sou · GVB3105 · 2008-01-01 00:00:00 — Det torde i regel röra sig om civilrättsliga anspråk t.ex. skadestånd. Som redovisats tidigare är en gruppering en juridisk person och i de fall grupp- eringen har sitt registrerade säte i gäller, om inte annat sägs i EG-förordningen, svenska regler. Enligt svensk rätt har också 64TP PT Artikel 15 i förordning nr 1082/2006. Behovet av kompletterande nationella regler tredje man som anser sig kränkt av en svensk juridisk persons handling eller underlåtenhet rätt att framställa sina krav genom ett rättsligt förfarande. Det sagda innebär alltså att svenska civil- rättsliga regler och svensk processrätt ska tillämpas på tvister mellan tredje man och en gruppering med registrerat säte i . Med beaktande av det anförda anser utredningen att det inte behövs några särskilda regler som möjliggör för tredje man, som anser sig kränkt av en grupperings handling eller underlåtenhet, att framställa sina krav genom ett rättsligt förfarande. När det gäller offentlighetsprincipen, dvs. rätten för allmän- heten att ta del av allmänna handlingar, så finns det särskilda regler om detta i sekretesslagen. Av 1 kap. 9 § första stycket sekretess- lagen följer att vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet ska i tillämpliga delar också gälla handlingar hos aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där primärkommuner eller landstingskom- muner utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Sådana bolag, föreningar och stiftelser ska vid tillämpningen av denna lag jäm- ställas med myndighet. Innebörden av bestämmelsen är alltså att offentlighetsprincipen gäller också för juridiska personer där kommuner har ett bestäm- mande inflytande. Vissa aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska för- eningar och stiftelser ska således vid tillämpningen av sekretess- lagen jämställas med myndighet.TPF65FPT Som skäl för bestämmelsen har anförts att intresset av insyn i verksamhet är lika stort oavsett om verksamheten bedrivs av kommunen eller av privaträtts- liga organ.TPF66FPT I denna del ska också nämnas att Offentlighets- och sekretesskommittén (OSEK) i sitt slutbetänkande bl.a. föreslår att rätten att ta del av allmänna handlingar ska gälla även i statliga företag.TPF67FPT Betänkandet bereds inom . Som redovisats tidigare kommer framför allt primärkommuner och landstingskommuner att vara medlemmar i en gruppering. Samma skäl som anförts ovan för att utvidga offentlighetsprincipen i vissa fall till privaträttsliga organ kan anföras när det gäller en gruppering med registrerat säte i . Med beaktande därav och 65TP PT Karnov, band 1, s. 195. Det har ansetts tillräckligt att införa bestämmelsen i sekretesslagen. Någon ändring av tryckfrihetsförordningen har således inte ansetts påkallad. 1993/94:48, s. 16 ff, 45 f och 48) 66TP PT Se bl.a. , och , Sekretesslagen En kom- mentar, s. 1:30. 67TP PT SOU 2004:75. Behovet av kompletterande nationella regler EG-förordningen bör bestämmelsen i sekretesslagen utvidgas till att även omfatta grupperingar med registrerat säte i . Vid tillämpningen av sekretesslagen torde alltså en gruppering jämställas med en svensk myndighet. Utvidgningen av offentlig- hetsprincipen till en gruppering med registrerat säte i kan medföra konsekvenser även vid tillämpningen av viss annan lag- stiftning.TPF68FPT Prövningen av frågan om utlämnande av allmänna hand- lingar innefattar myndighetsutövning. Det innebär att reglerna om tjänstefel i och om skadestånd i skadeståndslagen (1972:207) blir tillämpliga.TPF69FPT Vidare torde den myndighetsutövande verksamheten bli underkastad och JK:s tillsyn. I regel torde den verksamhet som bedrivs av en gruppering med registrerat säte i vara undantagen från skatteplikt. Det kan emellertid vara så att en gruppering exempelvis förvärvar varor eller tjänster och då kan reglerna om mervärdesskatt bli tillämpliga. Av utredningens direktiv framgår emellertid att i uppdrag ingår inte att föreslå ändringar av skattelagstiftning. I denna del är även att beakta att regeringen har, med anledning av Gränskommunutred- ningens betänkande och Lunds universitets promemoria, gett en uppdragstagare i uppgift att utreda mervärdesskatterättsliga frågor i samband med inrättandet av ett internationellt kommunalför- bund.TPF70FPT Uppdraget redovisas i en promemoria som överlämnades till regeringen . I promemorian föreslås att nämnda organ i den mån det är möjligt bör likställas med svenska kom- munalförbund och med anledning därav föreslås en rad ändringar i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kom- muner och landsting och i mervärdesskattelagen (1994:200).TPF71FPT Ärendet bereds inom . Med be- aktande av det anförda lämnar utredningen inga förslag i denna del. Frågan bör i stället utredas i särskild ordning. 68TP PT Karnov, band 1, s. 195. 69TP PT Se 20 kap. 1 § och 3 kap. 2 § skadeståndslagen. 70TP PT Se avsnitt 3.4.1. 71TP PT , Utredning av mervärdesskatterättsliga frågor i samband med inrättandet av ett internationellt kommunalförbund, , Fi 2006/172. 6 Konsekvenser av förslagen Utredningens förslag att regeringen ska pröva vissa frågor som rör en gruppering bör kunna beredas i inom befintliga ekonomiska ramar. De föreslagna uppgifterna till registreringsmyndigheten kan väntas medföra endast marginella ökade kostnader för myndig- heten och torde rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Utredningens förslag torde inte leda till kostnadseffekter av någon betydelse för de organ som kan vara medlemmar i en gruppering. De ekonomiska fördelarna med att bilda en grupp- ering bör överstiga eventuella kostnader. De nya uppgifter som tilldelas allmänna domstolar och all- männa förvaltningsdomstolar torde rymmas inom domstols- väsendets befintliga ekonomiska ramar. Utredningens förslag om att regeringen ska pröva vissa frågor som rör en gruppering medför nya kostnader för staten. Det är i dags- läget omöjligt att närmare bestämma storleken på dessa kostnader. Ingenting talar emellertid för att möjligheten för ett svenskt organ att tillsammans med andra bilda en gruppering kommer att utnyttjas i någon större omfattning. Regeringen torde framför allt ha att pröva en ansökan om svensk medlems deltagande i en gruppering. Enligt utredningens bedömning bör det röra sig om några ärenden . Regeringens beslut bedöms inte heller behöva föregås av någon omfattande utredning. Ärendena torde emellertid i regel innefatta en rad frågeställningar av delvis komplicerat slag. Sammantaget anser utredningen dock att mycket talar för att kostnaderna endast bör vara marginella och att beredningen i torde kunna ske inom befintliga ekonomiska ramar. Vidare kommer vissa kostnader initialt att uppstå hos registre- ringsmyndigheten bl.a. för att inrätta ett register över grupperingar med registrerat säte i . Dessa kostnader bör finansieras genom registrerings- och kungörelseavgifter enligt principen om full kostnadstäckning. Därtill kommer att registreringsmyndig- heten bl.a. ska ha viss kontrollfunktion. I denna del är emellertid att beakta att den av utredningen föreslagna registreringsmyndig- heten, , i betydande utsträckning deltar i målet territoriellt samarbete. De nya kostnaderna torde därför endast vara marginella och insatserna bör kunna ske inom befintliga ekono- miska ramar. Förslagen innebär inte några nya åligganden för de svenska organ, t.ex. kommuner, som kan vara medlemmar i en gruppering och medför därför i sig inte några ökade kostnader. Företrädare för svenska organ får själva bestämma om de vill delta som medlemmar i grupperingar. Därtill kommer att bildandet av en gruppering torde innebära fördelar för såväl medlemmarna som medlemsstaterna. Genom att bilda en gruppering kan medlemmarna bättre samordna sina resurser och underlätta det territoriella samarbetet. Medlem- marna skapar ett relativt permanent samarbetsorgan som kan verka över . Vidare kan en rad frågor som i andra sammanhang kan vålla vissa problem få sin lösning. Som exempel kan nämnas anställning av personal, ansvarsfördelning mellan sam- verkande organ och vem som ska vara samordnande stödmottagare eller projektledare. Därtill kommer att den närmare regleringen i förordning nr 1082/2006 om t.ex. innehållet i en grupperings avtal och stadga kan skapa en fast struktur för det territoriella sam- arbetet och en gruppering kan få en samordnande funktion eller roll i ett sådant samarbete. En bättre samordning av medlemmarnas insatser torde dessutom få positiva samhällsekonomiska kon- sekvenser, t.ex. genom ett mera effektivt resursutnyttjande och ökad ekonomisk och social sammanhållning. De ekonomiska för- delarna med att bilda en gruppering torde överstiga de eventuella kostnader som kan uppstå i form av t.ex. registrering och infor- mation. Reglerna om överklagande i den föreslagna lagen om en euro- peisk gruppering för territoriellt samarbete inom EU och tredje mans rätt till domstolsprövning medför att såväl allmänna dom- stolar som allmänna förvaltningsdomstolar tilldelas nya uppgifter. Den begränsade mängd ärenden som det kan antas vara fråga om torde emellertid rymmas inom domstolsväsendets befintliga eko- nomiska ramar. 7.1Förslag till lag om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete inom EU Förordning nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för terri- toriellt samarbete är bindande i sin helhet och direkt tillämplig i varje medlemsstat. EG-förordningen ger emellertid på flera punkter medlemsstaterna möjligheter att själva besluta i vissa frågor som rör grupperingar. I några avseenden är medlemsstaterna dessutom enligt förordningen skyldiga att vidta lagstiftnings- åtgärder på det nationella planet. Av paragrafen följer att i lagen finns bestämmelser som kom- pletterar förordning nr 1082/2006. Vidare framgår av bestämmel- sen att en europeisk gruppering för territoriellt samarbete benämns i lagen en gruppering. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.4.1). Den ger regeringen rätt att i särskilda fall överlåta förvaltningsuppgift till en gruppering med registrerat säte i eller i en annan medlemsstat inom EU. Förvaltningsuppgift som får överlåtas ska röra förvaltning av program för territoriellt samarbete som medfinansieras av EU. Under nuvarande programperiod med- finansieras sådana program av gemenskapen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden och fördelning av stödet sker till projekt inom målet territoriellt samarbete. Uppgifter som överlåts får innefatta myndighetsutövning. Med myndighetsutövning avses i detta fall beslut om fördelning av stöd i samband med förvaltning av nämnda program. Ovan redovisad situation avser överlåtelse av förvaltnings- uppgift till en gruppering med stöd av regeringsformen. Allmänna organ kan givetvis delta i grupperingar med andra uppgifter än förvaltning av program för territoriellt samarbete som medfinan- sieras av EU. Genom förordning nr 1082/2006 kan alltså svenska allmänna organ delta som medlemmar i grupperingar som är verk- samma över nationsgränserna. Frågan om ett svenskt organs möj- lighet att tillsammans med utländska organ delta i en gruppering blir en fråga om vad som innefattas i det svenska organets kompetens och behörighet. Av paragrafen, som har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4.2), följer att regeringen prövar en ansökan om en svensk medlems deltagande i en gruppering. Regeringen prövar även en ansökan om ändring i en grupperings avtal och betydande ändring av dess stadga. En ansökan om medlemskap i en gruppering och om ändring i en grupperings avtal och betydande ändring av dess stadga ges in till regeringen. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.5.2). Av första stycket följer att en registreringsmyndighet ska föra ett register över grupperingar med registrerat säte i (EGTS- registret). Regeringen har att i förordning reglera vilken myndighet som ska vara registreringsmyndighet. Enligt andra stycket ska registreringsmyndigheten utan dröjsmål i Post- och offentliggöra vad som införts i . Av tredje stycket följer att den som ansöker om registrering ska betala en handläggningsavgift. Den som är registrerad ska betala en avgift för registerföringen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifterna. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.7.2). Enligt första stycket ska vissa bestämmelser om årsredovisning i lagen om redovisning och om revision i revisionslagen i tillämpliga delar även gälla för en gruppering med registrerat säte i . När det gäller revision av EU-medel så regleras den revi- sionen i förordning nr 1083/2006. De bestämmelser i lagen om redovisning som avses är de allmänna bestämmelserna om årsredovisning (3 kap. 1 5 §§), förvaltningsberättelse (4 kap. 1 och 2 3 §§), resultat- och balans- räkning (5 kap. 1 4 och 6 §§) och värdering (6 kap. 1 12 §§). De bestämmelser i revisionslagen som avses är de om antalet revisorer (3 4 §§), revisorns uppgifter (5 7 §§), tillhandahållande av upplysningar m.m. (8 §), hur revisor utses (9 §), obehörighets- grunder (10 §), bosättningskrav (11 §), kompetenskrav (12 och 16 §§), jäv (17 §), anlitande av biträde (18 §), revisionsbolag (19 §), revisorns mandattid (21 §), förtida avgång m.m. (22 24 §§), läns- styrelsen utser revisor i vissa fall (25 26 §§), revisionsberättelsen (27 32 a §§), erinringar (34 §), revisorns tystnadsplikt (35 §), revisorns upplysningsplikt (36 §), revisorns skadeståndsansvar (37 §), jämkning (38 §), gemensamt skadeståndsansvar (39 §), tiden för väckande av talan (40 §) och överklagande (41 §). Vad som sägs i dessa lagar om kommunalförbund, kommuner, företag och företagsledning bör beträffande en gruppering gälla gruppering, församling, direktör och eventuella andra organ. Av andra stycket följer att vad som sägs om i 23 § första stycket revisionslagen ska beträffande en gruppering avse registreringsmyndigheten. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.7.2). Av första stycket följer att en gruppering med registrerat säte i ska lämna en årsberättelse från räken- skapsårets utgång. Enligt andra stycket ska årsberättelsen innehålla den information som behövs för att man ska kunna bedöma grupperingens verksam- het och ställning. Handlingarna ska finnas att tillgå hos grupp- eringen och registreringsmyndigheten. Av tredje stycket följer att grupperingens revisorer ska granska de räkenskaper som ligger till grund för årsberättelsen. Revisions- berättelsen, med eventuella anmärkningar, ska i sin helhet återges i årsberättelsen. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.7.2). Av första stycket följer att en gruppering med registrerat säte i ska ge in sin årsredovisning till registreringsmyndigheten. Enligt andra stycket ska registreringsmyndigheten utan dröjsmål offentliggöra årsredovisningen på lämpligt sätt. Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.8.2). Enligt paragrafen ska den myndighet som regeringen bestäm- mer utöva kontroll enligt artikel 6.1 i förordning nr 1082/2006. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur denna kontroll ska gå till. Paragrafen reglerar en grupperings likvidation. Den har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.9.2). Av bestämmelsen följer att medlemmar i en gruppering med registrerat säte i ska i grupperingens avtal reglera förutsätt- ningarna för och förfarandet vid grupperingens likvidation. Enligt bestämmelsen, som har behandlats i den allmänna moti- veringen (avsnitt 5.9.2), ska registreringsmyndigheten underrättas om ett beslut om likvidation av en gruppering med registrerat säte i . Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.10.2). Av första stycket följer att regeringen beslutar i frågor enligt artiklarna 13 14 i förordning nr 1082/2006 om förbud för en gruppering att bedriva verksamhet i , om en svensk medlems utträde ur en gruppering och om upplösning av en gruppering med registrerat säte i . Enligt andra stycket ska fråga om upplösning av en gruppering med registrerat säte i prövas efter ansökan av registrerings- myndigheten. Av paragrafen, som har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.10.2), följer att registreringsmyndigheten ska underrättas om ett beslut om förbud för en gruppering att bedriva verksamhet i , om en svensk medlems utträde ur en gruppering och om upplösning av en gruppering med registrerat säte i . Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.11.2). Av första stycket följer att registreringsmyndighetens beslut att avskriva en anmälan eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol från beslutets dag. Enligt andra stycket krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. I det följande kommer endast de av utredningen presenterade författningsförslagen att kommenteras närmare. I denna del är emellertid att beakta att utredningen även föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter i en rad frågor som har samband med förordning nr 1082/2006 och föreslagen lag om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete inom EU. Utredningen lämnar dock inga förslag till författningstexter. Däremot redogörs för uppgifter som enligt utredningen bör regleras i förordning. I följande avseenden föreslår utredningen att föreskrifter ska meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer vilken myndighet som ska vara registreringsmyndighet, ingivning av anmälningar i registreringsärenden, närmare om registrering och offentliggörande av vissa uppgifter avseende grupperingar, avgifter i ärenden om registrering, ingivande och offentliggörande av årsredovisning, ingivande av årsberättelse, vilken myndighet som ska utöva kontrollen enligt artikel 6.1 i förordning nr 1082/2006 och närmare hur kontrollen ska gå till, ansökningsförfarandet hos registreringsmyndigheten, och underrättelse till registreringsmyndigheten. 7.2.2Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 1 kap. 9 § Förslaget har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.12.2). Det innebär en utvidgning av offentlighetsprincipen på så sätt att principen också ska gälla för en gruppering med registrerat säte i . 7.2.3Förslag till förordning om ändring i konkurs- förordningen (1987:916) Förslaget, som har behandlats i den allmänna motiveringen (av- snitt 5.9.2), innebär att det i en ny punkt 18 framgår att i det fall gäldenären är en gruppering med registrerat säte i ska rätten skicka en kopia av kungörelsen om konkursbeslutet till registre- ringsmyndigheten. Förordning nr 1082/2006 tillämpas . Det synes därför angeläget att den av utredningen föreslagna lagen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete inom EU jämte följdändringar i annan lag och förordningar kan träda i kraft. Mot bakgrund av att rimlig tid ska sättas av för remissbehand- ling, fortsatt beredning inom och behandling i bedömer utredningen att lagen om en europeisk grupp- ering för territoriellt samarbete inom EU kan träda i kraft . Övriga föreslagna ändringar i lag och förordningar bör träda i kraft . Genomförande av EG-förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt En särskild utredare skall överväga behoven av nya författningar och författningsändringar med anledning av och rådets beslut om en ny förordning om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS). I uppgiften ingår att föreslå de författningsbestämmelser som behövs för att EG-förordningen skall kunna tillämpas effektivt i . EG-förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till och rådets förordning om europeiska grupperingar för gränsöverskridande samarbete (KOM [2004] 496 slutlig, EUT C 13, , s. 12). och rådet antog förordning (EG) nr 1082/2006 om en euro- peisk gruppering för territoriellt samarbete (EUT L 210, 31.7.2006, s. 19, Celex 32006R1082). Förordningen skall tillämpas . EG-förordningen syftar till att underlätta för medlemsstaterna och lokala eller regionala organ att bedriva gränsöverskridande, transnationellt eller interregionalt samarbete (territoriellt sam- arbete) genom att tillhandahålla en ny samarbetsform för detta, en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS). En EGTS är en ny europarättslig juridisk person som bildas för att underlätta eller främja territoriellt samarbete mellan dess med- lemmar i syfte att stärka den ekonomiska och sociala samman- hållningen inom EU. En gruppering skall bestå av medlemmar som finns på minst två medlemsstaters territorium. Medlemmar i en gruppering kan vara dels medlemsstater och regionala eller lokala myndigheter, dels organ som regleras av offentlig rätt i enlighet med artikel 1.9 andra stycket i och rådets direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (EUT L 134, 30.4.2004, s. 114, Celex 32004L0018), dvs. många statligt eller kommunalt ägda eller kontrollerade bolag, föreningar, samfällig- heter och stiftelser. Även sammanslutningar av organ som tillhör en eller flera av dessa kategorier får vara medlemmar. Första steget i förfarandet för att bilda en gruppering är att de blivande medlemmarna upprättar ett förslag till avtal och till grupp- eringens stadga. Avtalet skall innehålla uppgifter om grupperingens namn och var den skall ha sitt säte samt bl.a. grupperingens mål och uppgifter och dess medlemmar. Stadgan skall innehålla alla uppgifter i avtalet och dessutom närmare uppgifter om hur grupperingen skall vara organiserad, hur arbetet skall bedrivas och hur medlemmarnas ansvar är fördelat. Nästa steg är att varje medlems deltagande i grupperingen skall godkännas av den medlemsstat enligt vars lagstiftning medlemmen har bildats. Medlemmen skall underrätta medlemsstaten om sin avsikt att delta i en gruppering och tillställa den medlemsstaten en kopia av de förslag till avtal och stadga som medlemmarna är överens om skall gälla för grupperingen. Medlemsstaten skall god- känna deltagandet i grupperingen, såvida den inte anser att ett sådant deltagande är oförenligt med EG-förordningen, medlem- mens befogenheter och åligganden eller med nationell lagstiftning i övrigt, eller att deltagandet inte är motiverat av skäl som gäller allmänintresset eller den allmänna ordningen i den medlemsstaten. Medlemsstaterna skall utse de behöriga myndigheter som skall ha hand om detta godkännandeförfarande. För att grupperingen skall förvärva status som juridisk person krävs att grupperingens stadga därefter registreras eller offentlig- görs i enlighet med nationell lagstiftning i den medlemsstat där grupperingen skall ha sitt säte. En EGTS skall endast kunna utföra uppgifter som underlättar och främjar territoriellt samarbete för att stärka ekonomisk och social sammanhållning. Uppgifterna skall fastställas av medlem- marna i avtalet. Samtliga uppgifter måste omfattas av varje medlems behörighet enligt dess nationella lagstiftning. En grupperings upp- gifter skall främst vara begränsade till genomförande av program eller projekt för territoriellt samarbete som medfinansieras av gemenskapen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden. Uppgifterna får dock även omfatta andra särskilda åtgärder med eller utan ekonomiskt bidrag från gemen- skapen. Medlemsstaterna har rätt att begränsa de uppgifter som en EGTS får utföra utan finansiellt bidrag från gemenskapen, utom i fråga om sådana samarbetsåtgärder som omfattas av målet europeiskt territoriellt samarbete och som förtecknas i artikel 6 i och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 1, Celex 32006R1080).