sou · GWB359 · 2008-06-05 00:00:00 — Som ovan nämns har RF:s jämställdhetspolicy med målet att både kvinnor och män ska återfinnas på samtliga ledande nivåer med minst 40 pro- cent vardera. I RF:s centrala styrelse, Riksidrottsstyrelsen, råder en jämn könsfördelning . Med val av som ordförande fick förbundet dessutom en kvinnlig ordförande – av män på ordförande- posten. I specialidrottsförbundens styrelser är fördelningen mellan kvinnor och män inte lika jämn. var nästan tre av fyra () av specialförbundens styrelseledamöter män.TPF20FPT var kvinnor. Studeras sammansättningen i SF-styrelser framkommer att en betydande ökning av andelen kvinnor skedde –1995. Därefter kan inga större för- ändringar noteras. Endast 14 av RF:s 67 förbund () lever upp till målet att det underrepresenterade könet ska uppgå till på styrelsenivå. Detta är dessutom en minskning jämfört med motsvarande mätning 2001 då 17 förbund uppnådde detta mål. 20TP PT Uppgift från RF. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration Diagram 8.1 Andelen kvinnor och män i SF:s styrelser Källa: uppgift från RF. Ett rimligt antagande är att fördelningen av kvinnor och män i specialidrottsförbundens styrelser återspeglar sammansättningen bland de aktiva inom förbundet. Detta stämmer till viss del. Som exempel kan nämnas att med män och kvinnor bland de aktiva även har en styrelse som i huvudsak () består av män. Det finns dock många förbund där den fördelningen av kvinnor och män bland de aktiva inte verkar inverka på styrelsens sammansättning. Endast fem av de fjorton SF som 2006 hade en jämn fördelning bland de aktiva () hade även kvinnor i styrelsen på . I vissa fall råder till och med motsatta för- hållanden. Ett exempel är som 2007 redovisade aktiva kvinnor bland medlemmarna och en styrelse som där sju av åtta ledamöter är män.TPF21FPT När även ålder inkluderas i jämförelsen av specialidrottsför- bundens styrelsesammansättning framkommer ett tydligt mönster. Som diagrammet nedan visar, är de kvinnliga ledamöterna jämförelsevis yngre än de manliga ledamöterna. Mer än hälften av alla kvinnor är . Bland männen är däremot cirka två tredjedelar fyllda. 21TP PT Ibid. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration Diagram 8.2 SF-styrelsers fördelning på ålder och kön 2006 Upp till 30 år Källa: uppgift från RF. I är den fördelningen på styrelsenivå betyd- ligt jämnare: kvinnorna utgör och männen . Bidragande är rimligtvis att distriktsförbunden är ålagda att ha en jämn könsfördelning i sina styrelser medan specialför- bunden endast är ålagda att ha båda könen representerade. Känne- tecknande för distriktsförbunden är vidare att åldersfördelningen mellan män och kvinnor på ledande befattningar är betydligt jämnare, även om kvinnor alltjämnt dominerar (t.o.m. ) och män på motsvarande sätt dominerar bland leda- möter . Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration Diagram 8.3 Antal kvinnor och män i DF-styrelser 2006 Upp till 30 år Ett ytterligare mått på den könsmässiga fördelningen i special- förbundens ledande nivåer är om posten som förbundsordförande innehas av en man eller kvinna. Av RF:s 67 specialidrottsförbund hade endast 10 förbund () en kvinna som ordförande 2006 medan 57 förbund () hade en man som ordförande. Bland de tio förbund med högst ekonomisk omsättning fanns ingen kvinnlig ordförande. I posten som generalsekreterare var situationen likartad. Endast tio förbund hade en kvinnlig general- sekreterare. Detta var dessutom en nedgång med två kvinnor jämfört med 2002.TPF22FPT JämO:s granskning av jämställdhetsplaner begärde JämO in jämställdhetsplaner från RF och samtliga specialidrottsförbund med minst tio anställda. Även om 16 av sammanlagt 18 förbund kunde redovisa jämställdhetsplaner, visade den efterföljande granskningen att inget förbund levde upp till lagens krav. Bland påtalade brister kan nämnas inaktuella planer, avsaknad av lönekartläggningar och mätbara mål liksom brister i arbetet att förebygga sexuella trakasserier och att eftersträva en jämn könsfördelning bland de anställda. 22TP PT Ibid. Här kan tilläggas att två SF meddelat RF att man saknar generalsekreterare och att det associerade inte ingår i analysen. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration I Idrotten vill framhålls att föreningsidrotten ska välkomna alla som vill vara med, oavsett faktorer som nationalitet, etnisk ursprung, religion, ålder, kön, sexuell läggning eller fysiska eller psykiska förutsättningar. Vidare ska idrotten främja kontakt mellan männi- skor ur olika samhällsgrupperingar och påverka medlemmarnas attityder och värderingar på ett positivt sätt.TPF23FPT Budskapet kan sam- manfattas med att föreningsidrotten ska utgöra en integrations- arena där människor med olika bakgrund, erfarenheter och förutsättningar ska kunna mötas, lära känna och respektera varandra. I detta avsnitt analyseras föreningsidrotten som integrations- arena. Först behandlas integration i relation till etnicitet och mångfald. Därefter analyseras integration i relation till funktions- hinder. Avsnittet avslutas med en kort diskussion om förekomsten av mobbing, trakasserier och olika former av diskriminering inom föreningsidrotten. 8.4.1Perspektiv på föreningsidrott och etnisk mångfald Idrott är ett globalt samhällsfenomen. Det är en aktivitet som berör och engagerar människor i alla kulturer. Idrottens utform- ning och regelverk är dessutom universella och oftast välkända var man än befinner sig i världen. Mot denna bakgrund är idrottens potential som integrationsarena i det närmaste självklar. I idrotten kan människor finna en mötesplats där kultur- och språkbarriärer annars utgör ett hinder. I idrotten kan invandrare och etniska minoriteter integreras i sina nya samhällen utan att förlora den egna identiteten. Idrott kan således utgöra en kulturöverbryggande sfär där människor av olika ursprung men med ett gemensamt idrottsintresse får möjlighet att lära känna varandra och därigenom även förstå och respektera skilda värderingar och ideal.TPF24FPT I den statliga idrottspolitiken har föreningsidrottens möjlighet att integrera personer med utländsk bakgrund framhållits sedan början av 1980-talet.TPF25FPT Av moderna exempel kan nämnas att idrottspolitiska proposition lyfter fram integration som 23TP PT Idrotten vill (2005), s. 4, 6. 24TP PT Jfr . , Idrott och integration – en kunskapsöversikt, , 2002:2, s. 7. 25TP PT SOU 1998:76, kap. 2. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration ledstjärna för det statliga idrottsstödets fördelning och att regeringens förordning om statsbidrag till idrottsverksamhet mar- kerar integration som ett av bidragets främsta syften.TPF26FPT Även inom idrottsrörelsen framhålls återkommande värdet av integration och mångfald. Följande citat ur vill är belysande: Idrotten kan med sitt universella språk spela en viktig roll för att öka förståelsen människor och grupper emellan. Det är självklart att invandrare ska ha samma möjlighet som svenska medborgare att, utifrån sina egna förutsättningar, delta i idrott. Många individer med invandrarbakgrund finns i våra landslag och som tränare på viktiga poster. Influenser från andra kulturer bidrar till en positiv utveckling inom den svenska idrotten.TPF27FPT Både i statens och idrottsrörelsens policydokument framhålls såle- des integration och etnisk mångfald som ett viktigt idrottspolitiskt mål. I citatet ovan understryks dessutom integrationens ömsesidiga nytta, det vill säga att föreningsidrottens universella språk kan ge ett bidrag till en övergripande, samhällelig integrationspolitik sam- tidigt som etnisk mångfald bidrar till en positiv utveckling av föreningsidrotten. Innan vi övergår till att presentera forskning på området, finns det skäl att kortfattat diskutera några problem förknippade med att analysera idrotten som en integrationsarena ur ett etnicitets- perspektiv. Begrepp som etnicitet och integration är nämligen omdebatterade. Även om de flesta människor är överrens om värdet av mångfald och att orättvisor kopplat till etnicitet bör motverkas, har inte minst forskarsamfundet pekat på problema- tiska underliggande normer och synsätt i både integrations- politikens terminologi och olika åtgärders konkreta utformning. Begreppet etnicitet är en klassificering av människor som till- hörande ett folk eller en gemenskap. Att tillhöra en viss etnisk grupp innebär vanligtvis att man sammanförs med andra individer i aspekter som ett gemensamt ursprung, historia, språk, kultur, traditioner och religion. Etnicitet kan därmed framstå som ett sätt att kategorisera människor utifrån olika gruppspecifika egenskaper. I den moderna samhällsdebatten framhålls dock att etnicitet snarare handlar om relationer och situationer. Som bland annat antropologen påpekat, är etnicitet nämligen en klassificeringsmodell som endast blir begriplig i mötet mellan olika 26TP PT Prop. 1998/99:107, s. 49, SFS 1999:1177. 27TP PT Idrotten vill, s. 8. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration människor och grupper. Annorlunda uttryckt kan en svensk endast förstå och identifiera sig själv som just svensk i relation till dem som uppfattas tillhöra en annan nationalitet eller etnisk gemenskap. Etnicitet handlar därmed inte främst om olika gruppers faktiska kännetecken: det handlar snarare om att vissa egenskaper särskiljs och görs betydelsefulla i jämförelser med andra. Etnicitet är således inte främst en egenskap hos en grupp – det är en aspekt av en relation.TPF28FPT Etnicitet handlar dessutom inte enbart om att människor skapar sin identitet i jämförelse med andra. Ofta inbegrips även någon form av maktdimension i sådana identitetsprocesser. Detta synliggörs i distinktionen mellan självvald och tillskriven identitet. Med självvald identitet avses hur individer definierar och uppfattar sig själva. Det handlar således om ett personligt och högst frivilligt identitetsskapande där en rad olika aspekter kan ingå (alltifrån ålder och kön till musiksmak och fritidsintressen). Tillskriven identitet handlar däremot om hur individer betraktas och beskrivs av sin omgivning. Det syftar på förmodade egenskaper vilka vi – ofrivilligt – tillskrivs som representanter för olika grupper. Inte förvånande är tillskrivna identiteter ofta stereotypa, förenklade och missvisande. När dessutom majoriteten i ett samhälle definierar minoriteten som annorlunda utgör det en form av maktutövning.TPF29FPT Mot denna bakgrund kan tesen om föreningsidrotten som integrationsarena sättas in i ett större sammanhang. I samhälls- debatten används begreppet integration vanligtvis i diskussioner om hur invandrade grupper ska inlemmas i det svenska samhället. Detta innebär att integration, precis som etnicitetsbegreppet, tar sin utgångspunkt i en åtskillnad mellan majoritet och minoritet (mellan vi och dom) och i antaganden om att olikhet snarare än likhet kännetecknar dessa gruppers inbördes relation. Inte sällan blir etnicitet även den dominerande förklaringsfaktorn i hur mino- riteten uppfattas och beskrivs. Trots att skillnaderna naturligtvis kan vara stora inom och mellan olika invandrargrupper tenderar majoritetens föreställningar ofta och oreflekterat att reduceras till förenklade schabloner om deras likartade levnadsförhållanden, normer och kulturella värderingar.TPF30FPT Även om integrationsresone- mang ytterst syftar till att värna om respekt, mångfald och allas lika 28TP PT , Etnisk mångfald och integration – visar idrotten vägen? , 2003:3, s. 19–20. 29TP PT Ibid. s. 20. 30TP PT Ibid., s. 20 samt begreppsdefinitioner av bland annat etnicitet och integration på nätbaserade kunskapsbank mot rasism, se wwwHT .sverigemotrasism.nuTH Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, är det ett fråge- komplex som tar sin utgångspunkt i ett vi och dom-tänkande. Trots goda föresatser riskerar därmed integrationspolitiska åtgär- der att befästa föreställningar om olikhet kopplat till etnicitet och skapa hierarkiska ordningar mellan de som integrerar och de som ska integreras. I svensk idrottsforskning är etnologen den forskare som mest ingående problematiserat föreningsidrotten i relation till etnicitet och kulturell mångfald. Ett viktigt bidrag är den resonerande artikeln Invandrare och idrott. Om att skapa kategorier och normalitet . I artikeln förs kritiska reso- nemang om hur tankefiguren invandraren används i idrotts- sammanhang och hur detta bidrar till idrottens egen självförståelse. Fundberg menar att vi alltför lätt tänker i kategorier som vi och dom och att invandrarna ofta tvingas spela rollen av jämförelse- objekt. En första kritik riktas mot massmedia. Fundberg visar med belysande exempel att kvinnliga idrottare med utländsk bakgrund ofta framställs som ett föredöme för invandrarkvinnor men till- lägger att motsvarande kopplingar aldrig görs för svenska idrotts- kvinnor. Kritik riktas därefter mot idrottsrörelsen som, enligt Fundberg, skapar sin egen självförståelse just genom jämförande beskrivningar mellan det normala och det annorlunda (oavsett om detta gäller invandrare, kvinnor, homosexuella eller handi- kappade). Slutligen hävdar att även det idrottsveten- skapliga forskarsamfundet tillämpar tolkningsmodeller präglade av förenklade schabloner. Att invandrarungdomar i stor utsträckning tränar fotboll och basket tenderar att förklaras utifrån sociala och/eller etniska aspekter såsom att de söker sig till idrotter som ställer lägre krav på förkunskaper och materiell standard. Men att även s.k. svenska ungdomar utövar samma idrotter får vanligtvis helt andra förklaringar såsom att ungdomarna gör rationella val och att fotboll och basket helt enkelt är stora och populära idrotter.TPF31FPT 31TP PT , Invandrare och idrott. Om att skapa kategorier och normalitet i Bo G. (red), Idrottens själ. och 2000 (2000). Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration 8.4.2Föreningsidrottens tillgänglighet ur ett etnicitetsperspektiv Hur ser då kunskapsläget ut rörande barns och ungdomars del- tagande i föreningsidrotten ur ett etnicitetsperspektiv? Dessvärre saknas mer ingående kvantitativa data. Systematiska kartläggningar av idrottsrörelsens sammansättning kopplat till etnicitet görs inte . Till exempel saknas etnicitet som särskild kategori i RF:s årliga studier av svenska folkets tävlings- och motionsvanor. Det finns därmed begränsade möjligheter att analysera förenings- idrottens tillgänglighet ur ett etnicitetsperspektiv och särskilt eventuella förändringar . De studier som gjorts på området är således närmast att betrakta som punktinsatser. Flertalet är dessutom behäftade med metodolo- giska problem. Som exempel kan nämnas en större enkätstudie som RF lät utföra . I undersökningen tillfrågades 3000 statistiskt utvalda ungdomar med invandrarbakgrund om sina idrotts- och motionsvanor.TPF32FPT Svarsfrekvensen blev . Som refe- renspunkt utnyttjades dessutom en generell studie av ungdomars idrotts- och motionsvanor , det vill säga en undersökning som genomförts och som därtill omfattade ungdomar av både inhemsk och utländsk härkomst. Ett annat exempel är den ungdomsstudie som utförde på uppdrag av 2005.TPF33FPT Undersökningen baserades på enkät riktad till 3000 slumpmässigt utvalda ungdomar men besvarades av av undersökningspopulationen. Detta medförde att kategorin utrikes födda ungdomar endast omfattade 109 personer. Bortfall är visserligen vanligt i större kvantitativa studier. Därtill finns statistiska metoder för att hantera låga svarsfrekvenser. går det inte att bortse från att stora bortfall riskerar att ge upphov till skevheter i datamaterialet och därmed begränsa uppgifternas tillförlitlighet. För att ytterligare problematisera bilden har olika studier gett påtagligt skilda resultat. Som exempel kan nämnas att presenterade data med inne- börden att invandrarungdomar generellt sett var kraftigt under- representerade inom föreningsidrotten – och därtill väsentligt 32TP PT Idrott och integration – en statistisk undersökning 2002, , 2002:1. 33TP PT Trondman. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration mindre fysiskt aktiva än ungdomar av inhemsk bakgrund.TPF34FPT RF:s integrationsstudie visade tvärtom att invandrarungdomar i nästan lika hög grad var föreningsaktiva. Visserligen noterades även här att invandrarflickorna var något sämre representerade, men skillnaderna ansågs små nog för att motivera slutsatsen att situationen var bättre än vad man kunde befara med tanke på den förda debatten.TPF35FPT Slutligen återstår – som ovan nämnts – alla principiella problem som uppstår vid kategoriseringar i större kvantitativa datainsam- lingar. Oavsett om kategoriseringarna rör aspekter som kön, etnicitet eller socioekonomi leder de till att studieobjekten till- skrivs vissa egenskaper på bekostnad av andra och att skillnader mellan grupper tenderar att framhävas på bekostnad av likheter.TPF36FPT I vilken utsträckning är barn och ungdomar med utländsk bakgrund aktiva i föreningsidrotten? Mot bakgrund av ovan gjorda reservationer, presenteras här resultat från ett antal relativt nya studier av idrottens tillgänglighet i rela- tion till etnicitet och kulturell mångfald. I Trondmans ungdoms- studie klassificerades undersökningspopulationen i tre övergripande kategorier: Ungdomar som var aktiva i en idrottsförening klassificerades som fortsättare. Ungdomar som tidigare tillhört en idrottsförening klassificerades som avhoppare. Ungdomar som aldrig tillhört en idrottsförening klassificerades som utanförstående. Vid en analys av dessa kategorier kopplat till etnicitet framkom inga större skillnader. Oavsett om ungdomarna var födda i eller av utländsk härkomst var de i relativt likartad utsträckning med i föreningsidrotten.TPF37FPT När kön lades in som ytterligare variabel framkom dock betydande skillnader. 34TP PT , Föreningsidrotten i en mångkulturell miljö – en pilotstudie i , Rapport i pedagogik 1996:01, , (1996). 35TP PT Idrott och integration – en statistisk undersökning 2002, s. 3. 36TP PT Per , Fritid i skilda världar. En undersökning om ungdomar och fritid i ett nationellt och kontextuellt perspektiv, utredningar nr 11 (1998), s. 141. 37TP PT Trondman, s. 207. SOU 2008:59 Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration Utrikes och inrikes födda pojkars och flickors deltagande i föreningsidrotten (procent) Källa: Unga och föreningsidrotten, s. 126, 139, 208. Resultatet visade att utrikes födda pojkar var den enskilda kategori som hade störst andel aktiva inom föreningsidrotten medan rakt motsatt förhållande gällde för motsvarande grupp flickor. av de utrikes födda pojkarna hade aldrig tillhört en idrottsförening och de som blivit medlemmar tenderade även att stanna kvar i större utsträckning än övriga grupper. Mer än var fjärde utrikes född flicka hade dock aldrig börjat föreningsidrotta och de som hade börjat visade sig även sluta i störst utsträckning. Betraktat som en integrationsarena verkar föreningsidrotten således ha betydande attraktionskraft för utrikes födda pojkar medan en relativt stor andel utrikes födda flickor antingen väljer att stå utanför eller tenderar att lämna verksamheten . I detta avseende bekräftade Trondmans resultat i huvudsak tidigare under- sökningar, såsom RF:s integrationsstudie och Per fritids- studie . Den tydliga polariseringen mellan utrikes födda pojkar och flickor återkom i flera av Trondmans analyser, till exempel i jäm- förelser av ungdomarnas idrottsintresse och träningsintensitet.TPF38FPT Intressanta samband framkom även vid en granskning av de unga som antingen lämnat eller aldrig tillhört föreningsidrotten. I fråga om avhoppare noterade nämligen att många av de ung- domar som lämnade föreningsidrotten behöll ett stort idrotts- intresse. Nästan sex av tio avhoppare hävdade att det var yttre omständigheter snarare än självständiga val som fick dem att sluta med föreningsidrotten: de slutade trots att de gärna hade fortsatt. I denna grupp fanns dessutom en tydlig överrepresentation av flickor, äldre åldersgrupper, svagt geografiskt förankrade och personer från segregerade och invandrartäta bostadsområden. 38TP PT Ibid., kap. 4. Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration som däremot hävdade att de verkligen ville sluta var i större utsträckning pojkar, yngre, sociogeografiskt förankrade och boen- des i områden som domineras av svenskar.TPF39FPT I analysen av de utanförstående framkom på motsvarande sätt skillnader i frågan om ungdomarna kunde tänka sig att börja föreningsidrotta . Här svarade över hälften av alla flickor att de absolut eller troligen kunde tänka sig föreningsidrotta mot en dryg tredjedel av pojkarna. Intresset att börja föreningsidrotta var dessutom betydligt starkare hos utrikes födda ungdomar. Som exempel hävdade av de utanförstående i invandrar- täta områden att de gärna kunde tänka sig att börja med förenings- idrott medan motsvarande grupp i bostadsområden som domine- rade av svenskar endast uppgick till 44 procent.TPF40FPT Trondmans resultat kan ses som negativt och positivt på en och samma gång. Att utrikes födda flickor är svagast representerade inom föreningsidrotten är naturligtvis en negativ indikation på att faktorer som etnisk eller kulturell bakgrund har betydelse för unga flickors delaktighet i föreningsidrotten. Mer positivt är dock att påfallande många inom de ungdomsgrupper som är underpresente- rade i föreningsidrotten är positivt inställda till att bli med – och detta gäller inte minst utrikes födda flickor. Eller som Trondman själv formulerade saken: Efterfrågan på föreningsidrott är således stor bland de unga som efterfrågas av föreningsidrotten. Inte minst efterfrågas den av dem som slutade trots att de inte ville sluta. Den efterfrågas också av dem som aldrig varit med och i viss utsträckning av dem som spontan- idrottar och inte föreningsidrottar. I detta avseende har idrotten en minst sagt idrottspolitisk möjlighet. Den idrottspolitiska ambitionen att nå fler och göra föreningsidrotten allt bredare är med andra ord inte endast eftersträvansvärd utan även högst efterfrågad.TPF41FPT och på ledande befattningar? Ett ytterligare mått på integrationen inom föreningsidrotten kopp- lat till etnicitet är i vilken utsträckning medlemmar med utländsk bakgrund innehar ledareuppdrag och/eller är representerade på ledande befattningar. I RF:s integrationsstudie under- söktes bland annat till hur stor del de föreningsaktiva invandrar- 39TP PT Ibid., kap 9, särskilt s. 132–133. 40TP PT Ibid., kap. 10. 41TP PT Ibid., s. 213. SOU 2008:59 Föreningsidrott, folkhälsa, jämställdhet och integration ungdomarna hade eller hade haft ledaruppdrag. Resultatet visade sig positivt. Det framkom nämligen inga större skillnader i avseende på ledaruppdrag mellan invandrarungdomarna och den totala ungdomsgruppen. Lika positivt var resultatet i följdfrågan om de unga hade genomgått en ledareutbildning. Intresset att utbilda sig till ledare visade sig dessutom något större hos invandrarungdomarna, särskilt hos flickor, jämfört med den totala ungdomsgruppen. När frågan omformulerades till i vilken utsträck- ning invandrarungdomarna blivit erbjudna ledareutbildning fram- Resultatet visade att endast blivit tillfrågade jämfört med av den totala ungdomsgruppen.TPF FPT På ledande befattningar är situationen annorlunda. Inom ramen för ett pågående forskningsprojekt om idrott och etnisk mångfald har studerat förekomsten av styrelseledamöter med utländsk bakgrund inom RF:s specialidrotts- och distrikts- förbund. Resultatet visade att av styrelseleda- möterna i RF:s 68 specialidrottsförbund hade utländsk bakgrund och endast en procent var av utomeuropeisk härkomst. Inom distriktsförbunden var andelen ännu lägre: blott en halv procent av ledamöterna visade sig ha utländsk bakgrund.