sou · GWB3110 · 2008-11-18 00:00:00 — -Samtliga av dessa fastighetsägare blir skyldiga att betala en energi- effektiviseringsavgift. Avgiften kan uppgå till exempelvis 15 kro- nor per kvadratmeter och år. Det motsvarar för en normal villa. -Avgiftsbefrielse medges om fastighetsägaren dels energibesiktigar sina fastigheter, dels genomför de energihushållningsåtgärder som definieras som privat- eller företagsekonomiskt lönsamma. -Avgiftsbefrielsen omfattar exempelvis . De år som befrielsen omfattar är de som ligger före åtgärdernas genomförande plus kommande år så att det sammantaget blir . -Staten anger kriterier för vad som är lönsamt. Detta sker exem- pelvis genom uppgifter om vilken kalkylränta och avskrivningstider som ska användas vid beräkning. Kalkylräntan kan variera beroende på vilken typ av verksamhet som bedrivs i fastigheten och avskriv- ningstiden beroende på typ av åtgärd. För fastighetsägare som själva inte disponerar fastigheten och där energikostnader betalas direkt av hyresgästerna ska även hyresgästens intresse av lägre energikostnader beaktas. -ett auktoriserat energitjänstföretag ska genomföra besiktningen, i protokoll redovisa de åtgärder som är lönsamma och i efterhand verifiera att åtgärderna (samtliga åtgärder) har genomförts. Fondsystemet innebär i sig ingen subventionering av energihushåll- ningsåtgärderna i vanlig mening. I de fall fastighetsägaren själv brukar fastigheten eller själv betalar hela energikostnaden förväntas fastighets- ägaren bara genomföra de effektiviseringsåtgärder som är lönsamma även utan avgiftsbefrielse. Fondsystemet ska ses som en extra morot att genomföra det som ändå är lönsamt. För ägare till hyresfastigheter bidrar förslaget dessutom till att fastighetsägaren måste ta hänsyn till brukarnas intresse av lägre energikostnader när man fattar sina inves- teringsbeslut. Fastighetsägarna betalar således in en energieffektiviseringsavgift. Den motprestation som staten/fonden kräver för återbetalning är att energianvändaren ur egen ficka dels betalar energitjänstföretaget för energibesiktning, åtgärdsförslag och verifiering, dels själv betalar genom- förandet av samtliga föreslagna åtgärder. Man kan säga att fastighets- ägaren genom fonden har (tvångs)sparat till att betala för energibesikt- ningen mm. För fastigheter där det förekommer s.k. split incentives är det särskilt motiverat att införa någon form av piska eller morot för att fastighetsägaren verkligen ska ta hänsyn till hyresgästernas intresse av låga energikostnader när man beslutar i dessa frågor. En kritik som kan riktas mot denna typ av styrmedel är att det är en form av förmynderi från samhällets sida. Eftersom fastig- hetsägaren bara förväntas genomföra ekonomiskt vettiga åtgärder och dessutom inte riskerar att finansiera grannens investeringar kanske det ändå kan få viss acceptans hos husägarna. Förslaget utnyttjar på ett bra sätt det system som med en stor resursinsats byggts upp för energideklarationer, och som ger varje husägare en individuell meny av lönsamma åtgärder för det egna huset. Det finns dock ingen som helst realistisk möjlighet att utnyttja detta på ett ordnat sätt, om alla deklarationer för dessa hustyper måste göras klara . Då blir det snarare en formalitet som måste av. Det förslag till styrmedel som ges här förutsätter, att genomförandetiden för energideklarationer förlängs för flerbostadshus och lokaler. (B) Skärpta energihushållningskrav i BBR för ombyggnad Bakgrund: arbetar redan med denna fråga, och den förs ofta fram i diskussionen. Vår bedömning är densamma, att detta är ett mycket angeläget styrmedel, som kraftigt kan påverka att för husägaren lönsamma åtgärder uppmärksammas och genomförs. Bland annat är detta ett sätt att nå den s.k. investerarmarknaden. Där förekommer mycket ombyggnader som det finns en risk att energieffektiviseringsmöjligheterna inte alls uppmärk- sammas. Det är uppenbart att det finns många formella frågor för att hantera, och det kommer att dröja innan deras förslag presenteras. Vårt skissförslag nedan har dock hämtat inspiration från tankegångar som i olika sammanhang framförts från sida. Förslag: Energihushållningskraven skiljer på större ombyggnad (major renovation) och andra ändringar. I det första fallet utlöses följdkrav, och hela byggnaden omfattas av krav på viss specifik energianvändning, enligt samma modell som för nybyggnad. Samma nivåer som för nybyggnad bör också gälla, som en utgångspunkt. I det andra fallet (mindre ändringar) är principen, att varje ändring skall ske med hänsyn till energihushållning. Detta gäller faktiskt , men det nya är att man för varje förändring har ett angivet krav som bör uppfyllas, t.ex. visst U-värde på fönster vid byte. Det som krävs skall i grunden vara lönsamt för husägaren. Om han menar att det krävda inte är lönsamt, eller av andra skäl omöjligt eller olämpligt, så får han föra fram någon slags motiv för detta. Poängen är, att förfarandet innebär, att husägaren i alla fall uppmärksammas på möjligheten, och att han måste räkna på den. Det skall alltså finnas en lista med krav som olika komponenter skall uppfylla i energihänseende. Den bör utöver fönster, dörrar, väggar och tak också omfatta ett antal egenskaper för fast belysning, pumpar, komfortkyla och ventilation. (C) Småhus – Individuell investeringsfond Bakgrund: Åtgärderna som identifierats är bättre styr- och regler- system, nya uppvärmningssystem, tilläggsisolering, fönsterbyten, byte av varmvattenarmaturer och installation av varmvatten- Även här bedöms de ekonomiska vinsterna vara stora för hushållen och uppgå till flera miljarder . Lönsamheten i denna typ av åtgärder varierar ganska kraftigt mellan olika fastigheter och vad som i det enskilda fallet är lönsamt kräver en ordentlig besiktning av en fackman. Detta är sannolikt en av förklaringarna till att lönsamma åtgärder inte genomförs. En annan är att det kan vara svårt att få tag på hantverkare eller att man drar sig för att låna till investeringen. Kravet på energibesiktning i samband med försäljning av småhusfastigheter kommer att inne- bära att fler fastighetsägare uppmärksammas på de möjligheter som finns att spara pengar. De kraftigt ökade energikostnaderna kommer också att stimulera fastighetsägarna att genomföra lönsamma åtgärder. Över åren har staten genom olika typer av informations- kampanjer, stöd till kommunala energirådgivare och direkta ekonomiska bidrag försök stimulera fastighetsägaren att genomföra olika typer av energieffektiviseringsåtgärder med varierande fram- gång. ges exempelvis bidrag till de fastighetsägare som byter till energieffektiva fönster och som installerar solvärme- system. Förslag: Även här förslås idén från Elforskrapporten 08:35 om en investeringsfond knuten till den enskilda fastigheten som styr- medel. Det får dock inte samma stora och snabba genomslag som för större hus, eftersom energideklarationer endast behövs vid försäljning. (D) Småhus – Bidrag för vissa åtgärder Småhusen är en stor kategori med stor beräkningsmässig potential. Energideklarationerna får som nämnts endast långsamt genomslag. Utan att ha gjort någon djupare analys vill vi ändå peka på möjlig- heten, att fortsatta med bidrag för väl utvalda åtgärder, såsom energieffektiva fönster. Detta är en metod som använts i många versioner, och där det bör finnas goda erfarenheter att bygga på för att utforma styrmedlet på ett bra sätt. (E) Lågenergilampor i stället för glödlampor Analysen visar att det i de allra flesta fallen finns alternativ till traditionella glödlampor där a)högre inköpskostnader med råge kompenseras av lägre drifts- kostnader b)längre livslängd innebär tidsvinster för användaren, samt c)där ljusförhållanden i allt väsentligt är likvärdiga Förklaringen till att konsumenterna trots detta i hög grad väljer traditionella lampor förklaras i hög grad av brist på kunskap, även om andra motiv beskrivs. Den förväntade besparingen för konsu- menterna (och för samhället) om samtliga glödlampor ersätts med lågenergilampor är i storleksordningen . Två typer av styrmedel kan övervägas. Det ena är information och det andra är normer. Fördelen med information är att det är en relativt billig åtgärd för samhället som risken för negativa konsekvenser är ganska låg. Däremot är det tveksamt om den förväntade effekten är särskilt stor. Flera länder har beslutat eller överväger att fatta beslut om att genom lagstiftning förhindra att vanliga glödlampor säljs. I exempelvis ska detta ske genom att lägsta krav på effektivitet (förhållande mellan ljus och värme) införs. Nackdelen med lagstiftning kan i detta fall vara att vissa konsumenter trots allt inte upplever att lågenergilamporna är ett fullgott alternativ till vanliga glödlampor och därmed upplever att de förlorar på beslutet. Förslag: Både statligt finansierade informationskampanjer och normer kan övervägas för att påskynda övergången till lågenergi- lampor. Ur effektivitetssynpunkt torde lagstiftning vara att före- dra, de negativa konsekvenserna av lagstiftning bedöms vara ganska små. Det går också att införa undantag för sådana glödlampor där det inte finns likvärdiga lågenergilampor, exempelvis till armaturer där glödtråden är viktig för upplevelsen. (F) Ytterligare styrmedel Ovanstående är några huvudförslag baserade på vårt beräknings- arbete. Det finns andra typer av styrmedel som också behöver övervägas. Man kan nämna teknikupphandling; resultaten av ny sådan kanske inte hinner slå genom med större värden i den grova beräkning vi gjort, men har tidigare visat sig långsiktigt mycket betydelsefull och viktig för effektivare energianvändningTPF15FPT. 10.1 Underlag för måldiskussion Figuren nedan illustrerar ett sätt att resonera om hur målet kan sättas (för bebyggelsen). Dels utgår man från bruttopotentialen (ingenjörsposterna) och reducerar med hänsyn till transaktions- kostnader och andra uppenbara och beräkningsbara orsaker till gapet. Dels utgår man från den spontana utvecklingen och lägger till skattad inverkan från de styrmedel som föreslås i föregående kapitel. I båda fallen hamnar man tämligen lika, i spannet slutlig energi (primär energi). ett tänkbart mål i 1) Målet beräknas utifrån 2) Målet räknas som Avdrag för transaktionskostnader, split incentives och att vissa ägare är kortsiktiga 15TP PT Den starkt minskade specifika elförbrukningen för belysning i lokaler, som undersöks i den s.k. STIL2-studien- är sannolikt till stor del en följd av teknikupphandlingen av HF-don m.m. . Följande styrmedel och inverkan har skattats. Mer om förut- sättningarna beskrivs efter tabellen. Tabell 10.1 Bedömd inverkan av föreslagna styrmedel Förslag till nytt styrmedel Fondsystem för energideklarationers åtgärder Summa (ej dubbelräkning) Alla beräkningar av styrmedels möjliga inverkan avser vad som kan uppnås utöver den spontana utvecklingen. De är i detta fall också gjorda så, att inverkan mellan olika styrmedel inte dubbelräknas (inverkan har antagits med tabellens ordning). Förbud mot glödlampor skulle snarare vara ett krav på viss el- effektivitet på ljuskällor. I praktiken torde ett krav inte kunna omfatta samtliga glödlampor, och vi har antagit att cirka 1/3 av hemmens glödlampor ändå finns kvar. Individuell varmvattenmätning antas också i praktiken kräva undantag för t.ex. de minsta flerbostadshusen, och av lägenheterna är borträknade. Potentialen vad gäller skärpta energihushållningskrav i BBR vid ombyggnad utgår från vår beräkning inklusive transaktions- kostnader; kravet på att husägaren skall byta till komponenter med vissa energiegenskaper skall vara lönsamt för denne, och i den kalkylen bör också hans egen tid få inräknas. Potentialen tar hänsyn till hur stor del av beståndet som verkligen gör ombygg- nader till 2016. Det är mycket svårt att bedöma genomslag för det skissade fondsystemet för att stödja genomförande av energideklarationernas åtgärdsförslag. Alla åtgärder skall ju vara lönsamma för husägaren (även här har transaktionskostnaderna inkluderats), men givetvis kan denne välja att inte genomföra åtgärderna för att få tillbaka de fonderade pengarna. Vi har grovt antagit, att endast ca hälften av bruttopotentialen faktiskt realiseras. – En förutsättning för att detta förslag skall kunna fungera väl, är att energideklarationernas genomförandetid förlängs. Styrmedel anses generellt få bättre verkan i kombination. För att ovannämnda specifika styrmedel skall få genomslag behövs därför också fortsatta informationsinsatser. De av utredningen föreslagna frivilliga avtalen med kommunerna är också mycket viktiga för att skapa en effektiv samverkan mellan styrmedel. 10.2 Avstämning mot tidigare beräkningar De beräkningar som redovisas ovan skall slutligen av utredningen läggas ihop med och avstämmas mot delbetänkandets tidiga åtgärder, på ett sätt som motsvarar energitjänstdirektivets sätt att räkna. Detta redovisas i tabellen nedan, som är en komplettering av tabell 8.1 i kapitel 8. Tabell 10.2 Sammanfattning för bebyggelsen läge 2016 Tidiga åtgärder 1991/1995 2005 enl. delbetänkandet Befintliga styrmedel, 2005 2016 enl. delbetänkandet Profus beslutsfattarkalkyl, ingenjörsposter Profus beslutsfattarkalkyl, med alla kvantifierade hinder Profuberäkning spontant + nya styrmedel I procent av basåret Tidiga åtgärder och bef. Profus beslutsfattarkalkyl, ingenjörsposter Profus beslutsfattarkalkyl, med alla kvantifierade hinder Profuberäkning spontant + nya styrmedel Summerat med avdrag för redan medtaget med alla kvantifierade hinder spontant + nya styrmedel De två sista raderna motsvarar direktivets sätt att räkna sparmål. De två resonemangen i figuren ovan skulle alltså ge sparmål för bebyggelsen i klassen 25 slutlig energi och 35 39 pro- cent primär energi. Det måste slutligen betonas att beräkningarna innehåller osäkerheter av olika slag. Många av dem har kommit upp till inten- siv diskussion, såsom värderingen av energi i samhällskalkylen, eller val av ränta. Det måste också betonas, att kunskapen om dagens bebyggelsebestånd och dess nuvarande tekniska egenskaper är osäker, vilket ger osäkerheter i dessa beräkningar. Genomförandetakten av åtgärder är också en osäkerhet att beakta – även om potentialen för lämpliga åtgärder är stor, så innebär en lite högre eller lägre genomförandetakt än vi antagit, att genomförandet fram till just kan hamna högre eller lägre än vad som här redovisas. Referenser ekonomi, teknik, styrmedel Badano, A., , K. & , P. (2008). Styrmedel for effektiv energianvändning. (Elforsk rapport 08:35). (2008): Energieffektivisering i befintlig bebyggelse bilagor. (2008). : energieffektivisering i befintlig bebyggelse. (1996). , J-O. et al. (2005). Åtgärder för ökad energieffektivisering. (Report 2005:1). (2006). Metoder för att utvärdera styrmedel för (ER 2006:24). (2004). Omställning pågår – var god stör ej. (ER 2004:25). (2006). Kostnadsnyttoanalys för nybörjare. Neij, L. (2007). Barriärer och styrmedel för en effektivare energi- användning. [Elektronisk]. Tillgänglig: [] & , A. (2007). Energieffektiviserings- potential i bostäder och lokaler. , Energi- Centrum. , Å., , J., , A. & , L-L. (2007). Hyresavtal med incitament för minskad energianvändning. (BELOK, delrapport ). (2007). Energieffektiva åtgärder vid renovering och utbyte. , H., , B., , , , A., , P., , P-E. & , T. (2006). (Elforsk rapport 06:05). SOU (2001). Effektiv hushållning med naturresurser. SOU 2001:2, . , N. et al. (1993). Bostadsbeståndets tekniska egenskaper. (6). (1992). Lokalerna och energihushållningen. (1991/70). Referenser om transaktionskostnader, med använda kvantifieringar , O. & Wene, C-O. (1993), A study of transaction costs for energy in-vestments in the residential sector. Proceedings of the 1993 Summer Study: , . (1991), Från idé till investering : energianvändning och möjlig el-hushållning inom främst icke-elintensiv industri. (1991:48). European Commission (2006), Transaction costs of energy efficiency projects : final task report : EuroWhiteCert project. Tillgänglig: (). European Commission (2006), Exploring transaction costs under the free-of-charge Energy Audits programme in : task report : EuroWhiteCert project. Tillgänglig: (). & Blok, K. (1995), Transaction costs of energy efficency improvement. Proceedings of the 1995 Summer Study: Sustainability and the Reinvention of the Government. Tillgänglig: el_2/p2_12/pdf/Paper.pdf> (). Sathaye, J. & Murtishaw, S. (2004), Market failures, consumer preferences, and transaction costs in energy efficiency purchase decisions. LBNL for the Energy Commission. Tillgänglig: 020/CEC-500-2005-020.PDF () Referenser övriga om transaktionskostnader samt effektiviseringsgapet Barr, S., , A., , N. (2005). The household energy gap. Energy Policy, (33), 1425-1444. Børke, R. (2006). Energy efficiency in non-residential : motivation, barriers and strategies. (Elektronisk). Program for industriell økologi. /diva/getDocument?urn_nbn_no_ntnu_diva_1406- 1_fulltext.pdf> (). Clinch, J.P. , Healy, J. (2000). Domestic energy efficiency in . Energy Policy, (28), 1-8. De Canio, S. (1998). The efficiency paradox. Energy Policy (26) 5, 441-454. The economics of energy efficiency / m. fl. (2004). Jaffe, A., Stavins, R. (1994). The energy paradox and the diffusion of conservation technolofy. Resource and energy economics, (16), s. 91-122. Jaffe, A., Stavins, R. (1994). The energy-efficiency gap. Energy Policy, (22) 10, 804-810. Kounetas, K., Tsekouras, K. (2008). The energy efficiency paradox revisited through a partial observability approach. Energy, (30), 2517-2536. (1999). Large organizations´ investments in energy- efficient retrofits. (Elektronisk). National Laboratory, . Tillgänglig: (). (2007). Hinder för miljöanpassat beteende hos hushåll – en kunskapssammanställning. [Elektronisk]. Mundaca, L. (2007). Transaction costs of Tradable certificate schemes. Energy Policy, (35), 4340-4354. Ostertag, K. (1999). Transaction costs of raising energy efficiency. (Elektronisk). Rohdin, P., , P. (2006). Barriers and driving forces for energy efficiency in the non-energy intensive manufacturing industry in . Energy, (31), 1836-1844. (2004). Do energy audits help reduce barriers to energy efficiency? J. , (2) 3, 226-239. & , E. (2008). Beyond case studies : barriers to energy efficiency in commerce and the services sector. Energy Economics, (30), 449-464. (1997). Household energy efficiency in . Energy Economics, (19), 187-208. Stengård, L. (2006). Vita certifikat – hot eller möjlighet? Tillgänglig: (). EKAN Gruppen, , 2006, Statistikprojekt – En studie i fjärrvärmepriser. , 2008a, Energiindikatorer 2008. , 2008b, Prisblad för biobränslen, torv m.m. nr 2 / 2008. , 2008c, Prognosförutsättningar till Profu för beräkningar i samband med Långsiktsprognosen 2008. Extern-E, 1995, /, . , 2008, hemsida, fjärrvärme- och naturgas- priser, . ., 2008, Samhällsekonomiska aspekter på prissätt- ningen av lednings-bunden energi, . , 2008, /reports/areaprice/Post.aspx, . , 2008, /pellets_af.php, 2008- 08-11. Personlig kontakt med , , . Personlig kontakt med , SCB, . Profu, 2007a, Fjärrvärmepris – fast eller rörligt?, Arbetsmaterial. Profu, 2007b, Beräkningar med MARKAL-NORDIC inför Kon- trollstation 2008, beräkningar för , . Profu, 2008, ., , Effekter av förändrad elanvändning / elpro-duktion, Elforsk rapport 08:30. , 2008, Samhällsekonomiska principer och kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 4, PM 2008:3. Tekniska Verken i , 2008, hemsida, fjärrvärmepriser, . Vindforsk, 2008, Vindkraft – möjlig utveckling i till 2020, El-forsk rapport 08:17. ÄFAB, 2008, /pelletspriser.asp, . Byte till lågenergilampor i småhus Byte glödlampor till lågenergilampor i bef armaturer Beräkning för ett genomsnittligt småhus, med respektive uppv-sätt. Energiminskning (slutl), kWh/år Olja,gas, Biobräns Kostnader (per småhus) Fördelar (kr/småhus) Lampkostnad: Typiskt 50 lampor i småhus, varav EL: Minskad el till belysning: 15 Därav antas 15 fysiskt kunna lampor * 1000 h/år * (60 - 11) = Lamp-kostnad lågenergi (spann ca 75 till 105, medeltal /1,25 = 70 exkl Avgår: Lampkostnad glödlampor över ett år Ersättningsvärme (levererad) pga mindre spillvärme, antas till Transaktions Säg: Skaffa infoartikel, kolla på TV eller webb, totalt första gången, sedan uppdatering då tim- Antag medel ½ tim/år "ingenjörsposter" och transaktionskostnader Upplevd sämre ljuskvalitet, utseende etc. Går ej att dimma (utom de dyraste) resp fördelar Osäkerhet hos användarna om lamporna funkar bra/håller så länge som utlovat Uppfattning om mer kvicksilverproblem (felaktigt) Styrmedel, förslag nytt Kortare tid för inköp och byte; ca 13 färre/år, några svår-åtkomliga, antag ½ tim/år I realiteten lägre kvicksilverutsläpp UPPRÄKNING TILL SVERIGE-NIVÅ -- PERIODEN 2006 - 2016 Antal enheter totalt i Beräkning för Sverige-mixen av olika uppv-sätt Energiminskning (slutl), GWh/år Olja,gas, Biobräns (se ovan) Minskad el till belysning Transaktions (se ovan) (se ovan) "ingenjörsposter" och transaktionskostnader (se ovan) Resultat, Mkr/år Resultat, Mkr/år Energiminskning slutlig energi, GWh/år Energiminskn slutl energi, GWh/år Energiminskning primär energi, GWh/år Energiminskn primär energi, GWh/å Individuell varmvattenmätning i flerbostadshus Med teknisk lösning enligt Beräkning för ett flerbostadshus med 100 lägenheter Energiminskning (slutl), kWh/år Olja,gas, Biobräns Kostnader (per lokalbyggnad) Material, installationsarbete, kostnad 1500 kr/lgh * 100 Ökad årlig driftskostnad (avläsning, Minskad energikostnad (99.500 fakturering, teknisk service etc) /lgh,år Transaktions Antag 2 veckors arbete för utredning, Övriga kostnader resp fördelar Styrmedel, förslag nytt "ingenjörsposter" och transaktionskostnader Nyttoförlust, minskad varmvatten- 21 829 Boende upplever bättre rättvisa när användning (ant hälften av e-kostnadsred) envar får betala för sin förbrukning Osäkerhet om teknik; om de boendes UPPRÄKNING TILL SVERIGE-NIVÅ -- PERIODEN 2006 - 2016 Antal enheter totalt i Bedömning enl / KTH medel-flerbostadshus med 100 lgh Beräkning för Sverige-mixen av olika uppv-sätt Energiminskning (slutl), GWh/år Olja,gas, Biobräns (se ovan) Transaktions (se ovan) (se ovan) "ingenjörsposter" och transaktionskostnader (se ovan) Resultat, Mkr/år Resultat, Mkr/år Energiminskning slutlig energi, GWh/år Energiminskn slutl energi, GWh/år Energiminskning primär energi, GWh/år Energiminskn primär energi, GWh/å Anpassa ventilationens driftstid i lokaler Ställs in på bef utrustning, efter verkliga användningstider Beräkning för en genomsnittlig lokalbyggnad där åtgärden går att gör Energiminskning (slutl), kWh/år Olja,gas, Biobräns Kostnader (per lokalbyggnad) Besök av extern tekniker, högst Minskad el till fläktar Åtgärden antas behöva ses över efter Transaktions Egen förvaltningspersonals arbete "ingenjörsposter" och transaktionskostnader Osäkerhet om man vågar minska Risk för klagomål? resp fördelar Risk för komfortproblem? UPPRÄKNING TILL SVERIGE-NIVÅ -- PERIODEN 2006 - 2016 Antal enheter totalt i Beräkning för Sverige-mixen av olika uppv-sätt Energiminskning (slutl), GWh/år Olja,gas, Biobräns (se ovan) Minskad el till fläktar Transaktions (se ovan) (se ovan) "ingenjörsposter" och transaktionskostnader (se ovan) Resultat, Mkr/år Resultat, Mkr/år Energiminskning slutlig energi, GWh/år Energiminskn slutl energi, GWh/år Energiminskning primär energi, GWh/år Energiminskn primär energi, GWh/å Antaganden om potentialer och tekniska kostnader för transport- sektorn penetrationen av elbilar och från av nya bilar 7000 - 10 000 (för respektive teknik) av nya bilar 2020 7000 - 10 000 6000 - 20 000 2000 - 12 000 50 000 - 100 000 Längre fordon** Hybrid*** Plug-in hybrid**** Not: Kostnaderna antas minska med mellan till följd av teknikutveckling * Potentialerna är inte additiva. Potentialer för plug-in och elbil avser bränslebesparing, energibesparingen är mindre eftersom delar av bränslet ersätts av el ** Potentialen avser endast segmentet lastbilar >16 t *** Potentialerna avser små och medelstora lastbilar. **** Potentialen avser endast segmentet lastbilar <3,5 t