sou · GVB391 · 2008-01-01 00:00:00 — träna den multiprofessionella kompetensen det allsidiga expertstödet, öva på det multiprofessionella arbetet, utveckla teamarbetet, 19 Social- och hälsovårdsministeriet, handböcker 2004:11, Behörighet för yrkesutbildade personer och sakkunniga inom företagshälsovården och Social- och hälsovårdsministeriets anvisningar om kompletterande utbildning. Företagshälsovård - ett kunskapsområde fördjupad förståelse av företagshälsovården som individens ko- ordinator gentemot sjukvård, och arbets- platsen, hur det förebyggande arbetsmiljöarbetet kan förstärkas med till- gång till en bättre helhetsbild av arbetsplatsen, fördjupning i de försäkringsmedicinska riktlinjerna, fördjupning i kvalificerade arbetsförmågebedömningar. Tidpunkt för skifte av utbildningssystem Övergången mellan utbildningssystemen behöver . Ungefär 2013 förväntas den nya specialistutbildningen av läkarna att börja generera de första specialisterna inom arbets- och miljömedicin. Huvudmannen bör följa utvecklingen för att kunna bedöma kvar- varande utbildningsbehov av den nuvarande företagsläkarkursen och handledarutbildningen. Systemskiftet för specialistläkarna har emellertid redan skett 2006. För de övriga långa FHV-utbild- ningarna är ett tänkbart mål att växlingen har skett senast för att då ingå som ett naturligt utbud från högskolan. Statens respektive branschens ansvar för kompetensförsörjning Parallellt med de långa utbildningarna kommer det ständigt att be- hövas fort- och vidareutbildning i form av kortare kurser och lik- nande. Kompetensutvecklingsbehov för en anställd är framför allt ett arbetsgivaransvar, dvs. för ett enskilt FHV-företag. Det finns en stor marknad för kurser och utbildningar av allehanda slag och olika typer av utförare. Staten bör inte agera på en konkurrens- utsatt marknad, speciellt inte för en särskild bransch. Staten bör däremot ta ett visst ansvar för att understödja utvecklingen av före- tagshälsovården, vilket bör ses mot bakgrund av regeringens ställ- ningstagande i budgetpropositionen . Kommittén har för det ändamålet föreslagit regeringen en extra utbildningssatsning med början (se ovan). Staten bör ansvara för de långa FHV-utbildningarna inom ramen för det ordinarie högskolesystemet. För företagsläkarna gäller en annan utbildningsväg från genom den nya specialiseringstjänstgöringen inom arbets- och miljömedicin. Även här bedöms övergången behöva ske successivt. Företagshälsovård - ett kunskapsområde kan viss uppdragsutbildning vara nödvändig för att övergångsvis klara kompetensförsörjningen. Sammanfattningsvis bör en ny huvudman administrera det nu- varande systemet och få en främjandeuppgift för skiftet av utbild- ningssystem samt i uppdrag att samordna den treåriga utbild- ningssatsningen. Vår bedömning är att en ny huvudman kan ta över ansvaret för FHV-utbildningarna tidigast . Medelsnivån för de traditionella FHV-utbildningarna m.m. bör ligga kvar på under den närmaste tre- . Härutöver bör avsättas med början för den treåriga utbildningssatsningen. Kommittén har i skrivelsen hemställt till regeringen om bemyndigande att få be- sluta om FHV-utbildningar m.m. som även omfattar för att inte tappa tempo i kompetensförsörjningen. 3.2Forskning och utveckling för företagshälsovård När tidigare huvudman, , bedrev de långa FHV- utbildningarna fanns en koppling till arbetslivsforskningen som också bedrevs under samma tak. Denna utredning svarar nu till- fälligt för utbildningarna men utförandet ligger på universitet och högskolor. Härigenom återskapas ett litet men viktigt samband mellan utbildning och forskning. Vår utgångspunkt är att de långa FHV-utbildningarna mår bra av att tillhöra den akademiska miljön och finnas nära forskningen. Högskolans kontakter med kursdel- tagarna ger i sin tur erfarenheter som kan vara av värde för det vetenskapliga arbetet. Här menar vi dock att det behövs en kraft- samling för att lyfta och främja företagshälsovården till att bli ett attraktivt område som gör att forskarna vill ägna sig åt det i större utsträckning än vad som sker. Arbetslivsforskning är ett samlande begrepp för vetenskaplig forskning och utvecklingsarbete (FoU) som är tekniskt, human- och samhällsvetenskapligt baserat och syftar till att dels studera och analysera arbetsmiljö och arbetsvillkor i företag, myndigheter och andra organisationer, dels medverka till att skapa såväl mera hälso- samma och attraktiva arbetsplatser som framgångsrika och effek- tiva företag och organisationer. Arbetsmarknadsforskning, forsk- ning om jämställdhet samt om integration och mångfald införlivas Företagshälsovård - ett kunskapsområde också i begreppet. Arbetslivsforskningen omfattar allt från lång- siktig, grundläggande forskning till utvecklingsarbete. I sin klassiska kärna behandlar den arbetsplatsens miljö (hälsa och säker- het) men också i vissa fall teknik (verktyg, maskiner, produktions- system) och organisatorisk utveckling. Verksamheten utförs främst inom universitet och högskolor samt landsting (yrkesmedicinska kliniker eller motsvarande). var en av de större aktörerna fram till dess nedläggning . Forskningen finansi- eras med statliga medel från forskningsråd som FAS och , universitet och högskolor, Svenska m.fl., fonder och stiftelser som samt för- säkringsbolag som Försäkring (ägs av arbetsmarknadens par- ter).20 Företagshälsovård är en mångfacetterad verksamhet och som kunskapsområde otydligt. Trots en relativt omfattande arbetslivs- forskning i har företagshälsovården aldrig varit riktigt för- sörjd med kvalificerad kunskapsproduktion utifrån sitt perspektiv. Detta är en svaghet som också gjort företagshälsovården till öppet mål för kritik. företagshälsovårdsutredning (SOU 2004:113) pekade på att den bristande forskningen kan vara ett re- sultat av att vare sig forskningsmedel eller intresserade forskare har funnits att tillgå. Statskontoret framhöll i sin genomgång av om- rådet behovet att stimulera utvecklingen av nya och väl fungerande metoder exempelvis för prevention och rehabilitering. Även forsk- ning som tar fasta på implementering och utvärdering av olika arbetsmetoder och kvalitetssystem borde enligt denna översyn ut- vecklas genom samverkan mellan forskningsinstitutioner och före- tagshälsovårdscentraler. påbörjade en planering för forskning om och i företagshälsovård. I antologin sjukfrånvaron – sanning och konsekvens ges ett antal förklaringar till varför kun- skapen är så dålig. Bland annat framhålls att företagshälsovården inte har någon sammanhållen struktur för FoU som är knuten till universitet eller organisation av högskolekaraktär.22 Socialför- säkringsutredningen (SOU 2006:86) diskuterade i sin skrift Före- tagshälsovård på tre ben problematiken med dagens uppdrag och den kritik företagshälsovården får för att man inte förmår leva upp 20Arbetslivsforskningen i , Uppdrag för FAS och utfört av , . 21Statskontoret 2001:29 Utnyttja företagshälsovården bättre. 22Statens , R 2004:15; (red); Kan företagshälsovården lösa sjuk- skrivningskrisen? P och G Bostedt. Företagshälsovård - ett kunskapsområde till arbetsmiljölagens definition: Men vem kan det? Säg det veten- skapliga utredningsinstitut som förmått att ens elementärt beskriva sambanden i den fyrklöver av frågekomplex som marknadsbaserade företag här förutsätts kunna hantera.23 LO och har också uppmärksammat behovet och föreslagit att statens stöd till företagshälsovården bland annat bör inriktas mot åtgärder som leder till ökad forskning och utveckling inom företagshälsovården. (eller annat organ med liknande inriktning) ges an- slag om för forskning och utveckling inom företagshälsovården med särskild inriktning mot bransch- specifik företagshälsovård.24 Försörjningen av kunskap om och för företagshälsovården är starkt eftersatt. Begreppet företagshälsovård behöver formeras och formu- leras som ett kunskapsområde. Området rymmer olika discipliner, teorier och erfarenheter som ska mötas i en praktik under specifika arbetsformer såsom multidisciplinära team. Dessutom skiljer sig verksamhetsformerna åt (privat, offentligt, inbyggda hälsor etc.) En företagshälsovård på tre ben innebär en utvidgning utöver det etablerade arbetsmiljöuppdraget som redan i sig är nog så komplext med bland annat förebyggande av ohälsa och olycksfall på arbets- platsen, kartläggning av risker, riskbedömningar och förslag till förebyggande åtgärder (t.ex. tekniska, ergonomiska, utbildnings- och informationsinsatser). För arbetsmiljöarbetet finns tradi- tionellt sett kompetenser som arbetsmiljöingenjörer, beteende- vetare, ergonomer/sjukgymnaster/arbetsterapeuter, företagssköter- skor, företagsläkare men även andra yrkeskategorier. I förvänt- ningarna på företagshälsovården ligger både vidareutveckling av det man redan gör men också nya uppdrag. Företagshälsovården ska kunna tillämpa och bidra till utvecklingen av de försäkringsmedi- cinska riktlinjerna och göra kvalificerade arbetsförmågebedöm- ningar. För individen ska företagshälsovården fungera som ko- ordinator för insatser från sjukvården, arbetsplatsen och Försäk- ringskassan. Detta kan innebära behov av ytterligare kompetenser. 23FHV avser en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Vidare ska FHV särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbets- platser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. (AML, 3 kap 2b §). 24Gemensamt brev till . Företagshälsovård - ett kunskapsområde Företagshälsovården förväntas arbeta utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Om akademin m.fl. inte ser företags- hälsovården som ett spännande kunskapsområde riskerar kun- skapsbildningen ske mer ur ett monodisciplinärt perspektiv, då kanske med medicinsk slagsida. Att inrätta en professur för före- tagshälsovården skulle vara ett strategiskt steg liksom att utarbeta ett forskningsprogram för kunskapsområdet för att komma till rätta med bristerna. Regeringen behöver avsätta medel för dessa ändamål. Betydelsen av att komma igång med kvalificerad kun- skapsproduktion på området gör att frågan bör tas med i den kommande forskningspolitiska propositionen. Vi har till regeringen lyft fram behovet av medel för att utarbeta forskningsprogram, initiera forskning och genomföra utvärdering av FHV-utvecklingen. FoU i sig bör åvila den sedvanliga organisationen för finansiering och ut- förare. Den nya huvudmannen bör dock ha en roll i att initiera in- satser som främjar kunskapen i och om företagshälsovården på andra sätt såsom seminarier och konferenser och allmänt forsk- ningsfrämjande arbete. Ett angeläget område för huvudmannen är att verka för ett kvalitetsarbete till stöd och vägledning för god praxis grundad på evidens att bland annat nyttjas för utbildningar. Ett samarbete bör kunna utvecklas gentemot forskningsråd som FAS och för ett forskningsprogram för sektorn. 4 Ett nav för kunskapsutveckling Vi föreslår att en självständig nämndmyndighet för kunskapsom- rådet företagshälsovård inrättas tidigast vid Försäk- ringskassan som värdmyndighet. Nämndens uppgifter föreslås vara att 1.av universitet och högskolor upphandla utbildningar motsvar- ande högskolans avancerade nivå (de långa FHV-utbildning- arna) för företagshälsovårdens personal 2.verka för att dessa långa utbildningar ingår i högskolornas regul- jära utbud till 3.bilda en plattform för att följa, värdera och påverka utvecklingen på utbildningsområdet 4.samordna en extra utbildningssatsning med start till stöd för utvecklingen av företagshälsovården 5.organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och FHV-branschen i syfte att utveckla en kvalitetsdiskussion som blir vägledande för kunskapsområdet företagshälsovård (god praxis grundad på evi- dens) 6.verka för ökad forskning om och för företagshälsovården 7.i övrigt följa utvecklingen inom kunskapsområdet företags- Vi föreslår att regeringen utser tio ledamöter till nämnden varav en som ordförande. Ledamot utses efter förslag från arbetsmarkna- dens parter, , och Socialstyrel- sen. Föreningen Svensk Företagshälsovård, FSF, föreslås bli adjun- gerad. Nämnden kan avvecklas när uppgifterna är genomförda. Till nämnden knyts ett mindre kansli. Av en årlig totalkostnad på 34 miljoner för verksamhetens bedrivande beräknas nämndens för- valtningskostnader uppgå till ca . Vi föreslår att myndigheten benämns före- tagshälsovård. En nämnd för kunskapsutveckling Regeringen framhåller i direktiven (dir. 2007:19) att det finns skäl som talar för att funktionen att samordna, utveckla och upphandla företagshälsovårdsutbildning bör skiljas från utförandet av utbild- ningen. Det finns flera utbildningsorganisationer, t.ex. universitet och högskolor, som har kapacitet att utföra utbildningen. Frågan om vem som skall svara för att utveckla, upphandla och samordna utbild- ningen behöver dock analyseras djupare. I detta kapitel redogör vi för uppdraget, förhistorien och överväganden om huvudmanna- skapet. Mot bakgrund av regeringens ställningstagande om utvidgat uppdrag till företagshälsovården ställs också utbildnings- verksamheten inför nya frågeställningar. Behovet av en samlad kun- skapsförsörjning för området företagshälsovård blir än starkare. Inte bara åtgärder för kvalificerad vidareutbildning för personal inom branschen behövs utan även forskning, utveckling och utvär- dering. I detta kapitel redogör vi för hur vi ser på ansvars- fördelningen för en lämplig kunskapsproduktion och identifierar vad som bör utgöra ett statligt åtagande i en sådan process. Detta bildar grunden för våra överväganden om den organisatoriska lösningen av huvudmannafrågan. har utgjort en i raden av ansvariga myndigheter för FHV-utbildningarna. Om man går tillbaka till 1950-talet svarade dåvarande för utbildningarna.1 Med de organisatoriska förändringar som därefter följde flyttades utbildningsansvaret vidare: Arbetarskyddsstyrelsen 1972, och . Planering, utveckling och genomförande av utbildning för företagshälso- vårdens personal skedde främst i regi men även genom samarbete med högskolor. Utredningen S 2007:01 har utbildningsansvaret till dess en ny huvud- man kan ta över. För den fortsatta analysen noteras att det är staten som har ansvaret för den verksamhet som bedrivs på högskole- området.2 1C , U Kindenberg: Företagshälsovårdens vägval. SALTSA-sammanfattar, 2004. 2I är staten ansvarig för den verksamhet som bedrivs på högskoleområdet. Det är riksdag och regering som bestämmer vilka regler som ska gälla och hur resurserna ska för- delas. En nämnd för kunskapsutveckling 4.2Ett statligt åtagande för FHV-utbildningar Staten har ansvarat för de långa FHV-utbildningarna. I kapitel tre föreslår vi att dessa utbildningar inordnas i det ordinarie högskolesystemet och att de inte bedrivs som regelbunden upp- dragsutbildning. Växlingen av utbildningssystem för FHV-utbild- ningarna innebär ett fortsatt statligt ansvar men på annat sätt. För att lotsa över till det reguljära systemet för högskoleutbildning samt för att understödja utvecklingen av företagshälsovården finns specifika uppgifter som bör hanteras samlat och lämpligen av en särskild huvudman (se även 3.1.3). Under en övergångstid är det angeläget att nära och samlat följa utvecklingen på utbildnings- området och utbyta erfarenheter mellan beställare och utförare. Detta är inte minst angeläget inför, vid och efter att de långa utbildningarna går över till högskolorna. Genom att bilda en platt- form för diskussionen om behov, relevans och kvalitet kan en allt- för spretig utveckling undvikas. Istället kan en grund bildas för att utveckla en god praxis baserad på evidens till nytta för samtliga berörda. Huvudmannens uppgifter bör därför vara: 1.Att upphandla vissa långa FHV-utbildningar av högskolorna (s.k. uppdragsutbildning) . 2.Att verka för att högskolor tar sig an utbildningarna för de olika personalkategorierna inom företagshälsovården, genomföra kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan berörda högskolor samt i övrigt följa utvecklingen inom området. 3.Att bilda, framför allt för utbildningsområdet, en plattform för parterna, berörda myndigheter och branschen så att ut- vecklingen kan följas, värderas och påverkas. Uppdraget gäller även för andra insatser som kan öka kunskapsproduktionen. Genom dokumentation och erfarenhetsutbyte mellan olika aktörer och intressenter kan en kvalitetsdiskussion utvecklas som blir vägledande för kunskapsområdet (god praxis baserad på evidens). 4.Att samordna en extra utbildningssatsning till stöd för utvecklingen av företagshälsovården i samarbete med andra berörda myndigheter och organisationer. Uppgifterna är begränsade ; punkt 1-3 till , punkt 4 är ett treårigt arbete med start . Huvudmannen bör inrättas , tidigast En nämnd för kunskapsutveckling Framgångsfaktorn i arbetet kan uttryckas som så att huvud- mannen avvecklas när uppgifterna är genomförda. 4.3Myndighetsformen för statlig verksamhet har godtagit tre principer vid val av verksamhetsform för statlig verksamhet: Myndighetsformen bör väljas för statlig verksamhet, oavsett om verksamheten genomförs av myndigheten själv eller på entre- prenad. Konkurrensutsatt verksamhet bör, om inte särskilda skäl talar för det, inte bedrivas i myndighetsform och i normalfallet inte av staten. Bolag under myndigheternas förvaltning bör inte före- komma. Statlig verksamhet bör inte bedrivas i stiftelseform. (Enligt Kapitalförsörjningsförordningen får myndigheter inte delta i bildandet av bolag, stiftelse eller liknande. Myndighetsformen är den relevanta modellen att utgå ifrån för den nya statliga huvudmannen. Två frågor inställer sig: Är uppdraget och uppgifterna om FHV-utbildningarna tillräckligt tunga för att motivera en egen myndighet? Kan inte uppgifterna hellre eller lika väl läggas på en befintlig myndighet t.ex. , För- säkringskassan eller ? Uppdraget som huvudman för FHV-utbildningarna kan inte betraktas vara av sådan omfattning att det motiverar en egen myndighet med allt vad som krävs för att leva upp till förvaltningskraven, särskilt som vi bedömer att upp- gifterna är begränsade . Det är heller inte lämpligt att integrera uppgifterna i en större myndighet mot bakgrund av att verksam- hetsområdet företagshälsovård ytterst ägs av parterna. Ägarnas in- flytande bör säkras vilket försvåras om kunskaps- och utbildnings- frågorna blir en liten udda verksamhet i en stor myndighet. Vi har heller inte funnit någon nu befintlig myndighet som naturligen svarar mot det breda fält som företagshälsovården kommer att om- fatta. De centrala myndigheter som här har nämnts står för ett FHV-ben vardera. En rimlig och kostnadseffektiv lösning är att en huvudman organiseras inom ramen för en (stor) myndighet 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst, bet. 1997/87:KU 31 Statlig förvaltningspolitik. En nämnd för kunskapsutveckling (värdmyndighet). Det minimerar administrationskostnader och sårbarhet som annars små myndigheter tenderar att ha.4 träder en ny förordning, myndighetsförordningen (2007:515) i kraft, och ersätter verks- förordningen (1995:1322). Enligt den nya förordningens 2 § leds en myndighet av 1.en myndighetschef (enrådighetsmyndighet) 2.en styrelse (styrelsemyndighet), eller 3.en nämnd (nämndmyndighet). Med stöd av den regleringen organiseras huvudmannen lämpligen som en nämnd och åvilar en värdmyndighet - en organisations- lösning som inte är helt ovanlig.5 En nämnd för kunskapsområdet företagshälsovård Bedömningen är att de långa FHV-utbildningarna kvalitativt mår bäst av att höra till universitet och högskolor samt bedrivas som reguljär högskoleutbildning. Det innebär i sin tur en successiv minskning av ett centralt utbildningsuppdrag med att samordna, planera och upphandla dessa utbildningar i särskild ordning. En utvecklad företagshälsovård med ett utvidgat uppdrag kan sam- tidigt förväntas bli mer intressant som en angelägen och intressant profession vilket bidrar till ökat söktryck till FHV-utbildningarna. Om FHV-enheterna lyckas väl i att nå avtal med landsting och bli godkända av , kommer behovet av kvalificerad personal att öka. Ju fler av de långa FHV-utbildningarna som tas över i det reguljära systemet desto mer resurser kan frigöras för kompetensutveckling för företagshälsovården, dvs. man kan få mer utbildning för pengarna. Utredningen har i skrivelsen till regeringen föreslagit en särskild utbildningssatsning, vilket lämpligen överlåts till den nya nämnden. Förslaget tas också upp i avsnitt 3.1.3. 4Statskontoret 2004:9, Myndigheternas ledning och organisation – Kartläggning och analys av Myndighetssverige; ESV 2004:1, Förenkling av ekonomiadministrationen för små myndigheter. En nämnd för kunskapsutveckling För att åstadkomma utbildning och kompetenshöjande åtgärder fordras resurser för nämnden. Utöver kärnan i FHV-utbild- ningarna, som förblir knutet till förhållandet arbete – människa, behövs utbildning och vidareutbildning om första linjens sjukvård, försäkringsmedicinska riktlinjer, kvalificerade arbetsförmågebe- dömningar, koordinatorroll för individen gentemot sjukvården, försäkringen och arbetsplatsen samt till det förebyggande arbets- miljö- och hälsoarbete som kan förstärkas av de nya uppgifterna etc. Detta presenteras tillsammans med den extra utbildnings- satsningen i kapitel tre. Att följa företagshälsovårdens utveckling samt att initiera insatser för FoU har också pekats ut som uppgifter för nämnden. De verktyg som huvudmannen främst har till sitt för- fogande för att främja och initiera ny kunskapsproduktion är seminarier och liknande. Arbetsmiljöfrågorna och det förebyggande arbetet utgör den grundläggande verksamheten för företagshälsovården och den delen ska inte reduceras till följd av de nya möjligheterna. Tvärtom utgör de tre benen ett mer fullständigt uppdrag . Er- farenheter från den finska företagshälsovården talar också för att preventionen utövas bättre om man även får utöva sjukvård.6 Det finns emellertid en risk att strålkastarljuset övergångsvis hamnar på de nya uppgifterna varför nämnden och andra gång efter annan måste upplysa om hur de tre verksamheterna hänger samman. Myndighetens namn bör vara företagshälsovård för att markera betydelsen av kunskapsför- sörjning ur ett vidare perspektiv och att det inte bara handlar om att samordna utbildningar. Vikten av att bland annat få igång ett arbete om god praxis baserad på evidens för området måste hållas fram. 6 Studiebesök 1-2 oktober 2007 vid Social- och hälsovårdsministeriet m.fl. i . En nämnd för kunskapsutveckling Sammanfattningsvis ska nämnden arbeta med att upphandla de långa FHV-utbildningarna av högskolor och universitet (s.k. uppdragsutbildning) främja en övergång av dessa utbildningar till högskolan till samordna en extra utbildningssatsning med start till stöd för utvecklingen av företagshälsovården bilda en plattform för att följa, värdera och påverka utvecklingen på utbildningsområdet organisera kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan högskolor, arbetsmarknadens parter, myndigheter och branschen i syfte att utveckla en kvalitetsdiskussion som blir vägledande för kun- skapsområdet (god praxis baserad på evidens) i övrigt följa utvecklingen inom kunskapsområdet före- tagshälsovård. Nämnden blir den gemensamma plattformen för många av före- tagshälsovårdens intressenter och kan bli ett mycket viktigt nav och motor för de insatser som behöver initieras och följas upp. Detta kan också hjälpa till att öka förståelsen för före- tagshälsovårdens samlade uppdrag. Arbetsmiljöfrågorna bör ha en tydlig plats genom representation dels av parterna och dels av till- synsmyndigheten på området, . Verket har viktiga kunskaper och erfarenheter av företagshälsovården att till- föra inte minst genom sin lokala arbetsmiljöorganisation. En av de nya uppgifterna är att företagshälsovården föreslås bistå Försäk- ringskassan i sjukskrivningsprocessen, varför bör finnas med i nämnden.