sou · GWB355 · 2008-06-02 00:00:00 — sjöfartsskydd.TPF18FPT ska även utföra tillsyn och analy- sera olyckor och tillvarata erfarenheter inom inspektionsarbetet.TPF19FPT Den genomför besiktningar och inspektioner av svenska fartyg och hamnstatskontroller av utländska fartyg. Besiktningarna och inspek- tionerna kan leda till olika sanktioner, t.ex. förbud mot att använda ett fartyg eller dess utrustning (nyttjandeförbud) eller föreläggan- den att avhjälpa brister. Det finns ansvarsbestämmelser avseende brott mot nyttjandeförbud både i 6 kap. fartygssäkerhetslagen och i 7 kap. vattenföroreningslagen. utövar också tillsyn av sjötransporter enligt lagen (2006:263) om transport av farligt gods och förordningen (2006:311) om transport av farligt gods.TPF20FPT ansvarar vidare för att utfärda och kontrol- lera tillstånd i form av certifikat, t.ex. fartcertifikat och passagerar- fartygscertifikat. För att få ett tillstånd krävs det ofta först att vissa förhållanden har kontrollerats genom en fysisk inspektion. ansvar för i regleras till stor del genom de s.k. SOLAS- och SAR-konventionerna.TPF21FPT Enligt ska varje land ha minst ett (). I har en så- dan sjöräddningscentral i , samlokaliserad med Luftfarts- verkets flygräddningscentral, regionledning Väst och Försvarsmaktens sjöinformationscentral. MRCC:s huvuduppgift är att ta emot larm, besluta om lämplig insats samt att genomföra denna för att rädda människoliv till sjöss. I uppdraget ingår också sjuktransporter från fartyg. I arbetet med sjöfartsskydd m.m. fullgör efter särskild överens- kommelse vissa uppgifter åt enligt förordningen (2004:283) om sjöfartsskydd. 18TP PT I 17 § instruktionen föreskrivs att chefen för beslutar om föreskrifter och i enskilda fall i frågor om sjösäkerhet, förorening från fartyg, behörigheter för sjöfolk, bemanning av fartyg, arbetsmiljö, vilotider, sjöfartsskydd och hamnskydd, i den mån dessa frågor ankommer på , samt utövar tillsyn över efterlevnaden av sådana före- skrifter och beslut. 19TP PT Chefen för ansvarar även för undersökning av olyckor i de fall där sådana undersökningar ankommer på och inte ska utredas av verket. 20TP PT i hamnars landområden avsett för vidare transport kan kontrolleras av . 21TP PT International Convention on Safety of Life at Sea, 1974 och International Convention on Search and Rescue, 1979. nationella och internationella samverkan anledning av operativa deltagande i . ska bl.a. se till att en kontaktpunkt är tillgänglig dygnet runt för att motta information från fartyg och för att för- medla råd och information.TP F22FPT Denna samverkan sker genom Kust- bevakningens ledningscentral i Region (SMC).TPF23FPT Även i övrigt förekommer det olika typer av samverkan mellan myndigheterna. kan medverka i tillsyn av fartyg enligt 5 kap. 1 § andra stycket fartygssäkerhets- lagen och 2 § förordningen (2003:108) om tillämpning av lagen (1998:958) om vilotid för sjömän. Tillsynsuppgifterna omfattar bl.a. bemannings-, vilotids- och certifikatskontroller. kan också ges vissa uppgifter som kontaktpunkt enligt gemenskapsrätten.TPF24FPT tar som kontaktpunkt inom området för sjöfartsskydd emot uppgifter om bl.a. fartygets last och vilken hamn fartyget ska anlöpa. Om information inte lämnas, eller den lämnade informationen är ofullständig, ska Kust- bevakningen uppmana befälhavaren att åtgärda bristen. Fartyget kan också anmodas att anlöpa viss hamn. informerar om rapporterade brott mot sjölagen och sjötrafikförordningen och återrapporterar tillsyns- åtgärder som genomförts för verkets räkning. och samarbetar också genom att underrättar verket om brister avseende sjöfarts- skydd och lämnar uppgifter av betydelse för fartygssäkerhetstillsyn. Tillsynen grundas framför allt på utfallet av tidigare kontrollverk- samhet avseende ett visst objekt, vilket även inkluderar eventuella rapporter om brott eller särskilda riskprofiler baserade på verksam- het eller område m.m. Med utgångspunkt i ansvar för sjöräddningstjänsten och för sjöräddningscentralen samarbetar myndigheterna också i fråga om sjösäkerhetstillsyn. 22TP PT Se vidare tillkännagivande (SJÖFS 2004:14) av uppgifter enligt förordningen om sjöfartsskydd. 23TP PT SMC beskrivs närmare i avsnitt 7.6.4. 24TP PT Rådets förordning (EG) nr 725/2004 av om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar. Se vidare föreskrifter om sjöfartsskydd (SJÖFS 2004:13) samt lagen och förordningen om sjöfartsskydd. nationella och internationella samverkan är, tillsammans med , huvudaktör inom den svenska fiskerikontrollen. Myndighetens verksamhet reg- leras i förordningen (2007:1045) med instruktion för . är en central förvaltningsmyndighet med sektors- ansvar för miljön med avseende på fiskefrågor och ska verka bl.a. för ett rikt och varierat fiskbestånd och en ekologiskt hållbar för- valtning av fiskeresurserna. Verket har också det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen.TPF25FPT utövar tillsyn över efterlevnaden av EG:s förord- ningar om den gemensamma fiskeripolitiken, föreskrifter som meddelas med stöd av lagen (1994:1709) om EG:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken och nationella bestämmelser om fiske. Tillsynen innefattar kontroll av efterlevnaden av bestämmel- ser om fiske vid landning av fisk samt kvalitetskontroll av fisk och fiskprodukter. får överlåta åt en annan myndighet att kontrollera efterlevnaden av bestämmelser om fiske vid landning av fisk, att vara mottagare av landningsanmälan och landningsdeklara- tion, och att kontrollera transportdokument.TPF26FPT Verket har dessutom ett övergripande ansvar för uppföljning av sådan fisketillsyn som bedrivs av länsstyrelser och särskilt förord- nade fisketillsynsmän. uppdrag kan sammanfattas så att verket har det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen och ansvarar för all fiskerikontroll som det inte uttryckligen åligger någon annan myndighet att utföra. Fiskerikontrollen bedrivs framför allt inom ramen för kontroll- program och fastställda årsmål. Därutöver sker också en riskanalys- baserad kontroll. En viktig utgångspunkt för upp- följningar av hur gällande regelverk efterlevs är de uppgifter som fiskerinäringen lämnar till verket i form av loggblad, kustfiskejournaler och avräkningsnotor. Brister uppmärksammas dels i det löpande arbetet med registrering och s.k. korskontroller, dels genom mer riktade insatser.TPF27FPT Fram till ansvarade för landningskontrollen, varefter ansvaret övertogs av . 25TP PT 2 § förordningen med instruktion för . 26TP PT 5 kap. 4 § förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. 27TP PT årsredovisning 2006, avsnitt 5.2, s. 44. nationella och internationella samverkan misstanke om brott anmäler ärendet till Åklagarmyn- digheten. Brottsmisstankar som uppkommer vid fiskerikontroll, rapporteras av till polismyndighet. noterar åtgärden i ett eget system för handläggningsrapportering och informerar . ska lämna sådana uppgifter om fiskefartyg, yrkesfiskelicenser och fartygstillstånd som myndig- heten behöver för sin fiskerikontroll.TPF28FPT tillhandahåller också viss information om fiskefartygs positioner, se avsnitt 6.8.3. meddelar efter samråd med sådana ytterligare föreskrifter som behövs för tillsynen och kontrollen av efterlevnaden av EG:s förordningar om den gemensamma fiskeri- politiken och nationella föreskrifter på området.TPF29FPT I verksamheten med kontroll och tillsyn över fisket och fiskerinäring- en samverkar i stor utsträckning med . Ett led i denna samverkan är, som vi återkommer till i avsnitt 6.6.3, ett gemensamt Fiskerikompetenscentrum (FKC). Samarbetet inne- bär bl.a. att personal från och arbetar i gemensamma lokaler med att informera om gällande regler. Fiskeri- verket och Kustbevakningsflyget samarbetar vidare vad gäller kontroll av fiskeflottan genom kartering, t.ex. för att kunna kontrollera VMS- information.TPF30FPT För att effektivisera och stärka fisketillsynen i har Kust- bevakningen, och Länsstyrelserna i och bildat en samarbetsgrupp. Genom ett tvärsek- toriellt arbete, som involverar alla myndigheter med ansvar för för- valtningen av fiskresurser, eftersträvas en god och effektiv fiskevård. Det utökade samarbetet ska främja fisketillsynen och bl.a. ska kontrollen av dåligt märkta fiskeredskap prioriteras. Vad som har bedömts vara särskilt viktigt är att kontrollera efterlevnaden av de bestämmelser som tillkommit för att skydda hotade arter och stammar. 28TP PT 5 kap. 1 a § förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. 29TP PT 5 kap. 7 § förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. 30TP PT Se vidare avsnitt 6.8.3. nationella och internationella samverkan Försvarsmaktens uppgift är att försvara mot väpnat angrepp, att hävda landets territoriella integritet, att bidra till fred och säker- het i omvärlden samt att genom samarbete med andra myndigheter bidra till att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Försvarsmakten har enligt förordningen (2007:1266) med instruk- tion för Försvarsmakten till särskild uppgift att i fredstid samla in, bearbeta och lämna sjölägesinformation samman- ställd för civila behov. Inom ramen för denna uppgift förmedlar Försvarsmakten viss sjörelaterad information till på medium för automatiserad behandling. Informationen är resultatet av bearbetningen av uppgifter som Försvarsmakten själv samlar in via egna fartyg, kamerainstallationer och radarövervakning m.m. samt information från och . Infor- mation om ett specifikt objekt kan bestå av fartygets namn, natio- nalitet, anropssignal, fartygstyp, position, kurs och aktivitet. Sådan information är väsentlig för de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Försvarsmaktens samverkan med omfattar också frågor om tillstånd till och kontroll över utländska statsfartygs till- träde till svenskt territorium och tillstånd för Kustbevakningsflyget att flyga i annan stats luftrum. Myndigheterna kan också samverka vid ingripanden mot utländska statsfartyg vid höjd beredskap en- ligt förordningen (1982:756) om försvarsmaktens ingripanden vid kränkningar av territorium under fred och neutralitet, m.m. (IKFN-förordningen). är uppgiftsskyldig gentemot Försvarsmakten i fråga om tillträdeskontroll avseende utländska statsfartyg. Myndigheterna samverkar också angående tillsyn över skyddsobjekt och militära skyddsområden. Försvarsmakten ansvarar för skyddet mot gränskränkningar. Dess uppgifter i denna del preciseras i IKFN-förordningen. Det ingår bl.a. i Försvarsmaktens uppgifter att upptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium och i samarbete med civila myndigheter ingripa vid andra överträdelser av tillträdesförordningen (1992:118). nationella och internationella samverkan svarsmakten ska också skydda svenska fartyg och luftfartyg inom svenskt territorium samt på eller över fritt hav och medverka vid tillsynen av militära skyddsområden enligt förordningen (1990:1334) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. En ytterligare upp- gift är att medverka vid kontroll av sjöfarten och luftfarten inom svenskt territorium (3 § IKFN-förordningen). Försvarsmakten har också bl.a. tillsyn över det utländska fisket inom territorium och ekonomiska zon (3 § 5 p). Förordningen innehåller en särskild befogenhetsreglering som omfattar anrop, prejning och visitation av fartyg inom svenskt territorium (4 och 5 §§). Skulle det uppkomma misstanke om otillåtet utländskt fiske inom svenskt territorium eller svensk ekonomisk zon ska Försvarsmakten anmäla detta till som behörig civil myndighet. Om en sådan anmälan görs, ska Försvarsmakten på begäran av Kust- bevakningen bistå med att preja och visitera fartyget eller införa detta till svensk hamn (29 §). På begäran av kan biträde lämnas av Försvarsmakten också i andra situationer. Skyl- digheten omfattar de befogenheter har i svenskt territorium i förhållande till handelsfartyg (30 §). Försvarsmaktens stöd till bl.a. regleras närmare i förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verk- samhet. Försvarsmaktens personal får inte användas i situationer där det finns risk för att den kan komma att bruka tvång och våld mot enskilda (7 §).TPF31FPT Utöver de myndigheter vi särskilt har behandlat ovan har Kust- bevakningen ett omfattande samarbete också med andra nationella myndigheter. Inte minst miljöräddning, räddningstjänst och kris- beredskap ställer krav på samverkan. Vid räddningstjänst samarbetar främst med Försvarsmakten, ,TPF32FPT Krisberedskapsmyndig- 31TP PT Enligt lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. har dock militär personal som fungerar som skyddsvakter samma befogenhet som polismän att vidta vissa åtgärder. 32TP PT I betänkandet Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser (SOU 2007:31) före- slogs att , och Styrelsen för psykologiskt försvar gemensamt ska ombildas till en ny myndighet mot olyckor och kriser. Regeringen har beslutat att inrätta en sådan ny myndighet, Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap, MSB (se prop. 2007/08:1, utgiftsområde. 6 och prop. 2007/08:92). MSB kommer att ha nationella och internationella samverkan heten,TPF33FPT länsstyrelserna, kommunernas räddningstjänst och lands- tingen, liksom med () och SOS–alarm. De två sistnämnda är privaträttsliga subjekt. Samarbetet gäller ofta planering, samordning och övning, men kan också avse pågående räddningstjänst eller sjuktransport. Ett särskilt samverkansavtal har ingåtts mellan och . I fråga om beredskap för allvarliga påfrestningar på samhället i fredstid samverkar , om än inte i en operativ mening, särskilt med . Inom ramen för miljöövervakningen, miljöskyddsverksamheten och miljöräddningstjänsten, är samverkansparterna främst Natur- vårdsverket, den kommunala räddningstjänsten och Statens rädd- ningsverk samt, till viss del, länsstyrelser och Försvarsmakten. Mellan och vissa kommuner har träffats avtal angående den kommunala räddningstjänstens medverkan vid miljöräddnings- insatser. Ett sådant exempel är det samverkansavtal som ingåtts mellan region och i om den kommunala räddningstjänstens medverkan vid miljöräddningsinsatser i Vättern.TPF34FPT deltar tillsammans med bl.a. , , och Kriminalvårdens Transport- tjänst i ett samarbetsforum avseende i första hand asylfrågor, SAMSYN. Inom SAMSYN informerar myndigheterna varandra om aktuella frågor inom sina respektive verksamhetsområden och diskuterar bl.a. analyser och prognoser, problem med verkställighet samt lagstiftningsfrågor. Vidare kan nämnas att och meteoro- logiska och hydrologiska institut () samverkar bl.a. avseende meteorologiska observationer, oceanografiska mätningar, analyser av oceanografiska förhållanden och prognoser samt flyg- och fartygs- tjänster.TPF35FPT sammanhållande och stödjande uppgifter före, under och efter en kris eller olycka. Den nya myndigheten inrättas . 33TP PT Se föregående not angående myndigheten. 34TP PT , Regionledning Väst, dnr 36-663/06. 35TP PT , dnr 21-944/00. nationella och internationella samverkan Som tidigare redovisats (se avsnitt 3.3) ingår det i uppgifter att följa den internationella utvecklingen inom verksam- hetsområdet och att medverka i internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. ska vidare sam- verka med andra myndigheter för att främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde.TPF36FPT internationella, direkt operativa, samarbete har bl.a. till syfte att säkerställa ändamålsenliga operativa förberedelser i form av planer, larmrutiner, ledningsstrukturer etc. samt att genom övningar och seminarier vidmakthålla och stärka den gemensamma, operativa förmågan. Utvecklingen går, som vi har konsta- terat, alltmer mot gränsöverskridande operativt samarbete. I det följande redovisas i korthet delar av det internationella sam- arbete som förekommer inom området för sjöövervakning. En viktig del av den internationella samverkan inom området för sjöövervakning för civila ändamål sker numera inom ramen för gräns- bevakningssamarbetet Baltic Sea Region tion (BSRBCC) som bildades . Genom BSRBCC bedrivs ett aktivt, operativt inriktat, samarbete mellan gränsbevakande och brottsbekämpande myndigheter i . Samtliga Öster- sjöstater samt är medlemmar och har observations- status.TPF37FPT Samarbetet syftar bl.a. till att begränsa illegal invandring och att bekämpa narkotikasmuggling, miljöbrott och annan gräns- överskridande brottslighet. Samarbetet är i första hand inriktat på , men omfattar också andra delar av . deltar i den verkställande kommittén och det rådgivande sekretariatet (Baltic Sea Region tion Conference, BSRBCCC). I kommittén ingår en representant från varje land medan sekretariatet består av en representant från det förra ordförandelandet, en från det aktuella ordförandelandet 36TP PT 15 § förordningen (2007:853) med instruktion för . 37TP PT Förutom består BSRBCC av gräns- och kustbevakningsmyndigheterna i , , , , , , , och . nationella och internationella samverkan och en från nästa ordförandeland. internationella kontaktpunkt för de länder som ingår i samarbetet är (ICC ) vid ledningscentralen i Region (). Finska Gränsbevakningsväsendet administrerar inom ramen för samarbetet en särskild databas – CoastNet – som bl.a. innehåller underrättelser avseende fartyg. deltar både i operationer och expertutbyte inom ramen för BSRBCC och i arbetet med Monthly Situation Reports (MSR). inhämtar information från och polisen om intressanta företeelser under den aktuella månaden. Upp- gifterna sammanställs och kompletteras med den information som inhämtat på egen hand. Månadsrapporterna utbyts med övriga länder inom BSRBCC. Huvudsyftet med rapporterna är att kontinuerligt följa och kartlägga den internationella krimi- naliteten, att upptäcka fler brott och att konkretisera eventuella brottsmisstankar. deltar aktivt i Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region (Aktionsgruppen för gränsöverskridande brotts- lighet i ). Aktionsgruppen inrättades av statsministrarna i . Gruppens främsta uppgift är att planera och fullfölja de elva ländernasTPF38FPT gemensamma arbete för att bekämpa organiserad brottslighet, bl.a. genom att främja infor- mationsutbytet och samarbetet gällande rättsliga frågor, utbildning och forskning. Utöver deltar också åklagarväsendet, polis- väsendet och tullväsendet i arbetet. Arbetet bedrivs främst genom den s.k. operativa kommittén (OPC) och ett antal nätverk som knutits till denna. Kustbevakning- en har deltagit både i OPC-arbetet och i bl.a. nätverket gällande miljöbrott. I den sistnämnda har arbetet bl.a. bestått i att förbättra kunskaperna och gemensamma mål kring arbetet med oljeutsläpps- utredningar och s.k. CITES-brott.TPF39FPT 38TP PT , , , , , , , , , och . 39TP PT CITES är förkortning för Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and . , som behandlar all handel med hotade arter av vilda nationella och internationella samverkan En annan arbetsgrupp inom OPC som berör är den s.k. Crossfire. Arbetsgruppen har riktat in sig på vapensmugg- ling från till , som sker via turistbussar. För- utom deltar , , , , , och . Samverkan sker mellan ländernas polisväsen- de, tullväsende, gränsbevakning, kustbevakning och deras motsva- righeter i andra länder samt Europol. internationella arbete har till stor del sin grund i samarbetet inom EU. De olika verksamhetsområden som berörs av detta samarbete tenderar också att öka. Den beskrivning vi lämnar i detta avsnitt är inte uttömmande, men behandlar de för viktigaste och mest aktuella samarbetsorganen och samarbetsformerna. I uttalar staterna sin avsikt att avskaffa personkon- troller vid de gemensamma gränserna. Avtalet innehåller bestämmel- ser om åtgärder som på kort och på lång sikt ska främja den fria rörligheten för personer mellan Schengenstaterna. SchengenkonventionenTPF40FPT innehåller bestämmelser om praktiska åtgärder för att fullt ut uppnå syfte. Bestämmelserna gäller bl.a. polissamarbete och rättsligt samarbete, dataskydd, samarbete om narkotikabekämpning, harmoniserad viseringspolitik och enhetliga yttre gränskontroller. För innebär samarbetet att land- och sjögränser till övriga Schengenländer försvinner. utvidgades Schengenområdet med nio nya länder, varav flera finns i Östersjöområdet.TPF41FPT Detta innebär beträffande den reguljära färjetrafiken mellan och de nya att några uppgifter gällande personer ombord inte längre behöver lämnas. gjordes anmälan till SMC, som också kontrollerade uppgifterna (se avsnitt 7.6.4). För handelsfartyg, men däremot djur och växter, antogs i . Kompletterande bestämmelser antogs i . Konventionen trädde i kraft gentemot . 40TP PT Se prop. 1997/98:42. 41TP PT , , , , , , , och . nationella och internationella samverkan inte fritidsbåtar, kvarstår emellertid uppgiftsskyldigheten och genomför kontroller av vilka personer som finns ombord. En viktig del i samarbetet utgörs av , , som presenteras i avsnitt 6.7.1. Det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid EU:s medlems- staters yttre gränser (Frontex).TPF42FPT Frontex bistår också medlemsstater- na med utbildning av nationell gränsbevakningspersonal, fastställer gemensamma utbildningsnormer, genomför riskanalyser, följer upp forskning av betydelse för kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna, hjälper medlemsstaterna i situationer som kräver tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna samt erbjuder dessa tekniskt stöd till gemensamma insatser för att återsända personer. deltar i förmötena i Frontex. Sedan Frontex inrättades har byrån bl.a. samordnat ett antal gemensamma operationer vid de yttre gränserna. Erfarenheterna från dessa gemensamma operationer har visat att det finns ett stort behov av att fastställa gemensamma regler för gränskontrollanter från en medlemsstat som vid en gemensam operation agerar på en annan medlemsstats territorium. presenterade Frontex en genomförandestudie och framhöll behovet av ett permanent kustbevakningsnätverk för EU:s södra gränser. Genom att inrätta regionala ledningscentraler, som förses med personal och utrustning från medlemsstaterna men sam- ordnas av Frontex, skulle kontrollerna kunna förstärkas. Förslaget innebär att de södra yttre sjögränserna delas in i ett antal patrulle- ringszoner som omfattar , västra, centrala respektive . inleddes ett projekt, Europeiska nätverket för kust- bevakning, för att säkerställa samordning av medlemsstaternas be- vakningsverksamhet. Avsikten är att deltagande stater ska ges utökade mandat och kunna bedriva en effektiv systematisk patrullering i 42TP PT Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av . nationella och internationella samverkan Det europeiska gränsbevakningssystemet ska enligt rap- porten i ett första skede inriktas på synergieffekter av att koppla samman de nationella bevakningssystem som finns vid EU:s södra yttre sjögränser. I ett andra skede är avsikten att ett sådant system ska ersätta de nationella systemen för bevakning av land- och sjö- gränserna. Systemet ska också bl.a. inbegripa en kombination av radar- och satellitbevakning på europeisk nivå.TPF43FPT För att förstärka Frontex ansågs det vidare vara nödvändigt att skapa möjlighet att sätta in grupper för snabba ingripanden för att bistå de nationella gränskontrollmyndigheterna.