sou · GWB332 · 2008-04-04 00:00:00 — var 259 997 aktiebolag aktiva och 245 716 redovisade särskilt mervärdesskatt. Endast en tredjedel av samtliga aktiebolag (94 736 – ) har en omsättning och en femtedel av dem har fler än tre anställda (68 449 – ). Det är endast en bråkdel, uppskattningsvis 10 000 (av samtliga), som behöver använda auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen. I tabell 9–13 finns närmare uppgifter om aktiebolagens omsättning, antal anställda och balansomslutning. 6TP som var registrerade i register. Uppgiften om publika aktiebolag avser dock antalet . 7TP som enligt uppgift på () webbplats står under myndig- hetens tillsyn eller är registrerade där. Företagen, revisorer och redovisningskonsulter Tabell 4.9 Antal och andel aktiebolag som överstiger viss omsättning (mkr=miljoner kronor) och antal anställda (ne=genomsnittligt antal anställda) >73,7 >50 % av momsbolag (245 595) % av aktiva (259 997) % av samtliga (318 341) Källa: SCB:s företagsregister Tabell 4.10 som överstiger viss omsättning och balans- omslutning Tabell 4.11 Antal och andel aktiebolag som överstiger viss omsättning Källa: SCB:s företagsregister 8TP PT Statistiken på webbplatsen är baserad på uppgifter från Upplysningscentralen och årsredo- visningar från företag med i omsättning. I uppgifterna ingår även ett mindre antal andra företag än aktiebolag samt några koncerner. Siffrorna indikerar att många företag som uppfyller kriterier på omsättning, även uppfyller kraven på balansomslutning. SOU 2008:32 Företagen, revisorer och redovisningskonsulter Tabell 4.12 Antal och andel momsbolag som överstiger visst antal anställda % av aktiva bolag % av samtliga bolag Källa: SCB:s företagsregister Tabell 4.13 Antal och andel aktiebolag som överstiger viss balansomslutning 0–0,999 1–4,499 4,5–24,499 25–36,799 36,8–43,999 % av alla bolag (326 306) 4.1.5Företagens kostnader för revision Enligt revisorsdirektiv får arvodena för lagstadgad revision inte påverkas eller styras av att ytterligare tjänster erbjuds den granskade enheten eller baseras på någon form av villkorlighet. Kommissionen har också i sin oberoenderekommendationTPF9FPT slagit fast att en revisor måste kunna visa att arvodet för utfört arbete är skäligt och inte äventyrar revisorns självständighet. I förarbetena till revisorslagen anges att resultatrelaterade arvoden kan utgöra ett egenintressehot enligt 21 § revisorslagen och äventyra revisorns opartiskhet och självständighet. Av yrkesetiska regler följer att provisionsliknande arvoden inte får förekomma vid revisionsuppdrag och inte heller vid bestyrkandeuppdrag. Det sagda innebär att revisionsarvodet i princip är styrt av vilken tid som revisorn har nedlagt och inte av t.ex. företagets vinst eller omsättning. En revisor i ett litet aktiebolag kan alltså inte betinga sig ett större vederlag när företaget går med vinst och ett mindre arvode när det går med förlust. 9TP PT Kommissionens rekommendation av , Revisorers oberoende i EU: Grundläggande principer (2002/590/EG). Företagen, revisorer och redovisningskonsulter Frågan om arvodenas storlek för utfört revisionsarbete har ställts i ett stort antal enkätundersökningar vid universitet och högskola. I tabell 14–15 framgår resultaten från en studie av ()TPF10FPT samt en studie av , och (vid )TPF11FPT. Av undersökningarna framgår att kostnaderna för revision stiger i takt med aktiebolagens storlek. Uppskattningsvis uppgår genom- snittligt revisionsarvode för aktiva företag med omsättning mellan 0–och högst 3 anställda till . För företag med omsättning mellan 3 000 000–och högst 10 anställda kan arvodet uppskattas till . Arvodet för företag med en omsättning mellan 10 000 000– och högst 50 anställda kan uppskattas till . Antalet bolag med högre omsättning än är få och kostnaden för dessa bolag torde variera kraftigt. För vilande bolag finns inte några säkra uppgifter, men genomsnitts- kostnaden kan uppskattas till . Tabell 4.14 Årsarvode (kr) efter antal anställda, genomsnittligt och median 5,5–9 Källa: , , 2006 Tabell 4.15 Årsarvode, andel (%) inom olika kostnadsintervaller (kr) 0–10 000 10 001–20 000 20 001–30 000 30 001–40 000 001–50 000 Källa: Bjälkemo m.fl., vid , 2005 Företagen har andra kostnader för revision än själva arvodet till revisorn, t.ex. kostnader för att ta fram underlag till revisorer, kopiering och möten. Det är oklart hur stora dessa kostnader är. 10TP PT Utförd 2006 med 429 respondenter. 11TP PT Utförd 2005 med 284 respondenter. Frågan som ställdes var Hur stor är Er årskostnad för revision?. SOU 2008:32 Företagen, revisorer och redovisningskonsulter och revisionsbolaget har på uppdrag av presenterat en studie av 33 aktiebolag och kommit fram till bl.a. att den interna kostnaden uppgår till för företag med mindre än nio anställda, för företag med 10–50 anställda och för företag med fler än 50 anställda.TPF12FPT fanns det inte någon lagstadgad skyldighet för mindre aktiebolag att ha kvalificerad revisor. I en studie av 465 bolag hade av de mindre aktiebolagen (aktiekapital , färre än tio anställda eller omsättning ) en kvalificerad revisor.TPF13FPT Frågan om företagens vilja att ha kvar revisor om revisions- plikten slopas har ställts i ett stort antal enkätundersökningar vid universitet och högskolor. I studie svarade av företagen med omsättning ja på frågan Skulle Ni välja revision av , även utan lagstadgad skyldighet?. Av företag med en omsättning mellan 5–var mot- svarande andel 73–. I studien av m.fl. ställdes frågan Om den lagstadgade revisionsplikten skulle avskaffas skulle ni ändå föredra att Ert bolag revideras på samma sätt som tidigare?. Resultaten låg nära de i studie. Av de allra minsta företagen (omsättning lägre än och 0–5 anställda) svarade ja. I övriga mindre företag (i omsättning och 50 anställda) svarade ja. 12TP PT , Mätning av administrativa kostnader (R 2008:2). I studien undersöktes också revisionsarvodena. Genomsnittskostnaden uppgick enligt samma segment till , respektive . Detta baserades på de revisionsarvoden som angavs i de 33 intervjuade bolagens årsredovisningar samt klientstock. 13TP PT Prop. 1981/82:171. Företagen, revisorer och redovisningskonsulter Den svenska revisorskåren består av godkända revisorer och aukto- riserade revisorer. För att bli godkänd revisor måste sökanden ha avlagt revisors- examen. Revisorsexamen får avläggas om sökanden har en kandidatexamen med företagsekonomi som huvudområde för utbildningen eller genomgått annan motsvarande utbildning med godkänt resultat. Sökanden ska dessutom ha genomgått en praktisk utbildning under som särskilt omfattar revision av årsbokslut och liknande koncernbokslut eller liknande redo- visningshandlingar. Praktiken ska ha fullgjorts under handledning av en godkänd eller auktoriserad revisor. För att bli auktoriserad revisor krävs att sökanden har avlagt högre revisorsexamen. Förutsättningarna för detta är att sökanden har avlagt en kandidatexamen med företagsekonomi som huvud- område för utbildningen samt genomgått ytterligare utbildning om minst 90 högskolepoäng (60 poäng enligt gamla systemet), eller avlagt magisterexamen med ekonomisk inriktning, eller med godkänt resultat genomgått annan motsvarande utbildning. Därut- över ska sökanden ha genomgått en praktisk utbildning under som särskilt omfattar revision av årsbokslut och liknande koncernbokslut eller liknande redovisningshandlingar. Praktiken ska även innefatta medverkan vid revision av företag som på grund av sin storlek eller av annan anledning är svåra att revidera. Praktiken ska ha fullgjorts under handledning av en godkänd eller auktoriserad revisor. Det är som prövar frågor om godkännande och auktorisation av revisorer. Revisorskåren har nästan fördubblats . bestod kåren av 2 010 revisorer, varav 880 var aukto- riserade och 1 130 godkända. och första ökade antalet revisorer kraftigt. En anledning till detta kan ha varit det krav på kvalificerad revision för samtliga aktiebolag som infördes . Antalet kvalificerade revisorer var som högst då det fanns 4 539. Av dessa var 2 350 auktoriserade och 2 189 godkända. har antalet revisorer minskat något. fanns det 4 108 revisorer i . Av dessa var 2 321 auktoriserade och 1 787 godkända. SOU 2008:32 Företagen, revisorer och redovisningskonsulter Tabell 4.16 Antal kvalificerade revisorer 1981–2008 Tabell 4.17 Antalet godkända revisorer utan revisorsexamen (Godk. –),med revisorsexamen (Godk. +) samt auktoriserade revisorer (.) 14TP PT Gruppen godkända revisorer omfattar både godkända revisorer som har och som inte har avlagt revisorsexamen. Företagen, revisorer och redovisningskonsulter 2008:32 fanns det 106 registrerade revisionsbolag. Registrering av ett revisionsbolag medför att själva bolaget, till skillnad från ett icke registrerat revisionsföretag, kan väljas till revisor. För varje revisionsuppdrag ska en i bolaget verksam godkänd eller auktoriserad revisor utses som huvudansvarig revisor. I de fall där det skulle ha krävts en auktoriserad revisor eller en examinerad godkänd revisor, om en fysisk person hade utsetts, måste den huvudansvarige revisorn vara auktoriserad eller examinerad godkänd revisor. Ett registrerat revisionsbolag kan vara ett handelsbolag eller ett aktiebolag. För att kunna registrera ett handelsbolag eller ett aktiebolag måste vissa särskilda villkor vara uppfyllda. Det finns i ett fåtal stora revisionsbyråer som dominerar marknaden. Dessa byråer ingår i stora internationella organisa- tioner och har i organiserat sig med lokalkontor runt om i landet. Marknadsdominansen beror på att revision i stordrift ger bättre lönsamhet. Det finns flera skäl till detta. För det första fordras ett stort kundunderlag för att kunna ha kvalificerad skatte- och dataexpertis. Det är också lättare för större byråer att rekrytera de duktigaste nyutexaminerade ekonomerna. Vidare har bruket med offertgivning ökat i omfattning, vilket lett till att revisorsbytena ökat. Det är tidskrävande och dyrt för byråerna att räkna på offerterna. Större byråer klarar detta lättare. Till detta kommer att stora kunder kräver att revisionsbyråerna har stora resurser som möjliggör snabba insatser runt om i landet och utomlands. De svenska storbolagens internationalisering har dessutom tvingat fram en motsvarande internationalisering på revisionssidan. Ett väl fungerande samarbete med någon av de internationella revisionskedjorna har blivit nödvändigt för den revisionsbyrå som vill ha de internationella bolagen som revisionsklienter. Till skillnad från revisorer är redovisningskonsulter inte någon lagreglerad yrkesgrupp. Det finns således inga bestämmelser i lag Företagen, revisorer och redovisningskonsulter eller annan författning om att vissa redovisnings- och bokförings- uppgifter måste utföras av en person med särskild behörighet. Det finns drygt 4 000 auktoriserade redovisningskonsulter i . Det finns inte någon statlig myndighet som beviljar auktorisation. Tabell 4.18 Medelantalet anställda och omsättning () i de största revisionsbyråerna under /2007 Källa: Revisionsbyråernas årsredovisningar 2006/2007 FAR SRS bildades genom att två revisorsföreningar FAR och gick samman. beslutade FAR SRS att bredda bransch- organisationen och öppna för redovisningskonsulter att bli medlemmar. FAR SRS introducerade en auktorisation för redovisningskonsulter. Efter utbildning erhålls titeln auktoriserad redovisningskonsult . Antalet medlemmar i uppgår till ca 4 100, varav 2 169 är auktoriserade revisorer, 1 490 godkända revisorer och 111 aukto- riserade redovisningskonsulter av alla medlemmar finns i lokalföreningar i storstadsområdena – (32,), Syd (14,) och (13,). Majoriteten () av FAR SRS medlemmar arbetar på någon av de sju stora byråerna i landet: 15TP PT Uppgifterna om antalet revisorer är per och om redovisnings- konsulter per . Företagen, revisorer och redovisningskonsulter 2008:32 FAR SRS verkar både nationellt och internationellt och utvecklar revisions- och redovisningsbranschen genom rekommendationer, utbildning, remissverksamhet och genom deltagande i det inter- nationella samarbetet bland annat inom IFAC (International ), FEE (Fédération des Experts Comptables Européens), samt EFAA (for SMEs). I deltar FAR SRS i NRF:s () arbete. FAR SRS arbete sker i bl.a. kansliet, styrelsen, sektioner, kom- mittéer, referensgrupper och tillfälliga arbetsgrupper. En särskild disciplinnämnd bevakar att ledamöterna följer god revisorssed. får besluta om uteslutning ur organisationen, varning och erinran. Beslut om uteslutning får överklagas till styrelsen av den ledamot som beslutet avser. bildades och är den ledande branschorganisationen för redovisnings- och ekonomikonsulter i . SRF har ca 4 300 medlemmar verksamma över hela landet. Den som har viss utbildning och upp- fyller andra inträdeskrav blir i och med medlemskapet auktoriserad redovisningskonsult. Om en medlem bryter mot förbundets stadgar eller normer eller i övrigt brister i sin yrkesutövning eller skadar förbundet eller dess enskilda medlemmar kan förbundets disciplinnämnd tilldela honom eller henne en erinran eller en varning. Om omständigheterna är försvårande eller om medlemmen straffas för brott som har samband med yrkesutövningen, kan disciplinnämnden utesluta honom eller henne ur förbundet. Förbundets ändamål är att arbeta för en sund branschutveckling. SRF bevakar vad som händer inom redovisnings- och ekonomi- området och påverkar lagstiftningen genom samarbete med myndigheter och organisationer. SRF har också en omfattande utbildningsverksamhet för sina medlemmar. 16TP PT BDO är en federation, med ett antal självständiga revisionsbyråer som tillsammans äger ett paraplybolag med ansvar för gemensam verksamhet som PR, utbildning, teknikutveckling och internationella kontakter. 5Skattekontroll och ekonomisk brottslighet Det allmännas totala intäkter uppgick till . Av intäkterna utgjorde skatter inklusive socialförsäkrings- avgifter . , som är med uppgift om samtliga fastställda skatter, uppgick skatteintäk- terna till . Företagsbeskattningen (bolagsskatten) beräknas på företagens bokföringsmässiga resultat efter justeringar på visst i skatteförfatt- ningarna föreskrivet sätt.TPF1FPT Den totala bolagsskatten uppgick till , motsvarande av skatteintäkterna. Av detta belopp svarade banker och försäkrings- bolag för (13,) och övriga aktiebolag för (54,). Aktiebolagen samt banker och försäkringsbolag svarade alltså för av den totala bolagsskatten. Av det sammanlagda beloppet, , svarade aktiebolag med ett resultat (taxerat överskott) för . Företagen svarar för hanteringen av mervärdesskatt (238 mil- jarder kronor ) och vissa punktskatter () samt ser till att överskjutande belopp inbetalas till staten. Vidare svarar företagen för inbetalning av arbetsgivaravgifter (), löntagarnas källskatter (466 mil- jarder kronor ) och särskild löneskatt på pensionskostnader (). 1TP PT Utredningen om sambandet mellan redovisning och beskattning (Ju 2004:19) ser dock över denna fråga och beräknas presentera ett betänkande . Skattekontroll och ekonomisk brottslighet ansvarar för handläggningen av bl.a. företagens skatter. Verket är organiserat med sju skatteregioner, ett storföre- tagsskattekontor och ett huvudkontor i . Antalet årsarbets- krafter inom uppgick till 9 577. Omkring 2/3 av den samlade arbetstiden läggs ned på operativ verksamhet som omfattar bl.a. hantering av deklarationer och kontroll. uppgick antalet årsarbetskrafter för grund- hantering till 1 474, för skrivbordskontroll till 1 867 och för revision till 992. finns det i skatteregionerna särskilda skattebrotts- enheter, som arbetar med skattebrottsutredningar under åklagares ledning. kan utredarna vid skattebrotts- enheterna medverka vid husrannsakan och efter åklagarbeslut ta handlingar i beslag. De kan också få direktåtkomst till uppgifter i skattedatabasen. uppgick antalet årsarbetskrafter vid skattebrottsenheterna till 167 och antalet ärenden till 2 118. Grundläggande bestämmelser om skattekontroll såvitt avser bl.a. inkomstskatt finns i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter samt 3 kap. taxeringslagen (1990:324). I 14 kap. skattebetalningslagen (1997:483) finns bestämmelser om skattekontroll såvitt avser mervärdesskatt, arbetsgivaravgift, av- dragen källskatt, F-skatt och punktskatt. Företagen är skyldiga att lämna självdeklarationer, kontroll- uppgifter och skattedeklarationer enligt fastställda formulär. När det gäller företag som upprättar årsbokslut finns standardiserade räkenskapsutdrag (SRU) som utgör en del av deklarationen. Dessa utdrag kan lämnas till elektroniskt genom filöver- föring eller på papper. För det fall uppgifterna lämnas på papper, finns en särskild inskanningscentral som ser till att uppgifterna lagras elektroniskt i databas. Resultatposterna i räkenskapsschemat är indelade efter intäkts- och kostnadsslag på samma sätt som i företagens bokföring. Räkenskapsschemat bygger i princip på BAS-kontoplanen. BAS- intressenternas Förening har arbetat fram ett kopplingsschema som visar SRU-kodernas kontoinnehåll vid taxeringen. Genom den elektroniska lagringen av olika poster ur företagens redovisning har möjlighet att göra avancerade bearbet- ningar och analyser av företagens redovisning i syfte att kartlägga skatteundandraganden. Skattekontroll och ekonomisk brottslighet För att tvinga de skattskyldiga att fullgöra sin skyldighet att lämna deklaration eller kontrolluppgift, får förelägga dem vite. har en utredningsskyldighet i varje ärende och kan förelägga den som är eller kan antas vara skattskyldig att lämna uppgifter eller visa upp handlingar. Föreläggande kan dock endast utfärdas för kontroll av att uppgifter i självdeklarationen är riktiga eller annars för taxeringen. Ett föreläggande kan kombineras med vite, om det finns anledning att anta att det annars inte följs. Vidare kan efter överenskommelse göra besök hos den skattskyldige (taxeringsbesök) och besluta om taxerings- revision. Skattekontrollen brukar delas in i grundkontroll och utökad kontroll. Grundkontrollen syftar till att säkerställa att lämnade deklarationer fyllts i och om uppgifter saknas så efterfrågas dem. Den utvidgade kontrollen sker i form av skrivbordsgranskning och taxerings- eller skatterevision. Revision får beslutas för att kontrollera att deklarations- och annan uppgiftsskyldighet enligt lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter fullgjorts riktigt eller fullständigt. Revision får också beslutas för att kontrollera att det finns förutsättningar för den skattskyldige att fullgöra upp- giftsskyldighet som kan antas uppkomma, t.ex. att den skatt- skyldige har sin bokföring i ordning. Revision får också beslutas för att inhämta uppgifter av betydelse för kontrollen hos någon annan än den reviderade. Ett beslut om revision ska bl.a. innehålla uppgift om ändamålet med revisionen och denna är även i övrigt förenad med vissa rättssäkerhetsgarantier. Antalet revisioner uppgick till cirka 12 000. ökade antalet till nästan 19 000, vilket berodde på att revisionerna fick begränsad omfattning. Sedan inriktningen ändrats mot mer integrerade revisioner av flera skatteslag och större revisionsobjekt minskade antalet . Skatte- verket tilldelades ökade resurser åren 1992–1994 för att öka kontrollen, men antalet revisioner minskade ytterligare . har antalet revisioner uppgått till omkring 7 000 , varav de allra flesta gällt små och medelstora företag. Revision och annan kontroll bygger på att den skattskyldige vill samarbeta. Om så inte sker finns särskilda regler om tvångsåtgärder och betalningssäkring. Exempelvis kan taxeringsrevision genom- föras i ett företags lokaler utan dess medgivande och utan förvar- ning. får eftersöka och omhänderta handlingar samt försegla lokal eller annat utrymme där handlingar förvaras. Skattekontroll och ekonomisk brottslighet har fått ytterligare kontroll- befogenheter. har nämnts att skattebrotts- enheter numera får medverka vid husrannsakan och efter åklagar- beslut kan ta handlingar i beslag. För att minska inslaget av svart arbetskraft inom restaurang- och frisörbranschen ska, enligt lagen (2006:575) om särskild skattekontroll, företagen fr.o.m. föra personalliggare. får göra oanmälda besök för att kontrollera dessa liggare. Vid eventuella brister får ta ut en kontrollavgift på . Vidare ska, enligt lagen (2007:592) om kassaregister m.m., alla företag som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning fr.o.m. ha certifierade kassaregister. blir tillsynsmyndighet och kan göra oanmälda besök och ta ut kontroll- avgift på samma sätt som vid kontroll av personalliggare. arbetar med riskhantering som metod. Detta innebär bl.a. att kontrollverksamheten ska styras mot områden där risken för skatteundandraganden är som störst. har arbetat med maskinella urval genom olika slags databearbetningar. De personer eller företag som ska vara föremål för kontroll eller annan åtgärd har valts ut ur en databas genom en regelstyrd urvalsprocess, vilket innebär att de motsvarat vissa förutbestämda villkor eller regler. Till en början gjorde varje kontor egna urval. bildades regionala grupper med uppdrag att utveckla urvals- frågorna. Arbetet i de regionala urvalsgrupperna strukturerades och styrdes på ett tydligare sätt men basen för urvalet bestod fortfarande av kunskap från erfarna handläggare. beslutade om gemensamma urval i syfte att utjämna omotiverade skillnader i kontrollnivå inom och mellan regioner och därmed få en gemensam basnivå för kontroll i landet. Särskilda arbetsgrupper med regionrepresentanter tillsattes för respektive urvalssystem. De fick i uppdrag att ta fram förslag till gemensamma urval för såväl grundkontroll som utökad kontroll. Grundkontrollen gjordes helt gemensam medan andelen gemensamt urval för den utökade kontrollen har ökat successivt 2008 vara helt gemensam. Parallellt med de senaste årens arbete med gemensamma urval har arbetat med att utveckla och beskriva metoder för riskanalys och behov av IT-stöd. En arbetsgrupp, riskvärderings- gruppen, lämnande en slutrapport (SKV 2005:8) med flera förslag för att förstärka riskvärdering. Skattekontroll och ekonomisk brottslighet värderingsgruppen föreslog bl.a. att träffsäkerheten skulle förbätt- ras genom användning av s.k. datamining. Datamining är ett statistikverktyg med vars hjälp det är möjligt att göra avancerade analyser. Med datamining kan man finna samband eller mönster i stora mängder av data. Riskvärderingsgruppen förde vidare fram förslag om att ett centraliserat informationslager skulle användas för riskanalys och att riskvärdering på skattebetalarnivå används för att vid urvalet generera mer träffsäkra urvalsfrågor. Uppgifter från SRU används som grund för urval inom verkets kontrollverksamhet avseende bl.a. inkomsttaxering, mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter. har presenterat en s.k. skattefels- kartaTPF2FPT som visar hur stort skattebortfallet beräknas vara inom olika sektorer. Enligt Skattefelskartan borde den totala skattesumman teoretiskt beräknad vara ca . De fastställda skatterna beräknades till ca (uppgick enligt Skattestatistisk årsbok de fastställda skatterna till ). Mellanskillnaden, det s.k. skattefelet, beräknas till ca , vilket motsvarar av BNP eller av den fastställda skatten (nivå). Med skattefel avses skillnaden mellan på ena sidan den skatt som skulle ha blivit fastställd, om alla skattebetalare redovisade alla sina verksamheter och transaktioner korrekt, och på den andra sidan den skatt som i praktiken fastställs. I skattefelet inkluderas allt från uppsåtligt skattebedrägeri till rena misstag. klargör att beräkningarna är osäkra i samtliga delar och skatte- felskartan bör därför användas med försiktighet. Skattefelskartan innehåller en jämförelse mellan fem grupper av skattebetalare. Jämförelsen ger en uppfattning om var de största troliga skattefelen finns. De grupper som jämförs är: privatpersoner (fysiska personer exklusive deras näringsverk- samhet), mikroföretag (företag med lönesumma ), 2TP PT SKV 234 utgåva 1.