sou · GVB339 · 2008-01-01 00:00:00 — Brottsförebyggande rådets (BRÅ 2006b s. 29) genom- gång av fall av dödligt våld visar dock att polisstatistiken överskattar kraftigt antalet sådana fall numera och att dödsorsaksstatistiken som alltså inte visar på någon ökning under är mer till- förlitlig. Även andra källor såsom sjukhusstatistiken (Estrada 2005, Jarre 2006), offerundersökningar (SCB 2004) samt undersökningar av skolelevers utsatthet för våld och egen våldsutövning (BRÅb 2006) tyder antingen på att våldsbrottsligheten under de senaste decenni- erna har stagnerat eller i vart fall att den ökning som antyds av statistiken över polisanmälda brott kraftigt överskattar utveck- lingen av den faktiska brottsligheten. Den troliga orsaken till att det polisanmälda våldet ökar utan att det faktiska våldet ökar (i alla fall inte i samma utsträckning) är att förändrade attityder till våldet leder till att allt fler anmäler att de har blivit utsatta för olika typer av övergrepp. Även förändringar av lagstiftningen och en ändrad lagtillämpning kan emellertid bidra till effekten. Den stora ökningen av antalet polisanmälda våldtäkter tillskrivs – utöver attitydförändring hos befolkningen – även det faktum att våldtäktsbegreppet har utvidgats (BRÅ 2006a). När det gäller övriga polisanmälda brott mot person har de flesta brotten av denna typ ökat under . Även i detta fall är det emellertid osäkert i vilken mån det handlar om en ökning av den faktiska brottsligheten eller om det är resultatet av en minskad tolerans mot olika typer av fysiska och psykiska kränkningar. Bland de övriga större brottskategorierna dominerar offerlösa brott dvs. sådana brott som inte har klart definierade brottsoffer som är medvetna om sin utsatthet och därför kan (eller rent av inte vill göra) göra en brottsanmälan. Till denna kategori hör bl.a. narko- Framtida krav på polisverksamheten tikabrott, skattebrott och trafikbrott. Hur många sådana brott som registreras, och därmed syns i den officiella statistiken beror på myndigheternas (inte minst polisens) agerande. Förändringar i an- talet polisanmälda brott av denna typ beror snarare på hur stora resurser som samhället allokerar för att uppdaga dessa brott än på brottslighetens omfattning Det finns skäl att tro att den faktiska narkotikabrottsligheten efter en viss nedgång har ökat . Möjligen kan en avmattning i denna utveckling skönjas . Beslag gjorda av tull och polis av cannabis, illegala läkemedel och amfetamin har ökat både i antal och när det gäller mängden beslagtagen narkotika sedan statistiken infördes . Även antalet beslag av kokain har ökat påtagligt , men ligger på en mycket lägre nivå. Beslagen av heroin har gått ner (CAN 2006 s. 105). Gatupriserna på narkotika har gått ned och i vissa fall halverats (Ibid. s. 210). Andelen ungdomar som i självrapporterande undersökningar uppger att de prövat narkotika har ökat kraftigt (efter en påtalig nedgång ) men uppvisar en vikande tendens (Ibid. s. 114). Antalet grova narkotika- missbrukare tenderade att öka –1998. mätningar föreligger dock inte (Ibid. s. 122). Slutligen har antalet personer som har avlidit till följd av narkotikamissbruk ökat kraftigt i (från cirka 40 till cirka 400). Det bör emellertid noteras att detta antal har minskat något . (Ibid. s. 239) Grov och organiserad brottslighet Den allmänna uppfattningen är att den grova och organiserade brottsligheten har ökat kraftigt i under de senaste decenni- erna (2005). Det är emellertid inte alltid lätt att verifiera denna bild beroende bl.a. på att definitionerna av dessa begrepp är oklara och fenomenet är svårt att undersöka eftersom de allra flesta brott av denna typ inte kommer till polisens kännedom. Om man till den allra grövsta brottsligheten räknar fall av dödligt våld så har dessa, som det framgått ovan, inte ökat (BRÅ 2006a). En annan typ av grov brottslighet, nämli- gen rånen mot bank, post och värdetransporter, visar inte heller någon ökning . Visserligen har de polis- Framtida krav på polisverksamheten anmälda värdetransportrånen ökat från under 20 till cirka 50 , men har antalet bank- och postrån minskat kraftigt. Flest bankrån anmäldes i , 196 fall. var detta antal nere i 61 fall. Flest postrån anmäldes , 142 fall. låg detta antal på 19 fall. Inte heller har användning av skjutvapen i samband med rån ökat (BRÅ 2007). Till kategorin organiserad brottslighet räknas vanligtvis sådana brott som grov narkotikabrottslighet, organiserad alkohol- och tobakssmuggling, människohandel, MC-relaterad brottslighet, grov ekonomisk brottslighet och även terrorism. Flera av dessa brott hänger samman med den kraftiga globalisering som präglar . Det finns anledning att tro att flera av dessa brottskategorier har ökat i omfattning. Omfattningen av narko- tikabeslagen, som nämnts ovan, och beslagen av illegal alkohol och tobak tyder på detta (CAN 2006). Likaledes finns starka indika- torer på att s.k. trafficking av både illegal arbetskraft, flyktingar samt kvinnor och även barn för sexuella ändamål har ökat i (UNODC 2006). Hur omfattande effekter denna utveckling har på svenska förhållanden är svårt att bedöma. När det gäller MC-relaterad brottslighet är det känt att såväl MC-klubbar som sysslar med brottslig aktivitet och s.k. till medlemskap i dessa brottsaktiva klubbar numera finns i stora delar av landet, även om en mera systematisk forskning om detta fenomen är förhållandevis gammal (BRÅ 1999). Enligt Rikskrimi- nalpolisen (2005) har den svenska s.k. 1-procents MC-miljön vuxit kraftigt . Begreppet ekonomisk brottslighet omfattar sådana brottskate- gorier som bokföringsbrott, brott mot borgenärer, skattebrott, insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan samt förskingring, tro- löshet mot huvudman, mutbrott och bestickning. Även miljöbrott räknas ibland till kategorin ekonomisk brottslighet. I dessa kate- gorier ingår emellertid både sådana brott som orsakar allvarliga skador på samhället och individen och sådana vilkas skador är täm- ligen små. Enligt BRÅ (2004) har anmälningar om sådana brott ökat . Förklaringen tycks emellertid vara en ökande anmälningsbenägenhet från olika myndigheter, inte minst skatte- myndigheter. Hur utvecklingen av den faktiska ekonomiska brotts- ligheten ser ut under är omöjligt att bedöma. När det slutligen gäller terrorism har för- skonats från terroristattentat. Svenska medborgare och personer Framtida krav på polisverksamheten bosatta i har emellertid förekommit i utredningar rörande terrorism på annat håll i världen. Antalet sådana personer har ökat efter attentaten i , och . Att prognostisera framtida utveckling För denna utrednings vidkommande är det av intresse att diskutera den framtida utvecklingen av både den faktiska och den synliga, dvs. den polisanmälda brottsligheten. Att göra prognoser av brottsutvecklingen är emellertid svårt. Få forskare förutsåg t.ex. den stagnation och nedgång av egendoms- brotten som äger rum i och många andra västländer, se dock och 1983. Det vanligaste sättet att göra framtida prognoser på kort sikt är att helt enkelt skriva fram en nu rådande trend. En sådan framskrivning skulle leda till slutsatsen att antalet både faktiska och polisanmälda egendomsbrott långsamt kommer att fortsätta minska. När det gäller våldsbrotten är troligen den mest sannolika utvecklingen att dess faktiska antal kommer att ligga på en oförändrad nivå men att antalet anmälningar avseende sådana brott kommer att fortsätta öka till följd av den minskade toleransen mot våld i vårt samhälle. Olika typer att förbättringsåtgärder för brottsoffren kommer troligen att ytterligare öka anmälningsbenägenheten. Detta är en i grunden positiv utveckling som leder till att flera kan få hjälp. En sådan utveckling leder dock till ett ökat resurskrav, såväl hos polisen som andra myndigheter och organisationer. När det gäller den grova och organiserade brottsligheten är den sortens prognos svårare att göra eftersom kunskaperna om utveck- lingen som nämnts är bristfälliga. För flera av dessa brottskatego- rier kan man dock förvänta sig att antalet polisanmälda fall kommer att öka. Möjligen kan man hysa vissa förhoppningar om en nedgång i brottsligheten när det gäller narkotika och möjligen även smugg- ling av alkohol och tobak eftersom en viss tendens till vikande efterfrågan på dessa droger kan skönjas. tillbaka har en sådan nedgång observerats i (Blumstein 2006). Ett alternativt sätt att göra prognoser är att bygga på kunskaper om faktorer bakom de fenomen man vill prognostisera. Man utgår då från olika scenarion om hur dessa faktorer kommer att förändras över tiden och hur dessa förändringar kommer att inverka på ut- vecklingen av det fenomen man vill prognostisera. Framtida krav på polisverksamheten torer som styr brottsutvecklingen kan nämnas tillfällesstrukturen och den sociala kontrollen (2003). När det gäller till- fällesstrukturen brukar man främst intressera sig för tillgången på konsumtionsvaror som ökar risken för stöld och tillgången på alkohol som ökar risken för våldsbrott. När det gäller den sociala kontrollen brukar man dels framhålla betydelsen av förändringar i den informella sociala kontrollen (familjerelationer, arbetslivet, grannskap etc.), dels den formella kontrollen där inte minst myn- digheternas åtgärder när det gäller att förebygga och bekämpa brott ingår. Utgångspunkten för den sortens mer sofistikerad prognos av brottsutvecklingen blir alltså en diskussion om vilka förändringar som kan förväntas hos de ovan nämnda faktorerna. När det gäller tillfällesstrukturen finns det litet som talar för att den ekono- miska tillväxten kommer att avstanna eller genomgå avsevärda förändringar under den närmaste framtiden. Möjligen kan man för- vänta sig att ökningstakten i konsumtionen av varor kommer att minska något och anpassas till de ökande miljökraven medan kon- sumtionen av tjänster kommer att öka. Detta talar alltså för fortsatt tillgång på t.ex. stöldbegärligt gods även om denna tillgång kanske kommer att mattas av något. tyder mycket på att även trenden att med olika tekniska medel skydda egendom mot stöld och skadegörelse kommer att fortsätta. På vissa områden, såsom t.ex. biltillgrepp och bostadsinbrott, anses det tekniska brotts- skyddet ha lett till att brottsligheten har minskat (BRÅ 2004). har konsumtionen delvis förflyttats från materiella till immateriella gods, en konsumtion som ofta sker över Internet. Detta samt den ökande kriminaliseringen av olika beteenden på nätet, som troligen kommer att fortsätta, gör att vi kan räkna med att antalet brott på nätet kommer att öka och möjligen ersätta vissa typer av traditionella stölder och andra egendomsbrott. Även vissa brott mot person såsom olaga hot och vissa typer av sexualbrott (t.ex. sexuella kontakter med minderåriga 2007) som begås med hjälp av den nya tekniken kommer att öka. När det gäller tillgången på alkohol så har den, liksom kon- sumtionen av alkohol, ökat stadigt . Denna ökning har under större delen av perioden varit relaterad till ökad vålds- brottslighet (1990). Sambandet mellan utvecklingen av alkoholkonsumtion och våldsbrottslighet, synnerhet det dödliga våldet, har emellertid försvagats under de senaste två decenni- erna (1990, EPC 2002). Möjligen har detta att göra med Framtida krav på polisverksamheten en europeisering av de svenska alkoholvanorna. Alkoholkonsum- tionen är mindre inriktad på berusning. De senaste decenniernas ökning av alkoholkonsumtionen beror på att vin- och öldrickandet ökar medan konsumtionen av starksprit minskar (CAN 2006 s. 51). Berusningsdrickande bland ungdomar har också börjat att minska (Ibid. s. 63), i varje fall bland pojkar (Ibid. s. 60). Den informella sociala kontrollen är en av de viktigaste faktor- erna som styr brottsutvecklingen, inte minst bland unga. Det finns starka skäl att anta (2003) att minskningen i denna kon- troll som ytterst orsakats av industrialiseringen och urbaniseringen är en av de viktigaste orsakerna till att brottsligheten i allmänhet och ungdomsbrottsligheten i synnerhet har ökat så dramatiskt under senaste seklet. Det finns en del tecken på att bl.a. föräldrarnas tillsyn över barnen åter har blivit något starkare under slutet av det förra och början av det nuvarande seklet. Detta kan vara en viktig förklaring till att ungdomsbrottsligheten inte längre ökar utan i stället minskar något. Det är inte otänkbart att denna trend fort- sätter. Om så är fallet kommer brottsligheten bland de yngsta att fortsätta nedåt. Några systematiska mätningar av den informella sociala kontrollen föreligger emellertid inte vilket gör att denna prognos är osäker. Däremot kan man med en betydligt större grad av säkerhet slå fast att den formella kontrollen har ökat i vårt samhälle. Denna ökning utgör delvis en kompensation för minskningen av den in- formella sociala kontrollen, men har fortsatt även då urholkningen av den informella kontrollen möjligen har av- stannat. Det är mycket sannolikt att denna trend med ökade in- satser från rättsväsendets sida, större kontroll av elever inom skol- systemet, samt ökad kontroll av enskilda och företag från andra samhällsorgans sida, kommer att fortsätta. En obestridlig effekt av dessa förändringar kommer att vara att fler brott kommer att bli kända av polisen och kommer att kräva utredningsresurser. Fram- för allt, men inte enbart, handlar det om s.k. offerlösa brott, alltså brott som uppdagas genom myndigheternas eget agerande. Det är t.ex. mycket sannolikt att antalet polisanmälda trafikbrott samt olika typer av bedrägeribrott riktade mot välfärdsystemen och annan offentlig verksamhet kommer att öka. När det gäller grov och organiserad brottslighet är det som ovan nämnts svårt att göra några prognoser om hur antalet brott kommer att utvecklas. Den fortskridande globaliseringen och en ökad an- vändning av elektroniska medier i de ekonomiska systemen kommer Framtida krav på polisverksamheten att medföra att den typen av brottslighet kommer att ytterligare internationaliseras. Vi kan också räkna med att brottslighet med anknytning till Internet och andra moderna kommunikationsformer och elektronik kommer att öka. Uppmärksamheten kring klimat- frågan och andra miljöfrågor kommer att leda till att flera miljö- brott kommer att anmälas. Det är också troligt att brottsligheten på detta område kommer att öka till följd av nya kriminaliseringar. Slutligen är det svårt att se förutsättningar för ett minskat terrorhot. Slutsatser rörande den framtida brottsutvecklingen Den generella slutsatsen av ovan förda resonemang är att vi under den närmaste framtiden (10–framöver) knappast kommer att uppleva några stora förändringar av brottsligheten. Det är inte tro- ligt att perioden kommer att karaktäriseras av en sådan dramatisk ökning av brott som präglade 1950-, . Den tradi- brottsligheten kan t.o.m. minska något medan den grova och organiserade brottsligheten med största sannolikhet kommer att internationaliseras ytterligare och bli mer sofistikerad. Allt större del av brottsligheten kommer på ett eller annat sätt att relateras till Internet och andra elektroniska kommunikationssystem. Anmäl- ningar om offerlösa brott så som trafikbrott, allehanda bedrägerier och andra brott mot offentlig verksamhet samt miljöbrott kommer att öka. Även anmälningar om våldsbrott (inklusive sexualbrott) kommer att öka till följd av den minskade toleransen mot den typen av brottslighet. Även förbättringar av stödet till offer för sådana brott kommer att leda till ökad anmälningsbenägenhet. Troligen kommer dock denna ökning främst att handla om mindre grov brottslighet. Det bör dock påpekas att denna prognos gäller endast under för- utsättning att inget extraordinärt inträffar. Många är de scenarion som kan medföra att brottsutvecklingen kan bli mycket mer nega- tiv än den här beskrivna. Som exempel kan nämnas följande. En kärnkraftsolycka som ödelägger vitala delar av landet och kräver stora folkomflyttningar; ett inbördeskrig eller en naturkatastrof i vårt relativa närområde med mycket stor flyktingvåg som följd; ett sammanbrott av världsekonomin som drabbar på så sätt att de grundläggande sociala trygghetssystemen slutar fungera; en kraftig ökning av politiska, religiösa eller sociala motsättningar; Framtida krav på polisverksamheten utbrott av en epidemisk sjukdom som drabbar stora delar av be- folkningen. Alla dessa katastrofscenarion skulle med all sannolikhet resultera i en mycket kraftig ökning av brottsligheten med enorma krav på ordningsmakten som följd. Källförteckning, se bilaga 2. Vi har i det föregående avsnittet (3.3) beskrivit en rad drivkrafter, som enligt vår uppfattning har betydelse för polisens arbete . Beskrivningen avser främst utvecklingen på en nationell nivå. När det gäller utvecklingen på en internationell nivå har en svensk chefstjänsteman vid för utredningen redovisat sina synpunkter, dels på ett mer övergripande plan, dels avseende tren- der inom polisen. Synpunkterna kan sammanfattas enligt följande. De drivkrafter och trender som beskrivits på nationell nivå har bärighet även på en internationell nivå. Så är fallet med en ökande globalisering och internationalisering som hänger samman med en ökad rörlighet. Även den tekniska utvecklingen, en ökande segrega- tion och medias inflytande och påverkan kan ses som internationella trender. Enligt samma källa vid innebär den ökade globaliser- ingen i sig en ökad sårbarhet som lätt kan utnyttjas av den organi- serade brottsligheten. Den fria rörligheten av varor, arbetskraft och kapital över gränserna är gynnsam för ekonomin men spelar också i händerna på den organiserade brottsligheten. Utvecklingen under- lättar för olika kriminella organisationer att bygga upp en verk- samhet utomlands eller att bilda internationella nätverk. Det kan också noteras, menar uppgiftslämnaren, att den organiserade brotts- ligheten tenderar att bli allt mer sofistikerad och skoningslös. Den gränsöverskridande organiserade brottsligheten känneteck- nas till stor del av droghandel, människohandel, människosmugg- ling och penningtvätt. S.k. cybercrime, som utnyttjande av databetal- ningssystem, är ett ökande hot. Ett annat ökande hot är terrorismen och dess beredvillighet att slå mot oskyldiga människor. Av betydelse i sammanhanget är även hot av icke-brottslig natur, såsom naturkatastrofer, smittospridning och pandemier. Framtida krav på polisverksamheten De trender som har beskrivits har stor betydelse för de nationella polisorganisationerna, särskilt med avseende på polisiära strategier, rekrytering och utbildning. En konsekvens av det ökade internationella samarbetet är att de enskilda staternas monopol inom olika områden minskar vilket i sig har inneburit att den privata sektorn på området har ökat väsent- ligt. Som exempel kan nämnas privata vaktbolag som hyrs in för att patrullera de områden där polisen inte räcker till. Vidare tillhanda- håller fler och fler privata företag tjänster i form av utredande verk- samhet, underrättelseverksamhet och forensiskt stöd till dem som är villiga att betala för detta. Denna trend är, enligt vår källa vid , här för att stanna, både nationellt och internationellt. Den privata sektorn är viktig även på ett annat sätt. Med en ökad rörlighet av arbetskraft riskerar de nationella polisorganisationerna att förlora sina mest kompetenta poliser till den privata sektorn. Hänsyn till en sådan tänkbar utveckling måste, enligt , tas vid beslut i rekryterings- och utbildningsfrågor inom polisen. Omvänt kan emellertid den nationella polisen i allt större utsträck- ning rekrytera specialister till poliskåren från den privata sektorn. 3.4.3Framtidsanalys av BRÅ avseende organiserad brottslighet () har i sin rapport (2006) gjort en analys av hur den organiserade brottsligheten kan utvecklas . I rapporten presenteras en fallstudie innefattande 16 scenarior som ingått i det större projektet – En metod för och analys av möjliga framtida trender för den organiserade brottsligheten i EU. finns en samstämmighet kring att det behövs en riskbaserad metodologi i de lägesbaserade rapporter om organise- rad brottslighet, som varje EU-land ska skicka till Europol. Syftet med projektet är att utveckla en riskbaserad metodologi för att analysera hotet från den organiserade brottsligheten på lång sikt. Framtida krav på polisverksamheten Vi har beskrivit de för polisens verksamhet viktigaste krav- ställarna. Vi har även redogjort för en rad drivkrafter som kan antas ha betydelse för samhällsutvecklingen och därmed för polisverk- samheten. På grundval av detta material har vi därefter identifierat ett antal trender, som kan betecknas som relativt säkra. Antalet personer i åldrarna 0–beräknas öka med 540 000 medan antalet personer beräknas öka med drygt 900 000 . Antalet unga kommer inte att förändras i någon större utsträckning men andelen unga kommer att minska. Glesare glesbygd med en ökad koncentration av äldre. Av de bedömningar som gjorts beträffande den regionala befolknings- utvecklingen framgår att det är befolkningen i regionerna kring storstäderna och universitetsstäderna som kommer att växa mest åren 2005–2025. De redan glest befolkade regionerna kommer att bli än glesare befolkade och det är den äldre delen av befolkningen som stannar kvar. Vi har under avsnittet om integration be- skrivit de problem som finns i bl.a. storstäderna, där en stor del av de s.k. utsatta bostadsområdena är belägna. Som ovan angetts kommer befolkningen i storstäderna och universitetsstäderna att öka. Denna inflyttning kommer sannolikt inte att bidra till att dagens segregation kommer att minska. Snarare talar de bedömningar som gjorts för att segregationen kommer att fortsätta. Fortsatt globalisering och internationalisering samt ökad rörlighet. En trend som innebär fortsatt internationalisering och globali- sering är tydlig. Det internationella samarbetet utvecklas i allt högre grad på många områden. Denna trend hänger samman med en fortsatt ökad rörlighet. Ökningen har varit och kommer enligt bedömningarna att fortsätta för att sedan plana ut något. Medborgarna kommer att ställa högre krav. Medborgarna kommer att bli allt mer krävande vid kontakterna med myndigheter, sjukvård m.m. på grund av att de har mer kunskap och större möjligheter till inflytande. Framtida krav på polisverksamheten också att bli mer intoleranta mot störningar i samhället, t.ex. nedskräpning, fylleri m.m. Hotbilderna blir fler. Hotbilderna som målas upp för oss på olika områden blir allt fler. Det kan gälla terrorhot, miljöhot, hot om intrång i den personliga integriteten. Dessa hotbilder får ett allt större utrymme i politik och media. Ett ökat fokus på dessa hotbilder kan bidra till att de verkliga hoten kommer i skymundan. Såväl den tekniska utvecklingen som internationali- seringen medför nya typer av brott. Som exempel kan nämnas hawala (stöld av identitet) och olika typer av bedrägerier, ofta med hjälp av Internet. Dessa brott begås också över gränserna. Även den ökade medvetenheten avseende klimatförändringarna kommer sannolikt att medföra kriminalisering av vissa beteen- den och handlingsmönster som har samband med miljön. I takt med att utvecklingen på de nu nämnda områden fortsätter kommer nya brottstyper att födas. Den forensiska utvecklingen fortsätter. Även den forensiska ut- vecklingen kommer att fortsätta i takt med att den tekniska utvecklingen fortsätter. 4Behov och förväntningar i övrigt på polisen Enligt våra direktiv skall vi, utöver vad som framgår av kapitel 2 och 3, kartlägga och analysera de behov och förväntningar som finns på polisorganisationen i fråga om etnisk mångfald, jämställd- het, polisverksamheten i glesbygd och i storstad samt en breddad rekrytering till polisyrket. Polisen är med sina drygt 24 000 anställda en av största myndighetsorganisationer och har på grund av sin storlek och sina arbetsuppgifter en central roll i samhället. Polisen står för både trygghet och ingripande åtgärder från staten.