sou · GWB314 · 2008-02-28 00:00:00 — Dessutom har andelen kvinnor i arbetskraften förändrats . Utvecklingen av BNP per capita speglar därför bara i grova drag hur produktiviteten har utvecklats. –2000 finns det jämförbar data över produktivitetsutvecklingen. BNP per capita steg i genomsnitt , medan produktiviteten steg med i genomsnitt . Produktiviteten ökade alltså i genomsnitt snabbare än BNP per capita, vilket innebär att årsarbetstiden i genomsnitt minskade . En högre BNP (per capita) bör inte entydigt tolkas som förbättrad levnadsstandard. BNP-utvecklingen speglar t.ex. inte användningen av icke-förnyelsebara resurser, miljöförstöring, avskrivningar av produktivt kapital, inkomstfördelning m.m. Men det är knappast kontroversiellt att påstå att det finns ett nära samband mellan ökat materiellt välstånd och ökad BNP per capita. Därmed finns det också ett nära samband mellan ökad produktivitet och ett ökat materiellt välstånd. Även om produktivitetsutvecklingen inte är det enda som är av betydelse för hur det materiella välståndet utvecklas, så är den i ett långsiktigt perspektiv en mycket betydelsefull faktor. Den snabba produktivitetstillväxten i beror delvis på effektiviseringen inom jordbrukssektorn. var 775 000 personer sysselsatta inom jordbruket, vilket motsvarade av det totala antalet sysselsatta personer.TPF3FPT hade antalet sysselsatta inom jordbruket minskat till 134 000 personer, vilket motsvarade av det totala antalet sysselsatta 11 procent.TPF FPT Den mycket 3TP PT Källa: , R. [2005]. 4TP PT Produktionen av många jordbruksprodukter ökade dock kraftigt –2000, se Jordbruks- verket [2005]. Se även , R. [2005]. Bilaga 6 till LU 2008 Bakom den snabbt stigande produktiviteten i jordbruket ligger de vanliga drivkrafterna för ökad produktivitet; förbättrad teknologi, t.ex. bättre maskin- utrustning och växtförädling, ökad kunskapsnivå hos dem som arbetar i branschen och en ökad användning av maskiner och annat kapital. Jordbruket är naturligtvis inte ensamt om att ha uppvisat en snabb produktivitetsutveckling, men det är slående hur mycket arbetskraft som har frigjorts från denna bransch till förmån för andra branscher. Diagram 1.2 Sysselsättning som andel av total sysselsättning i hela ekonomin Anm.: Jordbruk inkluderar binäringar, industri inkluderar hantverk, privata tjänster avser reproduktiva tjänster, handel m.m. inkluderar bank, försäkring och företagstjänster. Övriga sektorer inkluderar byggnadsindustri, transport och kommunikation samt fastighetsförvaltning. Data är bearbetad av . Källa: , R. [2005] och egna beräkningar. I diagram 1.2 redovisas hur sysselsättningsandelen har utvecklats inom olika branscher i ekonomin . I likhet med utvecklingen i jordbruket har sysselsättningsandelen i industrin fallit , från 2000. Bilaga 6 till LU 2008 stället har sysselsättningsandelen stigit snabbt i den offentliga sektorn, från 2000. Men också inom de privata tjänstenäringarna och handeln har sysselsättningsandelen ökat och uppgick till . Diagram 1.3 Produktivitet i jordbruk och i industrin Anm.: Jordbruk inkluderar binäringar, Industri inkluderar hantverk. Trend är beräknad med s.k. HP-filter på årsdata, utjämningskoefficient=100. Källa: , R. [2005] och egna beräkningar. Den fallande sysselsättningsandelen i industrin har, i likhet med utvecklingen i jordbruket, gått hand i hand med en stark produktivitetsutveckling. I industrin ökade produktiviteten med i genomsnitt , medan den i jordbruket ökade med i genomsnitt (se diagram 1.3). I handeln och framför allt i de privata tjänstenäringarna har produktivitetsutvecklingen varit svagare än i jordbruket och industrin. Den genomsnittliga årliga produktivitetstillväxten i dessa branscher har varit – 2000 (se diagram 1.4). Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 1.4 Produktivitet i handel och i privata tjänster Handel m.m., trend Privata tjänster, trend Anm.: Handel m.m. inkluderar banker, försäkringar och företagstjänster. Trend är beräknad med s.k. HP-filter på årsdata, utjämningskoefficient=100. Källa: , R. [2005] och egna beräkningar. Produktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn redovisas inte eftersom den har varit mycket nära noll.TPF5FPT I genomsnitt har produktiviteten i den offentliga sektorn stigit . har den offentliga sektorn vuxit snabbt som andel av ekonomin, och den låga produktivitets- tillväxten har därför hållit tillbaka den uppmätta produktivitets- utvecklingen i ekonomin som helhet. I näringslivet har karaktäriserats av en jämförelsevis starkare produktivitetsutveckling i de delar där sysselsättningsandelen har fallit och en jämförelsevis svagare produktivitetsutveckling i de delar där sysselsättningsandelen har Nationalräkenskaperna har t.o.m. beräknat produktionsvärdet i den offentliga sektorn som summan av kostnaderna för produktionen. Volymutvecklingen för produktionskostnaderna följer utvecklingen av insatsen av produktionsfaktorer, dvs. arbetade timmar och kapitalstockar. Produktivitetstillväxten kan vara skild från noll till följd av sammansättningsförändringar av de sysselsatta och förändringar i kapital- intensiteten i produktionen. Från och med publiceringen av nationalräkenskaperna tredje kvartalet 2007 skrivs produktionsvolymen i vissa delar av den offentliga sektorn fram, , enligt nya metoder som möjliggör bättre produktivitetsberäkningar, se (2007a). Bilaga 6 till LU 2008 Inom industrin har dessutom produktivitetsnivån (i löpande pris) varit högre än inom handeln och den privata tjänstesektorn. Detta innebär att den fallande sysselsättningsandelen inom industrin, till förmån för handeln och den privata tjänstesektorn, har haft en återhållande effekt på den samlade produktivitets- utvecklingen . Det är dock viktigt att poängtera att sammansättningsförändringen i näringslivet är en konsekvens av hur efterfrågan på olika varor och tjänster har utvecklats. I takt med att den materiella välfärden ökar är det naturligt att efterfrågan på tjänster ökar i ungefär samma omfattning som efterfrågan på varor, eller kanske något snabbare. Eftersom de varuproducerande branscherna har jämförelsevis hög produktivitetstillväxt är det därför en naturlig utveckling att sysselsättningsandelen trend- mässigt faller i dessa branscher, även om också förändringar i handelsbalansen påverkar utvecklingen. Det har produktivitetsutvecklingen i IKT- branschen (informations- och kommunikationsteknologi) varit spektakulärt hög.TPF6FPT I genomsnitt ökade produktiviteten 1997–2005, vilket är mångfalt högre än i näringslivet som helhet där motsvarande siffra var , se diagram 1.5. Den höga produktivitetstillväxten i IKT-branschen har gått hand i hand med en mycket snabb teknisk utveckling och en snabb kvalitetsutveckling av de varor och tjänster som produceras i branschen. I IKT-branschen ingår både varuproducerande branscher, som t.ex. elektroindustrin, och tjänsteproducerande branscher, som t.ex. telekommunikation och datakonsulter (30– 33, 64.2 och 72 enligt svensk näringsgrensindelning (SNI)). Bilaga 6 till LU 2008 Diagram 1.5 Produktivitet i näringslivet och i IKT-branschen IKT-branschen (höger) IKT-branschen, trend (höger) Anm.: Trendmässig utveckling beräknad med HP-filter på årsdata, utjämningskoefficient=100. Källa: och egna beräkningar. Den snabba produktivitetsutvecklingen i IKT-branschen har också lett till fallande priser på branschens produkter. Investeringarna (i volym) i IKT-kapital har bl.a. därför ökat påtagligt i alla delar av näringslivet. Den ökade användningen av allt billigare och bättre IKT-kapital har bidragit till den stigande produktiviteten i andra branscher. På så vis har den snabba produktivitetsutvecklingen i IKT-branschen smittat av sig till andra delar av ekonomin. Utvecklingen i IKT-branschen kan på goda grunder sägas vara det viktigaste skälet till att produktivitetstillväxten i näringslivet i skiftade upp , efter en jämförelsevis svag utveckling , men det finns också andra förklaringar.TPF7FPT Under den djupa ekonomiska krisen slogs många lågproduktiva företag ut, vilket delvis tillfälligt drev upp produktivitetstillväxten. En ökad grad av Se t.ex. [2002] för en analys av effekterna av utslagning av företag under 1990- talskrisen samt , , [2004] för en analys av betydelsen av ökade IKT-investeringar och ökat humankapital för den stigande produktivitetstillväxten 1986–1995. Bilaga 6 till LU 2008 internationalisering har tillsammans med avregleringar av olika marknader dessutom bidragit till att skärpa konkurrensen och därmed till att öka omvandlingstrycket.TPF8FPT Även förändringar i arbetskraftens sammansättning har påverkat produktivitetsutvecklingen de . Antalet personer som genomgår eftergymnasial utbildning har ökat snabbt . Andelen sysselsatta med eftergymnasial utbildning har därmed stigit gradvis och 2000- talet. Eftersom utbildning vanligen går hand i hand med högre produktivitet har den ökade utbildningsnivån bidragit till att höja produktivitetstillväxten. Även den i ett historiskt perspektiv höga invandringen kan ha påverkat produktivitetsutvecklingen. En viktig fråga är naturligtvis om den starka trendmässiga produktivitetsutvecklingen i svensk ekonomi det kommer att fortsätta eller inte. Detta avgörs i hög grad av hur snabb den teknologiska utvecklingen blir. Den tilltagande globaliseringen, med bl.a. en snabbt växande världshandel, tilltagande konkurrens och allt fler som får tillgång till Internet, medför att teknologiska framsteg tenderar att spridas snabbt i världsekonomin. Detta innebär att den teknologiska utvecklingen i inte bara påverkas av inhemska faktorer utan i hög grad också av utvecklingen i omvärlden. Även utvecklingen av arbetskraftens sammansättning, t.ex. i termer av utbildningsnivå, kommer att påverka den framtida produktivitetsutvecklingen i . Det huvudsakliga syftet med denna rapport är att analysera produktivitetsutvecklingen i olika branscher i det svenska näringslivet och i näringslivet som helhet för åren 1997–2005 och att med utgångspunkt från dessa göra framskrivningar av den trendmässiga, dvs. konjunkturellt balanserade, utvecklingen av produktiviteten och förädlingsvärdet för . Stor vikt läggs vid att analysera vilken roll olika egenskaper hos arbetskraften spelar för utvecklingen. Arbetskraften delas därför upp i tre dimensioner: ålder, utbildningsnivå och ursprung. Den uppmätta produktivitetsutvecklingen har dessutom påverkats av förändringar i mätmetoder. Bilaga 6 till LU 2008 grupper av arbetskraften kan ha olika genomsnittlig produktivitet och genom denna uppdelning kan hänsyn tas till förändringar i arbetskraftens sammansättning över tiden. Skillnader i genomsnittlig lön mellan de olika grupperna används som en approximation för skillnader i genomsnittlig produktivitet. Metoden innebär att arbetskraften s.k. kvalitetsjusteras. Begreppet kvalitet är etablerat i sammanhanget och används därför genomgående i rapporten. Med kvalitetsjustering av arbetskraften avses att skillnader i faktorer som samvarierar med skillnader i lön, och därmed i antagen produktivitet, mellan olika grupper beaktas i beräkningarna. Med hjälp av bl.a. befolkningsprognoser och utbildnings- prognoser analyseras hur förändringar i arbetskraftens sammansättning i dessa tre dimensioner bidrar produktivitets utvecklingen i framskrivningarna. Utöver ett basscenario för den trendmässiga utvecklingen av produktiviteten och förädlingsvärdet i näringslivet redovisas två alternativscenarier. I utbildningsscenariot analyseras effekterna av att ett större antal personer genomgår eftergymnasial utbildning i jämförelse med i basscenariot. I integrationsscenariot analyseras hur en förbättrad integration på arbetsmarknaden av personer födda utanför påverkar utvecklingen. För att öka precisionen i beräkningarna och för att möjliggöra en explicit analys av IKT-branschens roll, delas näringslivet upp i fyra branscher, varav IKT-branschen är en. Dessutom delas kapitalet upp i tre olika kapitalslag. Olika kapitalslag är olika produktiva och genom uppdelningen kan mått på s.k. kapital- tjänster beräknas, vilka beaktar dessa skillnader. Analyserna genomförs med hjälp av s.k. tillväxtbokföring och baseras på den neoklassiska tillväxtmodellen. Detta innebär att metoden vilar på en tillväxtmodell där det förutsätts att den s.k. totala faktorproduktiviteten (TFP), som speglar den teknologiska utvecklingen, är en exogen drivkraft för produktivitets- utvecklingen. Om t.ex. arbetskraftens utbildningsnivå ökar, ger detta en högre produktivitetsnivå genom att arbetskraftens kvalitet ökar. Men TFP förutsätts inte påverkas av förändringar i arbetskraftens utbildningsnivå, vilket kan vara fallet i s.k. endogena tillväxtmodeller. Scenariobeskrivningarna i denna rapport ska ses mot bakgrund av detta antagande. Rapporten är disponerad enligt följande. I kapitel 2 diskuteras bl.a. produktivitetens drivkrafter. Här presenteras också den neoklassiska tillväxtmodellen kort, liksom metoden för Bilaga 6 till LU 2008 Därefter analyseras produktivitetsutvecklingen i det svenska näringslivet för perioden –2005. I kapitlet redovisas även beräkningarna av kapitaltjänstmåtten och kvalitets- justeringen av arbetskraften. Kapitlet avslutas med en genomgång av några tidigare tillväxtbokföringsstudier för , vilka kontrasteras mot resultaten för några andra länder. I kapitel 3 redovisas basscenariot för utvecklingen –2020 för de fyra branscherna i näringslivet och för näringslivet som helhet. Framskrivningar av kapitaltjänster, kvalitetsjusterade arbetade timmar och TFP redovisas och diskuteras ingående. Dessutom redovisas en känslighetsanalys för en alternativ utveckling av TFP i IKT-branschen. I kapitel 4 redovisas de två alternativscenarierna. I basscenariot förutsätts att den snabba uppgången i andelen sysselsatta med eftergymnasial utbildning bromsar in till följd av att andelen yngre personer som påbörjar eftergymnasial utbildning stagnerar. I det första alternativscenariot analyseras effekterna på produktiviteten och förädlingsvärdet i näringslivet av att fler personer genomgår eftergymnasial utbildning i jämförelse med i basscenariot. I bas- scenariot förutsätts också att den lägre sysselsättningsgraden för utlandsfödda i förhållande till svenskfödda består framöver. Även skillnaden i lön, och därmed i antagen produktivitet, mellan utlandsfödda och svenskfödda med samma utbildningsnivå och ålder antas bestå i basscenariot. I det andra alternativscenariot analyseras hur en förbättrad integration på arbetsmarknaden av personer med utomnordisk bakgrund, med minskande skillnader i sysselsättningsgrad och lön som följd, påverkar produktivitets- utvecklingen och tillväxten i förädlingsvärdet i näringslivet. I kapitel 5 presenteras slutsatser från studien. 2Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring 1997–2005 Produktivitet mäts som förädlingsvärde per arbetad timme. Produktiviteten kan därmed beräknas direkt från national- räkenskaperna som redovisar såväl förädlingsvärde som antalet arbetade timmar. I ett långsiktigt perspektiv, dvs. när man bortser från konjunkturella variationer, bestäms produktivitetsutveck- lingen av teknologiska framsteg, av hur arbetskraftens kompetens och förmåga, dvs. dess kvalitet, utvecklas samt av hur kapital- intensiteten i produktionen utvecklas, dvs. hur insatsen av kapital- tjänster per arbetad timme utvecklas.TPF9FPT På aggregerad nivå påverkas dessutom produktivitetsutvecklingen av sammansättningseffekter, t.ex. till följd av att andelen produktion inom mindre produktiva branscher minskar till förmån för mer produktiva branscher eller vice versa. Det är uppenbart att politiska beslut kan påverka produktiviteten. Exempelvis påverkar skattesystemets utformning kapitalbildningen och därmed kapitalintensiteten i produktionen. Skattesystemet, liksom studiemedelssystemet, påverkar även de ekonomiska drivkrafterna för utbildning. Tillsammans med utformningen av utbildningsväsendet har dessa en inverkan på arbetskraftens utbildningsnivå och därmed på dess produktivitet. Dessutom kan politiska beslut ha både direkta och indirekta effekter på hur mycket resurser som avsätts till forskning och utveckling, vilket i sin tur kan påverka den teknologiska utvecklingen. Politiska beslut som främjar kapitalbildning, utbildning, samt forskning och utveckling kan höja produk- tiviteten. Även effektiviteten i olika institutioner, som t.ex. rätts- väsendet, kan påverka produktiviteten, exempelvis via konkurrens- och patentlagstiftningen. Den akademiska litteraturen om 9TP PT Se t.ex. , D. & Z. Griliches [1967]. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 ekonomisk tillväxt ger dock i allmänhet inte stöd för att regel- förändringar har varaktiga effekter på produktivitetstillväxten. Regelförändringar har snarare varaktiga effekter på produktivitets- nivån och påverkar därför vanligen produktivitetstillväxten endast övergångsvis.TPF10FPT Tillväxtbokföring är en metod för att dekomponera förändringen i förädlingsvärdet.TPF11FPT Med hjälp av tillväxtbokföring kan därmed också produktivitetsutvecklingen analyseras. Tillväxtbokföringen förklarar däremot inte produktivitetens underliggande drivkrafter. I detta avsnitt ges en kortfattad beskrivning av den bakomliggande modellen och metoden. För en mer utförlig beskrivning, se Appendix A. Utgångspunkten är den neoklassiska tillväxtmodellen. I termer av produktivitet, Y/H, kan en ekvation för produktivitetstillväxt skrivas som: ln(Yt / Ht ) = ln At + K,t ln(Kt / Ht ) + L,t ln(Lt / Ht ) (2.1) där Y är förädlingsvärde, H är arbetade timmar, K är kapitaltjänster, L är kvalitetsjusterade timmar och ln motsvarar (approximativ) procentuell förändring. De två produktionsfaktorerna kapital- tjänster och kvalitetsjusterade arbetstimmar analyseras utförligt nedan. Parametrarna K ,t och L,t är tal mellan 0 och 1 och antas summera till 1, vilket innebär att den underliggande produktions- funktionen har skalavkastning. Detta innebär att exempelvis en fördubbling av insatsen av kapitaltjänster och kvalitetsjusterade timmar medför att produktionen fördubblas. Parametrarna anger kapitalets respektive arbetskostnadens relativa marginalproduktivitet och mäts som ersättningen till kapitalet respektive arbetskostnaden som andelar av förädlingsvärdet. A är ett index som representerar teknologin och benämns vanligen total faktorproduktivitet (TFP). Förändringar i TFP, dvs. teknologisk utveckling, speglar bl.a. tekniska innovationer och förbättrad organisation. Det finns en viktig distinktion här. 10TP PT Se t.ex. , C. [2002]. 11TP PT Metoden för tillväxtbokföring etablerades av Solow, R. [1957]. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring teknologisk utveckling och ökad kunskap är inbakade i de två produktionsfaktorerna, så att deras kvalitet förändras över tiden, fångas denna utveckling inte av TFP. Det är bara när den teknologiska utvecklingen ger upphov till en ökning av förädlings- värdet utöver vad som fångas upp av de två produktionsfaktorerna som TFP ökar. Stigande TFP kan med andra ord ses som manna från himmeln och höjer förädlingsvärdet utan att orsaka några mätbara kostnader. Ekvation 2.1 dekomponerar produktivitetstillväxten i tre delar. En första källa till ökad produktivitet är kapitalfördjupning som innebär att användningen av kapitaltjänster per arbetad timme ökar, dvs. K/H ökar. Kapitalfördjupningen kan delas upp vidare i bidrag från mer kapital samt i bidrag från en förskjutning mot bättre, dvs. mer produktivt, kapital, se Appendix A. Dessutom kan produktiviteten stiga till följd av att antalet kvalitetsjusterade timmar, L, ökar snabbare än antalet arbetade timmar, H. En sådan utveckling motsvarar att arbetskraftens kvalitet som helhet ökar, t.ex. till följd av en stigande utbildningsnivå. Slutligen kan produktiviteten öka till följd av att TFP stiger. Vid tillväxt- bokföring beräknas TFP residualt eftersom den inte är observerbar. TFP fångar därmed den teknologiska utveckling som inte direkt kan hänföras till de andra produktionsfaktorerna, men den fångar också mätfel i data. Precisionen i tillväxtbokföring är helt avhängig av hur korrekt de olika bidragen mäts. Ju bättre mått på kapitaltjänster och på kvalitetsjusterade timmar, desto precisare blir beräkningen av bidraget till produktivitetsutvecklingen från dessa produktions- faktorer och desto bättre beräknad blir även TFP. Olika branscher har olika produktivitetsnivåer, produktivitetstillväxt och samman- sättning av produktionsfaktorer. Om de olika branscherna varierar i storlek över tiden, relativt varandra, kommer detta därför att påverka produktivitetsutvecklingen på mer aggregerad nivå. Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring Bilaga 6 till LU 2008 Fördjupning 2.1 Olika utgångspunkter för analys av TFP Den neoklassiska tillväxtmodellen, som tjänar som utgångspunkt i denna studie, förutsätter att TFP-utvecklingen är en exogen process. TFP modelleras därmed inte explicit som en funktion av dess underliggande drivkrafter, t.ex. förbättrad teknologi, förbättrad arbetsorganisation eller en ökad utbildningsnivå hos arbetskraften. I en s.k. endogen tillväxtmodell betraktas i stället utvecklingen av TFP som en (endogen) process som drivs av faktorer som kan inkluderas i modellen, t.ex. en stigande utbildningsnivå. Det är bl.a. tänkbart att ökade satsningar på forskning och utveckling, vilket i sig kräver fler högutbildade, är förknippat med positiva externaliteter eller tilltagande skalavkastning så att förädlingsvärdet ökar mer än vad som motiveras av den ökade insatsen av produktionsfaktorer i sig. Ökade satsningar på forskning och utveckling, med en ökad andel högutbildade som följd, kommer i så fall att gå hand i hand med högre TFP. Beroende på vilka antaganden som görs i en sådan modell kan den högre produktivitetstillväxten vara av permanent eller av övergående karaktär.1P P I en endogen tillväxtmodell kan en högre utbildningsnivå leda till en högre produktivitetsnivå både genom en ökad kvalitetsjustering av de arbetade timmarna och genom att TFP påverkas. Det är också tänkbart att TFP påverkas av förändringar i arbetskraftens sammansättning av andra skäl. Om kvalitetsjusterade timmar från arbetskraft med t.ex. olika utbildningsnivå inte är utbytbara, kan produktiviteten och TFP påverkas om sammansättningen av arbetskraften förändras.2P P Det är därför möjligt att TFP påverkas negativt av att andelen med t.ex. eftergymnasial utbildning ökar, om detta innebär att proportionen mellan hög- och lågutbildade blir mindre gynnsam i förhållande till det behov som finns av respektive utbildningsgrupp på arbetsmarknaden. I praktiken kan en rad olika faktorer påverka hur TFP utvecklas. Förutom utbildning och satsningar på forskning och utveckling, kan t.ex. teknologispridning via internationell handel och Internet, en ökad användning av IKT-kapital och institutionella förändringar påverka TFP- utvecklingen. Att modellera TFP är därför mycket komplext. Eftersom utfallsdata i denna studie är begränsad till en är det knappast meningsfullt att försöka analysera vad som drivit den historiska TFP-utvecklingen. Vid en analys av den historiska produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring beräknas TFP-utvecklingen residualt och resultaten påverkas inte av om TFP ses som en exogen process eller inte. För framskrivningar av produktivitetsutvecklingen spelar däremot synen på TFP roll. Framskrivningarna i kapitel 3 och 4 baseras på den neoklassiska tillväxtmodellen med teknologi (se Appendix A och C). TFP-tillväxten betraktas därmed som en exogen process och de kvalitetsjusterade timmarna förutsätts vara fullt substituerbara mellan de olika kategorierna av arbetskraft som producerar dem. Därmed beaktas det inte i framskrivningarna att det är möjligt att en förändrad sammansättning av arbetskraften kan påverka TFP-utvecklingen. 1P SeP t.ex. kapitel 8 i , C. [2002]. [2000] för effekter av komplementaritet mellan olika produktionsfaktorer. Bilaga 6 till LU 2008 Produktivitetens drivkrafter och tillväxtbokföring