sou · GWB387 · 2008-10-09 00:00:00 — Åklagarna har dessutom behörighet att under vissa förutsättningar fatta beslut om bl.a. förundersöknings- begränsning, åtalsunderlåtelse, vissa straffprocessuella tvångsmedel samt att utfärda strafförelägganden. Åklagare har även särskilda uppgifter enligt exempelvis lagen (1988:688) om besöksförbud, lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang och lagen (2005:500) om erkännande och verkställighet inom Europe- iska unionen av frysningsbeslut. En viktig del av åklagarverksamheten är den överprövningsverk- samhet som bedrivs med stöd av bestämmelserna i 7 kap. 2 och 5 §§ . Inom både och Ekobrotts- myndigheten finns det överåklagare och vice överåklagare som ansvarar för tillsyn och kontroll av åklagarverksamheten. Utanför begreppet åklagarverksamhet faller verksamhet av myn- dighetsadministrativ karaktär, såsom administration av myndig- hetens personal och lokaler. Mot bakgrund av att åklagarverksamhet i huvudsak handlar om att vidta åtgärder som utgör led i att utreda brott som begås av fysiska personer innefattar i stort sett all åklagarverksamhet behandling av personuppgifter i någon form. Det kan exempelvis röra sig om uppgifter i förundersökningsprotokoll, häktningsfram- ställningar, stämningsansökningar eller överklaganden. Behovet av en utredning I syfte att ytterligare effektivisera åklagarverksamheten pågår vid utvecklandet av ett modernt IT- stöd för den operativa åklagarverksamheten (Centralt system för åklagarväsendets brottmålshantering, Cåbra). Cåbra ersätter de system för brottmålshantering som har använts (Brådis och EnVis). Cåbra skiljer sig tekniskt sett i flera avseenden från Brådis och EnVis. De huvudsakliga skillnaderna är att systemet är centralt för hela åklagarväsendet samt innehåller en del som består av ärende- uppgifter och en del som innefattar en s.k. integrerad dokument- hanteringsfunktion. Produktionen av dokument är tekniskt sett en del av systemet. Åtkomsten till ärenden och dokument kan begrän- sas. Vidare ger Cåbra större möjligheter för externt elektroniskt informationsutbyte med t.ex. andra myndigheter. Driftsättningen av den första etappen av Cåbra påbörjades och ersatte Cåbra Brådis. Utvecklingen avseende behandling av personuppgifter Med den moderna teknikens hjälp går det att åstadkomma bety- dande verksamhetsmässiga vinster i den brottsbekämpande verk- samheten. Tekniken ger ökade möjligheter att samla in och struk- turera information och underlättar också informationsutbytet mellan myndigheter. Med teknikens utveckling följer emellertid också ökade risker för enskildas personliga integritet. Parallellt med den tekniska utvecklingen är det därför nödvän- digt att utforma de rättsliga förutsättningarna för behandlingen av personuppgifter i den brottsbekämpande verksamheten på ett sätt som både möjliggör effektiviseringar i verksamheten och tillgodo- ser befogade integritetsintressen. och regeringen har i flera sammanhang uttalat att ett myndighetsregister som behandlar känsliga uppgifter om ett stort antal personer bör regleras i lag (se bet. 1990/91:KU11 s. 11, bet. 1997/98:KU18 s. 43, prop. 1990/91:60 s. 58, prop. 1997/98:44 s. 40 f. och rskr. 1997/98:180). Detta har medfört att det beträffande samtliga brottsbekämpande myndigheter och domstolar antingen har införts eller kommer att införas lagstift- ning om behandling av personuppgifter. När det gäller och brottsbekämpande verksamhet finns redan sådan lagstiftning (lagen [2005:787] om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksam- het och lagen [1999:90] om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar). För polisens del finns polisdatalagen (1998:622) och andra registerförfattningar och arbete pågår inom med att ta fram ett förslag till en ny lag om behandling av personuppgifter i polisens brotts- I Försvarsdepartementet förbereds en lagrådsremiss som gäller personuppgiftsbehand- ling (se SOU 2006:18). I förbereds en departementspromemoria om domstolarnas personuppgifts- behandling. Slutligen bör även nämnas att Kriminalvården har en lagstiftning på området (lagen [2001:617] om behandling av personuppgifter inom kriminalvården). Rådet för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning () har i uppdrag att fastställa en strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning. I rådet ingår bl.a. Dom- stolsverket, , , Riks- polisstyrelsen, och . Till de frågor som prio- riteras av rådet hör en gemensam ärendehantering samt informa- tionsutbyte under förundersökningen. Den personuppgiftsbehandling som sker inom åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet får anses vara av den art och omfattning att den i vart fall i huvudsak bör regleras i lag. En sådan lagreglering ger upphov till en mängd frågor och avvägningar. Ofta måste intresset av effektivitet i verksamheten ställas mot viktiga integritetsintressen. Framtagandet av en lagreglering på detta område kompliceras ytterligare av de internationella aspekter som gör sig gällande. Särskilt bör nämnas att det inom EU:s tredjepelar- samarbete pågår ett arbete med ett rambeslut om dataskydd. Syftet med det arbetet är att säkerställa ett skydd för personuppgifter som behandlas inom ramen för det brottsbekämpande och straffrättsliga samarbetet. Mot denna bakgrund är det naturligt att anförtro arbetet med att ta fram en lagreglering för behandling av personuppgifter i åklagar- väsendets brottsbekämpande verksamhet åt en särskild utredare. En särskild utredare ska göra en översyn av sådan behandling av personuppgifter som sker inom åklagarväsendet och som avser brottsutredning, åtal eller andra åtgärder vid brottsbekämpning (brottsbekämpande verksamhet). Uppdraget innefattar således inte den personuppgiftsbehandling som sker i renodlat administrativt syfte (ekonomi- och personalfrågor etc.). Utredaren ska göra sina överväganden med utgångspunkt i att åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet ska kunna bedrivas så effektivt som möjligt med bl.a. användning av moderna och ändamålsenliga IT-system. ska enskilda personers integ- ritetsintressen kunna tillvaratas. Utredaren ska noggrant beskriva och kartlägga användningen av personuppgifter i åklagarväsendets brottsbekämpande verksamhet. Översynen ska omfatta såväl åklagarväsendets ärendehanterings- system för brottmål, Cåbra, som de register och databaser i övrigt som används i åklagarverksamheten , bl.a. för tillsyns- och överprövningsverksamhet. Utredaren ska identifiera vilka verk- samhetsmässiga behov av personuppgiftsbehandling som finns inom åklagarväsendet. Utredaren ska även identifiera de integri- tetsintressen och övriga intressen som kan beröras av uppgifts- behandlingen. Vidare ska utredaren behandla bl.a. följande frågor: -vilka uppgifter och handlingar som genom automatiserad behandling bör vara gemensamt tillgängliga och sökbara i åkla- garverksamheten, -förutsättningarna för informationsutbyte mellan å ena sidan åklagare och å andra sidan svenska eller utländska myndigheter, domstolar, advokater och mellanfolkliga organisationer, samt -gallrings- och sekretessfrågor. Utöver de frågor som angetts kan det givetvis finnas andra frågor som aktualiseras under arbetets gång. Utredaren är oförhindrad att ta upp sådana frågor. Utredaren ska vidare analysera och ta ställning till hur en rimlig avvägning mellan verksamhetsmässiga behov och motstående intressen lämpligen bör göras i de uppkomna frågorna. Övervägan- dena ska utmynna i ett fullständigt förslag till författningsreglering avseende personuppgiftsbehandlingen inom ramen för åklagar- väsendets brottsbekämpande verksamhet. För att inte hindra eller försvåra en framtida effektivisering och användning av den moder- naste tekniken vid utveckling av åklagarverksamheten bör endast grundläggande frågor regleras i lag, medan detaljfrågor lämpligen bör regleras i förordning. Utredaren ska vid uppdragets genomförande ta hänsyn till hur personuppgiftsregleringen kommer att utformas för andra brotts- bekämpande myndigheter samt för domstolarna. Utredaren ska särskilt följa arbetet med de lagstiftningsärenden och annat författ- ningsarbete som föranleds av förslag till ny polisdatalag (SOU 2001:92), slutbetän- kande (SOU 2001:100), Utredningen om per- sonuppgiftsbehandling (SOU 2006:18) och Utredningen om över- syn av (SOU 2007:8). Utredaren ska även beakta det arbete som bedrivs inom ramen för med att samordna rättsväsendets informationsförsörjning. Utredaren ska även följa det arbete som bedrivs inom med anledning av Europeiska kommissionens förslag till rambeslut i syfte att säkerställa skyddet av personuppgifter som behandlas inom ramen för det brottsbekämpande och straffrättsliga samarbetet. Utredaren ska analysera och redovisa förslagens verksamhets- mässiga och ekonomiska konsekvenser. Om kostnader uppkom- mer ska ett finansieringsförslag lämnas. Utredaren ska samråda med berörda myndigheter, främst Åkla- garmyndigheten och , men även Rikspolis- styrelsen, , , , Kustbevak- ningen, Datainspektionen och . Uppdraget ska redovisas . Förordningen (1997:902) om register över strafförelägganden 1 § För de ändamål som anges i 5–7 §§ får det med hjälp av auto- matisk databehandling föras register över strafförelägganden. 2 § Inom , och Tull- verket får det föras lokala register över strafförelägganden. Förord- ning (2004:1268). 3 § Ett centralt register över strafförelägganden får föras vid Åkla- garmyndigheten. Förordning (2004:1268). 4 § Ett register över uppbörd i ärenden om strafföreläggande får föras hos . 5 § Ett lokalt strafförelägganderegister får användas för handlägg- ning av ärenden om strafföreläggande och för tillsyn. och är register- ansvariga för de register som förs inom respektive myndighet. är registeransvarigt för de register som förs inom verket. Förordning (2004:1268). 6 § Det centrala strafförelägganderegistret får användas för hand- läggning av ärenden om strafföreläggande och för uppgiftsläm- nande enligt 10–12 §§ strafföreläggandekungörelsen (1970:60). Vidare får registret användas för tillsyn, planering, uppföljning och framställning av statistik. är registeransvarig för det centrala straff- förelägganderegistret. Förordning (2004:1268). 7 § får användas för uppbörd enligt bötesverk- ställighetslagen (1979:189) i ärenden om strafföreläggande. Det får också användas för tillsyn, planering, uppföljning och framställning av statistik. är registeransvarig för uppbördsregistret. 8 § De registeransvariga myndigheterna får ha terminalåtkomst till sina respektive register. får dessutom ha ter- minalåtkomst till register. Förordning (2004:1268). 9 § Ett strafförelägganderegister får innehålla uppgifter om 1.åklagarens namn och titel, 2.den misstänktes eller den förelagdes namn, adress, person- nummer eller samordningsnummer, kön, medborgarskap och kör- kortsinnehav, 3.målsägandens namn, personnummer, samordningsnummer eller organisationsnummer och adress, 4.brottsrubricering, gärningsbeskrivning och lagrum, 5.påföljd, särskild rättsverkan och enskilt anspråk, 6.den misstänktes eller den förelagdes inställning till föreläg- gandet, 7.beslut av åklagare och domstol, 8.underrättelser enligt 10 och 12 §§ strafföreläggandekungörel- sen (1970:60), och 9.ärendets handläggning i övrigt. Registret får även innehålla tekniska och administrativa upp- gifter. Lag (2006:428). 10 § får innehålla de uppgifter som anges i 9 § första stycket 1–7 och 9 och andra stycket samt uppgifter om upp- börd av böter. 11 § får, efter samråd med Ekobrottsmyndig- heten och , meddela föreskrifter om tillämpningen av bestämmelserna om de lokala strafförelägganderegistren. Förord- ning (2004:1268). 12 § Uppgifter får lämnas - från ett lokalt strafförelägganderegister till det ärenderegister som förs vid myndigheten eller kammaren, för att tillgodose diarieföringsskyldigheten enligt 15 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100), -mellan lokala strafförelägganderegister och det centrala straff- förelägganderegistret, och -mellan det centrala strafförelägganderegistret och uppbörds- registret. 13 § Uppgifter får tillföras -det centrala strafförelägganderegistret från det register som förs med stöd av 7 kap. 11 § körkortsförordningen (1998:980) för att tillgodose underrättelseskyldigheten enligt 10 och 12 §§ straff- föreläggandekungörelsen (1970:60), och -uppbördsregistret från postgirot om betalningar i ärenden om strafföreläggande. Förordning (1999:1139). 14 § Uppgifter får lämnas från det centrala strafföreläggande- registret till de register som förs med stöd av lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister. Uppgifter får också lämnas till andra register för att tillgodose underrättelseskyldigheten enligt 10, 12 och 15 §§ strafföreläggan- dekungörelsen (1970:60). Förordning (1999:1139). 15 § Uppgifter får lämnas från uppbördsregistret till utsöknings- och indrivningsdatabasen som förs med stöd av lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksam- het. Förordning (2006:782). 16 § Rättas en uppgift som tidigare lämnats till register enligt 14 eller 15 §, skall även den rättade uppgiften lämnas till registret. 17 § I ett lokalt strafförelägganderegister får för handläggning av ärenden endast diarienummer, åklagarens namn, den misstänktes eller den förelagdes namn och personnummer eller samordnings- nummer samt målsägandens namn och personnummer, samord- ningsnummer eller organisationsnummer användas som sök- begrepp. För tillsyn får samtliga registrerade uppgifter utom kön, med- borgarskap och adress användas som sökbegrepp. Lag (2006:428). 18 § I det centrala strafförelägganderegistret och uppbördsregistret får samtliga registrerade uppgifter utom kön, medborgarskap och adress användas som sökbegrepp. 19 § Uppgifter i ett strafförelägganderegister skall gallras senast efter det kalenderår föreläggandet utfärdades. För uppbörds- registret gäller en motsvarande gallringstid . 1.Barlastvattenkonventionen – om anslutning. 2.Immunitet för stater och deras egendom. 3.Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. 4.Omreglering av apoteksmarknaden. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. 6.Fastighetsmäklaren och konsumenten. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. 8.Bidrag på lika villkor. En myndighet för all trafik. 11.Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. 12.Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. 13.Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . 14.Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. 15.LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. 16.Förtursförklaring i domstol. 17.Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. 18.Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. 19.Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. 20.Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. 22.Ett stabsstöd i tiden. 25.Ett energieffektivare +Bilaga. 26.Värna språken – förslag till språklag. 27.Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. 30.Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. –lokalisering – handläggningsregler. 32.Avskaffande av revisionsplikten för små företag. 33.Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. –förslag om förändringar i samtjänst- lagen. + Engelsk översättning. 36.Svenska Spels nätpoker. 38.EU, allmännyttan och hyrorna. 40.Bredband till hela landet. –ett förstärkt straffrättsligt skydd 43.Tre rapporter till . Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 45.Rapporter från en mr-verkstad. 46.Handel med läkemedel för djur. 47.Frågor om hyra och bostadsrätt. 48.En utvecklad havsmiljöförvaltning. 49.Aktiekapital i privata aktiebolag. 50.Skyddet för samhällsviktig verksamhet. 51.Värdigt liv i äldreomsorgen. 52.Legitimation och skärpta behörighets- regler. Förslag om organisation.N. 55.Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. 56.Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. 57.Skattelättnader för hushållstjänster. 58.Egenansvar – med professionellt stöd. 59.Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. 60.Personnummer och samordningsnummer. 61.Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. – en granskning av . 63.Förstärkt skydd för företagshemligheter. 64.Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . 65.Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 68.Bygg – helt enkelt! 69.Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. 70.Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 71.Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. – organisation och finansiering. 74.Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. 75.Ägande och förvaltning av hyreshus. 76.F-skatt åt flera. 77.Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Lättläst + . 78.Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? 80.Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. 81.Stalkning – ett allvarligt brott. 82.Vägen tillbaka för överskuldsatta. 83.Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. 84.Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. 85.Straff i proportion till brottets allvar. 86.Prövning av vindkraft. Integritet – Effektivitet. Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. Patentskydd för biotekniska uppfinningar. Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. Tre rapporter till . [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Förstärkt skydd för företagshemligheter. Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. Integritet – Effektivitet. Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] rättsliga befogenheter. Omreglering av apoteksmarknaden. LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + . Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Timmar, kapital och teknologi – vad betyder mest? En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Ett stabsstöd i tiden. – förslag om förändringar i samtjänstlagen. Svenska Spels nätpoker. EU, allmännyttan och hyrorna. Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. F-skatt åt flera. Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. Bidrag på lika villkor. Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. För yrkeskunnande i förändring. Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Legitimation och skärpta behörighets- regler. Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering En utvecklad havsmiljöförvaltning. – en granskning av . [62] Bygg – helt enkelt! Slutförvaring av kärnavfall. yttrande över SKB:s Fud-program 2007. – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. Barlastvattenkonventionen – om anslutning. En myndighet för all trafik. Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. + : issues for electricity production based on renewable energy sources in , , , and . Ett energieffektivare + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] Förslag om organisation. Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. Rapporter från en mr-verkstad. [45] Egenansvar – med professionellt stöd. språken – förslag till språklag. + Engelsk översättning. Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Kontinuitet och förändring. + Lättläst + . [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen.