sou · GVB360d6 · 2008-01-01 00:00:00 — 1 Bilageförteckning B till Klimat- och sårbarhets utredningen gruppen transporter ................................................................ Bilaga B 1 Klimat- och sårbarhetsutredningen på järnvägssystemet ................................................................ Bilaga B 2 Underlag för Klimat- och sårbarhetsutredningen (M 2005:03) om sjöfartssektorn ........................................................... Bilaga B 3 Redovisning av sårbarhetsanalys inom flygsektorn och Luftfartsstyrelsen............................. Bilaga B 4 Elektronisk kommunikation Tele- och datakommunikationssystem Möjlig påverkan av förändrade klimat- och väderbetingelser i ett längre perspektiv ............................................... Bilaga B 5 Rapport för Klimat- och sårbarhetsutredningen från Radio- och ............................................................. Bilaga B 6 Konsekvenser för p.g.a. klimatförändringar ....................................................... Bilaga B 7 Bilageförteckning B SOU 2007:60 2 Klimat- och sårbarhetsutredningen, elförsörjning i ...........................................................Bilaga B 8 Klimatet och dammsäkerheten i Arbetsgruppen om dammsäkerhet ................................Bilaga B 9 Höga flöden i i ett framtida förändrat klimat rapport till Elforsk och Klimat- och sårbarhetsutredningen ....................................................................Bilaga B 10 Analys av värme- och kylbehov för bygg- och fastighetssektorn i IVL ........................................Bilaga B 11 ...............................................Bilaga B 12 Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat Sårbarheter för klimatförändringar och extremväder, samt behov av anpassning och anpassningskostnader Arbetsgruppen för dricksvatten ...................................Bilaga B 13 Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat Arbetsgruppen för översvämning, ras, skred och kusterosion ............................................................Bilaga B 14 Inventering av kommunernas hantering av över svämning, ras och skred Inom den kommunala planeringsprocessen .............................................................Bilaga B 15 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 3 Klimatförändringarnas inverkan på allmänna avlopps system Problembeskrivning, kostnader och åtgärdsförslag Arbetsgruppen för va-system...................................... Bilaga B 16 Byggnader i förändrat klimat Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringar och extrema väder exkluderat översämningar, ras och skred samt dagvatten ............................................................... Bilaga B 17 Svenskt skogsbruk möter klimatförändringar ........................................................ Bilaga B 18 Effekter av ett förändrat klimat på skogen och implikationer för skogsbruket , , , Arbetsrapport 34............... Bilaga B 19 Klimatförändringarnas inverkan på drivning och logistik i skogsbruket Skogforsk .............................................................. Bilaga B 20 Vegetationsbrand 2020, 2050 och 2080 med stöd av och ................ Bilaga B 21 Omvärldsanalyser och skogsnäringens utveckling. Skogsnäringens utveckling strukturomvandling, rationalisering, internationell konkurrens, efter frågan på olika skogsprodukter inklusive bio bränslen (2020 med utblick mot 2050 och 2080) Skogsindustrierna ................................................... Bilaga B 22 Modellering av vegetationsförskjutningar i under framtida klimatscenarier , , och ekosystemanalys........ Bilaga B 23 Bilageförteckning B SOU 2007:60 4 Bedömningar av klimatförändringars effekter på växtproduktion inom jordbruket i .....................................Bilaga B 24 Klimatförändringarnas påverkan på markavvattning och bevattning .......................................................Bilaga B 25 Klimateffekter på svenskt fiske ...........................................................Bilaga B 26 Rennäringen Klimat- och sårbarhetsutredningen ..............................Bilaga B 27 Naturbaserad turism och klimatförändring ETOUR .................................................................Bilaga B 28 Turism, algblomning och klimatförändring En fallstudie av 3 klimatscenariers ekonomiska effekter på turismen till ..............................................................Bilaga B 29 Biologisk mångfald och klimatförändringar Vad vet vi? Vad behöver vi veta? Vad kan vi göra? ..................................Bilaga B 30 Klimatförändringar och resiliens Underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen , for the för ekologisk ekonomi, centrum för tvärvetenskaplig miljöforskning (CTHM), för Systemekologi, , ......Bilaga B 31 SOU 2007:60 Bilageförteckning B 5 Klimatförändringars påverkan på ytvattenkvaliteten ..................................... Bilaga B 32 Klimateffekter på resultat från ett seminarium och Klimat- och sårbarhets utredningen ........................................................... Bilaga B 33 Hälsoeffekter av en klimatförändring i En nationell utvärdering av hälsokonsekvenser hos människa och djur. Risker, anpassningsbehov och kostnader Arbetsgruppen för hälsa............................................ Bilaga B 34 Anpassningsåtgärder i andra länder Klimat- och sårbarhetsutredningen.............................. Bilaga B 35 Bilaga B 11 Analys av värme- och kylbehov för bygg- och fastighetssektorn i IVL , utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Bilaga B 11 SOU 2007:60 2 SOU 2007:60 Bilaga B 11 3 Innehåll Sammanfattning .................................................................. 5 Inledning.............................................................................................. 5 Systembeskrivning .............................................................................. 6 Konsekvensanalys ............................................................................... 7 Påverkansfaktorer ...................................................................... 7 Förändrad efterfrågan på energi för uppvärmning................... 8 Förändrad efterfrågan på energi för komfortkyla.................... 9 Kostnader........................................................................................... 10 Åtgärder............................................................................................. 11 Inledning .......................................................................... 11 Avgränsningar ................................................................................... 12 Metod................................................................................................. 13 Definitioner och samband ................................................................ 14 Graddagar ................................................................................. 14 Samband graddagar energianvändning................................. 14 Systembeskrivning ............................................................. 15 Fastighetsbestånd.............................................................................. 15 Fritidshus.................................................................................. 15 Småhus inklusive permanentbebodda fritidshus.................... 16 Flerbostadshus ......................................................................... 18 Lokaler...................................................................................... 19 Industri ..................................................................................... 21 Bilaga B 11 SOU 2007:60 4 Konsekvensanalys ..............................................................22 Teknisk utveckling ............................................................................22 Framtida bostadsbestånd ..................................................................25 Klimatets möjliga påverkan på värme- och kylbehov......................26 Temperatur, graddagar .............................................................27 Solinstrålning............................................................................29 Övriga klimatfaktorer ..............................................................29 Värmebehov i tre framtidsperspektiv...............................................30 Framtida uppvärmningsbehov i befintligt fastighetsbestånd ......................................................................30 Framtida uppvärmningsbehov med hänsyn tagen till teknikutveckling i fastighetsbeståndet....................................31 Energimixar...............................................................................33 Kylbehov och i tre framtidsperspektiv.....................................36 Komfortkyla och möjlig utveckling .............37 Grov ekonomisk uppskattning ..............................................43 Dagens energipriser och scenarier för framtida energipriser..........43 Uppskattade kostnader för förändrat värme- och kylbehov ..........43 Behov av åtgärder...............................................................45 Referenslista .....................................................................46 Bilaga 1. Temperaturzoner................................................................48 Bilaga 2. HDD för olika klimatzoner...............................................49 SOU 2007:60 Bilaga B 11 5 Sammanfattning Inledning Framtida efterfrågan på värme och komfortkyla i bostäder och lokaler har undersökts. Fritidshus som inte är permanentbebodda har uteslutits från studien dels på grund av bristande statistik och dels för att de står för en mycket liten andel av energianvändningen i förhållande till andra fastigheter. Industrilokaler har endast berörts översiktligt, bl.a. eftersom industrins energianvändning för lokaluppvärmning ingår i den totala energistatistiken för industrin och att det därmed är svårt att särskilja uppvärmningens andel av den totala energianvändningen. En tidigare studie visar även på mycket begränsat energibehöv för uppvärmning i jämförelse med andra lokaler. Dessutom är det mycket svårt att bedöma industrins framtida utveckling. Den framtida energianvändningen för värme och komfortkyla är beroende både av klimatrelaterade och icke klimatrelaterade faktorer och klimatets påverkan i förhållande till en del av de icke klimatrelaterade parametrarna kan ibland vara av mindre betydelse, t.ex. för komfortkyla i lokaler. Vid en bedömning av framtida energianvändning för värme och komfortkyla är det således av stor vikt att bedöma tänkbar utveckling i relation till både de klimatrelaterade och de icke klimatrelaterade faktorerna. Exempel på icke klimatrelaterade faktorer som påverkar efterfrågan på energi för värme och komfortkyla är fastighetens beskaffenhet (isolering, fönstertyp, fönsterplacering och fönsterytor, ventilation, uppvärmningssystem, kylsystem, solavskärmning m.m.), vad den används till, hur många personer som vistas i fastigheten, användning av värmealstrande apparater, realisation av energieffektiviseringspotentialer etc. I lokaler där det vistas mycket människor per ytenhet och där det ofta finns många värmealstrande apparater är det huvudsakligen de inre lasterna som påverkar behovet av värme och komfortkyla. Solinstrålning kan dock spela en betydande roll för kylbehovet, särskilt under vissa årstider, medan utomhustemperaturen vanligtvis har mindre betydelse. Utomhustemperaturen har däremot större betydelse för värmebehovet i lokaler. I bostäder spelar de klimatrelaterade faktorerna relativt sett större roll för behovet av värme. Tillgången till kyla är ytterst begränsad i bostäder, men det bedöms att klimatet även här har en större betydelse än de icke klimatrelaterade faktorerna. Bilaga B 11 SOU 2007:60 6 Systembeskrivning I Tabell 1 sammanfattas yta och energianvändning för uppvärmning (2005) i det befintliga svenska fastighetsbeståndet. Energianvändningen för uppvärmning för småhus, flerbostadshus och lokaler (exkl. industrilokaler) presenteras i Figur 1. I figuren syns tydligt att energimixen för uppvärmning skiljer sig åt mellan de olika fastighetstyperna där el eller kombinationer el/bränsle dominerar för småhus medan fjärrvärme utgör vanligaste uppvärmningssätt för flerbostadshus och lokaler. Tabell 1 Fastighetsbeståndet i (2005) med uppgifter om yta och energianvändning för uppvärmning Fastighetstyp Yta, miljoner m2 Energianvändning för uppvärmning, TWh Anmärkning Fritidshus, icke permanentbebodda 40 3,2 Mycket grov uppskattning av ytan, total energianvändning Småhus inkl. permanentbebodda fritidshus 260 37,5 Flerbostadshus 165 24,8 Lokaler exkl. industrilokaler 144 16,4 Industrilokaler 88 ? Yta avser uppvärmd yta Figur 1 Energianvändning för uppvärmning i bostäder och lokaler. Källa: SCB (2005) Energianvändning för uppvärmning i bostäder och lokaler 0 5 10 15 20 25 30 35 40 Småhus Flerbostadshus Lokaler (exkl, industri) TWh Övrigt Värmepump Kombinationer el/bränsle Naturgas Fjärrvärme & närvärme Biobränsle Olja Elvärme SOU 2007:60 Bilaga B 11 7 När det gäller användningen av energi för komfortkyla är statistiken betydligt sämre och omfattningen av komfortkyla är inte helt känd. Det är dock känt att ca 700 GWh fjärrkyla produceras i och att fjärrkyla i princip uteslutande används i lokaler. I den s.k. , som utförts av i syfte att förbättra energistatistiken för lokaler, har 123 lokaler inventerats. Av dessa hade 91 tillgång till någon form av komfortkyla, varav eldrivna kylmaskiner fortfarande dominerade () följt av fjärrkyla (). Övrig komfortkyla utgjorde en mycket liten andel om . Tillgången till komfortkyla i bostäder är ännu mycket begränsad och förekommer framförallt genom att luft/luftvärmepumpar drivs baklänges för att ge kylning. Det kan uppskattas att det finns ca 100000 luft/luftvärmevärmepumpar installerade i svenska fastigheter, men i vilken utsträckning dessa används för kylning är inte känt. Konsekvensanalys Påverkansfaktorer Tänkbar teknisk utveckling av fastighetsbeståndet har bedömts med antaganden avseende befolkningstillväxt, energiprestanda i nya fastigheter samt olika scenarier för energieffektivisering i befintliga fastigheter. Klimatets påverkan på energianvändningen för uppvärmning i befintligt fastighetsbestånd samt på ett framtida effektiviserat bestånd har beaktats. För klimatet är det huvudsakligen temperatur och solinstrålning som påverkar behovet av värme och kyla, men även molnighet och vind kan ha en betydelse. Trenderna för dessa klimatvariabler enligt klimatscenarier framtagna vid , (2007) kan sammanfattas enligt följande: Temperatur – ökad temperatur alla årstider o HDD – minskat antal värmegraddagar alla årstider Solinstrålning, soltimmar o : minskning i norr, ökning i söder o : ökning i norr, minskning i söder Molnighet – i princip oförändrad Vind – svårbedömt Bilaga B 11 SOU 2007:60 8 Förändrad efterfrågan på energi för uppvärmning I beräkningarna av klimatets påverkan på energibehovet för uppvärmning har endast hänsyn tagits till förändrat antal graddagar jämfört med referensperioden (19611990). Totalt har följande scenarier beräknats: Effektivisering av dagens bestånd i två nivåer. 1) minskat energibehov vid ny- och ombyggnad 2) minskat energibehov vid ny- och ombyggnad. Effekter på energianvändningen med ett ökat bostads- och lokalbestånd som följer SCB:s prognos utan effektivisering. Effekter på energianvändningen av en ökad befolkningstillväxt samt effektivisering av beståndet på nivån energieffektivisering Effekter på energianvändningen genom ett förändrat klimat med nuvarande bostadsstock som utgångspunkt. Effekter på energianvändningen av ett förändrat klimat på ett framtida effektiviserat bostadsbestånd där ett ökat bostads- och lokalbestånd antagits följa befolkningsutvecklingen. Resultaten visas i Figur 2 nedan. Figur 2 Effekter på värmebehovet för energieffektivisering av befintlig samt framtida bostadsstock med hänsyn tagen till befolkningsökning och klimatförändring. Nuläget motsvaras av linjen som ligger på 78748 GWh. Effekter på värmebehov vid effektivisering, ökad befolkning samt ett förändrat klimat för de tre perioderna 2011-2040, 20412070 och 2071-2100 0 20 000 40 000 60 000 80 000 100 000 120 000 2011-2040 2041-2070 2071-2100 GWh Effektivisering Effektivisering Befolkningsökning ingen effektivisering Befolkningsökning effektivisering Klimatförändringen betydelse på nuvarande stock Effekter av klimatet på framtida effektiviserade () stock SOU 2007:60 Bilaga B 11 9 Av figuren framgår att klimatet bedöms ha en motsvarande inverkan på energibehovet för uppvärmning av den nuvarande bostadsstocken som det kraftigaste energieffektiviseringsscenariot av den framtida bostadsstocken utan klimatförändringar. Klimatets påverkan på energibehovet för uppvärmning får därmed anses vara relativt stor. I scenariot där endast klimatets inverkan på uppvärmningsbehovet tagits i beaktande uppgår det minskade energibehovet för uppvärmning till -, -samt -för de olika tidsperspektiven kort, medellång och lång sikt. Det bör dock påpekas att dessa siffror bygger på det mest extrema klimatscenariot, som legat till grund för analyserna. Även energibehovets sammansättning i det långsiktiga perspektivet har studerats. Generellt sett kan konstateras att behovet av fjärrvärme minskar särskilt i lokaler och bostäder där andelen fjärrvärme är stor. Enda potentialen till att behålla samma fjärrvärmeproduktion som är antingen att säkerställa att även småhus kan konvertera till fjärrvärme eller att en kraftig utbyggnad av fjärrvärmen kommer till stånd. En annan möjlighet att utnyttja värmeunderlaget är att en större andel av fjärrvärmeproduktionen sker i kraftvärmeanläggningar eller andra kombinat. Förändrad efterfrågan på energi för komfortkyla En grov uppskattning av framtida efterfrågan på komfortkyla i lokaler har gjorts och presenteras i Figur 3. Av den totala efterfrågan har en grov bedömning gjorts att av efterfrågan på komfortkyla på något sätt kan kopplas till klimatet. Det är dock mycket svårt att uppskatta klimatets påverkan eftersom de inre lasterna även framgent bedöms utgöra största orsaken till kylbehovet. Bilaga B 11 SOU 2007:60 10 Figur 3 Grov uppskattning av framtida efterfrågan på komfortkyla för lokaler Ett resonemang har vidare förts kring tänkbar utveckling av komfortkyla för bostäder. Bedömningen är att luft/luftvämepumpar kommer att dominera. Om ca 2/3 av de småhus som värms med direktverkande el inklusive luft/luftvärmepump skulle installera luft/luftvärmepump (ca 1/3 har redan gjort denna investering) och använda dessa för kylning skulle energianvändningen för denna kylning kunna uppgå till ca . Bedömning om när i tiden detta skulle kunna inträffa har inte gjorts. Om trenden med stora glasade ytor i bostäder kommer att fortsätta, är det högst troligt att efterfrågan på komfortkyla blir betydligt högre. Kostnader En mycket grov ekonomisk uppskattning visar att kostnaderna för energi för uppvärmning och komfortkyla jämfört med kan variera från en minskning om 2530 miljarder till en ökning på (dagens valuta, exklusive skatter m.m.), vid de förutsättningar och scenarier som använts i denna studie. Dessa kostnader avser det långa tidsperspektivet (20712100). Efterfrågan på komfortkyla i lokaler 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 2005 2011-2040 2041-2070 2071-2100 Totalt energibehov för kyla, TWh Varav el (exkl. el för fjärrkyla), TWh Varav fjärrkyla, TWh SOU 2007:60 Bilaga B 11 11 Åtgärder Exempel på åtgärder som bör vidtas för att minska konsekvenserna av ett förändrat klimat på energianvändningen och för att tillvarata de positiva effekter som också kan uppstå sammanfattas nedan: Det finns en stor energieffektiviseringspotential både för befintliga och nya fastigheter. Det bör prioriteras att skapa incitament för att denna potential ska realiseras Trenden med stora fönsterytor bör stoppas för att förhindra en kraftigt ökat efterfrågan på komfortkyla för bostäder och ev. ökat värmebehov på grund av värmeförluster. Åtminstone bör det krävas installation av effektiva solavskärmningar om fönstren placeras mot söder. Incitament bör även skapas för att se till att det minskade uppvärmningsbehov som kan uppstå på grund av klimatförändringar realiseras i verkligheten. Med realisering av energieffektiviseringspotentialer och därpå ett minskat värmebehov till följd av klimatförändringar, kommer underlaget för fjärrvärme att minska och därmed även underlaget för kraftvärmeproduktion. För att motverka detta krävs kraftfull konvertering till fjärrvärme i småhusbeståndet samt utbyggnad av fjärrvärme i nya områden. Utbyggnad av kraftvärme i de nät som endast har hetvatten skulle vara ytterligare en möjlighet att bättre utnyttja det framtida värmeunderlaget. En ytterligare möjlighet är utbyggnad av energikombinat med t.ex. biodrivmedel, el och värme. Inledning Syftet med denna studie har varit att analysera hur det framtida värme- och kylbehovet inom bygg- och fastighetssektorn i kan komma att påverkas av ett förändrat klimat på kort, medellång och lång sikt, samt att visa på hur värme- och kylbehovet kan komma att tillgodoses. Utöver detta har syftet varit att ge en övergripande uppskattning av de eventuella kostnader som det förändrade värme- och kylbehovet kan föra med sig i de olika tidsperspektiven. Den framtida energianvändningen för värme och komfortkyla är beroende både av klimatrelaterade och icke klimatrelaterade Bilaga B 11 SOU 2007:60 12 faktorer och klimatets påverkan i förhållande till en del av de icke klimatrelaterade parametrarna kan ibland vara av mindre betydelse, t.ex. för komfortkyla i lokaler. Det är således av stor betydelse att båda dessa faktorer tas i beaktande vid bedömningar av framtida energianvändning för värme och komfortkyla. I studien har detta gjorts med hjälp av olika scenarier. Studien bygger på en rad antaganden, varav en del får anses som mycket grova. Dessutom påverkar vissa faktorer starkt varandra. Det gäller t.ex. energipriser och efterfrågan på energi för t.ex. värme och kyla. Vi har lagt på scenarier för energipriser i efterhand, vilket alltså ger en överskattning av efterfrågan på energi vid höga energipriser och en underskattning vid låga energipriser. Mot denna bakgrund är det viktigt att samtliga resultat som presenteras i studien ses som exempel på olika tänkbara utvecklingar och inte som någon prognos för framtiden. Avgränsningar I studien har vi bl.a. utgått från följande: För att bedöma tänkbar utveckling har vi fått göra en mängd olika antaganden och ibland målat upp olika scenarier. Bedömningarna är således förknippade med en rad osäkerheter och det är viktigt att resultaten ses som exempel på tänkbara utvecklingar och inte som sanna prognoser för framtiden. Vi har gjort antaganden om hur det framtida fastighetsbeståndet kan komma att se ut, hur efterfrågan på värme och kyla kan komma att utvecklas samt hur värme- och kylbehovet kan komma att tillgodoses, vilket för värme illustrerats i form av några olika scenarier. För efterfrågan på komfortkyla har endast en översiktlig analys gjorts. Kostnaderna har bedömts genom att titta på olika scenarier för framtida energipriser. Vi vill även betona att de ekonomiska uppskattningarna är behäftade med mycket stora osäkerheter. För de klimatrelaterade påverkansfaktorerna har vi utgått från klimatscenarier framtagna vid , på uppdrag av Klimat- och sårbarhetsutredningen respektive Elforsk. De tidsperspektiv som avses är kort sikt (20112040), medellång sikt (20412070) samt lång sikt (20712100). SOU 2007:60 Bilaga B 11 13 I vissa fall har interpolation gjorts mellan nuläget och en bedömd situation på lång sikt, för att få en uppfattning om utvecklingen i de korta respektive medellånga tidsperspektiven. Normal befolkningstillväxt har antagits och därmed har inte några extraordinära händelser vägts in såsom t.ex. klimatflyktningar. Icke permanentbebodda fritidshus respektive industrilokaler har endast behandlats översiktligt.