den skyldighet som skall gälla för CSN och arbetslöshetskassorna bör Skatte- verkets och Arbetsförmedlingens uppgiftsskyldighet föreskrivas i särskilda paragrafer, 11 kap. 11 a och 11 b §§ SoL. Även i dessa fall anser vi att uppgiftsskyldigheten skall gälla utan krav på föregående begäran från socialnämnder i varje enskilt ärende. Av hänsyn till den enskildes integritet är det viktigt att i författning ange de konkreta uppgifter som omfattas av myndigheternas upp- giftsskyldighet. Mot bakgrund av de fortlöpande förändringar som sker i skilda verksamheter är det lämpligt att reglera dessa uppgifter i förordning. Detta är också den lösning som valdes för de informa- tionsutbyten som möjliggjordes genom reform. När det gäller frågan om var närmare föreskrifter om myndig- heternas uppgiftsskyldighet bör tas in är vår uppfattning att utformningen av och systematiken i socialtjänstförordningen är Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder sådan att denna framstår som mindre lämplig. Föreskrifterna bör inte heller tas in i de förordningar som reglerar de olika förmåner för vilka det är aktuellt för utlämnande myndigheter att lämna ut uppgifter, dvs. i studiestödsförordningen, förordningen om arbets- löshetsförsäkring osv. En sådan lösning skulle nämligen innebära att den närmare preciseringen av de olika uppgiftsskyldigheter som föreskrivs i 11 kap. SoL skulle återfinnas i förordningar som inte har direkt anknytning till den lag där grundbestämmelserna om respektive myndighets uppgiftsskyldighet gentemot socialnämnder finns. Genom att bestämmelserna skulle finnas i flera olika förordningar hänförliga till olika sakområden skulle regleringen bli svåröverskådlig. Vi har stannat för att föreslå en ny förordning där det skall anges vilka konkreta uppgifter som de förslagna uppgiftsskyldigheterna i 11 kap. 11–11 b §§ skall omfatta (se författningsförslag nr 12). Våra förslag: Socialnämnder får ha direktåtkomst till uppgifter i beskattningsverksamhet och Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Direktåtkomsten får endast ske för det ändamål som uppställts för behandling av personuppgifter i utlämnarens verksamhet. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka uppgifter direkt- åtkomsten till uppgifter i Arbetsförmedlingens verksamhet får omfatta. När det gäller frågan om socialnämnder bör ha möjlighet att genom direktåtkomst få tillgång till nu aktuella uppgifter hos CSN, , arbetslöshetskassor och Arbetsförmedlingen hänvisar vi till våra överväganden i avsnitt 8. Det finns anledning att något ytterligare belysa skälen för direktåtkomst i dessa fall. I ärenden om ekonomiskt bistånd är det av stor vikt för de enskilda att beslut kan fattas snabbt. Detta beror givetvis på att ekonomiskt bistånd är ett stöd som endast utgår när den enskildes behov inte kan tillgodoses på annat sätt. För socialnämnderna finns det dessutom ett värde i att handläggarna i ärenden om ekonomiskt bistånd kan ta fram aktuella uppgifter från andra myndigheter och gå igenom uppgifterna med sökandena när de besöker social- Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Detta bidrar till att den enskilde är delaktig i social- nämndens hantering av ärendet, vilket är i överensstämmelse med grundtankarna i SoL. Direktåtkomsten innebär vidare en möjlighet att effektivisera socialnämndernas ärendehandläggning och därmed att kunna styra arbetsresurser från ett administrativt arbete till det för socialnämn- derna centrala arbetet med klientstöd. Integritetsaspekterna är här mindre framträdande med hänsyn till att det är fråga om att göra ett begränsat antal uppgifter av mindre känslig karaktär tillgängliga för socialnämnd genom direkt- åtkomst. Beträffande uppgifter som omfattas av sekretess hos CSN och arbetslöshetskassorna bör även beaktas att uppgifterna hos socialnämnderna kommer att omfattas av ett starkare sekre- tesskydd, eftersom sekretessen där gäller med ett omvänt skade- rekvisit, dvs. presumtionen är för sekretess. I fråga om direkt- åtkomst för socialnämnder till uppgifter hos bör vidare sekretessbestämmelsen i 9 kap. 1 § andra meningen SekrL framhållas. Av bestämmelsen framgår att sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i myndighets verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskatt- ningsdatabasen enligt skattedatabaslagen för uppgift som har till- förts databasen. I den mån socialnämnden får direktåtkomst till uppgifter som omfattas av sekretess i databasen kan således nämn- den, vid sidan av andra sekretessbestämmelser som är tillämpliga hos den egna myndigheten, gentemot enskilda som vill få tillgång till uppgifterna hos åberopa bestämmelsen i 9 kap. 1 § SekrL. Denna innebär att absolut sekretess gäller så länge behand- lingen av uppgifterna sker i beskattningsdatabasen. Sammanfattningsvis anser vi att en möjlighet till direktåtkomst för socialnämnder skall medges inom de informationsutbyten som vi föreslår mellan socialnämnder och CSN, , arbetslös- hetskassor och Arbetsförmedlingen. Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder Våra förslag: Bestämmelsen i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om de sekundära ändamål för vilka behandling av uppgifter får ske i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska verksamhet kompletteras. Behandling skall få ske för tillhandahållande av information som behövs inom kommunernas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen. Regeringen skall föreskriva vilka uppgifter som får behandlas för det nu föreslagna ändamålet och vilka uppgifter som får lämnas ut till kommunerna på medium för automatiserad behandling. Personuppgifter i register som CSN för med hjälp av auto- matiserad behandling för administration av lån till hemutrust- ning för flyktingar och vissa andra utlänningar skall få behandlas för tillhandahållande av information som behövs för fullgörande av uppgiftsskyldighet enligt lag eller förordning. Registerförfattningar som gäller för socialnämndernas behand- ling av personuppgifter Vår uppfattning är att bestämmelserna om behandling av person- uppgifter i socialnämndernas verksamhet, närmare bestämt 6 § SoLPuL och 12 § 1 SoLPuLF, redan i sin nuvarande utformning medger den behandling av uppgifter som de föreslagna infor- mationsutbytena med CSN, , arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingen innebär. Några ändringar i de register- författningar som gäller för socialnämnderna krävs därmed inte. Registerförfattningar som gäller för behandling av personuppgifter Det ändamål som anges i 1 kap. 5 § 3 skattedatabaslagen får anses omfatta också den behandling av uppgifter som följer av det före- slagna informationsutbytet mellan och socialnämnder. Av denna bestämmelse framgår nämligen att uppgifter får behand- las för tillhandahållande av information som behövs i författnings- Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder reglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och annat stöd. När det gäller den behandling genom direktåtkomst som våra förslag innebär finns bestämmelser om direktåtkomst för myndig- heter till beskattningsdatabasen i 2 kap. 7 och 8 §§ skattedatabas- lagen. Det framstår därför som lämpligt att även ytterligare bestäm- melser om sådan åtkomst för myndigheter förs in i denna lag. I enlighet med de utgångspunkter som generellt gäller för våra författningsförslag utgår vi även här från systematiken i nu gällande regelverk. Vårt förslag innebär därför att det i skattedatabaslagen tas in en ny bestämmelse, 2 kap. 8 c §, som medger direktåtkomst för socialnämnder till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen. Beträffande vilka uppgifter som får behandlas i beskattningsdata- basen och som skall kunna lämnas ut till socialnämnder genom direktåtkomst bedömer vi att det är sådana uppgifter som anges i 2 kap. 3 § första stycket 1, 4 och 5 som bör komma i fråga, dvs. uppgifter om en fysisk persons identitet, medborgarskap, bosättning och familjeförhållanden (1), uppgifter om underlag för fastställande av skatter och avgifter (4) samt uppgifter om bestämmande av skatter och avgifter (5). Det kan möjligen diskuteras om även de uppgifter som anges i nämnda paragraf första stycket 10, dvs. uppgifter om beslut, betalning, redovisning och övriga åtgärder i ett ärende, är aktuella. Mot bakgrund av de uttalanden som har gjorts i förarbetena till bestämmelsen (se prop. 2000/01:33 s. 129 och SOU 1999:105 s. 300 ff.) har vi dock stannat för att skäl saknas att låta direktåtkomsten omfatta dessa uppgifter. På samma sätt som beträffande övriga informationsutbyten där vi föreslår att direktåtkomst skall medges gäller att direktåtkomst endast får förekomma om det är förenligt med de ändamål som uppställts för behandlingen av personuppgifter även i utlämnarens verksamhet, dvs. Den direktåtkomst som vi föreslår för socialnämnder skall ske för att utgöra underlag hos socialnämnder för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd. Detta ändamål för behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår, som nämnts, av 1 kap. 5 § 3 skattedatabaslagen. Av samma skäl som vi redovisat beträffande regleringen av och arbetslöshetskassornas direktåtkomst till uppgifter hos , föreslår vi inte närmare föreskrifter angående vilka konkreta uppgifter i beskattningsdatabasen som får lämnas ut till socialnämnder genom direktåtkomst (se avsnitt Utökat elektroniskt informationsutbyte med socialnämnder 11.3.3 och 12.7.2). Det förhållandet att vi inte föreslår en sådan närmare reglering innebär emellertid inte att det saknas begräns- ningar i detta hänseende. På motsvarande sätt som vi angett i avsnitt 12.7.2 måste nämligen bestämmelsen om direktåtkomst läsas mot bestämmelserna om uppgiftsskyldighet. I den av oss föreslagna förordningen om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt SoL skall framgå vilka specifika uppgifter som omfattas av Skatte- verkets uppgiftsskyldighet. Endast dessa uppgifter kan bli föremål för direktåtkomsten. Registerförfattningar som gäller för Arbetsförmedlingens behandling av personuppgifter För att möjliggöra de elektroniska informationsutbyten mellan Arbetsförmedlingen och socialnämnder som vi föreslår krävs änd- ringar i de registerförfattningar som gäller för behandlingen av personuppgifter i Arbetsförmedlingens verksamhet, motsvarande de författningsändringar som vi föreslagit i avsnitt 14.6.3 för att möjliggöra ett elektroniskt informationsutbyte mellan Arbetsför- medlingen och KFM. Vi föreslår således att bestämmelsen i 5 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kompletteras med ett ändamål för behandling som avser social- nämnders verksamhet med ärenden om ekonomiskt bistånd (5 § 5). Vidare bör det i förordningen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten införas dels en bestämmelse om vilka personuppgifter som får behandlas för det sekundära ändamål som vi föreslår för socialnämnders verksamhet, 7 b §, dels en bestämmelse om vilka uppgifter som får lämnas på medium för automatiserad behandling till socialnämnder, 13 b §. Som vi redovisat i avsnitt 14.6.3 föranleder införandet av de nya paragraferna i förordningen en ändring i 8 § första stycket samma förordning. Vi föreslår att socialnämnder skall ha möjlighet till direkt- åtkomst till de aktuella uppgifterna hos Arbetsförmedlingen. Detta bör regleras i 12 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten.