sou · GWB310 · 2008-02-28 00:00:00 — Genom att kontrollera om beslut är rättssäkra, i den meningen att de utfaller på samma sätt till män som till kvinnor och till män och kvinnor med svensk respektive med annan etnisk eller kulturell härkomst, kan Inspektionen också medverka till att lyfta fram denna fråga i verksamhet. Utredningen bedömer också att utredningens förslag inte kommer att få någon negativ inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män eller på möjligheterna att nå de integrations- Snarare kommer Inspektionen ha mycket goda förutsättningar att genomföra rekryteringen av medarbetare utifrån såväl ett jämställdhets- som ett integrationspolitiskt perspektiv. Genom att Inspektionen skapas från grunden ärvs ingen befintlig struktur med obalans i jämställdheten eller i andelen anställda med annan etnisk eller kulturell bakgrund. Inspektionen har därför förutsättningar att från början skapa en jämställd arbetsplats mellan kvinnor och män, såväl vad gäller andel kvinnor respektive män på olika befattningar och lönebildning som vad gäller andelen anställda med annan etnisk eller kulturell bakgrund. 12.3Konsekvenser för personlig integritet Begränsningar i rätten att få del av uppgifter behandlas bland annat i sekretesslagen (1980:100) och i personuppgiftslagen, PUL (1998:204). PUL bygger på ett EG-direktiv (95/46/EG). PUL har allmän giltighet, till skillnad från direktivet som inte gäller behand- ling som rör statens säkerhet, försvar och allmän säkerhet. En förutsättning för att Inspektionen ska kunna fullgöra sina uppgifter i tillsyns- och effektivitetsgranskningshänseende är att Inspektionen får tillgång till uppgifter, främst inom socialförsäk- ringsområdet, men också från angränsande områden, som arbets- marknads- och hälso- och sjukvårdsområdena. Det kommer inte vara fråga om granskning av enskilda ärenden, men uppgifter från enskilda ärenden kommer i flera fall att ligga till grund för Inspek- tionens granskning. Frågor om integriteten har tidigare behandlats i avsnittet om sekretess (kapitel 10). Utredningen bedömning: Det är sannolikt att den föreslagna myndighetens verksamhet kommer att påverka antalet tillfällen till brott. Tillsyn och effektivitetsgranskning skapar förutsätt- ningar för att kontrollsystem förbättras. Detta bör leda till att risken för upptäckt ökar och det blir med all sannolikhet svårare att förklara bort de felaktiga uppgifterna som ett misstag om ärendet fastnar i en kontroll. Genom ökad uppmärksamhet på bidragsfusk och felaktiga utbetalningar, bör antalet potentiella gärningsmän minska. Det är oklart hur omfattande brottsligheten inom social- försäkringsområdet är. infördes brottet bidrags- brott i . Någon statistik finns därför ännu inte publicerad. har dock egen statistik över antalet polisanmälda brott. Det är sannolikt att den föreslagna myndighetens verksamhet kommer att påverka antalet tillfällen till brott. Genom förändringar i de system som administrerar socialförsäkringsförmåner kan fler ärenden med felaktiga uppgifter komma att upptäckas, vilket kan medföra att någon utbetalning inte sker eller att utbetalning sker med ett mer begränsat belopp. Ökade kontrollmöjligheter medför ökade risker för upptäckt, vilket kan ha en avhållande effekt på dem som har för avsikt att missbruka systemet. Förbättrade kontroll- system kan också leda till att den som vill missbruka systemet måste gå längre för att få till stånd en felaktig utbetalning. Risken för upptäckt ökar och det blir med all sannolikhet svårare att förklara bort de felaktiga uppgifterna som ett misstag om ärendet fastnar i en kontroll. De som överväger att begå brott inom socialförsäkringen kan, precis som människor i allmänhet, antas vara rationellt handlande individer. Utgångspunkten är att de gör en avvägning av det för- väntade utfallet av brottet, risken för upptäckt, den ansträngning som måste göras för att kunna få ut önskat belopp och möjligheten att förklara bort brottet om det skulle upptäckas. Genom ökad uppmärksamhet på bidragsfusk och felaktiga utbetalningar och det resultat som Inspektionens verksamhet torde medföra med av- seende på kontrollsystem, bör antalet poten- tiella gärningsmän som utsätter sig för risken att bli upptäckta att Flera av dem som medvetet fuskat tidigare, dels för att upptäcktsrisken varit låg, dels för att de vid en kontroll har kunnat hävda slarv eller att lämnade uppgifter blivit fel av annan anledning, men utan deras vilja, torde med ökade kontroller och ökad risk för upptäckt avhålla sig från att medvetet lämna felaktiga uppgifter. Utredningens förslag: En organisationskommitté inrättas skyndsamt för att vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda inrättandet av Inspektionen över socialförsäkringen. Utredningen föreslår att regeringen skyndsamt inrättar en orga- nisationskommitté för att förbereda och vidta de åtgärder som behövs för bildandet av Inspektionen över socialförsäkringen. Uppdraget till kommittén bör ges med förbehåll att fattar de beslut som är nödvändiga för att myndigheten ska inrättas. uppgift bör vara att med utgångs- punkt i de förslag som lämnats i denna rapport lägga fram förslag om myndighetens ledning och styrning överväga eventuella expertråd som bör knytas till Inspektionen precisera Inspektionens ansvar och uppgifter samt utforma förslag till verksamhetsmål överväga lämpliga arbetsformer samt lämna förslag om orga- nisation och arbetsordning föreslå en verksamhets- och kostnadseffektiv lokalisering. En samlokalisering med annan myndighet bör eftersträvas precisera resursbehov och utarbeta budgetunderlag för närmare överväga vilka kompetenser som behöver knytas till verksamheten, besluta om bemanning och i detta avseende utöva arbetsgivarens befogenheter fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet teckna avtal avseende lokaler och ITK-abonnemang analysera hur Inspektionens rätt att få del av uppgifter ska tillgodoses i praktiken anskaffa administrativa system för ekonomistyrning, diareföring med mera samt förbereda myndigheten för anslutning till statliga redovisningssystemet. Som en förutsättning för organisationskommitténs arbete bör gälla att Inspektionen formellt startar sin verksamhet . 14.1Förslag till förordning med skyldighet att lämna uppgifter m.m. till Inspektionen över socialförsäkringen 1 § De myndigheter som enligt 1 § förordning (xxx) med instruktion för Inspektionen över socialförsäkringen står under Inspektionens till- syn och granskning är skyldiga att på begäran lämna Inspektionen de uppgifter, den hjälp och de upplysningar Inspektionen i övrigt behöver för att fullgöra sitt uppdrag. Regleringen är ny och innebär att de myndigheter som står under Inspektionens över socialförsäkringens tillsyn och granskning är skyldiga att lämna de uppgifter och stöd i övrigt som Inspektionen behöver för att fullgöra sitt uppdrag. En förutsättning för att Inspektionen över socialförsäkringen ska kunna fullgöra sitt uppdrag är att Inspektionen får uppgifter från berörda myndigheter. Vilka myndigheter som står under dess tillsyn och granskning regleras i Inspektionens instruktion. I den föreslagna paragrafen regleras de berörda myndigheternas skyldig- het att lämna ut uppgifter till Inspektionen. Det är fråga om en sådan preciserad uppgiftsskyldighet som avses i 14 kap. 1 § andra meningen sekretesslagen (1980:100). Av den bestämmelsen fram- går att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. 14 kap. 1 § SekrL innebär således att myndighet får lämna ut upp- gift trots att den är sekretessbelagd. Uppgifter ska lämnas på Inspektionens begäran. Inspektionen kan emellertid behöva hjälp också i andra avseenden än att få till- gång till uppgifter. Regleringen innebär därför också en skyldighet att i övrigt bistå Inspektionen med den hjälp och de upplysningar Inspektionen behöver för att fullgöra sitt uppdrag. utredningens förslag har närmare behandlats i avsnitt 10.3. Inte- gritetsaspekter i anledning av förslaget har behandlats i avsnitt 10.6. 14.2Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Överföring av sekretess i vissa fall 1 § Erhåller myndighet i verksamhet, som avser tillsyn eller revision, från annan myndighet uppgift som är sekretessbelagd där, gäller sekre- tessen också hos den mottagande myndigheten. Detsamma gäller för uppgift som Inspektionen över socialförsäkringen erhåller i sin gransk- ningsverksamhet. Paragrafen anger i första meningen att en sekretessbelagd uppgift som lämnas från en myndighet till en annan, som utövar tillsyn eller verkställer revision, gäller sekretessen också hos den myndig- het som tar emot uppgiften. Paragrafen innehåller således ett stadgande om överföring av sekretess mellan myndigheter. Det är inte bara uppgifter från den myndighet som är föremål för tillsynen eller revisionen som skyddas. Även sekretessbelagda uppgifter som hämtas in från andra myndigheter kan skyddas genom bestämmel- sen. Paragrafen är begränsad till myndighet som får en uppgift i sin tillsyns- eller revisionsverksamhet. Inspektionen över socialförsäk- ringen kan också ha behov av sekretessbelagda uppgifter från de myndigheter som står under dess granskning. Även dessa uppgifter måste kunna sekretesskyddas. Utredningen har föreslagit att uppgiftsskyldighet för berörda myndigheter regleras i en särskild förordning. I den finns en be- stämmelse som innebär att myndigheterna i fråga har en skyldighet att på begäran lämna ut de uppgifter Inspektionen behöver, oavsett hur starkt sekretesskydd uppgifter har. Utredningens förslag innebär att en ny andra mening införs i 13 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100), SekrL. Syftet med den föreslagna ändringen är att de uppgifter som lämnas ut till Inspektionen ska ha samma sekretesskydd hos Inspektionen som hos den utlämnande myndigheten. Nuvarande reglering ger skydd för uppgifter som Inspektionen begär ut i sin tillsynsverksamhet. Paragrafen har i sin nuvarande lydelse generell tillämpning och är inte begränsad till vissa verksamheter eller myndigheter. Utredningens förslag medför en utvidgning av be- stämmelsen. Utredningen anser att det inte är ändamålsenligt att utvidga bestämmelsen så att den också får generell tillämplighet på uppgifter som myndigheter får i sin granskningsverksamhet, efter- som tillämpningsområdet i ett sådant fall skulle bli alltför om- fattande. Det är svårt att överblicka vilka konsekvenser en sådan utvidgning skulle få. Förslaget är därför begränsat till uppgifter som lämnas till Inspektionen i dess granskningsverksamhet. Enligt utredningens definition avser denna såväl effektivitets- som effekt- granskning. För att 13 kap. 1 § SekrL ska kunna bli tillämplig måste den myndighet som bedriver den aktuella tillsynsverksamheten ha författningsstöd för detta. Det bör även gälla för granskning. Inspektionen för socialförsäkringen har genom sin instruktion stöd för att utöva både tillsyn och granskning. Av 13 kap. 6 § SekrL framgår att sekretessen inte gäller upp- gifter som den mottagande myndigheten tar upp i beslut. 14.3Förslag till lag om ändring i förordning (2007:1235) med instruktion för 2 § Myndigheten ska 6. utöva tillsyn över verksamhet när det gäller beslut om pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension. I instruktion stadgas under myndighetens uppgifter i 2 § 6 att ska utöva tillsyn över Skatte- verkets verksamhet när det gäller beslut om pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundat ålderspension. Utredningen föreslår att denna uppgift i stället ska utövas av Inspektionen över socialförsäkringen. Utredningens förslag inne- bär att instruktionens 2 § punkt 6 upphör att gälla och att instruk- tionen anpassas efter detta förhållande. Punkt 7, 8, 9 och 10 be- nämns istället punkt 6, 7, 8 och 9. 1990/91:141, Om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. 1996/97:63, Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration m.m. 2001/02:151, Tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen. 2002/03:2, Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. 2003/04:69, En ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration. 2006/07:1, Budgetproposition . 2006/07:10, Avvecklingen av försäkringsdelegationerna samt ändrad beslutsordning i ärenden om bilstöd. 2007/08:01, Budgetproposition . SOU 2003:63, 21 + 1 1 En sammanhållen administration av socialförsäkringen. SOU 2003:106, . Den nya myndigheten. Slut- betänkande, . SOU 2004:100, Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. SOU 2005:32, Regeringens stabsmyndigheter. SOU 2006:111, Ny pension – Ny administration. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. SOU 2007:82, Samordnad och tydlig tillsyn av . Slut- betänkande av Utredningen om tillsynen inom . SOU 2007:107, Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. Delbetänkande av förvaltningskommitté. Modell, S och , A (red. ), Effektivitet och styrning i statliga myndigheter. , , , Sekretesslagen – En kommentar, Nor- stedts Juridik, 1998. FUT-delegationen, Delegationen för felaktiga utbetalningar. Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen. Resultat från expertseminarier. 2005:3, Nyckeltal för OH-kostnader. Vad är en rimlig kostad för myndigheternas styrning, samordning och administration? , Årsredovisning 2006. , Svar på regeringsuppdrag , 40113- 2007. , Riktlinjer för samverkan och finansiell samord- ning inom rehabiliteringsområdet, beslutade , Dnr 2190-2007-FSF, serienr 2007:3. , Särskilda riktlinjer för vid användning av medel för samverkansaktivteter i enlighet med propositionerna 1996/97:63 och 2002/03:2, beslutade . 2006:20, Styrning och kontroll av regeltillämpningen inom socialförsäkringen. 2007:14, årliga rapport . , Utredningsrapport , Dnr 00-10798/03, Tillsyn över försäkringsläkare; rapport med anledning av regerings- uppdrag. Statskontoret 2002:26, Bättre styrning av socialförsäkringens admi- nistration. Kartläggning, granskning och förslag. Statskontoret 2005:10, Den med Finsam. Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Statskontoret 2006:1, Den nya . Statskontoret 2006:3, Effektiv styrning? Om resultatstyrning och sektoriseringsproblem. Statskontoret 2006:6, Fortsättningen med Finsam – målgrupper, insatser och arbetsformer. Statskontoret 2007:4, Den nya . Statskontoret 2007:6, Finsam rapport 3. Uppföljning av finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Statskontoret, Det nya Statskontoret – utmaningar och förändringar. Statskontoret, Årsredovisning 2006. Direktiv för översyn av tillsynen inom En särskild utredare skall utreda möjliga organisatoriska former för tillsynen inom socialförsäkringsområdet. Utredaren skall utifrån sin utvärdering och analys lämna förslag till hur en framtida funktion för tillsyn inom socialförsäkringsområdet kan organiseras. Inriktningen av tillsynen skall vara mot system- tillsyn och effektivitetsgranskning, Funktionen skall vara skild från . Utredaren skall också lämna förslag till hur granskningsområdet bör avgränsas. Utredarens förslag skall ha som utgångspunkt att stärka rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet och skapa ökad tilltro hos medborgarna. Uppdraget skall redovisas . () och de allmänna försäkringskassorna bildade den nya sammanhållna myndigheten . När RFV upphörde försvann också den tillsyn RFV utövat över de allmänna försäkringskassorna. RFV skulle verka för att de allmänna försäkringskassorna tillämpade social- försäkrings- och bidragssystemen likformigt och rättssäkert. RFV ansvarade vidare för ekonomistyrningen av försäkringskassorna. Dessa funktioner har integrerats i den sammanhållna orga- nisationen i form av intern kontroll och granskning. Detta innebär att den kontroll och granskning som bedrivs inte står i helt oberoende ställning till den verksamhet den har att granska. Annan tillsyn, granskning och kontroll Förutom den interna kontroll och granskning som sker i För- säkringskassan utövas också tillsyn av och Justitiekanslern. Därutöver granskas och kontrolleras verksam- heten av och ibland också av regeringens stabs- myndigheter. () granskar ur ett förvaltningsrättsligt perspektiv. JO granskar ärenden på enskildas respektive på eget initiativ. De flesta ärenden granskas i samband med besök i organisationen. JO begär då i förväg fram ett antal ärenden, dels några av de äldsta ärendena inom vissa ärendeslag, dels ett antal slumpmässigt utvalda ärenden och granskar handlägg- ningen av dessa. Justitiekanslern har i likhet med JO tillsyn över myndigheter och deras tjänstemän. Tillsynen har till syfte att kontrollera att lagar och andra författningar efterlevs. har Justitiekanslerns tillsynsverksamhet begränsats. Justitiekanslern har en mer övergripande tillsyn som främst är inriktad på att upptäcka systematiska fel i den offentliga verksamheten. Justitie- kanslern kan inte ompröva beslut som fattats av andra myndig- heter. Justitiekanslern bestämmer om en anmälan från en enskild skall föranleda några åtgärder. genomför den årliga revisionen men också effektivitetsrevision. Här har fokus legat på lika behandling och rättssäkerhet, t.ex. inom förmånsslagen havandeskapspenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen kan dock inte lämna uppdrag till . Statskontoret och kan på regeringens uppdrag granska myndigheten. Detta kan vara både övergripande granskningar, t.ex. Statskontorets uppdrag att följa Försäkrings- kassans förändringsarbete, eller mer avgränsade uppdrag som att utvärdera den finansiella samordningen. kunde också det nu avvecklade utföra granskningar både på eget initiativ och på uppdrag av regeringen. Begreppen systemtillsyn och effektivitetsgranskning Begreppet systemtillsyn innebär att tillsynsfunktionen granskar tillsynsobjektets metoder för att kvalitetssäkra sin verksamhet. Man granskar tillsynsobjektets egna system för styrning och kontroll och bedömer om dessa med rimlig säkerhet säkerställer en korrekt och enhetlig tillämpning av lagstiftningen. Effektivitetsgranskning innebär att tillsynsfunktionen granskar om tillsynsobjektets verksamhet fungerar effektivt med utgångs- punkt i det statliga åtagandet. Behovet av en översyn Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1 finansplan avsnitt 1.7) aviserat en översyn av de organisatoriska formerna för tillsynen av socialförsäkringsområdet. Det finns ingen från skild funktion som systematiskt utför systemtillsyn och granskar effektiviteten inom socialförsäk- ringsområdet. Denna ordning är enligt regeringen inte ändamåls- enlig för att säkerställa den framtida rättssäkerheten och effek- tiviteten inom socialförsäkringsområdet. betalar ut , vilket motsvarar närmare hälften av statsbudgetens utgifter, och förfogar över administrativa medel om drygt åtta miljarder . fattar ca 15 miljoner beslut om ersätt- ning och verkställer mer än 60 miljoner utbetalningar till enskilda. Det är därför angeläget att rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäkringsområdet fortlöpande blir föremål för objektiv granskning. Den enskilde skall ha samma rätt till förmåner oavsett var i landet han eller hon är bosatt. Osakliga regionala skillnader skall inte förekomma. Försäkringen skall också fungera på samma sätt för alla försäkrade. Ingen skall diskrimineras genom social- försäkringens tillämpning. administration måste vara effektiv. Handläggningen skall inte bara ske korrekt, utan också till en så låg kostnad som möjligt. De statliga medel som används till social- försäkringens administration skall användas för att ge största möj- liga effekt. Administrationen måste ständigt utvärderas och prövas för att nå bästa möjliga resultat. Effektiviteten i administrationen och försäkringen är inte enbart beroende av myndighetens arbete eller socialförsäkringslagstift- ningens utformning utan också av hur angränsande områden för- valtar sitt ansvar. Detta kan vara av betydelse både för processer som angränsar till socialförsäkringsområdet och för processer som skall fungera över gränssnitten mellan områden. Dessa gränssnitt är viktiga ur ett individperspektiv. Myndig- heternas verksamheter måste vara anpassade till varandra för att den enskilde inte skall riskera att komma i kläm. Det kan t.ex. uppstå problem med att ta till vara och utveckla en konstaterad arbetsförmåga hos den försäkrade. I gränssnitten mellan myndig- heters verksamhet kan vidare organisatorisk ineffektivitet uppstå. Frågor som rör sig över gränssnitten är svåra att granska och utvärdera. bedriver ett omfattande förändringsarbete för att bli en modern organisation. Detta arbete har pågått . Uppdraget att se över de organisatoriska formerna för system- tillsyn och effektivitetsgranskning inom socialförsäkringsområdet skall ses som en del av detta moderniseringsarbete. En särskild utredare skall utvärdera möjliga organisatoriska former för systemtillsyn och effektivitetsgranskning inom socialförsäk- ringsområdet. Utvärderingen skall innehålla en analys av den nuvarande struk- turen för systemtillsyn och effektivitetsgranskning samt förslag till hur en från skild funktion för detta kan orga- niseras. Regeringens ambition är att minska omfattningen av den statliga administrationen. Därför skall utredaren i sitt förslag till organisation för funktionen i första hand utgå från möjligheten att använda befintliga myndighetsstrukturer som bas för denna. Utredaren skall vidare överväga om det är ändamålsenligt att funktionen får ett större granskningsområde än bara socialförsäk- ringsområdet. Utredaren skall överväga om också gränssnitten mellan socialförsäkringsområdet och angränsande områden skall ingå i funktionens granskningsområde. Utredaren skall beakta funktionens relation till Försäkrings- kassan. Utredaren skall också beakta funktionens gränssnitt mot andra myndigheter som utövar tillsyn, kontroll eller gransk- ning inom socialförsäkringsområdet. Utredaren skall beakta och redovisa de samlade kostnader som kan uppstå på kortare och som följd av utredarens förslag. När kostnaderna värderas skall även kostnaderna för stats- budgeten, inklusive påverkan på försäkringskostnader och Försäk- ringskassans totala administrativa kostnader beaktas. En särskild redovisning skall lämnas i fråga om de eventuella personalkon- sekvenser som uppstår med anledning av utredarens förslag. En ytterligare aspekt är tidshorisonten och den hänsyn som kan behöva tas till pågående förändringsarbete. Utredarens utvärdering och förslag skall ha sin utgångspunkt i att stärka rättssäkerheten och effektiviteten inom socialförsäk- ringsområdet samt stärka tilltron till socialförsäkringen och dess administration hos medborgarna. Utredaren skall vidare beakta att försäkringsdelegationerna upphört . skall bistå utredningen med nödvändiga underlag. I den mån andra myndigheters arbete berörs skall samråd ske med dessa. Utredaren skall lämna förslag till de författningsförändringar som bedöms nödvändiga för att förslagen skall kunna genomföras. Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra syn- punkter. Uppdraget skall redovisas . om översyn av tillsynen inom socialförsäkringsområdet (S 2007:02) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har social- försäkringsministern gett en särskild utredare i uppdrag att utreda möjliga organisatoriska former för tillsynen inom socialförsäk- ringsområdet (dir. 2007:24). Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Utredningen har haft kontakt med; samt länsorganisationerna i , , , , , , , , , och samt följande myndigheter Verket för förvaltningsutveckling ( Verva) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ( IAF) De kommittéer och delegationer utredningen haft kontakt med är; Delegationen mot felaktiga utbetalningar Översynen av stabsmyndigheter Översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation stärkt och tydligare tillsyn inom område