sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Kulturen kom redan i ett tidigt skede under processen att få en viktig roll inom storstadsarbetet i de 24 berörda kommun- och stadsdelarna. I rapporten i storstad, framtagen 2002 av Mångkulturellt centrum i på uppdrag av Näringsdepar- tementet (, 2002), presenteras en kartläggning och analys av kulturens roll i storstadsarbetet. Kartläggningen visade att av de ekonomiska resurserna inom ramen för storstadsarbetet hade gått till projekt som i större eller mindre omfattning inrymde kultur i någon form. Enligt rapporten möjliggör kulturaktiviteter en högre grad av del- aktighet för de boende jämfört med exempelvis arbetsmarknads- åtgärder. påpekas att kultursatsningar som bedrivs utan- för ramen för strukturer som exempelvis förskola, skola och andra större institutioner har svårt att fortleva efter det att de särskilda ekonomiska resurserna har tagit slut (Storstadssatsningen). För- fattarna menar också att organiseringen av storstadsarbetet samt stadsdelsnämndens och förvaltningens intresse för kultur har haft stor betydelse för dess officiella roll i områdena och att målformu- leringar för kulturprojekt ofta styrs av de övergripande riktlinjerna för storstadspolitiken. Resultatet från kartläggningen visar också att det ofta finns större skillnader mellan olika kultursatsningar inom än mellan kommunerna (, 2002). I betänkandet Storstad i rörelse – kunskapsöversikt över utvärde- ringar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal (SOU 2005:29) påpekas att majoriteten av kulturprocesserna inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har ägt rum utanför kulturmålet och att kulturen har använts som ett medel i arbetet för att uppnå andra mål. Man menar också att det har varit svårt att skilja på vilket kulturbegrepp det är som avses i olika sammanhang, det estetiska (konstarterna och uttrycken) eller det antropologiska (normer, värderingar och livsstil). En av de centrala metoderna för storstadsarbetet har varit det så kallade underifrånperspektivet. Det är ett samlingsbegrepp för lokal förankring, dialog med de boende och ökad delaktighet. Att tillämpa ett underifrånperspektiv för att stärka kulturen på lokal och nivå är ett viktigt medel för att göra utövare, publik och besökare mer delaktiga i arbetsprocessen (2005). Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser I samordnarens direktiv (2004:169) framhålls att storstads- politiken har visat på en rad nya samarbetsformer och att samord- naren därför bör samråda med regeringens storstadsdelegation samt med de sju kommuner med vilka staten har tecknat lokala utveck- lingsavtal för att inhämta de erfarenheter som gjorts kring främjan- det av kulturell mångfald. Samordnaren har därför samrått med såväl Storstadskansliet (som bereder ären- den) som med de lokala kommunsamordnare som ansvarar för storstadsarbetet i de sju kommuner som var de första att teckna lokala utvecklingsavtal. Resultatet av samrådsförfarandet visar att det görs en hel del på kommun- och stadsdelsnivå för att synliggöra och öka mångfalden i kulturlivet men att detta i många fall endast blir en lokal företeelse som inte nämnvärt påverkar övriga kom- mun- och stadsdelar som inte omfattas av storstadsarbetet. Samordnaren gick ut med en förfrågan till de sju kommunsamordnarna för att ta del av deras erfarenheter och kun- skaper av vad som har gjorts på kommun- och stadsdelsnivå för att främja kulturell mångfald. De svar som kom in visar att det lokala föreningslivet i de flesta fall har varit inblandat i de aktiviteter som har genomförts (till exempel i och ). Ofta har det handlat om att föreningar baserade på etnisk grund själva (eller till- sammans med andra aktörer) har arrangerat utställningar, aftnar, festivaler eller andra aktiviteter med särskilda, ofta etniska, teman (i bland annat Afghanskt hantverk och kläder av , Boliviansk textil och hantverk av Boliviagruppen och Romsk afton av i ). Det har också handlat om att genom nätverk och forum eller på andra sätt samla olika lokala aktörer, konstnärer och kulturutövare (i till exempel Järva Kulturguide med kontaktuppgifter till kultur- aktörer, föreningar och konstnärer på utanför ). Mer sällan har det handlat om att regionala eller nationella kul- turinstitutioner har samverkat med lokala aktörer. Ett undantag är dock Riksutställningar som bland annat har turnerat med utställ- ningarna har 99 namn, om det mångreligiösa () och Nattpäron, om språk och berättande för barn (). Ett exempel på en kulturinstitution som har etablerat en scen i en av de stadsdelar som omfattas av storstadsarbetet är som invigde en scen i Stockholmsförorten . Teatern, som var en av de som fick en inbjudan att medverka under , ville Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser med sin etablering bland annat nå fler människor bosatta i och runt . Det var även i som den officiella invigningen av i ägde rum . Från kommuncentralt håll () och från några kommun- och stadsdelar (däribland och Västra ) har man svarat att det, enligt deras bedömning, är få eller inga myndigheter eller institutioner inom kulturområdet (med uppdrag att med- verka) som under har genomfört verksamhe- ter i de berörda områdena. Kommun- och stadsdelarna själva menar att flera åtgärder behö- ver vidtas för att stärka arbetet med kulturell mångfald på lokal nivå. Till dessa hör exempelvis att ge stöd och erkännande till de föreningar som bedriver verksamhet i områdena genom riktade resurser (Västra ) och att behöver utöka sitt ordinarie utbud så att verksamheten bättre ska återspegla den kulturella mångfald som finns i kommun- eller stadsdelen (). Enligt kommuns erfarenheter från storstadsarbetet finns det framför allt tre tänkbara vägar för statens möjligheter att bidra till en ökad kulturell mångfald på lokal nivå. Det handlar, enligt kommunen, dels om att staten bör göra en resursmässigt rejäl och varaktig lokalisering till ett område som inte redan har nära till kulturinstitutioner och att detta kompletteras med åtagan- det att även förankra verksamheten lokalt. Det handlar också om att statliga institutioner som har uppdrag att föra ut kultur- verksamhet arbetar med metoder som aktivt drar in lokalbefolk- ningen i verksamheten, samt att det upprättas centrala fonder/stiftelser med ett långsiktigt uppdrag som gör det möjligt för lokala initiativ att söka medel och utvecklas i sin egen takt och inte i kortvariga projekt. Kommunen menar också att det senare förslaget kan vara en möjlighet att lyfta fram verksamheter och idéer som finns lokalt men som har svårt att nå ut i de vanliga kanalerna.TPF159FPT 159TP PT kommuns tjänsteskrivelse med Dnr KS/2007:273, . Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser 2.5.4Verksamhet i landsting och regioner är indelat i 18 landsting och två regioner (och ). Dessutom har landstingsansvar. Till landstingens och regionernas ansvar för kulturfrågor hör bland annat att ge ekonomiskt stöd till kulturinstitutioner, organisatio- ner, folkrörelser och föreningsliv samt att i vissa fall även driva verksamheter i egen regi. Även en del landsting och regioner har avsatt särskilda öron- märkta anslag för aktiviteter och verksamhet under , till exempel (för projekt inom ramen för länsuppdragen) och . För andra har det istället handlat om att i första hand prioritera främjandet av kulturell mångfald inom ramen för den ordinarie kulturbudgeten utan att avsätta några extra medel. Många landsting och regioner har under på olika sätt uppmärksammat och genomfört aktiviteter med syfte att främja mångfalden inom kulturlivet. Viktiga pådrivare i detta arbete har varit de regionala mångkulturkonsulenter som finns i åtta landsting och regioner runt om i (se kapitel 2.6 Mångkulturkonsulenternas arbete för en utförligare diskussion). Även landsting och regioner som saknar egna mångkultur- konsulenter har på olika sätt uppmärksammat . De så kallade länsuppdragen (länsbiblioteken, länsmuseerna, länsmusiken och länsteatrarna) har tillsammans med resurscentra för film på regional nivå varit involverade i aktiviteter och verk- samhet med syfte att synliggöra och öka mångfalden i kulturlivet. Nedan redogörs kortfattat för huvuddragen i landstingens och regionernas samt länsuppdragens arbete under indelat i övergripande arbete/kunskaps- och erfarenhets- utbyte, aktiviteter och verksamhet under , publikationer, kartläggningar och nätverksskapande, samt utåtrik- tat arbete. Samtliga nämnda aktiviteter och verksamheter har genomförts . Syftet är inte att här ge någon heltäckande bild av vad var och en har gjort utan istället spegla generella tendenser i valet av teman, angreppssätt och metoder. För infor- mation om enskilda institutioners arbete hänvisas till deras respektive webbplatser. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Övergripande arbete samt kunskaps- och erfarenhetsutbyte En del landsting och regioner har på interna och externa konferen- ser, seminarier och möten på olika sätt uppmärksammat Mång- och fört en diskussion om hur den kulturella mångfalden i deras respektive län kan öka. Ett exempel är Lands- tinget i län som tillsammans med Mälardals- rådets kulturutskott anordnade seminariet Mångfald – vem syns i kulturlivet? med politiker, tjänstemän och företrädare för lokala och regionala kulturinstitutioner. Syftet var att diskutera hur det offentligt finansierade kulturlivet kan bli bättre på att inkludera den mångfald av människor, idéer och kulturuttryck som finns i Stockholms- och . Även i samband med återkommande ordinarie evene- mang har frågor om mångfald i kulturlivet uppmärksammats. läns landstings och årliga Kulturting hade 2006 båda fokus på mångkultur och mångfald med inbjudna externa föreläsare och praktiska exempel på mångfalds- arbete från det egna länet. anordnade till- sammans med en mångfaldsmässa i i vilken företrädare för såväl kulturinstitutioner som näringsliv i länet deltog. En av de regioner som aktivt har arbetat med frågor om mångfald i kulturlivet är . Regionen är, med sina 49 kommuner, till ytan och befolknings- mässigt en av de största i . Viktiga aktörer i detta arbete har varit de två regionala mångkulturkonsulenter som är verksamma i regionen. De är placerade på avdelningen för Konst- och kulturut- veckling och har med utgångspunkt ifrån sitt uppdrag valt att foku- sera på att arbeta med regionens kulturinstitutioner, med kommu- nerna , , och , det fria kulturlivet, samt med interna samarbeten och kontinuerlig informations- spridning med syfte att öka mångfalden i det lokala och regionala kulturlivet. Även regionens politiker har betonat vikten av ökad mångfald. I den regionala kulturvision som regionfullmäktige i antog framgår att mångfald är ett prioriterat område för all kulturverksamhet i regionen. Under rubriken mångfald står det: Verksamheter som gör att det mångkulturella får uttryck i kulturlivet ska stöttas. Arenor för ett mångkulturellt samspel ska skapas och stärkas. Mångfald är ett nyckelord i allt vi gör. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser finnas vitala strukturer inom kulturens alla områden, plats för olika kulturella uttryck och genrer och utrymme både för det professionella skapandet och för en livaktig amatörkulturell verksamhet. En bland- ning av bredd och spets ger ett levande kulturliv. Ett sätt att skapa mångfald är också att särskilt stödja den kultur som den kommersiella marknaden inte kan eller vill bära.TPF160FPT uttrycker i kulturvisionen även en ambi- tion att vidareutveckla arbetet med mångfald i kulturlivet och verka för att långsiktigt stärka strukturerna kring det regionala kultur- livet. Regionen har arbetat aktivt för att inkludera mångfaldsfrågor och koppla ihop dem med jämställdhets-, till- gänglighets- och internationaliseringsfrågor, samt implementera dessa på verksamhetsnivå i de olika kulturverksamheterna runt om i regionen. Ett annat av de landsting som i sin verksamhet har prioriterat frågor om mångfald i kulturlivet är . beslutade på sitt möte att bevilja som stöd för projekt i anslutning till till sju aktörer i län.TPF161FPT Dessa länsuppdrag har inom ramen för sin verksamhet på olika sätt uppmärksammat den mångfald av människor, perspektiv och idéer som finns i . Ett exempel på en satsning som möjliggjordes av de öronmärkta anslagen är projektet historier – en mångfald av röster i i vilket Film , och Regionbibliotek samarbetade (se mer nedan). En del länsuppdrag har inför och genomfört interna och externa seminarier, föreläsningar och workshops för personal på temat mångkultur och mångfald. Exempelvis länsbiblioteken (bland annat i – Vi träffas på bibblan! Idé- och inspira- tionsdagar kring mångkultur, – Mångfald på biblioteken. Fixar vi det?, – Heta böcker från varma länder, – Tid för samtal – en seminarieserie om mångfald, – Mångkulturdag, – studiedag om mångkultur, – MOD Mångfald och Dialog utbildning, – Litteraturen är en världslig sak – om litteratur i , m.m.). Åtta länsbibliotek i genomförde en gemensam inspirationsdag i om mångfald 160TP PT Kulturpolitik för , s. 4–5. 161TP PT , , protokoll , § 19, KUN 2005/687. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser på biblioteken med inbjudna föreläsare och författare. Andra har genomfört studieresor för att lära sig mer om hur man arbetar med mångfaldsfrågor på andra håll (till exempel gjorde Bibliotek studiebesök på biblioteken i och utanför ). Ett flertal länsmuseer har inför och arbetat för en ökad mångfald i sina verksamheter och på olika sätt uppmärksam- mat . gick ett antal museer sam- man i mångfaldssatsningen Nya historier. Förutom de 21 länsmuse- erna deltog även de tre stora stadsmuseerna i , och samt och i . Budgeten omfattade , varav Kultur- rådet bidrog med hälften. Initiativtagare och projektkoordinator var Jamtli. Inom ramen för samarbetet genomfördes även upp för mångfald med komikerparet som turnerade runt på de medverkande museerna. Varje museum ansvarade även för ett eget program och parallellt med detta anordnades ett antal konferenser för museernas egen personal kring mångfaldsarbete. genomfördes i och ett seminarium om mångfald, tolerans och medmänsklighet kopplat till film och pedagogik i ett samarbete mellan FilmCentrum, Forum för levande historia, och Film . anordnade i det första av tre seminarier med workshops och samtal om kulturell mångfald Get real! med fokus på frågeställningar om tolerans, acceptans och normer. Seminarierna vände sig till kultur- och institutionschefer, kulturskapare och kultursekreterare i framför allt (läs mer under Goda exempel). Aktiviteter och verksamhet under Olika former av samverkan mellan lokala och regionala kulturaktö- rer har initierats och genomförts under . Ett sådant exempel är projektet historier – en mångfald av röster i i vilket Film , och Regionbibliotek har samarbetat. I projek- tet har man låtit 100 personer från 12 kommuner i , representativt utvalda efter aspekter som kön, ålder, etnicitet och social bakgrund berätta om sina liv i form av kortfilmer. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser sedan presenterats i en utställning som har turnerat runt i olika kommuner i . Ett annat exempel är teateruppsätt- ningen Påsk av i regi av om en familj och deras känsla av utanförskap, som var ett samarbete mellan Västerbottensteatern, Musik och Teater samt . Musik i Väst lyfte, i ett samarbete med Sensus studie- förbund och kommuner i regionen, fram mångfalden i musikliv genom projektet 2006 och Open stage med syfte att erbjuda musiker med olika bakgrunder möjlighet att framföra sin musik. Intresset från läns- och kommunbibliotekens sida för att med- verka inom ramen för och arbeta för en ökad mångfald inom litteraturområdet har varit stort. Många bibliotek har anordnat egna programaktiviteter samt bland annat sett över litteratur- och medieförsörjningen med målet att tillgodose ett brett utbud av litteratur på olika språk. På många bibliotek har föreläsningar och samtal med inbjudna föreläsare och författare arrangerats med syfte att utifrån aktuella frågor och utmaningar i dagens samhälle diskutera bland annat samtida litteratur och för- fattarskap (bland annat Världen i KB – KB i världen – mångkultu- rell dag på i ). Flera bibliotek runt om i har även genomfört Riksutställ- ningars satsning Låna en fördom/Fördomsbiblioteket (bland annat i , och ). Ett tema som har tagits upp av flera av länsuppdragen är berät- telser och skildringar av hur det är att leva som flykting och invandrad i (till exempel om kurdiska flyktingfamiljer och museums inflyttade). i och i visade , om människor som invandrat till . Flera institutioner har också skildrat och problematiserat det nya (till exempel Dalateaterns uppsättning av I djurens ögon om mötet mellan bondesamhället och det moderna och mellan nya och gamla svenskar). visade , en utställning om internationella parrelationer i som är resultatet av ett samarbete med Utbildningsradions projekt kärlek. Museum och Arbetets museum visade , om en ung kvinna som adopterats från och återvänder för att söka Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser SOU 2007:50 visade man grilla här? – Kulturell mångfald möter biologisk mångfald, om allemansrätt och natursyn i det mångkulturella samhället. En fråga som flera länsuppdrag har problematiserat är religio- nens betydelse i och övriga delar av världen. Exempelvis visade rama religionen som var resultatet av en intervjuundersökning med syfte att reda ut begreppen symbolisk renhet och fysisk renlighet inom sex olika religioner. På Museer genomfördes projektet och växter i Mölleträdgården, om växter med anknytning till religion och tradition. Trädgården drevs som en studiecirkel av museet och studieförbundet . Ett flertal museer och gallerier har visat fotografen , med bilder på ett 20-tal unga muslimska kvinnor med slöja bosatta i olika delar av och hur olika slöjan kan bäras beroende på ursprung och åsikter (till exempel Arbetets museum, och i ). gavs dessutom boken ut med text av , fil.dr. i idé- och lärdomshistoria (). En del länsuppdrag har samarbetat med skolor och sfi-undervis- ning (Svenska för invandrare) och upplåtit sina lokaler eller i sam- arbete med eleverna och deras lärare genomfört produktioner, pro- gramaktiviteter och dokumentationsarbete (till exempel Läns- museet projekt , där fyra praktikan- ter från olika delar av världen har gjort ett urval i museets fotoarkiv som resulterat i en utställning, som de tränat sig i det svenska språket; och Musik i Syds samarbete med i kring projektet ligger pepparkakeland? med syfte att tillsammans med sfi- och högstadieelever samtala om kultur och bakgrund i relation till mat och musik). Flera länsuppdrag har fokuserat på produktioner och program- aktiviteter om specifika världsdelar, geografiska områden och enskilda länder. Exempelvis (bland annat museums föreläsning om moskéarkitektur), (Museums – symbolfyllda vävar från ), (, (i arabisk bild: ), (stadsbiblioteks temaveckor om ) och Bosnien (stadsbiblioteks Bosnisk kultur- dag). Andra har utifrån ett samtida perspektiv försökt att hitta historiska band mellan olika kulturtraditioner (till exempel Läns- Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser museet på utställningar Noll & Ingenting om kontakter med den matematiska omvärlden skildrad genom ett möte mellan matematikern och den gotländska vikingakvinnan , samt Möte i – vikingen i världen, om kontakter med ). Läns- museet satte en mångkulturell prägel på museets Medel- tidsdag, Mickelsmäss och skördefest och visade också Riksutställ- ningars och Mångkulturellt centrums band, om vänskaps-, kärleks- och blodsband. En del institutioner har genomfört programaktiviteter tillsam- mans med det lokala och regionala föreningslivet (till exempel museums Internationell folkmusikkväll med svensk och etiopisk folkmusik och mat från olika delar av världen). Dans-, musik- och mattraditioner från olika delar av världen är också teman som återkommer hos en del av länsuppdragen (till exempel läns museums utställning Brödstuga om brödtraditioner från olika delar av världen producerad av mångkulturkonsulenten i , till vilken hallän- ningar med bakgrund i olika kulturer inbjöds att med utgångspunkt från halländska råvaror laga mat, och mångkulturella kök, med matlagning från olika delar av värl- den). Vissa länsuppdrag har genomfört produktioner som fokuserat på de nationella minoriteterna i (till exempel museums utställning Sydsamisk kultur möter ursprungsfolk och biblioteks utställning om ursprungsbefolkning och minoriteter). En del festivaler och återkommande evenemang har valt att särskilt uppmärksamma . Ett exempel är Rättviksdansen som ägnade en hel dag () åt att uppmärksamma dans och musik från olika delar av världen samt att i ett panelsamtal med representanter för kulturinstitutioner, det lokala föreningslivet och andra aktörer i Folkmusikens hus i diskutera hur mångfalden i kulturlivet kan öka. Publikationer, kartläggningar och nätverksskapande En del länsinstitutioner har genomfört egna studier kring mångkultur och kulturell mångfald på lokal och regional nivå. Ett exempel är Musik som tillsammans med DalFolk – Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser Folkmusikens hus i sökte och fick utvecklingsstöd från för att genomföra en omvärlds- och behovsanalys inom mångkulturområdet med fokus på folk- och världsmusik i och . Arbetet resulterade i rapporten (2006) vars syfte var att uppdatera länsmusikens kunskap om hur behoven ser ut hos invandrade musiker, arrangö- rer och andra musikaktörer samt vilka arenor de använder sig av. i län inledde tillsammans med ett samarbete kring en kartläggning av kulturut- övare och konstnärer med olika etnisk och kulturell bakgrund i länet. Resultatet blev att det skapades ett kulturnätverk med syfte att underlätta kontakter mellan konst- och kulturutövare och arrangörer/uppdragsgivare. läns museum gav ut , en redovisning av det fleråriga religiösa med en framsida inspirerad av kommitténs del- betänkande Agenda för mångkultur (SOU 2005:91). Länsbibliotek Sydost gjorde en kartläggning av förekomsten av litteratur på icke- svenska språk på länets bibliotek där bland annat de största icke- svenska språkgrupperna bosatta i länets kommuner identifierades. Kartläggningen visade att biblioteken framför allt efterfrågade ett närmare samarbete med det lokala föreningslivet kring vilken typ av litteratur som efterfrågas av låntagarna samt information och marknadsföring på olika språk. Marknadsförande och publikundersökande arbete Flera regionala kulturinstitutioner har under inriktat sitt arbete för att nå en större och bredare publik med olika etnisk, social och kulturell bakgrund och få fler människor delak- tiga i offentligt finansierad kulturverksamhet. Några institutioner, däribland flera teatrar och museer, har fördjupat sitt arbete med publikundersökningar för att bland annat ta reda på hur stor andel av publiken/besökarna som är födda utomlands eller har föräldrar som är det. genomförde en publikundersökning som visade att av publiken som besökte scenerna vid (av totalt 319 755 personer) var födda utomlands eller hade minst en utrikes född förälder, och att var bosatta i ytterområden.TPF162FPT Länsbiblioteken har, som en del i det utåtriktade 162TP PT stadsteaters årsredovisning , s. 29. Exempel och erfarenheter, analys av året och tidigare insatser arbetet , bland annat arbetat med flerspråkig biblioteks- service genom Flerspråkiga Fråga /som ger väg- ledning på Internet om litteratur och samhällsfrågor på bosniska, finska, franska, kroatiska, persiska, polska, ryska, serbiska, spanska och tyska. Även Internationella i använder sig av Internet för att i sitt utåtriktade arbete informera om möjlig- heterna att ta del av litteratur och tidskrifter på olika språk. På deras hemsida kan man bland annat ta del av information på ara- biska, engelska, franska, kinesiska, persiska, ryska, spanska och svenska.