sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Vad gäller geografisk anpassning är den troliga orsaken att de flesta länder i urvalet är europeiska, medan den högsta tillväxten återfunnits i . Avståndet är en av exportens främsta bestämningsfaktorer; länder handlar i första hand med sin grannregion och det är svårt att erövra avlägsna marknader. Den svagaste anpassningen återfinns i . Istället för ökad inriktning på och tillväxtindustrier, ökade inriktningen på marknader och branscher med relativt låg tillväxt. Den svaga anpassningen skulle ensamt resulterat i en nästan 4-procentig minskning av samlade exportmarknadsandel. Analysen visar dock att den relativa konkurrenskraften ytterligare bidragit till minskade exportmarknadsandelar. Det bör noteras att shift-share analysen inte säger något om varför ett lands exportstruktur för- ändras. Detta sker naturligtvis inte oberoende av hur konkurrens- kraften förändras, vilket är tydligt i diskussionen om den svenska utvecklingen: andelarna inom telekomindustrin minskar eftersom den svenska telekomindustrins relativa konkurrenskraft försvagas. Värdet av analysen är därför att rikta uppmärksamheten på den roll som struktur och strukturförändringar har för utfallet. Som note- rats ovan är konkurrenskraften den residual som blir kvar när dessa struktureffekter bokförts. Vidare är det viktigt att notera att analy- sen endast ser till varuexport. Flera av de länder som registrerar en svag utveckling av varuexporten har sett en snabb tillväxt i tjänsteexporten: denna utveckling fångas inte alls upp i beräkning- arna. , och står i kontrast med den svenska utvecklingen; dessa länder registrerade de största ökning- arna i konkurrenskraft. Resultaten för dessa länder stämmer väl överens med den allmänna bild som framkommit i den tidigare dis- kussionen om hur exportmarknadsandelarna utvecklats. Resultaten av shift-share analysen ger några intressanta antyd- ningar om vilka faktorer som bidrar till länders exportframgångar. Med ett par undantag härrör de allra starkaste effekterna från den komponent som benämnts konkurrenskraft. Även om detta är en residualterm är det rimligt att anta att den i första hand bestäms av de faktorer som definierar varje lands företagsklimat. Där ingår skatter, infrastruktur, utbud av arbetskraft, utbildningssystem, handelspolitik och andra regelsystem som påverkar näringslivets kostnadsnivå. Dessutom påverkas konkurrenskraften av växel- kursförändringar. De länder som inte har lyckats höja sin konkur- renskraft har heller inte lyckats utöka sina exportmarknadsandelar. En preliminär slutsats är därför att de viktigaste exportfrämjande åtgärderna med största sannolikhet återfinns inom näringspoliti- ken. Näringspolitiken är också det politikområde som definierar förutsättningarna för förändringar av branschstrukturen. Även om de åtgärder som syftar till att öka exporten inom snabbväxande branscher eller försäljningen till snabbväxande marknader är viktiga för att utnyttja industrins fulla potential är de framför allt kom- plement till den inhemska näringspolitiken. Ett problem i tolkningen av resultaten i Cheptea m.fl. (2005) är att analysen endast täcker perioden –2002. Slutåren i denna analys var de svagaste för del som följs av utredningen, vilket kan innebära att slutsatserna under- skattar den svenska exportens anpassningsförmåga och konkur- renskraft. För att undersöka hur valet av tidsperiod påverkar resul- taten har utredningen därför gjort en förenklad shift-share analys av den svenska exporttillväxten för , 1990– 2007. Resultaten sammanfattas i Tabell 1.8. Shift-share analys av förändringen marknadsandelar 1990–2007 -1,55 -0,05 Källa: Utredningens beräkningar baserat på Comtrade, 2008. I denna analys delas den svenska exporttillväxten upp i tre delar: en allmän efterfrågekomponent som bygger på den generella tillväxt- takten för exporten från EU-15 (utom ), en branschkom- ponent som fångar upp skillnaderna i tillväxttakt mellan branscher (på tvåsiffrorsnivå) och en residual som kan tolkas som konkur- renskraft. Den beroende variabeln i analysen är tillväxten i export. För hela perioden –2007 har den svenska exportens tillväxt främst gynnats av den allmänna expansionen av världsekonomin, samt i viss utsträckning exportens branschfördelning, medan kon- kurrenskraftsvariabeln (residualen) gett ett betydande negativt bidrag till utvecklingen. Ser vi däremot till delperioden –2007 är bilden annorlunda. Effekten av den globala tillväxten är fortfa- rande positiv, men residualens negativa påverkan har minskat kraf- tigt. Detta kan tolkas som ett tecken på att den konkurrensför- svagning som noterades av Cheptea m.fl. (2005) i första hand gällde för perioden fram . En ytterligare tolkning av förändringarna i exportmönster ges av några indikatorer som utvecklats av . I statistiksam- lingen World Trade Indicators presenteras bland annat Herfindahl- index för branschspecialiseringTPF9FPT och marknadskoncentration. Ett högre indexvärde visar att exporten är mera koncentrerad, det vill säga att de dominerande branscherna eller destinationsmarknaderna har en större andel av den sammanlagda exporten. Tabell 1.9 pre- senterar utgångsläget och förändringen för och referensländerna. Det framgår att hade en relativt hög grad av branschspecialisering i början av perioden, men att denna minskat något. Detta är ett tecken på den ökande diver- sifieringen i svensk export. har motsvarande utveckling, men från en högre specialiseringsnivå. uppvisar däremot en starkt ökande specialisering, vilket återspeglar oljeindustrins star- kare position. De flesta länder som hade en mer diversifierad export i utgångsläget ökade sin specialisering. Graden av marknadskoncentration i den svenska exporten var relativt låg 1995, och minskade ytterligare . Samma trend gäller för de flesta länder i urvalet, utom Stor- och , vars marknadskoncentration ökade som en konsekvens av ökad handel med . stora beroende av den amerikanska marknaden (och koppling till den tyska ekonomin) syns också tydligt i den mycket höga graden av marknadskoncentration. Av de länder som ingår i jämförelsen har , och den mest diversifierade exporten, vilket till stor del beror på verkstadsindustrins internationalisering. 9TP PT På tresiffrors SITC-nivå. Utvecklingen av exportmarknadsandelar SOU 2008:90 specialisering 1995–2006 koncentration 1995–2006 -1,16 -1,41 -1,33 -2,90 -0,87 -2,39 -1,73 -0,63 -5,71 -2,40 -0,83 -1,59 Källa: , 2008c. En avslutande fråga rör egenskaperna hos de industrier som expan- derar snabbast tack vare ökningarna i exporten. Tabell 1.4 visade att livsmedel, mineralbränslen och kemiska produkter (inklusive läke- medel) blivit viktigare i den svenska exporten, medan råvaror, pap- per och papp samt verkstadsindustri haft en långsammare tillväxt. Det samhällsekonomiska utfallet av denna utveckling är tvetydigt. Minskningen i råvarubaserad export, liksom ökningen i läkeme- delssektorns andelar, kan ses som ett tecken på att speciali- serats i önskvärd riktning, med en viktigare roll för kunskapsinten- siva sektorer. Å andra sidan talar den långsammare tillväxten i verk- stadsindustrin och expansionen inom livsmedel, drycker och kläder i motsatt riktning. Bilden förblir tvetydig även då exporten kategoriseras utifrån resursanvändning och grundläggande konkurrensfördelar. Ett exempel på en sådan kategorisering ges av (1994), som skiljer mellan fem olika produktgrupper: resursintensiva, arbetsin- tensiva, skalintensiva, differentierade och högteknologiska pro- dukter. Den resursintensiva gruppen består av livsmedel, trävaror, pappersmassa och vissa mineraler och metaller. Arbetsintensiva produkter omfattar textilier, kläder, skor, möbler och vissa metall- varor. Den skalintensiva sektorn innehåller papper och papp, kemi- kalier (utom läkemedel), järn och stål, vägfordon och andra trans- portmedel (utom luftfartyg). Den största delen av verkstadsindu- strin, utom telekomutrustning, datorer och kontorsmaskiner, ingår i gruppen med differentierade produkter. Den högteknologiska gruppen omfattar telekom, datorer och kontorsmaskiner, läkeme- del, och luftfartyg. Figur 1.23 illustrerar hur dessa gruppers andelar av den svenska exporten utvecklats . De största kategorierna vid periodens början var högteknologiska och skalintensiva pro- dukter. Dessa har utvecklats i olika riktningar. Medan den högtek- nologiska industrin har tappat andelar , i huvudsak på grund av nedgången i telekomindustrin, har den skalintensiva sektorn stärkt sin position. Utvecklingen inom motorfordon och järn och stål har varit stark nog att balansera den långsammare utvecklingen inom pappersexporten. Resursintensiva produkter har också ökat andelarna tack vare exporttillväxten inom mineralbränslen. Differentierade produkter och arbetsintensiva produkter har utvecklats i takt med exportens genomsnittliga till- växt. Figur 1.23 Andelar av den svenska exporten 1998–2006: resursintensiva, arbetsintensiva, skalintensiva, differentierade och högteknologiska produkter Källa: SCB:s statistikdatabas, 2008. Den relativa minskningen av den högteknologiska industrins och ökningen i den resursintensiva industrins andelar kan förefalla oro- ande. bör det noteras att det inom varje kategori finns sofistikerade verksamheter med betydande kunskapsinnehåll. scherna livsmedel, drycker och kläder är exempel på verksamheter där den svenska industrins konkurrenskraft inte bygger på låga pri- ser, utan snarare hög kvalitet, snabb produktutveckling och fram- gångsrik marknadsföring. De svenska trä- och pappersföretagen är kunskapsintensiva i jämförelse med många utländska konkurrenter. Även fordonsindustrin satsar tungt på forskning och produktut- veckling. Det är därför svårt att rangordna olika branscher i mera eller mindre önskvärd sysselsättning. Det är snarare så att alla bran- scher anpassar sig till det rådande företagsklimatet och konkur- rensförutsättningarna; om förutsättningarna för avancerad och kunskapsintensiv produktion är goda kommer de flesta branscher att utvecklas i den riktningen. Detta innebär att generella åtgärder för att stärka förutsättningarna för FoU och kunskapsutveckling sannolikt också är effektiva sätt att främja utvecklingen av högför- ädlande och kunskapsbaserad export. Utvecklingen av den svenska varuexporten och exportmarknadsan- delarna under det senaste årtiondet kan sammanfattas i följande punkter: Den svenska varuexporten har ökat kraftigt under det senaste dryga årtiondet, från 1995 till 1096 miljarder . har varuexportens andel av BNP vuxit från till . Den minskning i exportmarknadsandelar som började har fortsatt även under det senaste årtiondet. Den svenska andelen av världsexporten minskade från till . Den största delen av minskningen härrör från exporten till EU- länderna, och återfinns i produktgrupperna trävaror, pappers- massa och malm och bearbetade varor som papper, papperspro- dukter, järn och stål. har lyckats öka sina andelar i sektorer som läkemedel, livsmedel och drycker. Betydelsen av EU-15 som exportdestination har minskat , som övriga blivit viktigare. Även har en större andel av den svenska exporten, medan (och i synnerhet ) har tappat i betydelse. förluster av exportmarknadsandelar beror inte i första hand på att exporten varit koncentrerad till branscher och desti- nationer med svag tillväxt, utan snarare på att varuproduktionen i tappat i relativ konkurrenskraft. Detta tyder på att de främsta exportfrämjande åtgärderna återfinns inom näringspoli- tiken: företagsklimatet är av avgörande betydelse för företagens grundläggande konkurrensförmåga, även om riktade insatser kan vara viktiga för att dra nytta av möjligheterna på strategiskt viktiga marknader. Förändringarna i exportens struktur tyder på en större diversifiering, både vad gäller branscher och destinationsmarknader. Föränd- ringarna har dock inte inneburit att exporten på ett entydigt sätt skiftat mot mer snabbväxande branscher eller destinationsmark- nader. Den högteknologiska industrins andelar av den svenska exporten har minskat, främst på grund av nedgången i telekomindustrin , medan skalintensiva och resursintensiva produkter tagit större andelar . Skiften mellan de olika branschgrupperna återspeglar dock inte de svenska konkurrensfördelarna på ett heltäckande sätt. Även inom skalintensiva och resursintensiva sektorer har svenska företag en stark betoning på de mera kunskapsintensiva verksamheterna inom sektorn. Det finns anledning att tro att satsningar på FoU och kunskapsutveckling kan att bidra till att öka exporten i högförädlad och kunskapsintensiv verksamhet oavsett hur de olika branschgruppernas andelar utvecklas. 2Varför tappar exportmarknadsandelar? Föregående kapitel visade att fortsätter att tappa marknads- andelar på många viktiga marknader, även om den samlade bilden inte är lika dyster som den allmänna debatten ibland antyder. Sveri- ges andel av världens export minskar i ungefär samma takt som det genomsnittliga OECD-landet, och på flera marknader är den svenska exportutvecklingen starkare än genomsnittet för eller EU-15. Observationen att export utvecklats på samma sätt som de länder vi gärna jämför oss med – våra grannar och andra västeuropeiska nationer – svarar dock inte på frågan vad det senaste årtiondets utveckling säger om våra framtidsutsikter. För att bedöma vad de sjunkande exportmarknadsandelarna bety- der för framtida välfärd – och för att avgöra hur vi bör reagera på utvecklingen – är det viktigt att förstå varför och andra mogna ekonomier noterat en fallande andel av världshandeln. Syftet med detta kapitel är att analyser några förklaringar till fallande exportmarknadsandelar. I avslutningen av det förra kapitlet noterades att en anledning till att marknadsandelarna minskar är att endast en liten del av svenska företags export riktas till de mest snabbväxande marknaderna. Den största delen av minskningen kan dock varken förklaras med att den svenska indu- strin är inriktad på fel marknader eller att den verkar i fel bran- scher. Förklaringarna till exportparadoxen – att vi tappar mark- nadsandelar trots att exporten växer stadigt och industrins konkur- renskraft förefaller vara stark – bör istället sökas på annat håll. Analysen kommer fokusera på tre faktorer som på olika sätt bidrar till minskningen av andelar på världsmarknaden och som urholkar det direkta sambandet mellan vår välfärd och våra exportmarknadsandelar: Varför tappar exportmarknadsandelar? Världsekonomins utveckling, med nya stora aktörer på de inter- nationella marknaderna. Tjänsternas allt större betydelse i både den svenska och interna- ekonomin. Näringslivets ökande internationalisering, både genom utländska direktinvesteringar och andra typer av förändringar som påverkar handeln. Nästa avsnitt diskuterar hur världsekonomins utveckling påverkar relativa position på internationella marknader. Därefter ser vi på tjänsteexportens växande betydelse för den svenska utrikes- handeln. Det tredje avsnittet nedan beskriver utvecklingen av den svenska industrins utlandsinvesteringar och sammanfattar den aka- demiska forskningens slutsatser gällande effekterna på handel. Det fjärde avsnittet ser närmare på hur fenomen som outsourcing och offshoringTPF1FPT påverkar handelsflöden. Avsnitt fem diskuterar föränd- ringar i priser och bytesförhållanden mot omvärlden, och dess inverkan på exporten. Förutom de faktorer som lyfts fram i detta kapitel finns det naturligtvis aspekter av den svenska ekonomiska politiken och exportfrämjandet som kan ha bidragit till fallet i exportmarknadsandelar. Några av dessa faktorer kommer att dis- kuteras i Kapitel 4 och 5, med betoning på utmaningar som fram- kommit i våra diskussioner med företag och handelsfrämjare både i på utländska marknader. 2.1Tillväxten i internationell handel Den svenska andelen av världens varuexport var som högst, , . Vid samma tillfälle var andel av världens samlade inkomster . har världens ekonomiska karta ritats om, och andel av både världsexport och -inkomst har gradvis minskat. Från industri- alismens genombrott till tiden efter andra världs- kriget har världsekonomin dominerats av och . Under senare årtionden har dock nya tillväxtländer tagit en allt större del av världens inkomster och handel. Framväxten av nya tillväxtmarknader har drivits av politiska förändringar och ekono- miska reformer. 1TP PT Med outsourcing avses situationer där företag köper in verksamheter som tidigare utförts inom företaget. Offshoring är outsourcing till företag belägna utomlands. Varför tappar exportmarknadsandelar? Framväxten av och andra asiatiska tigerekonomierTPF2FPT blev de första tillväxtekonomier att snabbt erövra andelar av världshandeln. Den japanska tillväxten var särskilt imponerande, och bidrog till en vision om det 21:a århundradet som Stillahavsasiens århundrade (, 1986). De asi- atiska andelarna växte i huvudsak på bekostnad av mogna västeuro- peiska ekonomier inklusive , men var ett svagt årtionde även i och . som de asiatiska tillväxtländerna ökade sin handel, bidrog ökade oljein- komster även till att OPEC-ländernasTPF3FPT andelar ökade. De flesta socialistiska planekonomier såg minskade andelen av världsekonomi och handel . Stagnationen i ledde till politiska och ekonomiska reformer . Inledningsvis fördjupades och Öst- kris av den osäkerhet som följde övergången till marknads- ekonomi, men skapades utrymme för tillväxt och utveckling. I de östasiatiska socialistländerna inleddes de ekono- miska reformerna redan tidigare; påbörjade en försiktig reformprocess 1979, medan introducerade sin ekonomiska renovering 1986 (Naughton, 2007). har tillväxten i dessa ekonomier varit betydligt snabbare än i de tradi- industriländerna. har ekonomiska reformer och höjda råvarupriser möjliggjort snabb tillväxt i många andra utveck- lingsländer. Även har fått några tigerekonomier under det senaste årtiondet (, 2007). En av de största förlorarna är , där den genomsnittliga årliga tillväxttakten knappt nått en procent. Även flera av de asiatiska tigerekonomierna bromsade in kraftigt i samband med Asienkrisen . I var den tyska tillväx- ten svag , tyngd av de stora kostnaderna för återföreningen. Den amerikanska ekonomin har drivits av hög inhemsk efterfrågan och utvecklats starkt , trots de påfrestningar som orsakades av fluktuationerna i IT-sektorn och det kostsamma kriget mot terrorismen. Figur 2.1 illustrerar några av förändringarna i fördelningen av världens samlade produktionsvärde . andel av den globala produktionen förändrades mycket lite mellan 2TP PT Till de ursprungliga tigerekonomierna brukar , , och räknas. I en andra våg av asiatiska tigrar ingick , , och . 3TP of the är en internationell organisation grundad för stater som är nettoexportörer av olja. Varför tappar exportmarknadsandelar? Det kan noteras att den amerikanska andelen var flera procentenheter högre , då dollarn var mycket högt värderad. Figuren visar även att EU upprätthöll sin andel av världens bruttonationalprodukt. EU:s styrka är dock överdriven, eftersom antalet medlemsländer expanderade från 12 till 25 . Siffran inkluderar , och samt 10 central- och östeuropeiska länder som stod utanför unionen 1990. EU:s andel av världsproduktionen ökade enbart genom utvidgningarna; gick de 12 ursprungliga EU-länderna från till av världsekonomin. Förändringarna i var betydande. långsamma tillväxt ledde till att ekonomin rasade från till , medan mer än fördubblade sin andel från . Den oförändrade andelen för gruppen Övriga döljer betydande skillnader mellan olika regioner. Mellan- östern och ökade andelarna på bekostnad av , euro- peiska länder utanför EU, och de som inte gyn- nats av ökade inkomster från råvaruproduktion. Figur 2.1 Andelar av världens BNP, 1990 och 2006 Källa: , 2008 b. Notera: Andelarna är inte köpkraftsjusterade. Omfördelningen av de regionala andelarna av världsekonomin kan tyckas små mot bakgrund av de omfattande ekonomiska och poli- tiska förändringarna . Varför tappar exportmarknadsandelar? förklaras de relativt små förändringarna främst av stora skillnader i nationella priser på varor och tjänster i den skyddade sektorn, det vill säga den del av ekonomin som inte påverkas av internationell handel. De varor som handlas internationellt har i princip samma grundläggande värde oavsett var i världen de produceras (även om skatter, transportkostnader och skillnader i konkurrensförhållan- den påverkar priserna på marknaden). De varor och tjänster som inte handlas över gränser uppvisar emellertid mycket stora pris- skillnader. De flesta tillväxtekonomier och utvecklingsländer har betydligt lägre lönenivåer än , och , vilket betyder att till exempel ett frisörbesök kostar mycket mindre i fattiga än i rika länder. När värdet av bruttonationalprodukten beräknas slår dessa prisskillnader igenom, och den verkliga volymen av varor och tjänster i fattiga länder underskattas. Om man korrigerar för inter- nationella prisskillnader (så kallad köpkraftsjustering) får de fatti- gare länderna en större andel av världens samlade produktion: som ett exempel fördubblas nuvarande andel av världens samlade produktion från till 10 procent.TPF4FPT En ytterligare faktor som bidrar till stabiliteten i den geografiska fördelningen av världsekonomin är stora kvarvarande skillnader i arbetskraftsproduktivitet. Det innebär att arbetskraften i utveck- lande länder klarar av att skapa ett större förädlingsvärde än vad som är fallet i utvecklingsländer: detta är också anledning till att de har en högre lön. är detta resultatet av att företag i rika länder producerar varor med höga eller stigande priser. Alter- nativt kan ett högt förädlingsvärde skapas genom att producera många varor med låga eller till och med sjunkande priser: det avgö- rande är inte hur varupriserna utvecklas, utan vad som händer med produkten av priset och antalet varor som tillverkas per timme.TPF5FPT Arbetskraftens fysiska produktivitet bestäms av arbetskraftens kunskapsnivå, mängden maskiner, annan utrustning och infra- struktur som arbetskraften har tillgång till, samt de transaktions- kostnader som krävs för att bedriva näringsverksamhet till exempel kostnaderna för att anställa personal, skriva avtal med kunder och 4TP PT Detta förklarar också varför har en mycket större handelskvot än andra stora länder, som och . Medan täljaren i handelskvoten (dvs. export och import) noteras i höga internationella priser omfattar nämnaren (bruttonationalprodukten) också de lägre värderade varorna och tjänsterna i den skyddade sektorn. Om den kinesiska handelskvoten beräknas med köpkraftsjusterade priser faller den från till , vilket motsvarar de japanska och amerikanska kvoterna. Av samma skäl kommer de flesta fattiga länder som deltar i internationell handel att registrera handelskvoter som är höga i förhållande till exportindustrins andel av den totala sysselsättningen i landet. 5TP PT Se diskussionen om utvecklingen av bytesförhållande nedan. Varför tappar exportmarknadsandelar? leverantörer, eller hantera formella eller informella krav från myn- digheter. Dessa faktorer kan sammanfattas i begreppen human- kapital, fysiskt kapital och socialt kapital. Medan mängden fysiskt kapital kan förändras relativt snabbt tar det att påverka mängderna eller kvaliteten av humankapital och socialt kapital. Därmed förändras styrkeförhållandena i världsekonomin också relativt långsamt. Det finns ett visst samband mellan den omfördelning i ekono- misk styrka som illustrerats i Figur 2.1 och förändringarna i länders och regioners andelar av världsexporten. Till exempel återspeglas ekonomiska tillväxt i en snabbt ökande andel av världens varuexport: faktum är att Figur 2.2 visar att fyrdubblat sin världsmarknadsandel . Även gruppen Övriga som bland annat omfattar de asiatiska tigerekonomierna, , och , samt OPEC-länderna har stärkt sin position. Eftersom spelet om andelar per definition är ett nollsummespel – summan av andelarna blir alltid – finns det också förlorare.