sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Alla hemsidor är byggda för bredband. –Och det är viktigt att inte låsa de statliga medlen till en enda leverantör som inte är intresserad av eller kan leverera bredband till just en viss ort säger som avslutning. Dessutom är hon sekreterare i . Om Föreningen Företagarna i Skärgården Företagarna har 60 medlemmar och sträcker sig från i norr till i söder och finns i sex olika kommu- ner. Företagarna samverkar med SIKO. Företagarna hanterar specifika frågor. Arbetar på läns- styrelse/landstingsnivå och uppåt. De verkar för att öka kunskap om förutsättningarna för företagande i skärgården. Största evenemanget är som hade över 80 deltagare. Största frågorna nu är att få politiker att diskutera fraktstöd för transporter, kommunikationer inklusive bredband, och frågor kring planering och strandskydd (byggstopp men fritidshus ges bygglov). I är det mestadels ADSL som gäller. Enligt fungerar det bra i tätorter som i Ed, och men i mindre orter som Nössemark och Gesäter där är det sämre. – Ett problem med ADSL-tekniken är att det inte levereras den hastighet som man köpt i avtalet säger . Det varierar väldigt mycket fortsätter han. Även mobilt bredband nyttjas ute i landsbygden men där är hastigheten ofta allt för låg. – Inom Företagarna i använder vi inte den elektroniska kommunikationsvägen då informationen inte når ända fram säger . Kontakt: , Föreningsordförande i , 0534-614 81, Lösningen som och de andra Sandhamnsföretagen har leveras genom den lokalt startade bredbandsföreningen (är opera- tör) som levererar bredband. – Vi har bredband, men det är inte lätt att få det att fungera säger . Föreningen har ett 50-tal anslutna och samarbetar med , kommun och så som har innehållet i fibern. Föreningen har köpt in enkelt Wlan och byggt ut mot WiMax. Föreningen lånar ut utrustningen till kunderna. –Ett pro- blem är att vi inte kan sänka priserna hur mycket som helst och har svårt att konkurrera med Telias ADSL och det mobila bredband som sommargästerna i hög utsträckning väljer konstaterar hon. För att ansluta sig är kostnaden relativt hög, och med det får kunden förutom tillgång till bredbandsnätet även hyra antenn och mottagare. Månadsavgiften är sedan . För företagare tillkommer moms. Kunden har dessutom möjlighet att köpa tjänsten att installera. – Det är mycket eget jobb! Ekonomiskt går det dåligt och organisationen skulle behöva bli stabilare. Från erfarenheterna kring den utredning om bredband på SIKOs uppdrag som gjorde menar att man måste gå ner på detaljnivå för att kunna svar på om det finns bredband eller inte. Utvecklingen går fort. Men om man har bredband beror av det enskilda företagets behov av hastighet. kommun har tillsammans med flera andra kommuner som och fått extra pengar för utbyggnad där inte första utbyggnaden lyckats. WiMax har byggt det och det har kompletterat täckningen i den delen av skärgården. Tekniken är utbyggd men det finns inga operatörer som kan agera i nätet. – De stora operatörerna är inte intresserade av att leverera. Man skulle behöva underlätta för egna initiativ säger . hänvisar också till en ny utredning som låter genomföra genom med en så kallad vitbok som resultat. Utgångspunkten är att skärgårdsföretagen har samma problematik kring kommunikation i hela landet och detta finns på agendan på samverkansmöten bland annat med PTS. Vitalt för skärgårdens överlevnad är en aktiv samverkan. Det sker genom stort kontaktnätverk och medverkan i olika forum. Flera intresseorganisationer finns och även SIKO. På länsnivå arbetar man tillsammans med de sju kommunerna samt SLL och Läns- styrelsen i . Kontakt: , bosatt på och skärgårdsutveck- lare åt SIKO. Exempel från () CDB – Centrala DjurdataBasen Gäller nötkreatur, alltså köttdjur och mjölkkor på 27 000 gårdar. Handhas av och är en förutsättning för EU-stöd och tvärvillkor. ska alla händelser kopplat till varje enskilt djur registreras och inrapporteras. Förflyttning till olika beten, slakt, kalvning, inseminering, sjukdomar och avel etcetera. Registrering görs med fördel via Internet, något som även upp- muntras via ekonomisk premie. Men med modem tar det att bläddra mellan varje enskilt djur. Med besättningar på 50–400 nöt- kreatur tar den registreringen dessutom brukar modem som regel koppla ur då och då. Detta innebär i praktiken att webregistrering inte används för de företag som har osäkra modemuppkopplingar eller långsamma mobila alternativ. Dagens IT-system behöver betydligt högre hastigheter för att kunna användas rationellt. Svensk Mjölk rekommenderar 2 Mbits/s symmetriskt. Gårdar utan bredband hänvisas till traditionella pappers- rapporter eller på att bränna ner resultatet på en CD-skiva och på att effektivisera, förbättra och förenkla dessa metoder läggs det inga resurser. Detta medför allt dyrare styckekostnad för denna hantering för både bonde och myndighet. Den hanteringen hos myndighet kan liknas vid att man besöker ett bankkontor och får hjälp med att registrera räkningar eller när man skickar räkningar med posten. Registreringar Centrala Djurdatabasen () Källa: och Svensk Mjölk Uppskattad samhällskostnad vid avsaknad av bredband Diagram 1 visar att hälften av inregistreringarna till CDB görs manuellt, vilket innebär: 1.att insamlande myndighet manuellt måste omhänderta, regi- strera samt skanna varje inkommen blankett, ca 88 000 hän- delser , 2.merarbete för bonden i form av pappersblanketter, porto och kuvert. Efter kontakter med samt egna experter uppskat- tar vi merkostnaden per inskannad blankett till . kr för myndighetens hantering och 5–för bonden som samlar ett antal händelser innan de försänds. Detta är lågt räknat, system blir dyrare och dyrare eftersom det inte läggs några pengar alls på att utveckla dem. 88 000 blanketter/månad x = /månad. Uppskattad samhällsvinst /år(främst i form av minskad hantering hos myndigheten). Knappt 7 000 mjölkgårdar (omsättning 12 miljarder) Mejerierna (omsättning 40 miljarder) Kokontrollen – branschens eget produktionsstyrningsprogram Avkastning (kg mjölk), kalvning, sjukdomar, avelsarbete och foder registreras där. Detta program är grunden för utveckling av svensk mjölkproduktion. Genom att det är webbaserat kan alla som är med i kokontrollen ta fram statistik för att jämföra och utveckla sin egen mjölkproduktion. Saknas bredband så saknas även möjlighe- ten att använda kokontrollen på ett effektivt sätt. 4 000 mjölkgårdar (av ca 7 000) har användar-ID för elektronisk verksamhet (fast bredbandsuppkoppling/modem) Heard navigator – Elektroniskt gårdssystem från Delaval Analyssystem som analyserar mjölken på de kor som går in för mjölkning vilket ger bättre kontroll på fertilitet, sjukdom och mjölkning. T.ex. Progesteron-hormoner i mjölk som visar dräktig- het, efter högt värde konstateras att kon är dräktig. Annars provtagning på gården som skickas till enda labb i . Programmet är helt webbaserat, så rådgivaren kan sitta på annan ort och rådge – inga resor, inga utsläpp och betydligt mindre kostnader för kontroller. Mjölkrobotar kräver fast bredbandsuppkoppling är det svårt att bedriva ett rationellt mjölkföretag utan bredband. Det exemplifieras väl av att mjölkrobotar från DeLaval (som har 60–av marknaden) kräver ADSL uppkoppling för att fungera. DeLaval behöver en fast uppkoppling eftersom de kontinuerligt kopplar upp sig mot robotens loggbok för att kunna utföra service och kontroller. på Svensk Mjölk hävdar att bredband kommer vara en förutsättning för att bedriva ett rationellt mjölkföretag . All teknikutveckling sker via webben, 2mbit/s anses vara nödvändigt för att hantera dagens program. Tekniken som modem klarar av är föråldrad och snart saknas support där. , slaktanmälan, SAM-ansökan (EU-stöd), miljö- husesyn, omvärldsanalys, bankärenden, 24-timmarsmyndigheten är exempel på åtgärder som med enkelhet kan hanteras över webben. Antal gårdar med nötkreatur (ej mjölk) ca 20 000. Omsättning på gårdarna: drygt 3 miljarder. Slakt drygt: 6 miljarder KAP (Kött-Avel-Produktion), program för avelsvärdering och upp- följning Detta program är (precis som kokontrollen för kor) grunden för utveckling av svensk nötköttsproduktion. Genom att det är webbaserat kan alla som är med i KAP ta fram statistik för att jämföra och utveckla sin egen köttdjursproduktion. Saknas bred- band så saknas även möjligheten att använda KAP på ett effektivt sätt. Tillgång till Internet via bredband är oerhört väsentligt för att nötköttsproducenterna ska kunna: rapportera på ett rationellt sätt till CDB (mkt viktigt, tvärvill- kor!) bevaka marknaden, göra inköp och försäljning av maskiner, mm bevaka nötköttsmarknaden, boka veterinär göra slaktplanering och uppföljning av slaktresultat via slakteriernas dataregister använda program för växtodlingsplanering om du t.ex. vill certifiera en rostbiff. använda program för kalkyler resp. uppföljning på och hemsidor bevaka nyheter, nationellt och internationellt 2 000 grisproducenter, med ca 3 miljoner grisar (omsättning 4 miljarder). Slakt (omsättning 4 miljarder) Förflyttningar av grisar anmäls också till Centrala Djurdatabasen hos , men de kan gruppanmälas så det blir inte alls lika stor mängd som för nötkreatur. Pigwin (branschens produktionsstyrningsprogram) Födda, avvanda (från mamman), identifikation, betäckning, vilket foder, hur mycket foder. Alla produktionstekniska resultat samlas där. Utifrån det kan man bilda sig en uppfattning om vad man ska satsa på för att t.ex. undvika hög dödlighet hos griskultingar och öka produktionen. Detta program är (precis som kokontrollen för kor) grunden för utveckling av svensk grisnäring. Genom att det är webbaserat kan alla som är med i Pigwin ta fram statistik för att jämföra och utveckla sin egen grisproduktion. Detta är fårens produktionsstyrningsprogram med samma moti- veringar som ovan. De kooperativa föreningarna (Lantmännen, Arla, , m.fl.)och LRF har totalt nästan 450 000 medlemmar. Medlemmarna kallas via brev till ett antal möten , bl.a. årsmöten, kretsmöten och stämmor etcetera. Det kostar ca att skicka iväg en försändelse (inkl. brev, porto och stoppning) Om varje medlem får 2 inbjudningar , vilket troligen är lågt räknat, innebär det utskickskostnader på /år Om alla medlemmar hade bredband hade inbjudan kunna mej- lats ut kompletterat med annonsering och hänvisning till aktuell hemsida. Statskontoret har undersökt vilka svenska och internationella studier och forskningsrapporter det finns som belyser de samhälls- ekonomiska effekterna av bredbandsutbyggnad. Statskontoret har även särskilt sökt efter forskningsrapporter om sysselsättnings- effekter och miljöeffekter av bredband via Google. I denna bilaga redovisas resultatet av statskontorets undersökning. Förhållandet mellan IT-investeringar och ekonomisk tillväxt har väckt mycket intresse inom forskningen under de senaste decenni- erna. Tre forskningsfält som rör frågan är effekterna av IT på sysselsättning och löner för arbetskraft med olika kvalifikations- eller utbildningsnivåer, IT:s bidrag till ekonomisk tillväxt och produktivitet baserad på så kallad tillväxtbokföring, samt hur IT ökar möjligheterna till internationalisering av produktion och arbetsuppgifter, särskilt inom tjänstesektorn, vilket i sin tur påver- kar produktivitet och sysselsättning. I dessa studier skiljer man vanligtvis inte på olika typer av IT- kapital såsom datorer, programvara respektive telekommunika- tionsutrustning. Det finns mycket få studier av bredband. Enligt m.fl. (2007) handlar de flesta om vad som förklarar utbredningen av bredband snarare än om dess effekter på ekono- min.1 Dessutom är bredband en ganska ung företeelse vilket gör att det saknas data för statistiska analyser. Statskontoret har tagit del av ett utkast till en bakgrundsrapport från inför minister- mötet om The Future of the Internet Economy. Rapporten behandlar effekter av bredband på samhällsekonomin. 1 ., W. Lehr och R. Litan (2007), The Effects of Broadband Deployment on Output and Employment: A Cross-sectional Analysis of U.S. Data, Issues in Economic Policy, Number 6, 2007, . Hur påverkar bredband ekonomin? Bredband påverkar ekonomin på ett flertal sätt. Genomgående sker denna påverkan via tjänster som blir tillgängliga med bredband. Värde uppstår när dessa tjänster konsumeras av hushåll och företag. Det är inte konstigare än att företag erbjuder olika varor och tjänster. Följaktligen är det något som bör kunna avläsas i företags och hushålls betalningsvilja. Varför då söka efter andra samhällsekonomiska effekter? Svaret är att värdet av konsumtionen ökar i ett växelspel: ett företags utnyttjande av Internet ger upphov till ökat värde för kon- sumenter som utnyttjar företagets tjänster. Bredband påverkar ekonomin som ett komplement till andra informationsteknologier såsom datorer och programvara. Före- tagen kan använda existerande standardprogram för att effektivi- sera befintlig verksamhet t.ex. genom elektronisk post och tillgång till Internet. Företaget kan på detta sätt uppnå bättre kvalitet och lägre kostnader för att samla in marknadsinformation samt få mer effektiv kommunikation med kunder och leverantörer. Företagen kan också utveckla sin verksamhet genom att integrera IT-funk- tioner i verksamheten och skapa nya processer som automatiserad lagerhållning, webb-baserad försäljning till kund, e-fakturering, elektroniska betalningssystem osv. Om tillgång till bredband leder till IT-användning förväntar vi oss att det leder till produktivitets- vinster och andra ekonomiska effekter. IT kan verka både som komplement och substitut till arbets- kraften. För arbetskraft som arbetar med problemlösning och kvalificerat arbete som inte följer rutiner fungerar IT som ett kom- plement. IT-lösningar kan däremot ersätta arbetskraft som har enkla, rutinartade uppgifter som är regelstyrda. Den sammanlagda effekten är obestämd och beror på näringslivsstrukturen och blandningen av arbetsuppgifter i ekonomin. Tillgången på bredband påverkar inte bara företagen utan även hushållen. Förutom att bredbandstjänster kan konsumeras för nöjes skull såsom spel och film, möjliggör de e-handel, bank- tjänster, incheckning på flygresor, bokning av biljetter till olika evenemang och tjänster, distansarbete, egenföretagande från hem- met, erbjuder distansutbildning som höjer arbetskraftens kvalitet, underlättar jobbmatchning, underlättar deltagande i det civila sam- hället etc. Bredband möjliggör internationalisering av tjänster eftersom kunden och leverantören kan vara olika geografiskt lokaliserade. Denna strukturella förändring gäller för enkla tjänster som till exempel administration och call-centers men även för mer kvali- ficerade tjänster som juridiska tjänster, bokföring, reklam, design, forskning och utveckling, IT-tjänster, teknisk prövning och analys, rekrytering och andra tjänster inom personaladministration, samt managementkonsulter. Absoluta merparten av internationell handel i företagstjänster och IT-tjänster sker mellan men även andra länder, speciellt och , står för en växande andel. Produktivitetseffekter av IT, särskilt bredband Mycket få studier analyserar effekten av bredband eftersom det är en relativt ny företeelse som bandbredden fortsätter att öka och tekniken utvecklas. De flesta studierna avser effekten av IT i sin helhet. Den allmänna slutsatsen är att IT har bidragit till ökningen i produktivitetstillväxten , sär- skilt i . Snabb teknisk utveckling i produktionen av IT-pro- dukter har ökat tillväxten i den totala faktorproduktiviteten i IT- producerande sektorer. Detta har lett till fallande priser för IT- varor vilket har lett till ökad användning och spridning till andra sektorer. De ökade investeringarna i IT-kapital har höjt kapital- intensiteten i de användande sektorerna vilket har lett till högre produktivitetstillväxt. (2007a) nämner ett tiotal forskningsrapporter som behandlar vad kommunikationsdelen i IT betyder för produktivi- tetstillväxten.2 Dessa visar positiva effekter på produktivitets- tillväxten av nätverk och tillgång till Internet. Företag som kombi- nerade investeringar i hårdvara, mjukvara och nätverksteknologier uppvisade de största förbättringarna enligt en av de refererade stu- dierna. Särskilt tycks lagersystem, orderhantering, transport- och logistikstyrning online ge positiva effekter. Avseende produktivitetseffekter av bredband nämner ännu färre studier. Man pekar på problemen med data; att tillgång inte är lika med användning, och att det beror på vad man använder bredbandet till. Avkastningen beror på hur man kombinerar bred- bandet med datorer, programvara, organisationsförändringar och 2 , Broadband and the Economy, DSTI/ICCP/IE(2007)3 En studie av svenskt näringsliv av Hagén och Zeed (2005) refereras.3 De finner positiva effekter av användningen av bredband och att effekten är större vid snabbare överföring när man kontrollerar för kapitalintensitet, utbildningsnivå, näringsgren och företagsstorlek. I (2007a) tar man upp två vägar för sysselsättningseffekter.4 Dels effekten på arbetskraftsefterfrågan från en ökad användning av IT och globalisering (vilken stöds av bl.a. bredband), dels möjligheterna till distansarbete (telework). Sökning via Google har lett fram till ett fåtal studier som empiriskt uppskattar sysselsättningseffekter av bredband. De har inte samma tydliga koppling till en eller annan mekanism, utan baseras på mer allmänna resonemang om vad som kan tänkas påverka sysselsättningsförändringar förutom tillgången till bredband. Inom forskningen hävdas att den IT-stödda globaliseringen lett till en ny typ av internationell handel i tjänster nere på arbetsuppgifts- nivå. Dessa arbetsuppgifter kan vara enkla eller kvalificerade och kan finnas i alla sektorer. Arbetsuppgifter som offshoras (dvs. utförs i ett annat land) har vissa egenskaper: de använder IT inten- sivt, resultatet av arbetet kan överföras till kunden via IT, kunskapsinnehållet ska vara i hög grad kodifierat, och det får inte kräva personliga möten. har uppskattat andelen av dagens arbetsuppgifter som skulle kunna offshoras till . Användningen av IT och bredband möjliggör distansarbete, dvs. att personen arbetar på andra platser än på sitt normala arbetsställe. Man arbetar på avstånd från sina kollegor, arbetsgivare och kunder. Det framförs ofta att distansarbete ökar flexibiliteten och 3Hagén, och (2005), Does ICT Matter for Firm Productivity?, Yearbook on Productivity 2005, SCB. livskvaliteten för personalen, samt minskar trängsel och miljö- problem i transportsystemen. I arbetade omkring en tredjedel av de sysselsatta på distans varav minst en gång enligt (2007a).5 I arbetade på distans varav minst enligt samma källa. Empiriska analyser av sysselsättningseffekter mm. I detta avsnitt sammanfattas resultaten från fyra studier på amerikanska data. Artiklarna redovisar effekterna av tillgång till bredband på sysselsättning, löner, antal företag, branschstruktur och företagsstorlek. Bredband började bli tillgängligt i . Det tar tid för ny teknik att bli tillgänglig, att accepteras och bli känd, och att slutligen användas. Det gör att utvärderingshorisonten i studierna måste anses vara relativt kort. Lehr m.fl. (2006a) gör tre skattningar.6 De har data dels på del- statsnivå, dels på postnummernivå. I delstatsanalysen jämförs utvecklingen –2002 mellan delstater som hade olika penetra- tiongrad dvs. antal använda bredbandslinjer bland hushåll och småföretag i relation till det totala antalet hushåll och små- företag i delstaten. I postnummeranalysen jämförs utvecklingen –2002 i postnummerområden som hade bredband med områden som inte hade det. Den statistiska analysen visar att sysselsättningstillväxten var snabbare i postnummerområden med tillgång till bredband än i övriga postnummerområden. Sysselsättningstillväxten var omkring 1–1,högre. I analysen kontrolleras för initiala skillnader i sysselsättningstillväxt 1994–1998, om området är urbant eller inte, och för delstatsspecifika egenskaper. En analys med hjälp av en matchad jämförelsegrupp av postnummerområden med likartade karakteristika bekräftar dessa resultat.7 I en senare version av rapporten (Lehr m.fl., 2006b) specialstuderas en region med ekonomiska problem. Effekten på sysselsättningstillväxten var ännu större i denna region.8 6Lehr ., C. A. Osorio, S. E. Gillett och M. A. Sirbu, Measuring Broadband´s Economic Impact, paper presented at the 33rd Research Conference on Communication, Information and Internet Policy (TPRC), , 2005. 7Matchning sker på sysselsättningstillväxt 1994-1998 och närhet till större stad. 8Lehr ., C. A. Osorio, S. E. Gillett och M. A. Sirbu, Measuring Broadband`s Economic Impact, Final Report prepared for the U.S. Lehr m.fl. (2006a)9 finner vidare att hyrorna var högre i postnummerområden med bredband än i övriga områden samt att tillväxten i antalet arbetsställen 1998–2002 var 0,5–1,snabbare. Industrimixen påverkades också. Ande- len arbetsställen i IT-intensiva sektorer ökade med ytterligare 0,3– –2000 i områden med bredband och andelen små företag (<10 anställda) minskade med 1,3–1,6 procent- enheter jämfört med områden utan bredband. Man fann inga effekter på lönerna vilket förvånade forskarna. Det hade man för- väntat sig med tanke på de positiva produktivitetseffekter som har identifierats tidigare inom forskningen. En av författarna till ovanstående rapport (Osorio, 2006) har även studerat effekter av bredband som tillhandahålls av kommu- nala eloperatörer (municipal electric utilities).10 Data på postnum- mernivå har här aggregerats till tätorter (towns and cities). Analysen sker med hjälp av en matchad jämförelsegrupp där matchning sker med hjälp av ett antal faktorer: utveckling av antalet arbetsställen, antalet sysselsatta och genomsnittlig lön 1994–1998, nivå och utveckling av andelen högskoleutbildad arbetskraft, andel arbetsställen i IT-intensiva sektorer, tätortens storlek och närhet till större stad. Resultaten visar att tätorter med tillgång till bredband via sin elleverantör hade signifikant snabbare ökning av antalet arbetsställen mellan . Detta gäller även om andra alternativa leverantörer erbjöd bredband i samma område. Analysen visar vidare att tillgången till bredband via elleverantören inte påverkade utvecklingen av andelen IT-företag, sysselsättning eller lön –2002. Effekter av bredbandspenetration på sysselsättning och pro- duktion har även studerats av m.fl. (2007).11De använder data på delstatsnivå för perioden –2005. Bredbandsvariabeln definieras som antal bredbandslinjer per invånare och kon- troll sker för effekter från genomsnittlig årstemperatur i staten, index för företagsbeskattning, andel fackföreningsanslutna bland de sysselsatta, andel högskoleutbildade i den vuxna befolkningen, genomsnittlig timlön i privata sektorn exkl. jordbruk samt regio- , National Technical Assistance, Training, Research and , #99-07-13829, February, 2006. 10Osorio, ., The Economic Impact of Municipal Broadband, paper adapted from PhD Dissertation of the author, 2006. Analysen visar signifikanta effekter på sysselsätt- ningstillväxten 2003–2005 av en ökad tillgång till bredband, men däremot inga signifikanta effekter på produktionen totalt sett. En ökning av antalet bredbandslinjer med 0,01 linjer per invånare skulle leda till 0,6 procentenheters snabbare sysselsättningstillväxt. Effekten av en ökad tillgång till bredband på sysselsättningen är särskilt tydlig i vissa tjänstesektorer som bank, finans och försäk- ring, utbildning och sjukvård samt inom tillverkningsindustrin. Branschanalysen visar även på signifikanta effekter på tillväxten i produktionen inom bank, finans och försäkring, fastighetssektorn och utbildning. Betydelsen av bredband i små områden i glesbygd har studerats av Orazem (2005) men rapporten är mycket kortfattad avseende data och analysmodeller.12 I studien aggregeras data på postnummernivå till motsvarande länsnivå (county).