sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — Vete Korn Havre Köksväxter Övrig spannmål Oljeväxter Sockerbetor Baljväxter Potatis Bilaga B 24 SOU 2007:60 68 Fig. 1.3 Areal (1000 ha) för odling av vår- och höstkorn. Över: Höstvete. Under: Vår- och höstkorn. Översta linjen = hela , näst översta = slättbygder och nedersta = södra slättbygder. (, , . Fördelningen mellan grödor skiljer sig mellan olika delar av . Klimatet är en av flera faktorer som orsakar dessa skillnader. En annan faktor är skillnader i markegenskaper där t.ex. mer lerhaltiga jordar i medeltal blir mer lämplig för torkkänsliga grödor 0 50 100 150 200 250 300 350 400 1940 1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010 0 200 400 600 800 1940 1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010 SOU 2007:60 Bilaga B 24 69 så som havre. Ytterliggare en faktor är rollen en region spelar i den allmänna jordbruksproduktionen, såsom att det i till stor del odlas stråsäd som används till foder i animalieproduktion i sydligare delar av . Beroende på en kombinerad effekt av alla dessa faktorer är den allmänna bilden för slättbygdsområdena i och att en stor andel (knappt en tredjedel) av arealen används till vallodling, och en nästan lika stor del till vårkorn. I övrigt skiljer sig regionerna åt så att i odlas en stor andel höstvete medan i denna andel är mindre till förmån för havre. I norra är vall den helt dominerande grödan och vårkorn den helt dominerande andra grödan (se Tabell 1.2). har andelen majs i dansk växtodling ökat stadigt. 1993 var arealen med fodermajs omkring 25 kha som ökade svagt och fördubblades . har ökningen tagit fart på allvar och ökat till ca 130 kha, dvs. en ökningstakt på ca 25 kha . I är odlingsarealen för majs betydligt mindre och på 7 kha, , även om den relativa ökningstakten just nu är hög (). 1.2 Konsekvenser av klimatförändringar För att belysa effekterna av klimatförändringar på markanvändningen utgår vi från ett antal studier som gjort extrapoleringar m h a väldefinierade modeller som möjliggör en transparent analys av vilka antaganden som orsakat resultaten. Produktionsområden vandrar norrut Den enklaste metodiken att studera effekten av klimatet på markanvändningen är att anta att latitudinella skillnader i dagens markanvändning i beror på skillnader i temperaturklimat, och sedan antar vi att framtida klimatförändringar kan representeras av dagens regionala skillnader. I är det stor skillnad i temperaturklimat mellan sydliga och nordliga jordbruksområden (, 1992). För att kunna bedöma betydelsen av dessa skillnader i termer av produktion antar vi att framtida produktivitet i nordliga (kalla) regioner kommer att bli i samma storleksordning som nutida produktivitet i de sydliga områdena m.fl. (2001). Tre produktionsområden har undersökts; , Mälar Bilaga B 24 SOU 2007:60 70 dalen (, och län) och (SCB, 2000; Fig. 1.4). Medeltemperaturen (195180) för de tre områdena var 78, 57 respektive 23oC (, 1992). Fig. 1.4 Cirklar symboliserar ungefärligt tre produktionsområden för jordbruk i . Från norr till söder är dessa , och . Årsmedeltemperaturen (195180) var i storleksordningen 23 oC för , 57 oC för , och 78 oC för . Motsvarande värden för årsmedelnederbörden var i storleksordningen , respektive och för vegetationsperioden 300350, (, 1992). (Fyllda cirklar markerar åkerareal 2006 per län (från SCB) SOU 2007:60 Bilaga B 24 71 För att se effekten av val av gröda på den regionala produktionen studerades sex grödor (vall, höstvete, vårkorn, havre, vårvete och vårraps) som representerar olika odlingssystem och vanliga grödor. Värden på hektarskördar (normaliserade med avseende på mellanårsvariationer) och arealanvändning togs från den officiella jordbruksstatistiken (SCB, 2000). Hektarskördarna var högre i sydligare regioner och högre för höstgrödor än vårgrödor (Tabell 1.1). Tabell 1.1 Regionala hektarskördar (normaliserade med avseende på mellanårsvariationer) och tre regioner (ton ha-1). Data från m.fl. (2001) Havre Vårvete Vårraps 5.0 - 2.3 2.1 - - 7.5 6.0 4.4 3.9 4.4 1.5 9.0 7.5 5.1 4.5 5.7 1.5 Den totala arealen för dessa sex grödor inom respektive region var drygt 300 tusen hektar i och mindre i . I var arealen endast ca 60 tusen hektar (Tabell 1.4). I var en knapp tredjedel av denna areal odlad med vall, en fjärdedel med höstvete och en knapp tredjedel med vårkorn. För var mönstret lika förutom att endast en tiondel var odlad med höstvete och istället utgjorde havre en knapp femtedel av arealen. I upptar vårkorn också ungefär en fjärdedel av arealen, men resten är i stort sett vall (Tabell 1.2). Tabell 1.2 Relativ arealfördelning (%) mellan sex grödor inom respektive region (SCB, 2000) Havre Vårvete Vårraps 75 - 23 2 - - 34 11 29 18 5 3 33 25 30 4 6 2 I en framtida klimatförändring, här alltså representerad av att vi flyttar den sydliga regionerna norrut, ökar hektarskördarna för alla grödor och båda regionerna (Tabell 1.3). Bilaga B 24 SOU 2007:60 72 blir väsentligt högre för än för och varierar mellan grödor. Tabell 1.3 Relativa förändringar (%) i regionala hektarskördar vid en klimatförändring Havre Vårvete Vårraps + 50 + + 95 + 86 + + + 20 + 25 + 15 + 15 + 31 + 3 Den sammanlagda regionala produktionsökningen för dessa sex grödor blir i (Tabell 1.4) vilket motsvarar ungefär hektarskördeökningen för vall, eftersom vall upptar av arealen. Emellertid om skulle få samma arealfördelning mellan grödor som har skulle en stor del av den areal som odlas med vall istället odlas med främst höstvete och havre och ökningen av den regionala produktionen skulle bli endast (Tabell 1.4). För skulle en motsvarande förändring av arealen (dvs. arealfördelning) ge en betydligt mindre effekt och det motsatta resultatet. Havre skulle ersättas med höstvete och den regionala produktionen skulle öka mer än om dagens markanvändning skulle bestå. För del krävs här en jämförelse med andra länder vilket skulle antyda ökad andel höstsådd (se Tabell 4.4). SOU 2007:60 Bilaga B 24 73 Tabell 1.4 Total regional produktion för sju grödor under nuvarande klimat och relativa förändringen vid en klimatförändring, dels om arealfördelning mellan grödor skulle bestå, dels om den skulle ändras Ändring i regional skörd vid en klimatförändring Total areal (103 ha) Total regional skörd (/y) Ingen ändring i areal fördelning Areal fördelning enligt den sydligare regionen 59 257 + + 280 1 527 + + 307 2 128 Resultaten indikerar att valet av gröda på jordbruksmarken kan komma att ha lika stor betydelse för en regions samlade produktion som ändringar i hektarskördar p.g.a. förändringar i temperaturklimatet. 1.3 Jordbrukets ekonomiska förutsättningar Syftet med denna studie är att analysera två olika modelltillämpningar för att beräkna effekten av ett förändrat klimat på markanvändningen i , nämligen ACCELERATES (Audsley et al, 2006)(Abildtrup et al, 2006)(Rounsevell et al, 2006) och ATEAM (Rounsevell et al, 2005). Modelltillämpningarna har syftat på markanvändningen i , och eftersom är en del av finns resultat också för . Det bör dock redan här noteras att ATEAM:s modellering syftat till bedömningar på Europanivå och att anknytningen till den rumsliga fördelningen av arealminskningar är oklart redovisad. De två tillämpningarna både liknar varandra och skiljer sig åt i struktur och principiella angreppssätt. Vi har valt att strukturera vår presentation efter den struktur vi själva finner mest logisk och beskriver för respektive del hur de två modelltillämpningarna behandlar dessa delar. Markanvändningen bestäms ytterst av lönsamheten för olika markanvändningsalternativ. Lönsamheten, i sin tur, beror i mycket stor utsträckning på för jordbrukaren givna och opåverkbara förutsättningar. Lantbrukarens val av markanvändning görs alltså utifrån de givna socioekonomiska och naturliga förutsättningar som i stor utsträckning påverkar kostnader och intäkter för jord Bilaga B 24 SOU 2007:60 74 bruket. Markanvändningen klassificeras av val av gröda som bestäms av vilken gröda som är mest lönsam att odla i kombination med andra grödor. Vid för låg lönsamhet odlas ingen jordbruksgröda och marken används till något annat. Endast grödor för mat och foderproduktion ingår i denna studie. För att bedöma lönsamheten måste intäkterna respektive kostnaderna för olika markanvändningsalternativ beräknas, och för detta måste utvecklingen av bland annat framtida priser, på såväl produkter som insatsvaror, och av produktiviteten bedömas. Priser på produkter som insatsvaror bestäms av det samlade agerandet på marknaden för respektive produkt och av eventuella politiska regleringar. Det betyder att de priser som påverkar den enskilde svenske jordbrukarens markanvändning är ett resultat av utbud och efterfrågan på hela marknaden. Hur stor hela marknaden är och i vilken mån förändringar i omvärlden påverkar de svenska priserna bestäms i huvudsak av politiska beslut om handelsregler. Allmänt kan de huvudsakliga drivkrafterna bakom framtida förändringar av markanvändning i sammanfattas i termer av utbud och efterfrågan samt politiskt styrda drivkrafter, se tabell 1.5. Det bakomliggande antagandet kan uttryckas som att markanvändningen styrs av utbud och efterfrågan och de institutionella ramar som dessa verkar inom. Klimatförändringar kan tänkas påverka alla dessa faktorer, t.ex. hektarskördar (utbud), hektarskördar i andra länder än (utbud och efterfrågan), och att klimatförändringar ställer miljökrav på jordbruket (institutionella ramar). Tabell 1.5 Drivkrafter bakom markanvändning. Viss omarbetning utifrån Rounsevell et al,(2005) Politiska Socioekonomiska Efterfrågan Utbud Marknadsinterventioner Befolkningsmängd Priser på insatsvaror (konkurrens om resurser) Landsbygdsutveckling Inkomstnivå (BNP) Klimatförändringar Miljöpolitik Konsumentpreferenser Teknologi och management Marknadsliberalisering (WTO) Tillgång till substitut EU-utvidgning Av tabell 1.5 framgår det att det är många andra faktorer än klimatförändringarna som påverkar framtida markanvändning. SOU 2007:60 Bilaga B 24 75 Klimatförändringarna kommer att ske som också inbegriper stora samhällsförändringar och jordbrukets markanvändning kommer att påverkas av samtida effekter av både klimat och socioekonomiska förändringar. Dessutom beror dessa förändringar av varandra och t.ex. har expertpanelen bedömt att en hög och billig tillgång på insatsmedel inte är förenlig med en låg koldioxidemission och liten klimatförändring. Samtliga faktorer ovan beror alltså på samhällsutvecklingen i någon utsträckning. Exempelvis beror efterfrågan på spannmål på befolkningsmängden och därmed på befolkningstillväxten. Tillgång och pris på insatsmedel, t.ex. energi/drivmedel eller mark, beror på efterfrågan på dessa varor från övriga sektorer i samhället. Även denna efterfrågan beror i sin tur av samma socioekonomiska faktorer som ligger bakom efterfrågan på jordbruksprodukter. Klimatförändringarna har, för den enskilde bonden eller det enskilda landet, i princip två effekter. Dels påverkas de egna produktionskostnaderna och dels påverkas övriga producenters produktionskostnader vilket i sin tur påverkar utbudet och därmed priset på marknaden. För att göra förutsägelser om framtida markanvändning måste någon form av uppskattning eller bedömning av ovanstående faktorer göras. Inte minst de politiska förändringarna är, särskilt på lång sikt, mycket svåra att förutsäga. Bakom båda modellernas bedömningar av hur ovanstående faktorer utvecklas ligger fyra olika övergripande framtidsbilder utifrån vilka man, med mer eller mindre säkra underlag, har gjort bedömningar av hur enskilda faktorer kommer att förändras. Globala socioekonomiska förutsättningar Framtida förutsättningar för arealanvändning påverkas av samhällsfaktorer som ej är direkt klimatrelaterade. Dessa beskrivs i specifika s.k. socioekonomiska scenarier, som ger olika basbeskrivningar av möjliga riktningar för samhällsutvecklingen, utifrån vilka man sedan kan spekulera kring jordbruksrelevanta parametrars utveckling. De socioekonomiska faktorerna påverkar också utsläpp av CO2 till atmosfären och andra klimatpåverkande gaser vilket betyder att framtida klimatförändringar beror av utvecklingen av de socioekonomiska faktorerna. Förutsägelser om förändringar av socioekonomiska faktorer behövs alltså både för att förutsäga klimatförändringarna och dess Bilaga B 24 SOU 2007:60 76 påverkan på framtida svensk markanvändning och för att förutsäga hur det framtida jordbruket kommer att påverkas av klimatförändringar. Förändringar i de socioekonomiska förutsättningarna är svåra att förutse i ett längre perspektiv. Av det skälet har ett antal kontrasterande scenarier föreslagits som utgångspunkt. Man har tänkt sig alternativa utvecklingar i speciellt två dimensioner. I den ena dimensionen är samhällts övergripande mål en hög ekonomisk tillväxt (A) alternativt miljöanpassning och jämlikhet (B). Notera att alternativen definieras av vad som karaktäriserar de övergripande och prioriterade målen och att respektive samhällsutveckling inte utesluter att andra mål, om än sannolikt i mindre omfattning, också realiseras. Exempelvis utesluter inte en samhällsutveckling inriktad mot miljöhänsyn och jämlikhet en ekonomisk tillväxt. I den andra dimensionen utvecklas världen mot mer globalisering (1) där utbyten över gränser sker förhållandevis lätt och globala intressen blir ledande, alternativt mot mer regionalisering där de enskilda regionerna själva definierar sina intressen och vad som ska prioriteras och där globala utbyten är underställda dessa intressen. Notera att regionerna är stora geografiska enheter (som eller EU) snarare än mindre regioner inom ett land. De två dimensionerna kombineras så att fyra alternativ utvecklingslinjer definieras: A1: Tillväxtinriktad (A) och globaliserad (1) värld A2: Tillväxtinriktad (A) och regionaliserad (2) värld B1: Miljöinriktad (B) och globaliserad (1) värld B2: Miljöinriktad (B) och regionaliserad (2) värld Med utgångspunkt från dessa, i sig tämligen ospecifika, beskrivningar måste scenarierna preciseras i en rad steg för att resultera i scenarier för hur olika drivkrafter förändras . I tabell 1.6 redovisas möjliga tolkningar av scenarierna på global nivå i fem olika dimensioner enligt den tolkning som gjordes i ACCELERATAS (Abildtrup et al., 2006). SOU 2007:60 Bilaga B 24 77 Tabell 1.6 SRES-scenarierna och socioekonomiska dimensioner, antaganden på global nivå. (Abildtrup et al., 2006; Tabell 1) (ACCELERATES) SRES-scenarie Dimension A1FI/A2/RE B1/GS B2/LS Demografi Låg befolkningstillväxt Hög bef. tillväxt Låg befolkningstillväxt Måttlig bef.tillväxt Ekonomisk tillväxt, nivå och fördelning Mycket hög ekonomisk tillväxt och global konvergens Ojämn ekonomisk tillväxt Hög ekonomisk tillväxt och global konvergens Måttlig ekonomisk tillväxt och långsam global konvergens Nivå och inriktning på teknologisk utveckling Hög innovationsnivå Omvandling mot tjänsteekonomi Långsam och fragmenterad teknologisk förändring, långsamt spridning Ny teknologi främjar övergång till tjänste- och informationsekonomi Långsammare och mer diversifierad teknologisk förändring än i A1 och B1 Styrelseskick Marknadsorienterade lösningar och frihandel Beslutsfattande decentraliseras Globaliserat styrelseskick , starkt samarbete mellan regeringar, organisationer och affärsföretag. Fokus på lokala lösningar och betoning på livsmedelssjälvförsörjning Sociala och politiska mål/värden Medvetenhet och betalningsvilja för livskvalitet ökar Fokus på lokala miljöfrågor men svagare omsorg rörande globala miljöproblem Stort engagemang för miljöfrågor och sociala frågor Ökad allmän medvetenhet om, och fokus på, utbildning Utifrån ovanstående generella karaktärisering av scenarierna tog man, inom ACCELERATES fram en lista på globala drivkrafter som beskrevs eller kvantifierades för respektive scenario. Bilaga B 24 SOU 2007:60 78 Tabell 1.7 SRES-scenarierna och relativa globala drivkrafter2020. (ACCELERATES) Global drivkraft Nuvarande situation A1 A2 B1 B2 Befolkning 100 109.0 11.2 109.8 107.2 Årlig BNP-tillväxt 100 150 75 100 50 Grön BNP avvikelse (ISEW)b 100 75 50 200 150 Social diskonteringsränta Hög Hög Hög Låg Låg Global styrning Svag Svag Svag Stark Svag Global marknadsmakt Blandad Svag Stark Svag Stark Lokal marknadsmakt Stark Svag Stark Svag Stark Miljöpolitikens påverkan Låg Låg Låg Hög Hög Utveckling av landsbygden Låg Låg Låg Blandad Hög Klimatkonvention Ingen (svag) styrning Utsläppshandel Misslyckad styrning Stark styrning Svag styrning Jämlikhet Stabil minskande Minskande Minskande Förbättrad Förbättrad Tillväxtsektorer Hälsovård, fritid, Distribution Finansiella tjänster Hälsovård, fritid, Distribution Finansiella tjänster Privat hälsovård Underhåll Försvar Förnybar energi Hulshållstjänster Information Kärnkraft Småskalig tillverkning och småskaligt jordbruk Minskande sektorer Tillverkning Jordbruk Tillverkning Jordbruk Högteknol. tjänster Finansiella tjänster Fossilbränselbaserade aktiviteter, intensivt jordbruk och tillverkning Handel, fritid, turism a BNP (bruttonationalprodukten) är ett lands samlade årliga förädlingsvärde och BNI (bruttonationalinkomsten) är BNP + nettovärdet av primära inkomster från utlandet. På global nivå måste summan av alla länders BNP alltid vara lika stor som summan av alla länders BNI (eftersom en positiv nettoinkomst för ett land motsvaras av en negativ nettoinkomst för ett annat land). På global nivå kan kvoten BNI/BNP därför aldrig avvika från 1 varför det är oklart hur de index som ACCELERATAS har använt definierats. b ISEW: Index of Sustainable Economic Welfare. ISEW är ett matt där BNP justerats för bland annat ojämlik fördelning och miljölslitage. Det är oklart, men indexet förefaller syfta på reaktionen mellan ISEW och BNP. SOU 2007:60 Bilaga B 24 79 Priser på produkter och insatsvaror Det svenska jordbrukets förutsättningar påverkas naturligtvis av ovanstående globala drivkrafter. Men, för att kunna göra förutsägelser måste mer jordbruksnära drivkrafter preciseras. Inom ACCELERATES har detta gjorts med hjälp av expertpaneler som, utifrån ovanstående globala förändringar, har gjort tolkningar av hur dessa grundläggande drivkrafter påverkar de drivkrafter som mer direkt påverkar europeiskt jordbruk. Denna skalning av drivkrafter har gjorts i ett par steg där första steget var att beskriva innebörden av respektive scenario på en mer jordbruksnära nivå. Detta möjliggjorde en identifiering av de drivkrafter som något mer direkt påverkar europeiskt jordbruk samt att bedöma hur viktiga respektive drivkraft är i respektive scenario. Bedömningen gjordes och betydelsen av respektive drivkraft, relativt dagens, redovisas i tabell A1.2 (appendix). I A1FI-scenariet (som i ACCELERATES också benämns WM, världsmarknad) antas att alla stöd inom CAP minskar drastiskt vilket leder till minskning av jordbruk i marginalområden. Lägre livsmedelspriser leder till ökad press på jordbruket och förbättrad produktivitet. En snabb utvidgning av EU bidrar också till stora förändringar för EU:s jordbruk. I en värld som är inriktad på konsumtion och där handeln är liberaliserad kommer konkurrensen om resurserna att öka. Liberaliserade handelsregler leder till att påverkan från hela världens utbud och efterfrågan blir hög. Jordbruksproduktionen ökar och blir mer koncentrerad, industrialiserad och globalt inriktad och storleken på enheterna ökar till följd av stordriftsfördelar. Befolkningstillväxt och en ökad efterfrågan på kött påverkar efterfrågan på gräsmarker och beten. En viss ökning av bioenergi väntas som ett antal andra energikällor också är tillgängliga. I A2-scenariet (som i ACCELERATES också benämns RE, regionalt företagande) kommer CAP att förbli som före midterm reformen. Liten inriktning på glesbygdsområden leder till minskat jordbruk i de flesta marginella områden. Självförsörjningsgraden för livsmedel kommer att öka något och att EU-utvidgning inte är så viktig leder till skydd mot konkurrens. Konkurrensen om resurser kommer att öka (något) till följd av liberalisering av ekonomiska aktiviteter och konsumtion. Betydelsen av WTO och världsmarknadens utbud och efterfrågan minskar. Jordbruket intensifieras (hög användning av pesticider och handelsgödsel) och Bilaga B 24 SOU 2007:60 80 produktiviteten ökar. Mängden tekniska innovationer blir dock lägre i en regionalt orienterad värld. Biobränslen ökar något. I B1-scenariet (som i ACCELERATES också benämns GS, global uthållighet) utvecklas CAP till landsbygdspolitik som syftar till att minska miljöproblem och sociala problem. Intensivare jordbruksmetoder utvecklas och tekniskt avancerat jordbruk leder till minskad användning av pesticider. Produktiviteten ökar och mark används för naturvårdsändamål. Krav på att nya medlemmar skall leva upp till höga miljökrav leder till en långsammare EUutvidgning. Konkurrensen om resurser minskar genom ekonomiska incitament för minskad naturresursanvändning. WTO och internationellt utbud och efterfrågan blir viktigare. Ökad mängd bioenergigrödor. I B2-scenariet (som i ACCELERATES också benämns LS, lokal uthållighet och självstyre) ersätts CAP med lokal, heterogen, miljöpolitik med syfte att öka självförsörjningsgraden med traditionella jordbruksmetoder. Forskning och teknologisk utveckling leder till ökad produktivitet i låg-insats jordbruk. Jordbruket är kraftigt subventionerat för att gynna lokal produktion på små enheter. Efterfrågan på kött minskar, EU utvidgas inte och jordbruket skyddas från konkurrens med handelshinder. Betydelsen av WTO och handelsliberaliseringar minskar. Konkurrensen om resurser minskar. Kraftig ökning av bioenergigrödor till lokal energiproduktion. Tabell 1.8 Drivkrafter, med relativ betydelse över tiden, för europeisk jordbrukssektor, nuvarande situation och situationen 2020 Drivkrafter för europeisk jordbrukssektor Nuvarande situation A1, 2020 A2, 2020 B1, 2020 B2, 2020 CAP marknad 100 52 90 74 85 CAP landsbygdsutveckling 100 58 106 100 163 Miljöpolitisk press 100 85 97 183 173 EU utvidgning 100 108 67 92 53 Resurs-konkurrens 100 161 123 92 52 Utbud och efterfrågan på världsmarknaden 100 172 106 121 79 WTOs betydelse 100 188 70 124 61 Enligt grundantagandet att markanvändningen bestäms av lönsamheten för olika markanvändning är priserna, på såväl produkter som SOU 2007:60 Bilaga B 24 81 insatsvaror, tillsammans med produktivitet och eventuella politiskt bestämda subventioner och/eller skatter avgörande för utvecklingen. Priser bestäms av det samlade utbudet och efterfrågan på den aktuella marknaden givet de institutionella ramar som denna marknad verkar inom. Generellt kan man alltså säga att den enskilde jordbrukarens beslut påverkas av priser som den samlade effekten av alla jordbrukares beslut påverkar priserna. På samma sätt påverkas konsumenternas val av livsmedel av deras priser som summan av alla konsumenters val påverkar priserna. För att bedöma hur priser utvecklas över tiden behövs därför kunskap om hur såväl producenter som konsumenter reagerar på prisförändringar samt hur detta beteende förändras . Ekonomiska modeller bygger i regel på antaganden om beteenden som grundas på historiska data och ju fler av denna typ av parametrar som ligger till grund för modellerna desto känsligare blir förutsägelserna av framtida priser och markanvändning för osäkerheter i informationen. Av bl.a. det skälet sträcker sig prognoser för framtida produktion av, och priser på, jordbruksprodukter som och publicerar (Agricultural Outlook), endast . Detta är sannolikt anledningen till att vare sig ACCELERATES eller ATEAM har utgått från några ekonomiska modeller över den globala livsmedelsmarknaden. I har man, istället för att använda sig av en modell som genererar priser och produktionskvantiteter, låtit experter göra bedömningar av hur priser, och några andra parametrar, kommer att utvecklas . Utifrån ovanstående beskrivning av utvecklingen under respektive scenario har man, i första steget, gjort en bedömning av i vilken riktning och i vilken storleksordning olika faktorer kommer att förändras (tabell A1.5).