sou · GWB354 · 2008-05-16 00:00:00 — Emellertid bedömer jag att omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska programmen, inklusive aktivitetsstöd till deltagarna, bestäms i sådan ordning att kostnaden inte med automatik ökar till följd av mina förslag. De totala deltagandevolymerna i programmen kan t.ex. anpassas så att kostnaderna för programmen ryms inom ramen för anvisade anslag, även om det genomsnittliga aktivitetsstödet höjs något. Jag har enligt utredningsdirektiven att utgå från att en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring inte ska medföra en ökad statsfinansiell kostnad i förhållande till den nuvarande försäkringen. Förslagen innebär ökade utgifter för staten på grund av att den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa och därmed med nuvarande arbetslöshetsförsäkring inte har rätt till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet utan bara ett lågt grundbelopp kommer att kunna få sådan ersättning. Även förslaget om att slopa medlemsvillkoret för rätt till inkomstrelaterad ersättning leder till ökade utgifter för staten. ökar statens intäkter genom uttaget av den föreslagna arbetslöshetsförsäkringsavgiften. Det kan också bli förändrade kostnader för kommunernas utbetalning av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Vidare leder förslagen till ökade statliga kostnader för utbetalning av ersättning vid arbetslöshet och kostnader för uttaget av arbetslöshetsförsäkringsavgift. Kostnaderna och intäkterna för det allmänna, utom såvitt avser statens kostnader för administration, motsvaras helt av intäkter och kostnader för enskilda. Redovisningen av de direkta ekonomiska konsekvenserna för det allmänna i det följande innefattar således även en redovisning av direkta ekonomiska konsekvenser för enskilda. Den samlade ekonomiska effekten av förslagen för arbetslös- hetskassornas administration bedöms inte bli negativ. Administra- tionen förenklas och blir lite billigare när medlemsvillkoret och den s.k. 17-timmarsregeln avskaffas som det blir något ökade kostnader för utökat uppgiftslämnande. Staten förutsätts ersätta Alfa-kassan fullt ut för kostnaderna för Alfa-kassans hantering avseende personer som inte är anslutna till Alfa-kassan. Förslagen bedöms inte ha några direkta ekonomiska konsekven- ser för företagen. Ökade utgifter för staten på grund av inkomstrelaterad ersättning till personer som inte är medlem i en arbetslöshetskassa De personer som har rätt till grundbelopp från Alfa-kassan efter att ha uppfyllt ett arbetsvillkor men som inte är anslutna till Alfa-kassan kommer med förslagen att i stället ha rätt till inkomst- relaterad ersättning. I figurX 15.1X beskrivs dels hur många personer som fått grundbelopp från Alfa-kassan efter uppfyllt arbetsvillkor, dels hur mycket i grundbelopp efter uppfyllt arbetsvillkor som utbetalats till 2007.TPF176FPT Figur 15.1 Utbetalt grundbelopp efter uppfyllt arbetsvillkor av Alfa-kassan till 2007. Utbetalt belopp och antal mottagare. Fi- guren bygger på uppgifter från Inspektionen för arbetslöshetsför- säkringen. Uppgifterna i figurX 15.1X avser grundbelopp till såväl personer som är anslutna till Alfa-kassan som personer som inte är anslutna till Alfa-kassan. De som är anslutna till Alfa-kassan berörs inte av det här aktuella förslaget. Alfa-kassan har biträtt med kvalificerade uppskattningar av hur stor andel av de redovisade utbetalningarna som kan hänföras till personer som inte är anslutna till Alfa-kassan. Dessa uppskattningar används i tabellX 15.1,X som beskriver utveck- 176TP PT Grundbelopp som utbetalats till personer efter uppfyllt studerandevillkor har inte tagits med. lingen av utbetalning av grundbelopp efter uppfyllt arbetsvillkor till personer som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa. Tabell 15.1 Antal ersättningstagare, antalet ersatta belopp i ersättning till 2007 från Alfa- Avser endast grundbelopp efter som utbetalats till personer som inte är anslutna till Alfa-kassan eller medlem i annan arbetslöshetskassa. Av tabellX 15.1X framgår det att förändringen av utbetalningarna av grundbelopp har varit kraftig . Särskilt stor är minskningen . Den mer långsiktiga utvecklingen beror på en sjunkande arbetslöshet. Utvecklingen beror till stor del, särskilt när det gäller hur stora belopp som utbetalas, också på de förändringar som genomfördes i regelverket . De regelförändringar som genomförts har inte ännu fått fullt genomslag.TPF177FPT Trots vad som sagts bör basen för beräkning av de direkta ekonomiska konsekvenserna av förslaget vara uppgifter från den senast kända för att inte riskera att underskatta kostnadsökningen. var den genomsnittliga ersättningen per dag i grundbelopp . Den genomsnittliga ersättningen per dag för dem som hade inkomstrelaterad ersättning uppgick till under samma period.TPF178FPT Eftersom de personer som har grundbe- lopp har en annan åldersfördelning än de med inkomstrelaterad ersättning, har den genomsnittliga inkomstrelaterade dagpenningen som de som har grundbelopp skulle få antagits bli 575 kr.TPF179FPT 177TP PT För en beskrivning av vilka regeländringar som avses och vilken effekt de uppskattas få, se Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, rapport 2007:24 Effekterna av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen – Rapport 2. 178TP PT Beräknat på uppgifter från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. 179TP PT Justeringen har gjorts genom att uppgifterna om genomsnittlig inkomstrelaterad dagpenning har åldersstandardiserats med utgångspunkt i åldersfördelningen för personer med grundbelopp. En uppskattning av kostnadsökningen av detta förslag kan såle- des göras genom att multiplicera de med en ökad kostnad per ersatt dag med (575–266). Kostnadsökningen uppskattas därmed till . Används som underlag i stället uppgifter bara , kan kostnadsökningen uppskattas till . De ökade utbetalningarna av arbetslöshetsersättning leder också till en ökning av kostnaderna för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen Ökade utgifter för staten på grund av avskaffat medlemsvillkor Genomförandet av förslaget att avskaffa medlemsvillkoret med krav på tolv månaders medlemskap för att en medlem i en arbets- löshetskassa ska ha rätt till inkomstrelaterad ersättning kommer att leda till ökade kostnader. Den grupp som berörs av detta förslag är de personer som får grundbelopp efter uppfyllt arbetsvillkor och som är medlem i en arbetslöshetskassa. I figurX 15.2X beskrivs dels hur många personer som finns i denna grupp, dels hur mycket i grundbelopp som utbetalats till dem till 2007. Figur 15.2 Utbetalt grundbelopp efter uppfyllt arbetsvillkor till medlemmar- na i arbetslöshetskassorna till 2007. Utbetalt be- lopp och antal mottagare. Figuren bygger på uppgifter från In- spektionen för arbetslöshetsförsäkringen. TabellX 15.2X beskriver de uppgifter som är grunden för uppskatt- ningen av vilka ökade kostnader som antas uppkomma med anledning av att förslaget genomförs. Tabell 15.2 Antal ersättningsberättigade, antalet ersatta dagar och utbetalt belopp i ersättning till 2007 för ersätt- ning i form av grundbelopp efter uppfyllt arbetsvillkor som utbe- talats till personer som är medlem i en arbetslöshetskassa. På motsvarande sätt som beskrivits ovan avseende de personer som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa så framgår det även här att utbetalningarna minskat över tiden. Minskningen är i ännu högre grad särskilt påtaglig . Även här bör basen för beräkning av de direkta ekonomiska konsekvenserna av förslaget vara uppgifter från den senast kända tolvmånadersperio- den för att inte riskera att underskatta kostnadsökningen. Beräknat på motsvarande sätt som ovan skulle den beskrivna gruppen med förslaget få en ökad ersättning per dag från till . Kostnadsökningen för detta förslag beräknas därmed till . Används som underlag i stället uppgifter bara , kan kostnadsökningen uppskat- tas till . De ökade utbetalningarna av arbetslöshetsersättning leder också till en ökning av kostnaderna för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Ökade intäkter för staten genom uttag av arbetslöshetsförsäkringsavgift Intäkterna till staten kommer att öka genom införande av en arbetslöshetsförsäkringsavgift. För att uppskatta storleken på SOU 2008:54 Konsekvenserna av förslagen denna intäkt har beräkningar gjorts med utgångspunkt i uppgifter om ett urval av den svenska befolkningen. Uppskattningar har därvid gjorts av hur mycket arbetslöshetsförsäkringsavgift som skulle ha betalats om de föreslagna bestämmelserna om denna avgift hade varit 2005.TPF180FPT Eftersom uppgifterna avser , har beräkningarna gjorts under den förutsättningen att det totala antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna är cirka 3 800 000 personer, dvs. det medlemsantal som varit det normala. Det är rimligt att utgå från detta medlemsantal i beräkningarna, eftersom de ekonomiska drivkrafter som förmodli- gen orsakat arbetslöshetskassornas stora tapp av medlemmar med förslagen inte längre kvarstår. Frågan om ekonomiska drivkrafter för att vara medlem i en arbetslöshetskassa behandlas mer utförligt i avsnitt 15X .5.3.X Av arbetskraften, som i genomsnitt cirka 4 736 000 personer i åldrarna 16–64 årTPF FPT, 3 800 000 personer vara medlem i en cirka 940 000 personer som således tillhör arbetskraften men inte är medlemmar uppskattas 524 000 personerTPF182FPT vara avgiftsskyldiga enligt de regler som föreslås. En beskrivning av den gruppen lämnas i avsnitt 15X .3.X Beräknat på en avgift som uppgår till för varje icke arbetslös avgiftsskyldig och med avgiften reducerad med för då en avgiftsskyldig är arbetslös beräknas intäkten uppgå till . För att bedöma känsligheten i vilken gräns för arbetsinkomster som avgör om en person är avgiftsskyldig eller inte har beräkningar gjort med förändrad gräns. Dessa beräkningar visar att även med en relativt kraftigt höjd eller sänkt gräns för arbetsinkomsterna är förändringarna relativt små vad gäller hur många individer som 180TP PT Beräkningarna har gjorts genom s.k. mikrosimulering på data ur longitudinella individdatabas (). Dessa simuleringar har inneburit att inkomstuppgif- ter och förekomst av arbetslöshet har kunnat identifieras under de sammanlagt (avgiftsåret och de fem föregående åren) som krävs för att bestämma om det finns avgiftsskyldighet eller inte. har använts, eftersom det var med tillgängliga uppgifter om taxerade inkomster. 181TP PT Uppgiften är hämtade från arbetskraftsundersökning (). Personer som ingår i arbetskraften är de som arbetat under en mätvecka, som haft ett arbete under mätveckan men varit tillfälligt frånvarande, t.ex. på grund av sjukdom, samt arbetslösa som sökt arbete och kunnat ta arbete. 182TP PT I de simuleringar som genomförts uppgick antalet till 511 000 personer. Här ingår inte de personer som på grund av de föreslagna begränsningsreglerna bedöms slippa betala avgift helt . Antalet har räknats upp proportionellt med ökningen av arbetskraftens storlek . Motsvarande uppräkning har också gjorts av de intäkter som beräknas uppkomma genom införandet av arbetslöshetsförsäkringsavgiften. skulle vara skyldiga att betala arbetslöshetsförsäkringsavgift och vilka sammanlagda avgiftsintäkter som skulle uppstå. Om gränsen för arbetsinkomster ändras från 2,7 prisbasbelopp med 0,5 prisbas- belopp (18,) uppåt eller nedåt, så förändras antalet avgiftsskyldiga och intäkterna med . Övergångsbestämmelsernas påverkan på intäkter av arbetslöshetsförsäkringsavgift Med utgångspunkt i de beräkningar som jag gjort med anledning av mina förslag till övergångsbestämmelser (avsnitt 14X .2)X bedömer jag att intäkterna av arbetslöshetsförsäkringsavgiften kommer att reduceras , , , under 2014TPF183FPT, eftersom antalet år för vilka hänsyn kan tas till arbetsin- komster inte förrän därefter uppgår till fem. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Förslagen innebär såväl förbättrade förmåner för vissa arbetslösa som skyldighet för ett stort antal personer att betala arbetslös- hetsförsäkringsavgift. Båda dessa förändringar kan påverka kommunernas ekonomi, eftersom de kan innebära mindre föränd- ringar av utbetalningarna av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänst- lagen. Dessutom leder högre utbetalda belopp i arbetslöshetser- sättning till ökade skatteintäkter för kommunerna. Beräkningar har genomförts av hur många av de avgiftsskyldiga som har ekonomiskt bistånd. För dessa personer kan arbetslöshets- försäkringsavgiften antas öka behovet av ekonomiskt bistånd från kommunerna med hela det belopp som avgiften uppgår till. En uppskattning har också gjorts av hur många som har ekono- miskt bistånd av de som får arbetslöshetsersättning och som tillhör de grupper som genom förslagen får höjd ersättning. En relativt stor andel av personer som får arbetslöshetsersättning kan antas få ekonomiskt bistånd från kommunerna. Enligt officiell statistik är arbetslösa en betydande grupp bland dem som får ekonomiskt 183TP PT Bedömningen grundas dels på hur stor andel av de avgiftsskyldiga som har arbetsinkoms- ter som överstiger gränsen på 2,7 basbelopp som föregår avgiftsåret, dels på en separat uppskattning av de särskilda regler som jag föreslår ska gälla (se avsnitt 14.2). utgjorde arbetslösa utan ersättning av alla biståndsmottagare. Hur många som är arbetslösa med ersättning framgår emellertid inte av statistiken. Den nuvaran- de nivån på ersättning för den grupp som berörs av förslagen, dvs. grundbeloppet, kan antas innebära en så pass låg inkomst att rätten till ekonomiskt bistånd finns för en inte obetydlig andel. Emellertid får det antas att storleken på biståndet är mindre för dem med grundbelopp från arbetslöshetsförsäkringen än för dem som helt saknar ersättning. Sammanlagt bedöms förslagens nettopåverkan (sänkta kostna- der för kommunernas ekonomiska bistånd och ökade skatteintäk- ter på grund av höjd ersättning till vissa arbetslösa minskat med ökade utgifter på grund av införandet av arbetslöshetsförsäkrings- avgift) vara liten. Min bedömning är att ett genomförande av förslagen leder till en viss positiv effekt på kommunernas ekonomi. Ökad ersättning till Alfa-kassan Jämfört med kommer Alfa-kassan att besluta om inkomstrela- terad ersättning i stället för grundbelopp till dem som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa. Alfa-kassan föreslås också få vissa nya arbetsuppgifter avseende samverkan med uppbördsmyn- digheten vid uttag av arbetslöshetsförsäkringsavgift. De ökade administrativa kostnaderna ska enligt förslaget helt täckas av ett ökat statsbidrag. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) redovisar inte i sitt senaste budgetunderlag någon uppskattning av kostnaderna för bidraget till Alfa-kassan. Att döma av IAF:s rapporter om bidragetTPF184FPT var prognosen att administrationskostnaden för utbetalning av grundbelopp skulle vara , varav finansierades av anslaget och resten av den avgift som Alfa-kassan får dra från den ersättning som ska betalas ut. Bidraget på motsvarar ungefär två tredjedelar av Alfa-kassans totala administrationskost- nader. Mätt som antal ärenden (enligt särskild beräkningsmetod som inte bara tar hänsyn till beviljad ersättning) motsvarar den ärendemängd som de icke-anslutna orsakar cirka tre fjärdedelar. Administrationskostnaden per ärende är alltså högre för anslutna 184TP PT Se senast rapport 2006:16 Kostnadsutvecklingen för anslaget 22:8 ap.3 – Bidrag till administration av grundbeloppet. än icke-anslutna.TPF185FPT Med ett införande av en obligatorisk arbetslös- hetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet är ett rimligt antagande att administrationskostnaden per ärende blir densamma för anslutna och icke-anslutna. Med utgångspunkt i IAF:s beräkningar av nuvarande kostnad per ärende skulle i så fall administrationskostnaden per ärende öka med för de icke-anslutna. Baserad på en total administrationskostnad på (avser 2006) skulle alltså de två tredjedelar som hänför sig till handläggning av icke- anslutna öka . Administrationen avseende icke- anslutna skulle därmed kosta mer än dagens , dvs. Eftersom jag föreslår att den avgift som Alfa-kassan får dra från den ersättning som utbetalas till icke-anslutna ska försvinna, måste hela administ- rationskostnaden finansieras med bidrag som tas av anslag på statsbudgeten. Alfa-kassan kommer enligt mina förslag också att få till uppgift att bedöma om avgiftsskyldiga är arbetslösa i den mening som avses i 41 a § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Mina förslag innebär vidare att Alfa-kassan kommer att få vissa merkostnader för informationsöverföring till och från uppbördsmyndigheten och för uttag av arbetslöshetsförsäkringsavgift genom avdrag från utbetald ersättning i vissa fall. Det nuvarande bidraget till Alfa-kassan för administration av grundbeloppet betalas enligt ett avtal som innebär att ett fast belopp ska utbetalas till Alfa-kassan. Sedan avtalets undertecknande, och även på vilket ovan redovisade beräkningar gjorts, har framför allt antalet ersättnings- ärenden minskat påtagligt som en följd av minskad arbetslöshet och borttagande av studerandevillkoret. Även vissa andra föränd- ringar i arbetslöshetsförsäkringen kan ha påverkat administrations- kostnaderna. Av Xtabell 15.1X ovan framgår t.ex. hur volymerna, dvs. antalet ersättningsmottagare och ersättningsdagar, har mer än halverats till slutet av 2007. Eftersom förutsättningarna för administrationen av grundbeloppet i så hög grad har förändrats sedan det gällande avtalet ingicks bör avtalet förändras, vilket IAF framfört vid upprepade tillfällen i budgetunderlag och i rapporter. Det är därför enligt min mening inte meningsfullt att bedöma i vilken utsträckning de ökade kostnaderna som redovisas ovan 185TP PT IAF bedömer i rapporten 2006:16 administrationskostnaden per volymenhet till för icke-anslutna och för anslutna. också innebär en ökad statsfinansiell utgift. Den faktiska administ- rationskostnaden per ärende kommer sannolikt att öka jämfört med , men det nuvarande anslagets storlek enligt avtalet med är enligt min uppfattning inte anpassat till den situa- tion som råder . En omförhandling av statens avtal med Alfa- kassan torde i vart fall krävas till följd Alfa-kassans utökade uppgifter enligt mina förslag. Den faktiska kostnaden för staten beror på utfallet av parternas förhandling. Jag utgår som jag tidigare nämnt (se avsnitt 11X .3)X från att en särskild utredare eller en organisationskommitté kommer att tillsättas för att utreda hur uppbördsmyndigheten praktiskt ska inrättas. En ny myndighet av detta slag kommer att innebära ökade kostnader för staten. I mitt uppdrag ligger därmed att uppskatta denna kostnad. Med hänsyn till den tidspress som jag haft vid utförandet av uppdraget kan en sådan uppskattning inte göras annat än grovt. kommer att vara ansvarig (systemägare) för ett ganska omfattande IT-system. Jag uppskattar att kostnaden för att utveckla det IT-system som behövs kommer att uppgå till i storleksordningen . Den årliga kostnaden för drift och förvaltning av IT-systemet bedömer jag vara i storleksordningen hälften så stor, dvs. Denna uppskattning bygger på att huvuddelen av denna uppgift utförs på entreprenad av en organisation som har erfaren- het av och resurser för att hantera sådan IT-verksamhet med tillräckliga säkerhetsarrangemang.TPF186FPT Även om driften av IT- systemet förutsätts läggas ut på entreprenad kommer vissa ytterli- gare kostnader att uppstå initialt, för utveckling och eventuellt också datorutrustning. Därutöver kommer myndigheten att behöva ett antal anställda med IT-kompetens för att kunna fungera som en 186TP PT Jag har från sakkunniga på Statskontoret fått höra en rad argument för att det är lämpligt att låta någon myndighet med omfattande IT-drift hantera såväl utvecklingen av IT- systemen som den löpande driften och förvaltningen. Bland argumenten kan nämnas att kostnaderna kan hållas nere genom de skalfördelar som uppstår, att befintlig teknik och infrastruktur (inklusive säkerhetsarrangemang) kan utnyttjas, att informationsöverföringen till och från andra aktörer kan underlättas och att kompetensförsörjningsproblem kan undvikas. Det bör dock ankomma på den nämnda särskilda utredaren eller organisations- kommittén att närmare utreda hur systemet ska utvecklas och hur drift och förvaltning ska skötas. kompetent beställare av den drift och förvaltning som bedrivs på entreprenad. kommer att ha till uppgift att svara för uppbörden av en avgift från uppskattningsvis cirka en kvarts miljon personer på medellång sikt (se avsnitt 15X .5.3)X . Jag bedömer att detta kräver att myndigheten, utöver vad som ovan sagts om IT- driften, kommer att behöva ha en juridisk enhet eller motsvarande med några anställda, en informationsfunktion eller motsvarande samt ett antal handläggare. Jag uppskattar att myndighetens uppgifter kan utföras av mellan 30 och 50 anställda totalt, varav mellan hälften och två tredjedelar handläggare och i övrigt chefer och specialister. Den totala personalkostnaden kan uppskattas till inklusive sociala avgifter m.m. Personalkostnaden per anställd motsvarar vad Ekonomistyr- ningsverket (ESV) redovisar i en publikation som nyckeltal för små och medelstora förvaltningsmyndigheter i Stockholm.TPF187FPT Beräknat på en lokalkostnad per anställd på (hämtad från nämnda källa) tillkommer en total lokalkostnad på 3–4,. Utöver vad som sagts ovan bedömer jag, med utgångspunkt i vad som framgår av nämnda ESV-publikation, att det tillkommer kostnader på per anställd för övriga driftskostna- der och avskrivningar och nedskrivningar. Den totala kostnaden för uppbördsmyndigheten skulle enligt ovan summera till högst . Därtill uppstår vissa initiala merkostnader för IT-verksamheten samt för uppbyggnad av verksamheten, utrustning av lokaler m.m. Ökade kostnader för andra myndigheter Två myndigheter kommer enligt mina förslag att få en skyldighet att lämna uppgifter till uppbördsmyndigheten. uppgifter är centrala för beslut om såväl preliminär arbetslöshets- försäkringsavgift som slutlig sådan avgift. Jag bedömer att mina förslag kommer att få som konsekvens att initialt får merkostnader på grund av behovet att utveckla rutiner för uttag av uppgifter från verkets databas och därefter för regelbunden elektronisk överföring av uppgifter till uppbördsmyndigheten. Storleken på de initiala och löpande kostnaderna kommer att bero 187TP PT ESV 2007:28. på vilken teknisk lösning som kommer att väljas för driften av uppbördsmyndighetens IT-system. En grov uppskattning kan vara att kostnader i storleksordningen 2 till kan uppstå initialt och därefter en årlig kostnad på 500 000 kr.TPF188FPT Även kommer att vara skyldig att lämna uppgifter till uppbördsmyndigheten. Uppgiftslämnandet från är betydligt mindre omfattande än uppgiftsläm- nandet från . Med ledning av de kostnadsuppskatt- ningar som gjort bedömer jag att de merkostna- der som uppstår är så små att de utan vidare ryms inom befintliga anslag.TPF189FPT Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) utövar tillsyn över arbetslöshetskassorna. IAF:s kostnader för tillsyn kan marginellt komma att öka när alla nuvarande ärenden hos Alfa- kassan om grundbelopp till arbetslösa utan medlemskap i arbets- löshetskassa görs om till ärenden avseende inkomstrelaterad ersättning. Därtill kan IAF särskilt initialt, få merkostnader vid bestämning av storleken på det bidrag som Alfa-kassan ska ha för sin handläggning. Överklaganden av beslut som fattas av uppbördsmyndigheten ska kunna göras till allmän förvaltningsdomstol. Med tanke på att reglerna om arbetslöshetsförsäkringsavgift innehåller få inslag av bedömning, särskilt vad avser den slutliga arbetslöshetsförsäkrings- avgiften, torde antalet överklaganden till allmän förvaltningsdom- stol komma att bli lågt. Statistik från IAF om antalet överklagan- den av ärenden om förhöjd finansieringsavgift skulle kunna tjäna som grund för ett försiktigt antagande om att överklagande bara görs av av alla betalningsskyldiga, vilket skulle innebära cirka 40 överklaganden vid 500 000 betalningsskyldiga.