sou · GVB360d2 · 2008-01-01 00:00:00 — I kan stora delar av vallarealen ersättas med stråsädesodling, främst höstvete. Skördarna väntas öka för alla grödor och båda områdena, se tabell 4.30. De relativa ökningarna blir väsentligt högre för än för och varierar mellan grödor. Tabell 4.30 Relativa förändringar för den sammanlagda regionala skörden för sex grödor vid klimatförändringar motsvarande nuvarande skill- nader mellan regionerna Ändring i regional skörd vid en (103 ha) skörd (/år) Källa: Bilaga B 24. Avsikten med växtodlingen är att få fram en produkt med en viss kvalitet, där varje produkt definieras av flera olika kvalitetspara- metrar. Sannolikt påverkas den hygieniska kvaliteten negativt eftersom växtskadeangreppen väntas öka bl.a. till följd av ökande temperatur. Vårsådda grödor drabbas sannolikt hårdare än höst- sådda grödor och drabbas mer än norra. Den näringsmässiga kvaliteten bestäms av proteinhalten i växten och är proportionell mot kvävehalten. Vad grödan ska användas till har Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser betydelse för vilken proteinhalt som önskas. Höga temperaturer under kärnfyllnaden kan försämra inlagringen av protein och proteinsammansättningen. Dessa faktorer talar också för en ökning av höstsådda grödor. Dynamiken i grödors tillväxt och proteinupp- byggnad i ett förändrat klimat är komplex och även gödslings- regimen spelar roll. När det gäller andra kvalitetsparametrar saknas metoder att förutse effekter på kvalitet av givna förändringar i klimatet, se bilaga B 24. Ogräs och skadegörare i ett förändrat klimat Problemen med skadegörare som insekter, svampar och virus kommer att öka i ett varmare klimat. Vid en ökad temperatur med 3 mot mitten av seklet torde ett flertal blad- lusarter kunna övervintra på olika grödor och ogräs även i . Negativa effekter kan då uppstå både i form av direkta skador och indirekt genom spridning av olika virussjukdomar, t.ex. rödsot- virus, flera sjukdomar som drabbar potatis och sockerbetor. Förmodligen kommer bladlössen också att gynnas mera än vårsådda grödor eftersom lössen kommer utvecklas tidigare än nu i förhållande till grödans utveckling. Detta förhållande kan också gynna fritfluga som ger skador på stråsäd. Störst problem kan väntas i torra områden, särskilt de sydöstra delarna av . Även i norra kan problemen bli betydande bl.a. vid odling av potatisutsäde. Rostsvampar och gräsmjöldagg som drabbar stråsäd samt svampsjukdomar som drabbar oljeväxter kommer antagligen att gynnas av högre temperatur då dessa inte är så beroende av ett fuktigt klimat. Andra, mer fuktkrävande, svampsjukdomar, t.ex. bladfläcksvampar kommer antagligen att minska, åtminstone i . Bland insekter som kan komma att etablera sig i de södra delarna av landet märks koloradoskalbaggen som skadar potatis. Andra arter kan spridas norrut, t.ex. rapsjordloppan. Ogräsfloran förväntas blir mer artrik men det är inte nöd- vändigtvis enbart konkurrensstarka ogräs som ökar. En mer utdragen uppkomst av grödorna i relation till vegetationsperiodens start innebär i sig ett ökat och upprepat behov av bekämpning (mekaniskt och/eller kemiskt). Mer odling av konkurrenssvaga grödor som majs verkar i samma riktning. Det är dock osäkert hur Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser mycket behovet av ogräsbekämpning kan förändras. Om bekämp- ningsmedelsanvändningen skulle öka till dansk nivå så är det fråga om nästan en fördubbling. Kostnaden för detta skulle bli . Effekter på djurhållningen i ett förändrat klimat Ett varmare klimat med längre vegetationssäsong kommer leda till större och fler vallskördar och ökade möjligheter till bete av året. Torra perioder kan det dock i ökad utsträckning behövas stödutfodring. De ökade temperaturerna kan ställa till problem särskilt för svin och fjäderfäuppfödningen. Smågrisar har gärna , medan större grisar föredrar temperaturer på 15 . Stora fjäderfäbesättningar kräver hög ventilations- kapacitet. Ett elavbrott kan snabbt leda till hög dödlighet. Höns föredrar en temperatur . En högre frekvens av t.ex. plötslig hjärtdöd uppstår vid för hög temperatur. Översvämningar och bräddning av avloppsvatten kan leda till att djuren får i sig såväl förorenat dricksvatten som att beten för- orenas. Ökande problem med angrepp av mikroorganismer i växande gröda, men även tillväxt i skördat foder, kan bli en följd av högre temperatur och ökad relativ luftfuktighet under lagrings- säsongen . Mer mögelgifter i foder och salmonella i industriell foderproduktion är en annan konsekvens som t.ex. kan störa reproduktion och tillväxt hos grisar. En spridning norrut avseende smittöverföring har redan kon- staterats för ett flertal vektorburna infektioner (Bluetounge, West feber, Borrelios). Hur dessa första kan komma att orsaka sjukdomsutbrott och etablera sig i är osäkert, se vidare bilaga B 34. Om så sker kan nya problem uppstå för svensk djur- hållning. Nya sjukdomar som kan drabba djur är främst zoonoser som sprids av bl.a. fästingar och gnagare samt virussjukdomar. Se tabell 4.31 Erlichios som förekommer hos får, nöt och häst. Babesios är en malarialiknande, fästingöverförd sjukdom som är vanlig bland kor och får i och som kan öka i ett varmare klimat. drabbas cirka 3 000 nötkreatur drabbas . Virussjukdomar som kan komma att etableras i är t.ex. Bluetongue, som sprids av svidknott och ger allvarlig sjukdom Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser främst hos får. spreds sjukdomen till mer än 2 000 besättningar i bl.a. , och . Tabell 4.31 Sammanfattande klimatrisk konsekvensbedömning för infek- tionssjukdomar i hos djur. Riskbedömningen bygger dels på hur starkt sambandet är mellan sjukdomsriskökning och en klimatförändring i och dels på hur viktig sjukdomen är, dvs. dess konsekvens för hälsoläget i , se vidare bilaga B 34. - mat/vatten; mat/vatten; svidknott; dödlig sjd VTEC- mat/vatten/bete; mygga; febersjd, dödlig sjd, bölder mat/vatten; ger inandning/ foder; mat/vatten/kontakt FRASBRAND – bete; jord/bete; missfall, EEE/WEE/VEE*- mygga; betesmark/gödsel; dödlig kontakt smitta; dödlig FEBER*- mygga/ inandning/bete; dödlig USUTU VIRUS- mygga; inre organ förstörs, död HÄSTPEST* svidknott; Konsekvens för hälsoläget i Risk vid klimatförändring: * Stark klimatkoppling utomlands Källa: Bilaga B 34. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Växtnäringsläckage i ett förändrat klimat Flera faktorer pekar mot ökat kväveläckage från svensk jordbruks- mark. Högre temperaturer och höjda produktionsnivåer som ökar mängden skörderester ökar kvävemineraliseringen. Större neder- börd och större andel regn ger mer omfattande utlakning. I samma riktning verkar ökad sommartorka, som kan fördröja nedbrytning av färskt organiskt material . Behovet av kvävegödsling ökar under vissa tidpunkter, särskilt för vissa grödor som fodermajs, och därmed risken för kväveläckage. En förväntad minskning av vallarealen medför att en större areal bearbetas och plöjs , vilket ökar kväveutlakningen. ger en längre växtsäsong och högre tillväxt möjlighet att föra bort en större andel kväve via skörd. Likaså kan ökad areal höstsådd mark fungera som fånggrödor under milda höst/vinter perioder. Men effekterna av dessa faktorer är osäkra. Flera studier som genomförts pekar också på att kväveläckaget sannolikt kommer att öka väsentligt, se bilaga B 24. Det finns också en risk att läckaget av fosfor kan öka från jordbruksmark men här bedömer vi läget som mer osäkert. Med ökad nederbörd och ökad frekvens av intensiv nederbörd kommer risken för partikelerosion och därmed partikel- bunden förlust av fosfor från jordbruksmark att öka. Mer frekventa perioder med omväxlande frysning/tining kan öka utlakningen av fosfor från höstsådda grödor och . Högre produktionsnivåer kräver också ökad fosforgödsling, särskilt om större arealer fodermajs och mindre vall kommer odlas. En minskad areal av vall leder dock till en minskning av fosforutlakningen från fryst växtmaterial. Vid minskat snötäcke och mindre tjäle minskar ytavrinningen i samband med snösmältning, vilket i sin tur kan minska fosforförlusterna. Det är troligt att åtminstone en del av det ökade läckaget av kväve och fosfor kommer att fångas upp genom ökat upptag i vattendragen på vägen till havet, se vidare av- snitt 4.5.3. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Åtgärder för att utnyttja möjligheter och undvika risker i ett förändrat klimat samt överväganden Vi anser att mycket talar för att det svenska jordbruket kommer att gynnas genom längre vegetationssäsong, möjlighet till ökade och i vissa fall fler skördar samt nya grödor. Ett antal orosmoment finns dock och en planerad anpassning av jordbruket till nya för- hållanden kan stärka möjligheterna till en positiv utveckling. Vattentillgången i det framtida klimatet kommer att se annor- lunda ut än dagens. Mer nederbörd men mindre sommar- tid kommer att ställa nya krav avseende både dränering och bevattning. För att klara bevattningsbehoven kan nya vatten- reservoarer behöva anläggas, medan diken och täckdiken kan behöva breddas eller dimensioneras om, särskilt i . Invallningar kan också behöva förstärkas. De olika systemens status inom olika geografiska områden, behovet av åtgärder och kostnader såväl för nya bevattningssystem och reservoarer som för insatser för markavvattning behöver närmare utredas. Effekterna på miljön och på t.ex. bebyggelse och infrastruktur av olika möjliga insatser bör då också beaktas. Åtgärder för markavvattning, ändringar av invallningar eller vattenuttag fordrar ändrade tillstånd eller ibland nya vattendomar. Det kan i många fall vara en komplicerad process att ändra till- stånden och vattendomarna. I ett förändrat klimat kommer den ursprungligen avsedda funktionen som tillståndet eller vatten- domen en gång avsåg att säkerställa i många fall inte att kunna upprätthållas. Lagstiftningen inom området bör därför ses över med utgångspunkt i förväntade klimatförändringar med syftet att markavvattningsföretagen och invallningar ska kunna behålla sin funktion utan en omfattande rättslig process, se vidare avsnitt 5.4. I översynen av lagstiftningen bör vikten av hänsyn till andra sam- hällsfunktioner, biologisk mångfald och infångning av närings- ämnen beaktas eftersom det kan vara ett alternativ att på vissa lågt liggande marker anlägga våtmark. Våtmarker i jordbrukslandskapet kan tjäna flera syften. För- utom att utjämna flöden kan de också fungera som fällor för näringsämnen. Våtmarkens utformning och läge har stor betydelse för hur väl näringsämnen kan fångas in och effektiviteten kan skilja med en faktor 10 (et al, 2002). Nuvarande stödsystem för anläggning och skötsel av våtmarker på jordbruksmark bör utveck- las så att de områden och typer av våtmarker där nyttan av åtgärden Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser för infångning av näringsämnen blir störst prioriteras. Möjligheten att kombinera åtgärden med flera syften, t.ex. reservoar för bevattning och gynnande av biologisk mångfald bör också vara en utgångspunkt för prioriteringarna. För att minska utlakningen av näringsämnen i ett framtida klimat bör också utveckling av odlingssystem och växtföljder ske. Bl.a. bör större arealer besås med grödor som fångar upp närings- ämnen och vinter och höstbearbetning av jord bör minimeras. Informationsinsatser kan här bli viktiga. Vidare bör kunskapen om variationer i kväve- och fosforläckage lokalt och regionalt ökas. Betydelsen av grödoval, jordar, gödslings- och bearbetningsåtgärder för läckaget bör studeras utifrån förväntade förändringar i klimatet, inklusive klimatets variabilitet. Förutsättningarna för djurhållning förbättras allmänt med det varmare klimatet. Risken för extremt höga temperaturer kommer emellertid att öka påtagligt och djurstallar för främst gris och fjäderfä bör anpassas för större möjligheter till god ventilation. Byggnormer och rådgivning för byggnation av djurstallar bör ses över. Med ökad risk för översvämning i framför allt bör riskerna för spridning av smitta från betesmark vid vattenuttag för djur och människor kartläggas och motåtgärder planeras, t.ex. i form av restriktioner för bete nära vattendrag eller varningsfunktioner när översvämningsrisk föreligger. Risken för att nya djursjukdomar når är också påtaglig. Det finns därför ett behov av att noga följa utvecklingen och vid behov vidta åtgärder. Nya grödor, förändrade odlingsmetoder och -system, tid- punkter för sådd och skörd samt anpassade gödselgivor och bekämpningsinsatser kommer att fordras för att jordbruket ska kunna dra den fulla nyttan av de i grunden förbättrade odlings- betingelserna som ett förändrat klimat kommer att föra med sig. Flera faktorer, som blötare vintrar, torrare somrar och förändringar av skadegörarförekomst talar också för att andelen höstgrödor bör öka. Mer kunskap om samspelet kring grödors tillväxt, skade- görare, ogräs och kvalitet i ett förändrat klimat behövs dock. Fortsatt växtförädling och utveckling av grödospecifika tillväxt- modeller, där skadegörare och kvalitetsaspekter också ingår, anpassade till förändringar i klimatet är exempel på viktiga områden. Nya ekologiskt anpassade odlingsmetoder och odlings- system behöver utvecklas med hjälp av experiment och fältförsök. Insatser för ökad kunskap om tillväxtanpassad gödsling och Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser ekologiskt hållbara sätt att minimera skadegörare bör också prioriteras. Bioteknik och genteknik kan också erbjuda möjligheter att ta fram nya skräddarsydda sorter men negativ miljöpåverkan och svag kundacceptans kan utgöra hinder. Det är därför angeläget med ökade forskningsinsatser inom området jordbruk och för- ändrat klimat. Trots att förutsättningarna för jordbruk i generellt förbättras kommer sannolikt riskerna för stora skördeskador till följd av extrema väderhändelser som torka, intensiva regn och översvämning att öka. Ett antal länder har ett utbyggt statligt finansierat eller subventionerat skördeskadeskydd. Sådana nationella system medges enligt under vissa förutsättningar. Däremot finns, såvitt vi kan bedöma, inte i något europeiskt land heltäckande försäkringssystem utan statlig subventionering. Gårdsstödet under EG:s gemensamma jordbruks- politik ger i de flesta fall en grundinkomst oavsett skördeutfall. Vi bedömer att det inte är aktuellt att införa något särskilt system baserat på statlig subventionering för skördeskador. Situationen kan emellertid ändras om det skulle visa sig att skördeskadorna blir mer omfattande än vi nu kan förutse och om det grundstöd som gårdsstödet innebär minskas eller fasas ut. För att skapa en grund för framtida beslut bör en noggrannare uppföljning av skördeskador som är kopplad till meteorologiska och klimatologiska data komma till stånd. Härvid bör även skador- nas ekonomiska betydelse för enskilda jordbrukare dokumenteras. Många jordbruksföretag är småföretag eller enmansföretag ofta med begränsade möjligheter och resurser att inhämta information. Klimatförändringarna kommer att få betydande effekter på svenskt jordbruk. Det finns därför ett stort behov av att utveckla effektiva metoder för att förmedla information om klimatförändringar och effekter av ett förändrat klimat i jordbruket. Frågor som bör tas upp innefattar grödoval, fördelning höst/vårsådd, dränerings- system, bevattning, skadegörare, gödsling/näringsämnesläckage inklusive effektiva fånggrödor, utvecklade odlingssystem och bekämpningsmedelsanvändning samt åtgärders påverkan på miljö och biologisk mångfald. Av särskild vikt är rådgivning om lång- siktiga investeringar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Ett omfattande forskningsbehov finns för att en effektiv anpass- ning av jordbruket ska komma till stånd. Ökad samordning av forskningen inom området är också önskvärd. Vi ser främst behov av: dynamiken kring klimatförändringar och grödors tillväxt, påverkan på populationer av skadegörare, ogräs och kvalitet. utvecklade regionaliserade klimatscenarier, modellering på lokal/gårdsnivå. klimatets inverkan på tillväxt, kvalitet, skadegörare och ogräs samt hur utvecklade odlingssystem, växtförädling och bio- logiska bekämpningsmedel kan minska skadegörarproblem och bekämpningsmedelsbehov. Såväl modellering som fältförsök bör ingå. forskning kring näringsämnesläckage i ett förändrat klimat beroende på jordart, gröda, gödslingsregim, bearbetnings- åtgärder, förändrad tillväxt och kring påverkan på näringsämnes- omsättningens påverkan på andra miljömål, t.ex. biologisk mångfald samt metoder att minimera negativ påverkan. Forskning kring djurhälsa, foderproduktion och metoder för styrning av djurhållning för största miljönytta. Konsekvenser för miljö och biologisk mångfald av olika anpass- ningsåtgärder inom jordbruket. Instruktionerna för och Statens vete- rinärmedicinska anstalt ändras så att ansvaret för anpassning till ett förändrat klimat tydliggörs, se avsnitt 5.10.2. bör få i uppdrag att: i samråd med berörda myndigheter och organisationer göra en kartläggning av behoven av framtida bevattning och markavvattning samt befintliga dräneringssystems och invall- ningars status och behov av åtgärder. Kartläggningen bör åtföljas av förslag till åtgärder inklusive bedömning av kost- nader och behov av eventuella stödsystem. i samråd med föreslå ett utvecklat stöd- system till våtmarker där deras effektivitet för näringsämnes- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser infångning och funktion för kombinerade ändamål som biologisk mångfald och skapande av bevattningsreservoarer premieras. se över djurskyddsregler inklusive byggnormer och rekom- mendationer kring stallar för främst gris och fjäderfä med hänsyn till risk för ökad värmestress och lösdrift utomhus. i samråd med och och berörda organisationer utveckla ett system för skördeskadeuppföljning där väder- situationen vid skadans uppkomst och den ekonomiska skadan dokumenteras. i samarbete med Jordbrukets organisationer genomföra utökade informationsinsatser till jordbrukare kring klimat- förändringen och dess effekter på jordbruket och miljön. bör få i uppdrag att i sam- verkan med : följa utvecklingen av epidemilogin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till åtgärder för att upprätthålla ett gott smittskydd. ta initiativ till forskning och utarbeta kunskapsunderlag för fortbildning om infektionssjukdomar för veterinärmedicinsk personal. Stora förändringar av ekosystemen och fisket väntar i ett varmare klimat. Torsken kan komma att slås ut helt i och istället ersättas av sötvattenarter. Varmvattenarter kommer att ersätta kall- vattenarter i insjöar. Fisket i och i vissa insjöar kan komma att gynnas. Fiskerinäringen en trängd näring Svenskt fiske, vattenbruk och beredningsindustri sysselsätter totalt cirka 5 000 personer och omsätter . Fisket är helt beroende av de biologiska resurser som hav och vattendrag producerar. Yrkesmässigt fiske sker, förutom i inklusive och , även i de samt i ett antal mindre, fiskrika, sjöar. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Fiskekvoter, som fastställs inom EU, begränsar fisket efter många arter. Bland de nio viktigaste arterna är det bara ål och rödtunga som inte är kvoterade. Trots begränsningar har många fiskbestånd minskat . Det svenska saltvattensfisket har upplevt en kraftig nedgång i intäkter och lönsamhet. har landningsvärdet minskat , eller med . Fördelningen på olika artgrupper och fiskeområden framgår av figur 4.42. Insjöfisket omsätter totalt . Figur 4.42 Geografisk fördelning av totala fångstvärdet i svenskt marint yrkesfiske (genomsnittliga landningspriser ) Värde (milj kr) Källa: Bilaga B 26. Totala antalet licensierade fiskare minskade från 2 900 till 1 900. minskade antalet fartyg i havsfiskeflottan totalt från 2 540 till 1 597 fartyg, främst på grund av en nedgång i kustfisket. Bland stora fartyg inriktade på pelagiska arter ökade ändå totala bruttotonnaget . Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Fiskets inriktning i olika områden Fiske med passiva redskap (nät, ryssjor, burar och långrev) bedrivs i huvudsak nära hemmahamnen. Detta gäller även de syd- och ostkustbaserade fartyg som fiskar med aktiva redskap (trål, not). Större västkustfartyg, som fiskar efter pelagiska arter som sill/strömming och makrill samt torsk, bedriver sitt fiske i alla för svenskt fiske tillgängliga vatten (, , , och ). Den största kvantiteten fångad fisk, , utgörs av foderfisk. Det kustnära fisket i bedrivs huvudsakligen med mindre skepp och båtar. De viktigaste arterna är siklöja, lax, sik och strömming. Fritidsfisket är betydande och inriktas främst på abborre, gädda, lake och öring. Kustfisket i egentliga domineras av fiske med garn efter torsk och ål, ofta kombinerat med fiske efter skrubbskädda, piggvar, sill/strömming, gädda, sik och gös. Det kustnära fritids- fisket i är ungefär lika stort som yrkesfisket om man bortser från ålfisket. I de saltare vattnen i Skagerrack och finns betydligt fler kommersiella fiskarter och det finns en rik förekomst av skaldjur. Ål, havskräfta, krabba, hummer och musslor är viktiga arter. Yrkesfisket efter makrill är av liten omfattning, men för fritidsfisket är makrillen en av de viktigaste arterna. I utgör gös och siklöja de ekonomiskt viktigaste arterna. I är kräftfisket av störst betydelse. I och är fisket av gös viktigast, men även kräftfiske har betydelse i . I de norrländska sjöarna domineras avkast- ningen av sik och . I de näringsrika sydliga mindre sjöarna dominerar fiske av ål och gös. Torsk, tillsammans med de pelagiska arterna, står för cirka ¾ av svenskt fiskes totala fångstvärde. Figur 4.43 visar proportionerna artvis för de nio värdemässigt dominerande arterna, vilka svarade för av fångstvärdet. Resterande är fördelade på 56 olika arter. Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser Figur 4.43 Fördelning av fångstvärdet för de nio viktigaste arterna i havs- och kustfiske 2004. Källa: Bilaga B 26. Den svenska beredningsindustrin har ett stort produktutbud, alltifrån filéad sill och strömming och torsk till färdigrätter och rökta produkter. Huvuddelen av värdet kommer från olika former av sillprodukter. Beredningsindustrin och den specialiserade handeln omsätter cirka 4 miljarder/år och sysselsätter cirka 1 700 personer. Vattenbruk inklusive fiskodling har relativt liten betydelse i och odlingen av matfisk har minskat de senaste decen- nierna. Totalt finns cirka 200 odlingar med i huvudsak produktion av laxfisk, ett hundratal kräftodlingar och cirka 20 ostron- och blåmusselodlingar, bilaga B 34. Många företag har gått över till att i princip bara odla för utsättning i naturvatten. Vattenbruk omsätter och sysselsätter cirka 200 per- soner. Temperaturhöjning, salthaltsminskning och andra klimatfaktorer ändrar förutsättningarna för fiskbestånden Temperaturen utgör en av de mest grundläggande faktorerna för fiskars överlevnad och tillväxt. Med ökad temperatur ökar ämnes- omsättningen upp till en för varje fiskart optimal temperatur och avtar sedan vid högre temperaturer. För kallvattenarter, t.ex. sik, sill/strömming, simpor och torsk, ligger den optimala tempe- Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser raturen ofta och för varmvattenarter (t.ex. abborre, gädda, karpfiskar, ål och strandkrabba) . Plattfiskarna skrubbskädda och piggvar är exempel på arter som intar en mellanställning. En temperaturhöjning med 2,5 , vilket förutses i scenarierna , kommer att få olika effekt på fisksamhällen beroende på djupförhållandena i den aktuella miljön. Temperatursprångskiktet, den s.k. termoklinen, kommer att för- skjutas utåt från kustlinjen och ligga djupare. Detta innebär att varmvattenarternas levnadsutrymme kommer att öka på bekostnad av kallvattenarternas. Förändringens omfattning kommer att bero av den aktuella miljöns djupförhållanden.