sou · GVB314 · 2008-01-01 00:00:00 — Det finns för få hyresrätter med 1 eller 2 rum och de som finns går till någon med hög inkomst eller som stått i kö hos Uppsalahem. (Kvinna, 23, ) Viktigt att det finns många hyresrätter. Där jag bor finns nästan bara bostadsrätter. Jag vill egentligen bo i hyresrätt men det gick inte. (Kvinna, 29, ) 5 Tillvägagångssätt/strategier som yngre har Kommunala medel = glöm det Kontakter, tjat = funkar Pengar, ha råd = funkar Föräldrar måste backa upp ofta. (Kvinna, 28, ) Det gäller att ha tur (Man, 27, ) Som vi sett fick de yngre den första bostaden genom en rad infor- mations-, kontakt- och formella vägar. Få köpte bostaden, vilket för de flesta inte heller är önskvärt eller möjligt givet osäkerhet rörande familjesituation, hög rörlighet och otillräcklig ekonomi. När vi granskar svaren på frågan hur man fått tag i nuvarande bostad kan man förvänta sig att betydligt fler fått denna bostad i en mer etablerad livssituation. Vi grupperar för överblickens skull till- vägagångssätten i fyra breda grupper (se tabell 5.1), (1) att man köper bostad, (2) lyckas via förmedling och/eller köer, (3) att man flyttar samman med partner/får hjälp av släkt och vänner samt (4) en restgrupp bestående av alla övriga tänkbara sätt. Grupperat på detta sätt kan vi dels konstatera att könsskillnaderna på det hela taget är små (större könsskillnader finns dock inom flera kommu- ner), dels att betydelsen av de tre förstnämnda metoderna är unge- fär jämbördig. Skillnaderna mellan kommunerna är dock bety- dande. Så har t.ex. mer än hälften av gävle- och umeåmännen fått Måste man ha tur? sin bostad via förmedling men bara ungefär var nionde stockholmsman. Omvänt har de senare köpt bostaden i betydligt högre utsträckning. Och medan kvinnorna i inte i någon större utsträckning fått bostad via partner eller släkt/vänner är detta ett mycket vanligt sätt för kvinnorna i och . Tabell 5.1 Metoder att få tag i nuvarande bostad. Fördelning i procent efter kön och kommuner Köpte (kv) Köpte (män) Bo-förmedl./-kö (kv) Bo-förmedl./-kö (män) Släkt, vän, partner (kv) Släkt, vän, partner (män) Övrigt (kvinnor) Övrigt (män) Det är rimligt att förvänta sig ett samband mellan uppväxttidens bostadsförhållanden – som kan antas avspegla socioekonomiska skillnader mellan föräldrarna till de svarande – och de metoder med vilka de svarande fått tag i nuvarande bostad. Ett sådant samband kan emellertid inte beläggas. Så har t.ex. både av dem som har respektive saknar eget kontrakt växt upp i villa med två föräldrar. En något högre andel av dem som saknar kontrakt i jämförelse med dem som har kontrakt har växt upp med båda föräldrarna. En något högre andel av kontraktsinnehavarna har växt upp i villa. Inga av dessa små skillnader är statistiskt säkerställda. Måste man ha tur? Tabell 5.2 Uppväxtsituation och nuvarande kontraktssituation Har inte/ har Vem bodde du till- Hur bodde du? 6 Önskemål/preferenser Beslutsfattare bör ej tjata om brist på barnafödelse när det inte finns vet- tiga bostäder för oss som lever. (Man, 25, ) 6.1Är man nöjd med nuvarande boende? Många tycks vara nöjda med sina nuvarande bostadsförhållanden. Två tredjedelar av alla svaranden anger att de är mycket nöjda eller ganska nöjda med sitt boende. Uttryckt annorlunda på en femgra- dig skala innebär det 3,9 i genomsnitt. Kvinnor är något mer nöjda än män. Det är heller ingen stor skillnad kommunerna emellan, men ligger lägst med 3,7 och , , , , och ligger högst med 4,0. Gör man en sor- tering på ålder framkommer att gruppen 26–är något mer nöjda än gruppen 21–. kan noteras att utlandsfödda är något mindre nöjda än dem som är födda i . Detsamma gäller dem som har en adress i ett utsatt bostadsområde, där trots allt medelvärdet är relativt höga 3,6. SOU 2007:14 Måste man ha tur? Är man nöjd med nuvarande bostadsförhållanden? Vad kännetecknar dem som är mycket eller ganska nöjda med sitt nuvarande boende? I en logistisk regressionsmodell har vi under- sökt vilka egenskaper som ökar respektive minskar chansen att man är nöjd med sitt nuvarande boende. I ett första steg förs demogra- fiska egenskaper in i modellen (Dessa är kön, födelseland, ålder och antal boende i nuvarande lägenhet. Män, födda i , personer samt ensamboende utgör referenskategorier.) Som framgår är två av dessa egenskaper statistiskt signifikanta. 26–29- åringar har i denna modell större chans att vara nöjd med boendet i jämförelse med 21–25-åringar, och utlandsfödda har mindre chans än sverigefödda. I ett andra steg kon- trolleras för ytterligare två faktorer: betydelsen av att ha en årsin- komst (officiella SCB-data) över respektive under medianen bland de svarande () samt om man bor i storstad (, , ) eller inte. Ingen av dessa två variabler har sta- tistisk säkerställd inverkan på svaret på frågan om man är nöjd eller inte. Även i modell två är det födelseland och ålder som med sta- tistisk säkerhet bidrar till att förklara vilka som är nöjda med boen- det. Slutligen förs i nästa steg variabeln att ha eller sakna eget eller delat kontrakt på nuvarande bostad in i bilden. Denna variabel visar sig vara mycket kraftfull, både i meningen att hela modellens förklaringskraft ökar betydligt, att variabeln födelseland inte längre Måste man ha tur? är statistiskt signifikant, och att variabeln i sig ger ett tydligt utslag. Saknar man kontrakt är chansen mycket lägre att svara att man är nöjd med nuvarande bostad. Bilden är nu ganska klar: de mer eta- blerade, här uppfångade med variablerna ålder, att bo med en part- ner och att ha eget kontrakt, rapporterar att man är ganska eller mycket nöjd med sin nuvarande bostad. Betydelsen av att vara invandrad infångas till viss del i andra mått på grad av etablering (kontraktsfrågan). Vi har i andra regressionsanalyser också prövat huruvida stabilitet under uppväxten, t.ex. mätt efter om man vid både 10 och bodde med båda föräldrarna, har någon betydelse för huruvida man är nöjd. Svaret är nej. Tabell 6.2 Vad talar för att man är nöjd med nuvarande bostad? Logistisk regressionsanalys, oddskvoter Modell 1 (demografi) Modell 3 (med kontrakt) Man (ref) -0,50 0,61* -0,50 0,61* -0,38 1,72* 1,62* 1,43* Ung (ref) 1,43* Ensam (ref) Lågink (ref) -0,16 -0,21 Storstad (ref) -0,98 0,38* Kontrakt (ref) *Statistiskt signifikant (5%-nivå) Måste man ha tur? 6.2Vilka egenskaper värdesätter de yngre? För att få en uppfattning om vad ungdomar anser vara viktigt när det gäller bostadsförhållanden bad vi dem värdera ett antal egen- skaper på en femgradig skala där 5 står för mycket viktigt och 1 för inte särskilt viktigt (se tabell 6.3). De tre egenskaperna som värde- ras högst är att bostaden har ett riktigt kök (medelvärde 4,6), att bostadsområdet är tryggt (4,6) samt att ha eget kontrakt (4,5). Här noteras ingen nämnvärd skillnad mellan kommunerna, utan dessa egenskaper ges i stort sett samma värde oavsett vilken kommun man bor i. Värt att nämna är dock att respondenterna i ger en annan egenskap högst värde, nämligen att det finns bra kommunikationer. Även de boende i ser det som en viktig egenskap, medan de boende i , och värderar det betydligt lägre. Tabell 6.4 listar de prioriteringar som angivits i den öppna frågan vad av ovanstående är mest viktigt. Det är påfallande att trygghetsaspekterna så fullständigt dominerar; yngre är kanske inte den kategori som man tror fäster allra störst vikt vid trygghetsfrågorna. De tre egenskaper som värderas lägst (tabell 6.3) är att bostaden ligger i ett mångkulturellt bostadsområde, att bostadsområdet består av varierad bebyggelse, samt att det finns bankautomat i när- heten. Att egenskaper som blandade områden (etniskt, ålders- mässigt och bebyggelsemässigt) värderas lågt av flertalet svarande är i överensstämmelse med tidigare preferensstudier (, , 2001) men likafullt nedslående för de poli- tiska och planeringsmässiga strävanden som just inriktas mot mer blandade bostadsområden (se , Z. & , E., 2007, Blanda olika befolkningsgrupper - fortfarande en målsättning? En undersökning av kommunala planeringsavdelningars och allmän- nyttiga bostadsbolags planeringsmål och strategier. Forsnings- rapport 2007:1, , .) Eftersom det finns en föreställning att unga vill bo i små, billiga, centralt belägna lägenheter kan det vara intressant att ägna dessa lite mer uppmärksamhet. Respondenternas svar ger vid handen att bilden troligtvis är lite mer komplicerad. Att bostaden har minst två rum, och därmed inte anses vara så liten, ges ett så högt värde som 4,3, medan att bo billigt och bo centralt får lägre värden med 3,6 respektive 3,2. Dock finns skillnader mellan de olika kommu- nerna. Att bostaden har minst två rum värderas högst i , Måste man ha tur? och och lägst i , och . Att bo billigt värderas i stort sett lika i de olika kommunerna, med högst värde i med 3,8 och lägst i med 3,4. När det gäller att bo centralt kan man se två grupperingar; dels de fyra större städerna, men även , som värderar det jämförelsevis högt, dels de mindre kommunerna där det inte är lika viktigt. Som nämndes ovan går det för ett flertal egenskaper att se skill- nader mellan större och mindre kommuner, men den kommun som ändå utmärker sig mest är . Respondenterna där värderar ett antal egenskaper betydligt högre än övriga kommuner, t.ex. att det finns bra parkeringsmöjligheter för bil, att det finns bra daghem och skolor i närheten, att föräldrarna eller syskonen bor nära, samt att det finns arbetsplatser och inte bara bostäder i området. Gör man en sortering efter ålder framträder som väntat att vissa egenskaper värderas högre ju äldre man blir. Dessa är mest entydigt att ha eget kontrakt, att bostaden har minst två rum, att det finns bra parkeringsmöjligheter för bil, samt att det finns bra daghem och skolor i närheten. Andra egenskaper som att bo billigt, att bo centralt, samt att det är nära till den plats där man arbetar eller stu- derar tvärtom minskar i betydelse. Gör man en sortering efter kön framträder också vissa skillnader. Kvinnor värdesätter i högre utsträckning än män egenskaper som att föräldrarna eller syskonen bor i närheten, att det finns bra dag- hem och skolor i närheten, att området har bra kommunikationer, att bostadsområdet är tryggt, samt att det finns fina grönområden i närheten. Männen däremot ger ett högre värde på egenskaper som att bostaden har snabb internetuppkoppling och att bo centralt. Tabell 6.3 De svarandes värdering av olika egenskaper hos bostaden och bostadsområdet. Rangordning efter fallande genomsnittsvärden. Fina grönområden i närheten Livsmedelsaffärer på nära avstånd Bra idrotts- /motionsförutsättningar Nära till arbete eller studier Bra daghem och skolor i närheten Föräldrar eller syskon bor nära Området har en intressant arkitektur Blandning arbetsplatser och bostäder Blandning hustyper & upplåtelseformer Tabell 6.4 Vilket är allra mest viktigt? (Fler än ett alternativ har angivits av några svarande.) Nära arbete eller skola Måste man ha tur? Vi har i ett par regressionsanalyser försökt belysa hur individuella egenskaper statistiskt samvarierar med olika preferenser. Modellen är densamma som beskrivits ovan, endast utfallsvariabeln ändras. Vi har urskilt svaren på två av preferensvariablerna som exempel och studerar vilka individattribut som i statistisk mening talar för att man värderat en viss egenskap i bostaden eller bostadsområdet högt (angivit 4 eller 5 på en femgradig skala). De två är att ha nära till daghem och skolor samt området inte har dåligt rykte. Tabell 6.5 Vad talar för att man anser det mycket eller ganska viktigt att ha nära till daghem och skolor? Logistisk regressionsanalys, oddskvoter 1,99* 2,12* 2,08* Man (ref) 1,62* 2,03* 2,27* 2,32* 2,01* 1,86* Ung (ref) 3,99* 4,08* 4,48* Ensam (ref) 2,05* 1,88* Lågink (ref) 1,61* 1,59* Storstad (ref) -0,64 0,53* Kontrakt (ref) -2,33 0,10* -2,94 0,05* -2,76 0,06* Drygt 280 () av de svarande har angivit att man ser närhet till skola och daghem som mycket eller ganska viktiga aspekter av ett boende . Tabell 6.5 visar att samtliga egenskaper som ingår i modellen i statistisk mening är signifikanta. Denna modell har dessutom ett högt förklaringsvärde. Det är ungefär dubbelt så stor chans att kvinnor, utlandsfödda, de äldre, och de med relativt sett högre inkomst anger daghem och skolor som viktiga (jämfört med sina respektive referenskategorier). Måste man ha tur? boende utanför storstäderna (oddskvot 1,59) men framför allt de sammanboende (4,48) är mer benägna att värdera denna egenskap högt. Att sakna ett eget eller delat kontrakt talar för hälften så stor chans att ranka egenskapen högt jämfört med personer som har kontrakt. I nästa tabell (6.6) åskådliggörs benägenheten att ranka från- varon av dåligt rykte högt. Nästan två av tre svarande har gjort det. Modellens förklaringskraft är här mycket låg och endast tre egen- skaper är i statistisk mening signifikanta: egenskaperna utlands- född, högre inkomst samt boende utanför de tre största kommu- nerna talar för att man värderat ryktet som en viktig faktor. Den som möjligen tror att ryktesfrågan skulle vara en viktigare faktor i storstäderna får inte stöd av denna undersökning. Situationen är den omvända. Tabell 6.6 Vad talar för att man anser det mycket eller ganska viktigt att bostadsområdet inte har dåligt rykte? Logistisk regressionsanalys, oddskvoter Man (ref) 1,71* 1,75* -0,04 -0,13 -0,15 Ung (ref) -0,05 -0,06 -0,04 Ensam (ref) 1,58* 1,55* Lågink (ref) 1,49* 1,48* Storstad (ref) -0,15 Kontrakt (ref) 1,68* Måste man ha tur? 6.3Hur och var vill man bo på kortare och ? Den del av studien som innefattade ungdomars önskemål belystes med hjälp av enkäten i ett avsnitt där respon- denterna fick möjlighet att ange önskad bosättningsform på kort () och (). Som jag bor nu var den vanligast förekommande svarsangivel- sen för hur respondenten vill bo . Detta gällde såväl totalt, där av de tillfrågade svarade så, som för varje studerad kommun. Bostadsrätt i centrum (13,) samt hyres- lägenhet i centrum (12,) angavs också relativt frekvent. Svarande från , , , och följde denna rangordning. Ordningen är relativt förväntad. Rentav kan man se utfallet för som jag bor nu som uttryck för ett miss- nöje; nästan två av tre vill ha ett annat boende. Trots det relativt enhetliga mönstret kan vissa avvikelser noteras. I angav att de vill bo som de gör . I var den siffran . utmärkte sig även bland de övriga svarsalternativen eftersom de inte följde det dominerande mönstret. I stället var bostadsrätt lite utanför centrum (12,), eget hus på landet (12,) och eget hus i utkanten av en stad/större ort (12,) frekvent förekommande svar. De två sistnämnda alternativen angavs också i relativt hög grad i (13,). Ytterligare en avvikelse från tidigare nämnda mönster ser man i . Där är alternativet att vilja bo i hyreslägenhet lite utanför centrum ganska vanligt (17,). Man kan misstänka att det har att göra med läge i utkanten av stan, särskilt som av umeå- respondenterna är studerande. Tabell 6.7 Andel per kommun som föredrar olika bosättningsformer på kort sikt (). Sortering efter fallande andel för alla svarande (total- kolumnen). Som jag bor nu Bost.rätt lite utanför centrum Eget hus på landet Eget hus utkanten av stad Radhus i utkanten av stad Antal svar (n) Tabell 6.8 Andel per kommun som föredrar olika bosättningsformer på (). Eget hus utkanten av stad Eget hus på landet Bost.rätt lite utanför centrum Som jag bor nu Radhus i utkanten av stad Antal svar (n) Måste man ha tur? När respondenterna ska ange önskade bosättningsformer på lite blir resultaten annorlunda. Närmare var fjärde svarande (23,) menar att ett eget hus i utkanten av en stad/större ort är ett önskat boende . Detta alternativ följdes av eget hus på landet (14,) och bostadsrätt i centrum (13,). , , och följer denna rangordning. Det finns dock en del skillnader mellan de studerade kommu- nerna. I svarar att de vill bo i eget hus i utkanten av en stad/större ort. I var motsvarande siffra . Där är istället bostadsrätt i centrum det vanli- gast förekommande svaret (19,). Även i och tycks detta vara ett attraktivt alternativ . Det är värt att notera att både och i detta sammanhang uppvisar samma mönster som den totala enkätpopulationen och inte utmärker sig på samma sätt som och i viss mån också gör. Någon typisk situation för de tre storstads- kommunerna kan alltså inte utläsas. Svarsalternativet bostadsrätt i centrum anges dock i relativt låg utsträckning i , och , vilket ändå tyder på att denna bosättningsform framför- allt anses attraktiv i de större städerna. Det svarsalternativ som med perspektiv var vanligast förekommande (som jag bor nu) har på tappat mark och är inte ett lika önskat boende; undantaget där alternativet är det näst vanligaste (18,). Vid en nedbrytning av svaren efter kön kan man urskilja en del olikheter i avgivna svar. Gemensamt för män och kvinnor är att eget hus i utkanten av en stad/större ort är det vanligaste svaret men då kvinnor anger eget hus på landet som näst vanligaste önskemål svarar männen bostadsrätt i centrum. Det är tydligt att skillnaderna mellan könen är större gällande önskemålen jämfört med . Vi har i samma logistiska regressionsmodell som använts ovan prövat utfallet för två av preferensvariablerna, nämligen att bo centralt på kort sikt och att bo centralt på . I tabell 6.9 visas utfallet av modellen när den används för att fånga variatio- ner i benägenheten att vilja bo centralt (oavsett upplåtelseform). Sammanlagt uttrycker en tredjedel av respondenterna denna önskan (224 av 677). Kvinnor önskar i större utsträckning än män bo centralt på kort sikt medan både de något äldre (26–) och de sammanboende i Måste man ha tur? mindre utsträckning än yngre och ensamboende vill bo centralt (modell 1). När inkomster och kommuntillhörighet förs in i bilden är köns- och åldersskillnader inte längre signifikanta, vilket däremot födelseland är. Egenskapen att ha förvärvsinkomst över medianen samt att bo utanför de tre storstadskommunerna talar för mindre önskan att bo centralt. När kontraktsvariabeln förs in i modellen i steg 3 kvarstår dessa skillnader. Att sakna kontrakt innebär – när andra egenskaper konstanthålls – en mer än dubbelt så stor benägenhet att på kort sikt vilja bo centralt. inne- bär egenskaperna utlandsfödd, att bo tillsammans med en eller flera, att ha en inkomst över medianen, samt att bo utanför storstä- derna en väsentligt mindre chans till att man svarat att man vill bo centralt. Tabell 6.9 Preferens för att bo centralt på kort sikt () 1,28* Man (ref) -0,48 -0,66 0,52* -0,79 0,45* -0,40 0,67* -0,33 -0,23 Ung (ref) -0,42 0,66* -0,42 0,66* -0,56 0,57* Ensam (ref) -0,48 0,62* -0,39 0,68* Lågink (ref) -0,48 0,62* -0,46 0,63* Storstad (ref) 2,13* Kontrakt (ref) -0,29 -0,06 Det är något förvånande att antalet respondenter som vill bo cent- ralt på () är större än det antal som föredrar ett cent- ralt läge på kort sikt (262 jämfört med 224). Vilka egenskaper som talar för denna preferens granskas i tabell 6.10. Måste man ha tur? Tabell 6.10 Preferens för att bo centralt på () -0,08 -0,10 -0,08 Man (ref) -0,45 0,64* -0,43 0,65* -0,37 0,69* Ung (ref) -0,21 -0,21 -0,28 Ensam (ref) -0,19 -0,13 Lågink (ref) -0,35 0,71* -0,33 0,72* Storstad (ref) 1,57* Kontrakt (ref) -0,09 Det finns stora likheter i preferenserna för ett centralt beläget boende (tabell 6.9 och 6.10). Skillna- derna mellan kategorierna är dock mindre och en tidigare signifi- kant variabel (bor ensam nu eller inte) är inte längre statistiskt signifikant. Men återigen talar stigande ålder och ett boende utan- för de tre storstäderna för minskad vilja att bo centralt och kon- traktslösa är väsentligt mer benägna att önska ett sådant boende. 6.4Vill man bo ensam? Som förväntat vill betydligt fler bo ensamma på kort sikt än på lång (jfr tabell 6.11 och 6.12). Nästan var fjärde svarande (med variatio- nen var tredje i till var elfte i ) föredrar ensam- boende på kort sikt medan gör det . Vi har underkastat också dessa svar en multivariat statistisk analys, som ger följande statistiskt signifikanta utfall (tabellen visas inte). Starkast samband med viljan att bo ensam har den aktuella boendesituationen; det är i stort sett endast de som bor Måste man ha tur? ensamma som kan tänka sig detta alternativ på kort sikt. Vidare är de något äldre och de med relativt hög inkomst mindre benägna att föredra ensamboende. Mer förvånande är kanske att personer som saknar eget kontrakt har hela fem gånger så stor chans att föredra ensamboende jämfört med dem som har ett kontrakt. Varken kön eller utländsk bakgrund spelar någon roll för denna preferens. Tabell 6.11 Vill man bo ensam eller med partner på kort sikt ()? med flera (kollektiv) Med förälder/rar Antal svar (n) Tabell 6.12 Vill man bo ensam eller med partner på ()? Tillsammans med flera (t.ex. i k Med förälder/rar Antal svar (n) Måste man ha tur? Väldigt odynamisk bostadsmarknad i de större städerna. Om människor slutade hyra ut i andra hand på ett otillåtet sätt och om svartkontrakten försvinner borde det bli lättare att hitta och byta bostad! (Kvinna, 27, ) Bostadsmarknaden var sjuk men har förlorat alla möjligheter att åter- hämta sig. Bostadsbrist och låga hyror skapade en svart marknad vilket har lett till att hyresmarknaden är helt låst. Folk med hyreskontrakt väg- rar att släppa det för att de tror att det har ett värde. Detta för att svart- försäljning och ombildning är vardag. (Man, 26, ) Av alla svarande har nästan två av tre (63,) rapporterat att man själv eller någon bekant antingen bott i andra eller tredje hand utan att hyresvärden vetat om det, köpt eller blivit erbjuden att köpa hyreskontrakt svart, betalat överhyra eller blivit lurad i sam- band med bostadsaffär. Den enskilt vanligaste företeelsen är att man bott i andra hand utan hyresvärdens kännedom (mer än hälften av alla respondenter anger detta). Dessa företeelser är vanli- gast i och där fler än fyra av fem anger ja på någon av dessa frågor om missförhållanden. Minst vanligt är detta i (c:a en tredjedel ja-svar). Måste man ha tur? Andel ja-svar på frågan om man själv eller någon bekant har erfarenhet av någon av följande företeelser på bostadsmarknaden i 2:a el. (n)* Kvinnor har i högre grad än män erfarenhet av att man själv eller någon bekant har bott i andra hand utan hyresvärdens kännedom eller har betalat överhyra för boende i andra eller tredje hand. Däremot har män, antingen själva eller någon bekant, i något större utsträckning blivit erbjuden eller köpt lägenhetskontrakt svart, bott i tredje hand utan att kontraktsinnehavaren vetat om det eller blivit lurad i samband med bostadsaffär. Jag har bott i andra hand både svart och lagligt. Dessutom är jag fortfarande skriven hemma hos mina föräldrar. Tycker att jag haft tur med boende även om jag flyttat ganska ofta, har alltid löst sig på något sätt men oftast med hjälp av vänner och familj. (Kvinna, 29, ) Det finns även en skillnad beroende på om man är född i eller utomlands. För sverigefödda har bott i andra hand utan värdens kännedom, medan motsvarande siffra för personer med annat födelseland är . Mönstret går igen för de andra företeelserna, förutom för om man själv eller någon bekant har blivit lurad i samband med bostadsaffär där av dem Måste man ha tur? som är födda utomlands anger detta, medan av de sverigefödda har samma erfarenhet. Tabell 7.2 Rapportering av oegentligheter efter kön och födelselandsbakgrund Erfarenheter av oegentligheter* Bott i andra hand Blivit erbjuden att köpa svart Bott i 3:e hand Antal svarande (n)* *De fullständiga alternativen formulerades som följer: Bott i andra hand utan hyresvärds/fastighetsägares vetskap Betalat överhyra för boende i andra- eller tredje hand Blivit erbjuden att köpa lägenhetskontrakt svart Köpt hyreskontrakt svart Bott i 3:e hand utan kontraktsinnehavarens vetskap Blivit lurad i samband med hyra/köp av bostad