sou · GVB360d8 · 2008-01-01 00:00:00 — till Klimat- och sårbarhets- utredningen gruppen transporter Klimat- och sårbarhetsutredningen på Underlag för Klimat- och sårbarhetsutredningen (M 2005:03) om sjöfartssektorn Redovisning av sårbarhetsanalys inom flygsektorn Elektronisk kommunikation Tele- och Möjlig påverkan av förändrade klimat- och väderbetingelser i ett Rapport för Klimat- och sårbarhetsutredningen från Radio- och TV-distribution Bilageförteckning B SOU 2007:60 Klimat- och sårbarhetsutredningen, elförsörjning i Klimatet och dammsäkerheten i Arbetsgruppen om dammsäkerhet ................................ Höga flöden i i ett framtida förändrat klimat rapport till Elforsk och Klimat- och Analys av värme- och kylbehov för bygg- och Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat Sårbarheter för klimatförändringar och extremväder, samt behov av anpassning och anpassningskostnader Arbetsgruppen för dricksvatten ................................... Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred, ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat Arbetsgruppen för översvämning, ras, skred och Inventering av kommunernas hantering av över- svämning, ras och skred Inom den kommunala planeringsprocessen SOU 2007:60 Bilageförteckning B Klimatförändringarnas inverkan på allmänna avlopps- system Problembeskrivning, kostnader och åtgärdsförslag Arbetsgruppen för va-system...................................... Byggnader i förändrat klimat Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringar och extrema väder exkluderat översämningar, ras och skred Svenskt skogsbruk möter klimatförändringar Effekter av ett förändrat klimat på skogen och , , Arbetsrapport 34 ............... Klimatförändringarnas inverkan på drivning och Vegetationsbrand 2020, 2050 och 2080 med stöd av och ................ Omvärldsanalyser och skogsnäringens utveckling. Skogsnäringens utveckling strukturomvandling, rationalisering, internationell konkurrens, efter- frågan på olika skogsprodukter inklusive bio- bränslen (2020 med utblick mot 2050 och 2080) Modellering av vegetationsförskjutningar i Bedömningar av klimatförändringars effekter på växtproduktion inom jordbruket i Klimatförändringarnas påverkan på markavvattning Klimateffekter på svenskt fiske Klimat- och sårbarhetsutredningen .............................. Naturbaserad turism och klimatförändring Turism, algblomning och klimatförändring En fallstudie av 3 klimatscenariers ekonomiska effekter på turismen till Biologisk mångfald och klimatförändringar Vad vet vi? Vad behöver vi veta? Vad kan vi göra? Underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen centrum för tvärvetenskaplig miljöforskning (CTHM), SOU 2007:60 Bilageförteckning B Klimatförändringars påverkan på ytvattenkvaliteten Klimateffekter på resultat från ett seminarium och Klimat- och sårbarhets- Hälsoeffekter av en klimatförändring i En nationell utvärdering av hälsokonsekvenser hos människa och djur. Risker, anpassningsbehov och Arbetsgruppen för hälsa............................................ Anpassningsåtgärder i andra länder Klimat- och sårbarhetsutredningen.............................. Klimatförändringars inverkan på allmänna avloppssystem Problembeskrivning, kostnader och åtgärdsförslag Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen, Storlek och värde på avloppssystemen ..................................... 2.2Systemuppbyggnad av avloppsnäten under olika Långsiktigt hållbar dagvattenhantering .................................. Förnyelseplanering, förnyelsetakt och klimatfrågan ............. Myndigheters ansvar och roller för systemen vid olika typer av skador........................................................... Ansvar och roller i planeringsskedet....................................... Ansvar och roller när en översvämning inträffar ................... Klimatförändringens inverkan på avloppssystem ............ Klimatfaktorer som påverkar .................................................. Högre vattenstånd i vattendrag, sjöar och hav....................... 5.1Omfattning och kostnader för olika typer av 5.2 Försäkring av översvämningsskador....................................... 5.3Kostnader för normal förnyelse och klimatanpassning Slutsatser och förslag till åtgärder ................................ 6.1Anpassningsåtgärder mot ökade vattennivåer i hav, vattendrag och sjöar ................................................................. 6.2 Anpassningsåtgärder mot ändrad nederbörd.......................... 6.3Säkerställa vattnets roll i planprocessen och bättre Litteratur och referenslista........................................... Denna rapport är framtagen till Klimat- och sårbarhetsutredningen av undergruppen Allmänna avloppssystem till arbetsgrupp 1 Teknisk infrastruktur, fysisk planering och byggnader. Det finns flera undergrupper som behandlar näraliggande frågeställningar för avloppssystemen. För att få en heltäckande bild bör även de övriga undergruppernas rapporter studeras, exempelvis rapporten om Översvämning av strandnära bebyggelse. För att olika rapporter skall kunna läsas fristående så kan viss överlappning förekomma. I denna rapport i fokuseras mot två konsekvenser av klimat- förändringarna för avloppssystemen till följd av: Högre vattennivåer i recipienter, dvs. hav, sjöar och vattendrag Projektgruppen som utformat denna rapport har bestått av , , , , , och , Svenskt Vatten. Kapitlet om ändrad nederbörd har utformats i samarbete med en särskild grupp bestående av , , och , . Teck- ningarna är ritade av de och . Rapporten är förankrade i , . Rapporten kommer även att ligga till grund för fortsatta arbeten kring dessa viktiga frågor, exempelvis projekt om Översvämningståligt byggande, Förnyelseplanering med klimat- perspektiv samt Val av nederbördsdata. De scenarier som presenteras om klimatförändringar kommer att påverka våra tätorters förmåga att avleda dagvatten och dränera bebyggelsen. Omfattningen på de klimatrelaterade problemen kommer att bero på vilket scenario som blir verklighet och hur snabbt som klimatförändringen sker. Utbyggnaden av våra samhällen har präglats av de förutsätt- ningar som varit gällande under de tidsperioder när utbyggnaden skett. Såväl samhällsstruktur, bebyggelse och avloppssystem har en lång omsättningstid varför förtida ombyggnader och förstärkningar på grund av klimatförändringar kan komma att kosta stora belopp. Vissa konsekvenser av klimatförändringar kan vara lättare att anpassa sig till än andra. Vid betraktande av konsekvenser och anpassningsförslag för avloppssystemen till klimatförändringar är det lämpligt att ha två perspektiv: Vid nybyggelse: Planera vid nybebyggelse så att problem ej uppstår I befintlig bebyggelse: Identifiera problem och möjliga åtgärder i befintlig bebyggelse 2.1Storlek och värde på avloppssystemen Den samlade längden av de allmänna vatten- och avloppsled- ningsnäten i uppgår till vilket motsvarar ca 4,3 varv runt ekvatorn. De allmänna avloppssystemen svarar för av dessa ledningar, dvs. Detta motsvarar ca 2,5 varv runt ekvatorn. Begreppet avloppsledningsnät omfattar både spillvattenförande ledningar och dagvattenledningar. Ansvaret för de allmänna avloppssystemen ligger på den kom- munala VA-huvudmannen och omfattar ledningarna inom fast- ställda verksamhetsområden fram till förbindelsepunkten till abon- nenterna. Förbindelsepunkten ligger normalt vid tomtgränsen. Innanför förbindelsepunkten ligger ansvaret på respektive fastig- hetsägare. Längden på servisledningar kan grovt uppskattas till ca 20 av det allmänna vatten- och avloppsledningsnätet, dvs. totalt ca 1 varv runt ekvatorn. Det allmänna VA-ledningsnäten räcker ca 4,3 varv runt ekvatorn. Nyanskaffningsvärdet för det allmänna vatten- och avloppsnätet kan uppskattas till storleksordningen . Utbyggnaden av avloppssystemen startade i de större städerna . De flesta städer och samhällen hade påbörjat utbyggnaden av avloppssystemen , se figur nedan. Tidsperiod för den första anlagda avloppsledningen i städer och samhällen uppdelat på olika storleksklasser, 1952. Inom samhällena fortsatte utbyggnaden gradvis och allt fler bebyggda tomter försågs med avloppsledningar. I nedanstående figur visas den procentuella andelen av bebyggda tomter som var försedda med underjordisk avloppsledning resp. WC. Där framgår att det 1947 saknades WC för mellan ca 20 av de bebyggda tomterna. Motsvarande siffror var mellan ca 5 . Procent av bebyggda tomter försedda med underjordisk avloppsledning resp. WC 1947 och 1957 som funktion av tätorternas invånarantal. I figuren nedan visas längden på de allmänna avloppsledningsnäten under olika tidsperioder. Ledningsnätens längd började öka kraftigt från ca i takt med övrig samhällsutbyggnad. Den drama- tiska ökningen i antal km ledningar beror också på att man från ca övergick från det kombinerade ledningsnätet med en avloppsledning för spill och dagvatten till det duplikata avlopps- nätet där spill- och dagvatten avleds i olika ledningssystem. Därmed anlades i princip dubbelt som mycket ledningslängd per längd ledningsgrav. Under den intensiva utbyggnadsperioden för bostäder 1970 följde även en kraftig utbyggnad av VA-näten. Avlopps- ledningsnäten växte då med i snitt . I diagrammet framgår även att avloppsledningsnätet under de senaste 10 årsperioden vuxit med storleksordningen . Denna siffra är något osäker då det saknats nationell VA- statistik från . Uppskattningen av ledningslängder 2005 är utförd genom extrapolering av Drift- statistik som insamlats via Svenskt Vattens webbaserade statistik- system VASS. Total längd avloppsledningar under olika år Det befintliga avloppsnätet består till ca 70 av betongrör. Vid nyanläggning av avloppsledningar är dock olika typer av plast- rör det dominerande rörmaterialet. 2.2Systemuppbyggnad av avloppsnäten under olika tidsperioder Tre systemtyper för avloppsnät Avloppssystemet för avledning av spill, dag och dräneringsvatten har skett efter olika principer under olika tidsperioder. Man kan översiktligt särskilja tre olika systemtyper för avloppsledningsnät: Spill-, dag och dräneringsvatten avleds i en gemensam ledning. Bräddavlopp är en del av systemfunktionen. Spill- och dagvatten avleds i olika avloppssystem. Dränerings- vattnet kan avledas till spill eller dagvattensystemet. Spillvattnet avleds i eget avloppssystem. Dagvatten hanteras lokalt () eller avleds i diken. Dräneringsvattnet kan avledas till spill- vattenledningen, hanteras tillsammans med dagvatten eller avledas i egen dräneringsledning. Skifte från kombinerat till duplikatsystem Utbyggnaden av avloppssystemen utfördes i huvudsak enligt det kombinerade systemet och det duplikata avloppssystemet har varit det för- härskande systemet. Under 1960- och 1970-tal beslöt och i samband med fastställelse av utsläppsvillkor för reningsverk att även en separering skulle genomföras för befintliga kombinerade avloppssystemen. växte emellertid insikten om att kostnaderna för en separering skulle bli mycket höga och man ifrågasatte om miljönyttan stod i proportion till kostnaderna. Det hade också förts fram alternativa metoder för att minska olägenheterna med de kombinerade systemen, såsom avlastning av avslutna ytor och utjämning av flödestoppar genom utbyggnad av s.k. utjämningsmagasin. 1978 beslutade därför att öppna för en omprövning av separeringsvillkoret (1978) där kommunerna gavs möjlighet att ansöka om att istället göra en s.k. Saneringsplan för ledningsnäten, (1983). Läns- styrelserna skulle därefter godkänna dessa saneringsplaner. I figuren nedan visas att de befintliga avloppsledningarna 2005 består till av kombinerade ledningar. Om man ställer dessa i relation till enbart de spillvattenförande ledningarna utgör de kom- binerade ledningarna . Fördelning mellan olika typer av avloppsledningar, Svenskt Vatten VASS Drift 2005 Det är emellertid stor variation mellan omfattningen på det kombinerade ledningsnätet mellan olika kommuner. I Svenskt Vatten VASS Drift 2005 uppgav av kommunerna (66 av 194 kommuner) att avloppsnätet delvis består av kombinerade delar. Detaljerade systembeskrivningar av avloppssystem på privat och allmän mark I det följande visas principskisser för olika typer av uppbyggnader av avloppssystemen som tillämpats under olika byggelseperioder. Det är mycket viktigt att ha en helhetssyn omfattande både de privata och allmänna avloppsledningarna för att effektiva åtgärds- förslag skall kunna föreslås. Likaså framgår att källarbebyggelse av naturliga skäl är mer utsatta för översvämningsrisker än källarlös bebyggelse. Även om skisserna visar på renodlade systemtyper så kan det förekomma att avloppssystemen i ett område kan bestå av kom- binationer av nedanstående varianter. dominerade det kombinerade led- ningsnätet. I ett kombinerat avloppssystem avleds dag-, dränerings- och spillvatten i samma ledning. Till det kombinerade systemet hör även bräddavlopp för att skydda lågt liggande bebyggelse vid kraftig nederbörd. De kombinerade systemen finns av naturliga skäl i huvudsak i städernas centrala och äldre bebyggelseområden. Systemet innebär översvämningsrisk för lågt belägna källare. Det kombinerade avloppssystemet med gemensam avledning av spill, dag och drän- vatten. Separatsystemet började tillämpades i villaområden i huvudsak för att reducera anläggningskostnaderna i städernas egna hemsområden. Här är det av största vikt att exempelvis takvatten ej leds ned till dräneringssystemet eftersom detta nedför att takvattnet leds till spillvattenledningen. Likaså måste diken för avledning av dagvatten hållas under uppsikt så att dessa med tiden inte blir igenfyllda. Separat systemet där dagvattnet avleds i diken. Dränering till spillvattenledningen. Duplikat system med dränering till spill Duplikatsystemet blev det dominerande avloppssystemet . Dräneringssystemet anslöts av höjdskäl normalt till den lägst belägna spillvattenledningen. Under ca 1970 80-talet ifråga- sattes dräneringsvattenanslutningen till spill då man önskade minska flöden av s.k. tillskottsvatten till reningsverken. Duplikat system där dräneringen ansluter till den lägst belägna ledningen, spillvatten- ledningen. Duplikat system där dräneringen ansluts med självfall till dagvattenledningen Denna lösning fungerar väl för källarlösa hus där höjdsättning av hus och gata gör att en överbelastad dagvattenledning ej kan drabba fastigheten. För lågt belägna dräneringssystem till fastigheter med källare finns en risk att dräneringssystemet kan belastas med bakåtströmmande dagvatten. Systemet förutsätter att vissa lågt belägna källarmurar skall tåla att stå under kortvarig dämning. I en gemensam skrivelse från och (numera Svenskt Vatten) redogjordes för problematiken kring Husgrundsdräneringars anslutning till allmän avloppsledning. Där varnade man för att i byggnadslov ge dispenser för detta anslutningssätt såvida man ej vidtog särskilda åtgärder till skydd mot skador vid uppdämning. Duplikat system där dräneringen ansluter till dagvattenledningen. Spygatt från garagenedfarter anslutna till dag- eller kombinerad ledning Denna utformning kan medföra problem vid mycket kraftig neder- börd. Översvämning av källare kan ske genom att stora flöden leds ned mot garageporten och det kan finnas risk att spygatten ej kan avbörda flödena. Situationen förvärras givetvis om den allmänna avloppsledningen är överbelastad vilket gör att avledning ej kan ske ut från fastigheten eller att bakåtströmning sker från den allmänna ledningen. Garagenedfart med spygatt ansluten till dagvattensystemet. Duplikatsystem med pumpning från lågt belägna dränvattenledningar till dag För att undvika skador vid uppdämning i dräneringssystemet i duplikata system där dräneringen skall anslutas till dagvatten- systemet kan pumpning av dräneringsvattnet behöva göras av höjd- skäl, huset t.v. i figuren nedan. I de fall höjdsättningen så medger kan dräneringen, utan risk för bakåtströmning, anslutas till med självfall till dagvattensystemet, huset t.h. i figuren nedan. Duplikat system med dränering avsluten till dagvattensystemet utan risk för bakåt- strömning till dräneringen. Det pågår sedan 10 lite av ett systemskifte vad gäller dagvattenhanteringen. Det blir allt vanligare att man i nybyggnads- områden och även i vissa befintliga områden försöker minska mängden dagvatten som behöver avledas i ledningssystem, se vidare En långsiktigt hållbar dagvattenhantering (Svenskt Vatten 2004c). Schematisk skiss över olika typer av långsiktigt hållbar dagvattenhantering. Denna teknik bygger på erfarenheter som gjorts vad gäller lokala dagvattenlösningar . Syftet är att minimera de avledda dagvattenflödena, behålla grundvattenbalansen inom be- byggelse områdena och göra bebyggelseområdena mycket tåliga mot kraftig nederbörd. En minskning av avledda dagvattenflöden minskar förorenings- belastningarna på recipienten. En lokalt inriktade dagvatten- hanteringen med stora inslag av öppna lösningar gör det möjligt att tillsammans med en genomtänkt höjdsättning av hela bebyggelse- området minimera risken för översvämningar. Dessa lösningar medför också goda förutsättningar att möta en förändrad neder- börd till följd av klimatförändringar. De estetiska värdena för dessa bebyggelseområden upplevs också som mycket positivt. Exempel på lokalt omhändertagande av dagvatten, , på privat mark. Denna typ av avloppssystem förutsätter att dag- och dränerings- frågorna kommer in mycket tidigt i planeringsprocessen och att vattnets förutsättningar får bli styrande för bebyggelseplaneringen. 2.4Förnyelseplanering, förnyelsetakt och klimatfrågan Förnyelsen av VA-ledningsnäten är en av de viktigaste frågorna för VA-branschen. Med tanke på den enormt stora omfattningen, både till värde och längder, för de befintliga avloppssystemen är det lätt att inse att framgången i förnyelsearbetet bygger på att göra rätt åtgärder i rätt tid. Ett mått att mäta förnyelsen av VA-ledningsnäten är att beskriva längden ledningar som förnyats och sätta detta i relation till den sammanlagda längden. Förnyelsetakten är låg. Enligt VASS-undersökningen, Drift 2005, redovisas förnyelsetakten hos ett 40-tal kommuner. Förnyelsetakten av spill- vattennätet varierade mellan och upp mot med ett medelvärde på . Förnyelsetakten för dagvattennätet var lägre. Även om statistiken är bristfällig så bedöms att förnyelsetakten gradvis ökar. Det föreligger en stor brist på motsvarande statistik för de privata ledningsnäten. Frågan om när och hur en VA-ledning skall förnyas är en mycket viktig fråga för VA-branschen. Åldern är ett trubbigt mått för att bedöma förnyelsebehovet särskilt som medianåldern för avloppsnätet är . Vid utbyggnad av ledningsnät har man, lite schablonmässigt, angivit en teknisk livslängd . En noggrant anlagd rörledning med rör av hög kvalitet bör kunna ha en teknisk livslängd . Aggressivt industriavlopp eller svavelväteproblem kan dock snabbt skada korrosionskänsliga rörmaterial. Det är dock vanligt att funktionsproblem kan initiera förnyelseinsatser i avloppsnäten, såsom rotinträngning, inläckage, översvämningar. Inte sällan är det miljonprogrammets ledningar som kan bli före- mål för åtgärder. Spillvattensystem belastas även med s.k. Tillskottsvatten, dvs. läck- eller dräneringsvatten. Dräneringsvattnen från fastigheter via dräneringsledningar anslutna till spillvattensystemet är en följd av vald systemfunktion. Detta har varit historiskt sett en vanlig lösning. har systemvalet varit att dräne- ringsvatten normalt ej bör avledas till spillvattensystemet, se även Svenskt Vatten P90. I figuren nedan visas också vilka fel och brister som orsakar tillskottvatten till spillvattennätet. Det är ett omfattande detektiv- arbete för att ringa in, identifiera källor samt föreslå effektiva motåtgärder. Av figuren framgår också tydligt nödvändigheten av att ha en helhetssyn omfattande både privata ledningar och all- männa för att effektiva lösningar skall kunna genomföras. Olika typer av källor till tillskottvatten, (m.fl. 1997). Mängden tillskottsvatten kan på årsbasis beskrivas med nyckeltalet Utspädningsgrad. I Svenskt Vatten VASS Drift 2005 redovisas genomsnittliga värden på utspädningsgraden för alla avloppsverk inom en kommun (baserat på uppgifter från 184 av 290 kom- muner). Där framgår att den genomsnittliga utspädningsgraden ligger på , dvs. andelen tillskottsvatten är lika stor som andelen spillvatten. Utspädningsgrad till avloppsreningsverk, (Svenskt Vatten VASS Drift 2005). Utspädningsgraden kommer att öka i takt med ökade neder- bördsmängder. Även höga vattenstånd i hav, vattendrag och sjöar kan ge stora ökningar av volymen tillskottsvatten då samhällena skall dräneras under allt längre tidsperioder. Spillvattenförande ledningsnätet belägna under vattennivån i hav, vattendrag och sjöar är också av naturliga skäl utsatta. De korta intensiva sommarregnen ger ej så mycket volymtillskott på årsbasis men resulterar i flödes- stopp som skall avledas genom avloppssystemen. När kapaciteten överskrids däms de nederbördsbelastade ledningarna och kan orsaka källaröversvämningar. Dessa flödestoppar kan begränsas genom en avlastning av anslutna hårdgjord ytor och anläggning av utjämningsmagasin. För att minska den stora volymen tillskottsvattnen måste systemfunktionen för dag- och dräneringsvatten analyseras inom olika bebyggelseområden och kritiska områden identifieras. Otäta sektioner där vatten kan strömma in i den spillvattenförande led- ningen behöver också åtgärdas. Vattnet känner inga gränser utan både problem, orsaker och åtgärder måste identifieras på oavsett om de är belägna på privat eller allmänt avloppsnät. De åtgärder som syftar till att minska mängden tillskottsvatten till reningsverken och minska risken för översvämningar med dagens klimat är samma typ av åtgärder som kommer att krävas för att möta ett framtida klimat. Det viktigaste verktyget för konditionsbedömning av avloppsnät är TV-inspektion. Marknaden för TV-inspektion av avloppsledningar uppgår till . TV-inspektion av huvudledning (Svenskt Vatten 2006) Det är även möjligt att inspektera servisledningar med fjärrstyrd, s.k. satellit-kamera. TV-inspektion av servisledning utförd från avloppsledning i gata. (Svenskt Vatten 2006) Förnyelsen sker i allt högre utsträckning genom att utnyttja schaktfria metoder, sk NO-DIG-teknik. LCA-analyser på VA- ledningar visar på att den största miljöbelastningen hänförs till själva schaktningen och hanteringen av massor. Det är också viktigt att avloppsnätet spolas och att rännstens- brunnar töms så att avloppsledningens kapacitet ej begränsas till följd av sediment. 3Myndigheters ansvar och roller för systemen vid olika typer av skador Kommunen har ett lagstadgat ansvar via PBL för att förebygga översvämningar. Av erfarenhet från kommuner runt om i kan det ofta vara så att rollerna inom kommunen är otydliga inom vatten- området. Därav handlar detta kapitel i huvudsak om dessa interna ansvar. 3.1Ansvar och roller i planeringsskedet Det största och viktigaste ansvaret har kommunens planhand- läggare och politiker för att redan i planeringsskedet se till att bebyggelse inte tillåts i områden som kan komma att översvämmas. För detta ändamål är och kommunens översiktsplan det viktigaste instrumentet. I planeringsprocessen finns många intressenter. För att peka på några och ge en bild av hur komplex planeringssituationen är kan nämnas Gatukontor, Parkkontor, Fastighetskontor, Miljö och hälsa, , , Näringslivskontor, privata exploatörer, enskilda markägare, politiker och allmänheten. För att undvika att planera bebyggelse i områden som riskerar att översvämmas behöver varje kommun gå igenom och se över alla vattendrag och kuststräckor samt bedöma till vilken nivå vattnet kan komma att stiga i dessa . Den nya insikten om kommande klimatförändringar måste beaktas då planläggningen sker för bebyggelser som sannolikt kommer att stå . De områden som bedöms vara olämpliga för be- byggelse markeras tydligt i kommunens översiktsplan.