sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — Resultaten av undersökningarna visar att ju mer krigsliknande situationen är för den insatta personalen, desto högre är risken att drabbas av psykiska stressreaktioner och PTSD. Kom- binationen av war-zone-stress och peace-enforcement ökar risken för att personalen drabbas av psykisk ohälsa. I studien konstateras bland annat att begränsade möjligheter till att använda våld i hotande situationer genom restriktiva insatsregler för våldsanvänd- ning (Rules of Engagement) och lägre grad av understöd (än nor- malt under krig) medför att personalen upplever att man inte kan ge adekvat respons på en livshotande situation. Studie av personal i fredsfrämjande verksamhetTPF13FPT I en annan studie av personal ()i fredsfrämjande verk- samhet framkommer att personalen rapporterat högre grad av psykisk stress före och efter än under själva insatsen. Studien visar också att PTSD till största delen kan kopplas till förekomsten av ständigt återkommande daglig stress. På uppdrag av genomfördes en enkätundersök- ning av bland annat hur officerare som tjänstgjort i utlandsstyrkan upplevde tjänstgöringen i insatsområdet. I undersökningen uppgav att de under sin tjänstgöring i utlandsstyrkan hade råkat in i en situation som innebar allvarlig risk för att 12TP PT , B.T.The Psychological Demands of Peacekeeping for military Personnel, , 6,1-8, (1996). 13TP PT Mackdonald, C., , K., Long, N., Mirfin, K Stress mental health status associated with peacekeeping duty for defence force personnel, Stress medicine Volume 15 issue 4, 1999. 14TP /, Officerare om utlandstjänstgöring, enkätundersökning . Arbetsmiljö, risker m.m. de själva eller någon i förbandet skulle skadas eller förolyckas.TPF15FPT Vidare uppgav att de under tjänstgöringen i mycket hög utsträckning befann sig i situationer som innebar stress. av de undersökta uppgav att de i ganska hög utsträckning befann sig i motsvarande situation medan uppgav att de i ganska liten utsträckning befunnit sig i samma situation. uppgav att de efter sin utlandstjänstgöring upp- levt någon form av negativa fysiska eller psykiska reaktioner som hade samband med utlandstjänstgöringen. uppgav att de vid något enstaka tillfälle hade upplevt en sådan reaktion. På uppdrag av genomfördes en ny enkätunder- sökning av bland annat hur anställd personal i utlandsstyrkan och anhöriga till denna upplevde den anställdes tjänstgöring i insats- området. Av undersökningen framkommer bland annat att av partners till officerare som tjänstgjort i utlandstjänst upplever att deras närstående har svårigheter att ställa om till en normal livssituation efter utlandstjänstgöringen. För att närmare kunna analysera och belysa utvecklingen av inträf- fade fysiska och psykiska skador hos personalen i utlandsstyrkan har utredningen inhämtat statistik från Försvarsmedicincentrum avseende sådana skadorTPF17FPT –2007. I diagram 9.1 redovisas anmälda arbetsskador avseende arbets- olycksfall i utlandsstyrkan –2007. 15TP PT Urvalet omfattade 485 officerare och svarsfrekvensen uppgick till 83procent. 16TP PT Officersförbundet- Synovate, Enkätstudie Hela familjen gör utlandstjänst, 2008. 17TP PT Enligt lagen om arbetsskadeförsäkringar indelas arbetsskador i arbetsolycksfall, arbetssjukdomar och färdolycksfall. Arbetsmiljö, risker m.m. Diagram 9.1 Anmälda arbetsskador avseende arbetsolycksfall i utlandsstyrkan –2007 (indelade i grupper efter födelseår) Av redovisade siffror framkommer att anmälda arbetsskador ökade . Vidare framgår att flest skador drabbar män födda –1979, dvs. den grupp som relativt sett haft den största representationen i utlandsstyrkan . Arbetsmiljö, risker m.m. I diagram 9.2 redovisas anmälda arbetsskador avseende arbets- sjukdom i utlandsstyrkan –2007. Diagram 9.2 Anmälda arbetsskador avseende arbetssjukdom i utlandsstyrkan –2007 (indelade i grupper efter födelseår) Av redovisade siffror framgår att flest anmälda arbetssjukdomar rapporterades och även då drabbades de som var födda – 1979. Utredningen har även inhämtad underlag som visar den relativa skadefrekvensen. Underlaget medger dock endast att den redovisas för perioden –2007. Arbetsmiljö, risker m.m. utlandsstyrkan –2007.TP F FPT Av diagram 9.3 framgår att arbetsskadorna har varierat och ingen direkt utveckling kan skönjas. Vidare framgår att antalet anmälda arbetsolyckor är något högre än anmälda arbetssjukdomar. 18TP PT Försvarsmakten (Försvarsmedicincentrum), Arbetsskador inom Försvarsmakten, årsrapport . Arbetsmiljö, risker m.m. Nedan redovisas närmare rapporterade orsaker till anmälda arbetsskador och i vilken utsträckning arbetsskadan medfört från- varo från tjänsten.TPF19FPT Diagram 9.4 Arbetsolycka och händelse med och utan frånvaro per 1 000 anställda i utlandsstyrkan Av diagram 9.4 framgår att många arbetsolyckor inträffar i sam- band med hantering av olika föremål, dock utan att i flertalet fall medföra någon frånvaro från tjänsten. Vidare framgår att olika belastningsskador och skador i samband med fordonsolyckor orsa- kar relativt sett högre frånvaro från tjänsten. 19TP PT Försvarsmakten (Försvarsmedicincentrum), Arbetsskador inom Försvarsmakten, årsrapport . Arbetsmiljö, risker m.m. I diagram 9.5 redovisas omfattningen av arbetssjukdom och orsaker i utlandsstyrkan 2007.TPF20FPT Diagram 9.5 Arbetssjukdom och orsaker i utlandsstyrkan Av diagram 9.5 framgår att största delen anmälda arbetssjukdomar hos personalen i utlandsstyrkan är orsakade av smitta och infek- tion, därefter kommer belastningsskador. 20TP PT Försvarsmakten (Försvarsmedicincentrum), Arbetsskador inom Försvarsmakten, årsrapport . Arbetsmiljö, risker m.m. Av diagram 9.6 framgår antalet individer som omkommit under tjänstgöring i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Diagram 9.6 Omkomna i utlandsstyrkan –2007TPF21FPT Av redovisade siffror framgår att flertalet avlidna omkommit genom olyckor eller av andra orsaker. 14 dödsfall har orsakats av stridhandlingar, se vidare bilaga 6. Utredningen har under utredningsarbetet tagit del av olika rappor- ter och utredningar som berör arbetsmiljö – och säkerhetsarbetet i Försvarsmakten. Utredningen har även under studiebesök vid olika förband mottagit synpunkter på arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet. Mot bakgrund av den kritik som framförts mot bristen på säkerhetsmedvetande inom vissa delar inom myndighetens verk- samhet, bland annat helikopterverksamheten och brister i uppnå- ende av tidsmålen för medicinskt omhändertagande i insatsområ- 21TP PT Diagrammet utgår från den lista som myndigheten har upprättat. Försvarsmakten har använt de kriterier som också används av FN när de fastställer vilka som omkommit i fredens tjänst. Det innebär i huvudsak att man anses tjänstgörande i utlandsstyrkan från och med att man anlänt till ett insatsområde till och med att man återvänt till efter fullgjord tjänstgöring. Det innebär vidare att man anses tjänstgörande i utlandsstyrkan även under ledigheter på andra platser än insatsområdet. (Se också bilaga 6) Arbetsmiljö, risker m.m. det, har utredningen funnit anledning att närmare ta del av Statens 2008:04 i de delar som den mer generellt berör myndighetens arbetsmiljö- och säkerhetsverksam- het. Utredningen kan konstatera att funnit ett antal allvarliga brister i säkerhetsarbetet på olika nivåer inom Försvarsmakten och särskilt inom helikopterverksamheten samt att tidigare påtalade brister inom denna verksamhet inte har åtgärdats. Försvarsmaktens internationella militära insatser utvecklas mot allt svårare och mer komplexa insatser som medför ökade risker för att personalen kan komma att drabbas av fysisk eller psykisk ohälsa. Ett väl utvecklat regelsystem för det preventiva arbetsmiljöarbetet i förening med att Försvarsmakten vidtar arbetsmiljö- och säker- hetsförebyggande åtgärder utgör en grundläggande förutsättning i arbetet med att minska de angivna riskerna och motverka ohälsa hos personalen under utbildningen och tjänstgöringen i insats- området. Utredningen har i detta avsnitt redogjort för vilka risker för fysisk och psykisk ohälsa som personalen i fredfrämjande verksam- het kan utsätta sig för och skadeutfallet i utlandsstyrkan –2007. Aktuell forskning och tillgänglig skadestati- stik visar otvetydigt att riskerna vid tjänstgöring i utlandsstyrkan är fortsatt avsevärt större än vid yrkesverksamhet i . Vidare framgår att personalen som deltar i internationella insatser i högre utsträckning drabbas av fysiska och psykiska skador till följd av tjänstgöringen än vad som är fallet under mer normala arbets- förhållanden. Förutom den stress som kan följa redan av tjänstgöring utom- lands verkar personalen i fredsfrämjande verksamhet ofta i risk- fyllda och extremt påfrestande miljöer som kan innefatta t.ex. hot mot egna eller gruppens liv och säkerhet, kontakt med andra människor som utsätts för våld och hot eller far illa av annan orsak. Härtill kommer att tjänstgöringen kan innefatta ständig beredskap, sömnbrist och i vissa fall tristess i förening med enkla levnadsförhållanden och begränsningar av tillgång till förnödenheter. Tjänstgöringen kan också äga rum i en främmande miljö långt borta med begränsade möjligheter till kontakt med Arbetsmiljö, risker m.m. familj och vänner. Dessa miljöer kräver att det finns en planering och beredskap för motåtgärder för att personalen ska klara av att hantera situationen och utföra sina uppdrag. Staten och övriga aktörer har en långtgående skyldighet att förebygga eller minska de skaderisker som är förenade med tjänst- i fredsfrämjande verksamhet och söka minska omfattningen av de skador som ändå inträffar. Försvarsmakten, som har särskilt ansvar i detta avseende, har att ur ett preventivt och operativt per- spektiv svara för att den enskilde individen får de bästa förutsätt- ningarna för att kunna bemöta och hantera olika skaderisker, bland annat kritiska och hotfulla situationer, han eller hon kan utsättas för i den fredsfrämjande verksamheten. Det ställer höga krav på omsorgsfull planering och en utvecklad beredskap för åtgärder för att före, under och efter en insats stödja personalen att hantera situationen och utföra sina uppgifter. Åtgärder för att minska riskerna samt fysiska och psykiska skador bör ha en sammanhållen inriktning och löpa genom rekrytering, utbildning, sammansätt- ning av enheter, förberedelser, organisering på plats och inte minst uppföljning och stöd efter en insats. För att nå angivna syften måste Försvarsmakten ha ett väl fungerande system för rekrytering och urval av lämplig personal till fredfrämjande insatser i förening med ett utvecklat förebyggande arbetsmiljöarbete samt en organisation för uppföljning och rehabi- litering av personalen. Frågan om vikten av rätt rekrytering och insatsfrekvens behandlas i kapitel 8. Försvarsmaktens arbete med uppföljning och stöd till personal som tjänstgjort i internationella militära insatser behandlas i kapitel 11. Sammanfattningsvis anser utredningen att Försvarsmakten bedriver ett aktivt arbetsmiljö- och säkerhetsarbete inom hela myndigheten för att motverka riskerna och minska skadefrekven- sen inom olika riskfyllda verksamheter. Försvarsmakten bedriver också ett omfattande arbetsmiljö- och säkerhetsarbete under utbildningen av förband i utlandsstyrkan och i insatsområdet. Vad som under utredningen framkommit om regelsystemets utform- ning föranleder inte utredningen att föreslå några förändringar av regelsystemet. Utredningen kan dock konstatera att det föreligger brister i arbetsmiljö – och säkerhetsarbetet inom vissa verksamheter, bland annat anser det nödvändigt att arbets- miljö- och säkerhetsarbetet inom främst helikopterverksamheten förbättras. Generalläkaren har också tidigare framfört allvarlig kri- Arbetsmiljö, risker m.m. tik mot bristen på förmåga att innehålla uppsatta tidsmål för medi- cinskt omhändertagande i insatsområdet. Utredningen vill därför understryka betydelsen av att det sker en fortsatt utveckling av arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet inom myndighetens hela ansvarsområde och att särskild uppmärksamhet – förutom helikopterverksamheten – riktas mot verksamheten i internationella militära insatser. -Försvarsmaktens bör i sin planering säkerställa att medi- cinska tidsmål för omhändertagande uppnås i internationella militära insatser. -Generalläkaren bör intensifiera sitt tillsynsarbete och säker- ställa att påtalade brister åtgärdas. -Försvarsmakten bör genomföra övergripande planläggning och regelbundet genomföra större övningar med övriga aktö- rer för att säkerställa att organisation och rutiner fungerar vid stor olycka eller annan allvarlig händelse med stort skade- utfall i insatsområdet. Försvarsmakten ansvarar för att de kvinnor och män som deltar i en internationell militär insats ges rätt förberedelser inför en insats, att de får nödvändigt stöd under insatsen och att de tas om hand efter den. Det kan gälla t.ex. gälla stöd vid krissituationer under uppdraget liksom tillgång till medicinsk rehabilitering och annat nödvändigt stöd efteråt. I utredningsdirektiven anges att utredningen ska belysa Försvars- maktens ansvar för omhändertagandet av personalen dels efter en insats som har kunnat genomföras utan större problem och dels efter en svår insats där det t.ex. förekommit traumatiska händelser eller inträffat allvarliga skador eller dödsfall. Det svenska deltagandet i fredfrämjande internationella militära insatser innebär, som framgår av kapitel 3, att den insatta persona- len tjänstgör i konfliktområden under extrema och kaotiska förhållanden, ibland under svåra arbets- och miljöförhål- landen m.m. I denna verksamhet framträder, som framgår av kapi- tel 9, olika riskområden som innebär förhöjda risker för att den enskilde kan ådra sig fysisk eller psykisk ohälsa i insatsområdet. Det föreligger även en risk för att större olyckor eller andra allvar- liga händelser inträffar, t.ex. flygplanshaveri, eller ett större vålds- angrepp, som kan medföra ett stort skadeutfall med många döda och skadade bland personalen. Försvarsmakten har ett grundläggande ansvar för att skydda personalen som tjänstgör i internationella militära insatser och att – så långt som det är möjligt – vidta förebyggande åtgärder för att förhindra olyckor och begränsa skador som kan uppkomma till följd av olyckor och andra händelser i insatsområdet. Försvars- makten har också ett ansvar för att personalen erhåller sjukvård och övrigt omhändertagande när en olycka eller annan händelse som medför skadeutfall inträffar. Det kan emellertid inträffa en så all- varlig olycka eller annan händelse, t.ex. en större olycka eller ett våldsangrepp, att varken myndighetens egna resurser eller de resur- ser som andra aktörer i insatsområdet kan bidra med är tillräckliga för att möta behoven på sjukvård och medicinsk evakuering. I dessa situationer uppstår behov av att tillföra tillgängliga nationella sjuk- vårds- och evakueringsresurser för att komplettera och möta upp- komna behov. Enligt gällande ordning bör nationella resurser för sjukvård, krisstöd och medicinsk evakuering tillföras endast när Försvarsmakten – med eventuellt stöd av andra aktörer i insats- området – inte klarar av att möta uppkomna behov.TPF1FPT 1TP PT Prop. 2002/03:119 s. 50. 10.3Nuvarande ordning för medicinskt omhändertagande m.m. 10.3.1Försvarsmaktens organisation och uppgifter vid medicinsk omhändertagande m.m. I Försvarsmaktens högkvarter finns den försvarsmedicinska funk- tionen med stabsläkare, stabsveterinär, övertandläkare m.fl. Denna funktion står för långsiktig planering och inriktning av medicinska behov och förmågor. Försvarsmakten anger som övergripande försvarsmedicinska mål bland annat: -en väl utbyggd prevention, -ett väl utvecklat miljöskydd, -en god hygienisk standard, -ett adekvat medicinskt omhändertagande av sjukdomar, olycks- fall och skadade, -ett effektivt utnyttjande av egna resurser samt möjlighet att vid behov kunna tillföra eller motta resurser, -en situationsanpassad samverkan med den civila sjukvården och vid internationella militära insatser med andra nationers sjuk- vårdsresurser, -en individuellt anpassad rehabilitering av individer som drabbats av sjukdomar eller skador under tjänstgöring i FM, -forskning och utveckling som svarar mot insatsförbandens behov, -aktivt deltagande i internationellt samarbete och utveckling, Försvarsmedicincentrum (FömedC) ansvarar bland annat för att säkerställa en väl fungerande hälso- och sjukvård inom myndighe- ten i fredstid, vid internationella militära insatser, i händelse av kris och katastrof samt under väpnad konflikt.TPF2FPT Uppgifterna ställer krav på kompetens och förmåga hos FömedC att genomföra verksam- het inom alla områden av hälso- och sjukvården. FömedC verk- samhet innefattar bland annat att ansvara för utbildning av kvalifi- cerad hälso- och sjukvårdspersonal mot de krav som kan ställas på olika beredskapsnivåer och internationella fredsfrämjande insatser, miljö- och hälsoskyddsfrågor funktionsutveckling, materielutveck- ling m.m. FömedC ska även kunna tillgodose myndighetens och övriga intressenters behov vad gäller fackkompetens och utbild- ningsinsatser inom hälso- och sjukvårdsområdet. FömedC är också ansvarig för att utveckla metoder för kvalitetssäkring, kompetens- utveckling och certifiering av Försvarshälsan (se nedan). Inom Försvarsmaktens grundorganisation organiseras hälso- och sjukvård i enheten FörsvarshälsanTPF3FPT med gemensamma mål och principer. Försvarshälsan intar en central position i den försvarsmedicinska utvecklingen. Med Försvarshälsan avses den allsidiga verksamhet som utövas av yrkesutbildade personer med specialistkompetens eller motsvarande inom områdena arbetsmiljö, medicin, teknik, psykologi och beteendevetenskap, ergonomi, organisations- och hälsovetenskap.TPF4FPT Försvarshälsan ska vara en effektiv länk i frågor om all sjuklig- het kopplad till arbetsförmåga och ska arbeta med samma kvalitets- krav som övrig hälso- och sjukvård i samhället. Försvarshälsan ska även utgöra en professionellt oberoende expertresurs som tillsam- mans med samhälle, arbetsgivare och arbetstagare ska uppfylla målen och skapa en säker och hälsosam arbetsmiljö i bland annat Försvarsmaktens internationella verksamhet. Försvarshälsan har utvecklats ur grundorganisationens enheter men koncept och förmågor ska också gälla insatsorganisationens förbandsplats. Försvarshälsan ger ett anpassat stöd till insats- förbanden i insatsområdet vilket innebär att enhetens grund- 2TP PT FömedC ansvarar även bland annat för funktionsutveckling, materielutveckling, sjukvårdsförnödenheter, miljö- och hälsoskyddsfrågor, utbildning, mm. 3TP PT Benämningen Försvarshälsan är ett samlingsbegrepp för hälso- och sjukvård samt företagshälsovård för värnpliktiga och personal. I begreppet innefattas hälsofrämjande, preventiva, behandlande och rehabiliterande förmågor. 4TP PT Försvarshälsan bemannas med kompetens som erfordras för att bedriva företagshälsovård varvid företagsläkare, företagssköterska, ergonom/sjukgymnast, arbetsmiljöingenjör, psykolog eller beteendevetare samt friskvårdkonsulent kan ingå. läggande stöd till insatsförbandet kompletteras med de preventiva åtgärder och omhändertagande förmågor beroende på insatsens karaktär. Försvarsmakten strävar också efter att gränserna mellan grund- och insats organisationen så långt som möjligt ska suddas ut och att Försvarshälsans personal ska stimuleras till arbete i insatsorganisa- tionen och internationella militära insatser. Försvarsmakten strävar även efter att de mål och principer som gäller för Försvarshälsans verksamhet nationellt ska gälla också för förbandsplatsen i insats- förbanden. Generalläkaren har i Försvarsmaktens nya organisation en renodlad tillsynsroll. Generalläkaren ansvarar inom Försvarsmakten för till- synen över miljöskyddet, hälso- och sjukvården m.m. samt för offentlig kontroll av djurhälsovården, djursjukvården och djurskyddet. Generalläkaren får meddela interna föreskrifter för Försvarsmakten för efterlevnaden av gällande bestämmelser inom området. Generalläkaren genomför hälso- och hygieninspektion i insats- området. Normalt inspekteras enheter av bataljons storlek för att kontrollera att hygien- och hälsokrav uppfylls. Inspektionen om- fattar bland annat hälso- och sjukvård, miljö- och hälsoskydd, livs- medelshygien och djurskydd. När generalläkaren utövar sin tillsyns- eller kontrollfunktion, är generalläkaren inte underställd överbefälhavaren. Försvarsmakten har ett grundläggande ansvar för att vidta förebyg- gande åtgärder och skydda sin personal från olyckor och sjukdo- mar.TPF5FPT Om den enskilde drabbas av sjukdom eller skadas under tjänstgöringen i insatsområdet ska Försvarsmakten ge erforderlig hälso- och sjukvård och andra stödinsatser. Först om en allvarlig olycka eller annan allvarlig händelse inträffar och myndigheten inte själv eller med stöd av övriga resurser i insatsområdet klarar av 5TP PT Se kapitel 9 om arbetsmiljö, risker m.m. situationen kan svenska nationella resurser aktiveras för att lämna stöd i insatsområdet. Försvarsmaktens förmåga att ge adekvat medicinskt omhänder- tagande i insatsområdet sker genom bland annat: -att tillhandahålla daglig sjukvård inklusive akut omhänder- tagande, korttidsvård och omhändertagande av stridsutmattade -att utveckla och anpassa diagnostisk förmåga för fältmässiga förhållanden, -att ha förmåga att hantera utbrott av epidemier, -att tillhandahålla primär kirurgi , och om detta inte är praktiskt möjligt, ge livräddande kirurgi och primär kirurgi , -säkerställa tillgången på sjukvårdstransportresurser som kvalita- tivt och kvantitativt tillgodoser ovanstående samt aktuella krav på repatriering, -att ge möjlighet akut tandvård och primär käkskadebehandling. -att genomföra initial krishantering, Försvarsmaktens organisation för omhändertagande av sjuka och skadade i insatsområdet indelas i olika nivåer.TPF6FPT Systemet följer i allt väsentligt motsvarande system för omhändertagande som tillämpas av NatoTPF7FPT och många andra länder. Vårdsystemet delas in i fyra olika nivåer: Role 1–4 (Nato, EU) eller Level 1–4 (FN). Role/level 1 – kapacitet ska tillhandahållas av den enskilda nationen. Role/level 1 motsvarar i allt väsentligt Försvarshälsans förmåga där daglig sjukvård sker. Det ska också finnas kapacitet för avancerade stabiliserande åtgärder inför avtransport till högre vård- nivå. Role/level 2 – kapacitet kan liknas vid ett länsdelssjukhus där liv- räddande kirurgi kan utföras, och där det finns möjlighet till enklare laboratorie- och röntgenundersökningar. Role 2 ska finnas på acceptabelt avstånd i insatsområdet och transportmöjlighet till denna vårdnivå ska tillgodoses. 6TP PT Försvarsmaktens Sjukvårdssystem 08 beskriver de medicinska förmågorna på alla nivåer. 7TP PT MC 326/2 och AJP-4.10(A). Role/level 3 – kapacitet motsvarar den vård som kan ges på läns- sjukhus med mer avancerad specialistvård och kan inkludera exem- pelvis neurokirurgi. Role/level 4 – kapacitet innebär vård motsvarande universitets- sjukhus. Bilden nedan beskriver övergripande ingående förbandsförmågor. Bild 10.1 Försvarsmaktens sjukvårdssystem i insatsområdet. Det medicinska omhändertagande av sjuk eller skadad personal i insatsområdet syftar till att behandlingsresultaten så långt som möjligt ska överensstämma med svensk civil sjukvård. Den sjuka/skadade ska evakueras till den vårdnivå som krävs.TPF8FPT Det medicinska omhändertagandet sker enligt nedan. 8TP PT I den svenska militära insatsen i finns ytterligare en förmåga, så kallad Framskjuten kirurgisk förmåga (FKF). Dessa team är delvis mobila och ska snabbt kunna bistå med såväl akutsjukvård som avancerad behandlingskrävande sjukvård. Varje FKF ska bestå av en kirurg, en anestesiolog, en intensivvårdssjuksköterska, en anestesisjuksköterska och en operationssjuksköterska. Ytterligare sjukvårdskompetens, sjuksköterska, finns i de så kallade Military () och Provincial Office (PO). -Sjukvårdsgruppen har samma skydd och rörelse som det förband det ingår i eller understödjer.