sou · GWB353 · 2008-05-16 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda den svenska lotsningsverksamheten och dess framtid. Huvuddelen av detta uppdrag redovisades . Genom ett tilläggsdirektiv beslutade regeringen att utvidga utredarens uppdrag med uppgiften att genomföra en översyn av roll och verksamheter. Generaldirektören förordnades fr.o.m. som särskild utredare. Till sekreterare anställdes fr.o.m. och fr.o.m. . Utredningen har antagit namnet . Som experter förordnades fr.o.m. rättssakkunnige , samhällsekonomen , departementssekreteraren , ämnessakkunniga , departementssekreteraren , sjökaptenen och departements- sekreteraren . Departementssekreteraren , ämnesrådet , ämnesrådet och kanslirådet förordnades fr.o.m. som experter för den del av uppdraget som tilläggsdirektivet omfattar. Textredigering och layout har utförts av , kommittéservice. överlämnades delbetänkandet Lotsa rätt! (SOU 2007:106). Härmed överlämnas slutbetänkandet Styra rätt! Förslag om organisation (SOU 2008:53). Studiebesök och möten ................................................ 1.2.4 Genomförda kartläggningar och utredningar ............. Statliga aktörer inom sjöfartssektorn ............................ Transportpolitiken och sektorsansvaret...................... 2.1.4 Finansiering, ekonomisk styrning och anslag 2.1.5 organisation och olika verksam- 2.1.6 Beskrivning av vissa övriga verksamheter inom 2.1.7 Konkurrensutsatt verksamhet inom Sjöfarts- 2.2 studie om mål och roller 2.3Statliga aktörer med koppling till sjöfartsfrågorna vid Motiv för offentliga åtaganden................................................ Möjliga organisationsformer för statlig verksamhet ......... Förvaltningsmyndigheter under regeringen ........................... 5.1.1 Privaträttsliga verksamhetsformer för statliga uppgifter samt konkurrensutsatt verksamhet 5.1.2 Regeringens styrning av myndigheter ......................... 5.1.3 Myndighetens ledning och ledningens ansvar............. 5.1.4 Intern styrning och kontroll........................................ 5.1.5 Myndigheterna en del av staten ................................... Finansiering av myndigheter........................................ 5.2.1 Affärsverkens historia och regelverkets Bolagisering av affärsverk............................................. 5.2.4 i ett internationellt perspektiv................... 5.3.1 Bolag med särskilda samhällsintressen ........................ 5.3.2 om statligt stöd............................ 5.4Skillnaderna mellan affärsverk och ett av staten helägt 5.5 Analys av affärsverksformen ................................................... 5.5.1 Få kvarvarande svenska affärsverk............................... 5.5.2 Affärsverksformen i ett internationellt perspektiv... Fördelar med affärsverksformen ............................... 5.6 Möjligheten att styra affärsverk respektive statliga bolag ... 102 5.7Möjligheten att styra mot de tranportpolitiska målen i Prövning av det offentliga åtagandet .................................... Möjlighet att bolagisera verksamheten................................. Alternativ till bolagisering..................................................... 6.4.2 Styrningsfrågor och ekonomiska frågor.................... 6.5Möjligheten att föra över delar av verksamheten till 7.2.1 Bemanning av rederiets fartyg.................................... 7.4.3 Gränssnitt mot andra myndigheter............................ 8.2.4 Statliga aktörer och samverkansorgan inom 8.5.3 Gränssnitt mot andra myndigheter............................ 8.6.1Sjömätningstjänster ska i ökad omfattning upphandlas och verksamheten i egen regi 8.6.2 Sjökortsprodukter för båtsportsbruk omfattas inte av det offentliga åtagandet och verksamheten ska därför avvecklas .................................................... Farleder och kanaler ................................................. 9.2.3 Större farledsprojekt och investeringar..................... 9.2.4 Löpande drift och underhåll av farleder och Klassificering av farleder ............................................ 9.4.3 Farleder och kanaler för regional och lokal 9.4.4 Farleder och kanaler för fritidsbåtar.......................... Generellt om farleder ................................................. 9.5.1 Drift och underhåll av farleder och kanaler ska stegvis upphandlas i takt med att marknaden 9.5.2 bör i den takt det är möjligt överföra ansvaret för farleder och kanaler som i huvudsak nyttjas av lokal och regional nyttotrafik till offentlig huvudman på regional eller lokal nivå .. 9.5.3 ansvar för drift och underhåll av farleder och kanaler som i huvudsak nyttjas av fritidsbåtar ska upphöra ............................................. 9.5.4 Finansiering i samband med förändrat huvud- 10.2.2 Samarbete med andra länder .................................... Förändringar av istäcket........................................... 10.5.3 Alternativa användningsområden för isbrytare ...... Möjligheter vid nyanskaffning................................. 10.5.6 Prioriterade vinterhamnar vid svåra isvintrar.......... 10.6.1 Den alternativa användningen av traditionella isbrytare bör kunna öka genom att Sjöfarts- verket på ett mer aktivt sätt närmar sig 10.6.2 och bör överlägga på politisk nivå i syfte att enas om hur ett utvidgat samarbete mellan länderna bör utformas ................ Överväganden gällande lotsningsverksamheten..... 11.5.4 Överväganden gällande andra alternativa 11.6.1 ska stegvis i takt med att marknaden utvecklas upphandla lotstransporter ... 11.6.2 Hamninnehavare ska efter tillstånd från 11.6.3 bör överväga att upphandla viss 11.6.4 Undantag från skadeståndsanspråk förs in i lagen om lotsning ..................................................... 11.6.5 och planering av uppdrag .......... 11.6.6 Förslag finansieringsmodell för lotsningen............ 12.5.3 Gränssnitt mot andra myndigheter......................... Arkö kurs- och konferensanläggning ................................... 14.1.1 Från affärsverk till förvaltningsmyndighet ............. 14.1.2 Flygräddningscentralen (ARCC) blir en del av 14.1.3 Ökat inslag av entreprenader................................... 14.1.4 Avveckling av viss verksamhet ................................ Effekter på statsbudgeten ........................................ 14.2.2 Övergång från affärsverk till Effekter på sjöfartsavgifterna................................... 14.2.4 Ökat inslag av entreprenader................................... Avveckling av verksamheter .................................... 14.3.1 Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen... 14.3.3 Konsekvenser för små företag ................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2009:000) om 15.2 Förslaget till förordning (2009:000) om ändring i förordning om lotsning ........................................................ 15.3 Förslag till förordning (0000:000) om statsbidrag till farleder och kanaler............................................................... 15.4 Förslag till förordning (0000:000) om ändring i förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor............... 15.5 Förslag till förordning (0000:000) om ändring i luftfartsförordningen (1986:171)......................................... Bilaga 3 Förutsättningar för att bolagisera den sjökart- läggningsverksamhet som bedriver. Bilaga 4 Teoretiska och praktiska perspektiv på lotsningens och isbrytningens organisation och prissättning. Bilaga 5 Skadeståndsvar vid lotsning. , före detta justitieråd ........................ Bilaga 6 Alternativa organisationsformer för lotsnings- Genom tilläggsdirektiv 2007:69 (bilaga 2) utvidgades mitt ursprung- liga uppdrag om lotsfrågor till att omfatta en översyn av Sjöfarts- verkets roll och totala verksamhet inklusive en prövning av det offentliga åtagandet. I uppdraget ingick att föreslå framtida orga- nisationsform, uppdelning och finansiering av de verksamheter som bedrivs inom verket. I direktivet angavs särskilt att möjligheten att omvandla delar av verksamheten till bolagsform samt om det är lämpligt att föra över delar av verksamheten till annan huvudman skulle analyseras. Vidare skulle lämpligheten av affärsverksformen prövas. har inte omfattats av uppdraget. Jag har i min prövning av det offentliga åtagandet kunnat konsta- tera att verksamheter generellt sett har positiva externa effekter, främst för sjö- och miljösäkerheten. En del av sjöfartens infrastruktur kan också enligt min mening ses som kollektiva nyttigheter. Vidare bedömer jag att det inom flera verksamheter förekommer marknadsproblem. Verksamheterna är i stor utsträckning av sådan karaktär att de inte i tillräcklig omfattning och till ett samhällsekonomiskt effektivt pris kan för- väntas erbjudas på en öppen marknad. Sammantaget motiverar detta ett omfattande offentligt åtagande för sjöfartens infra- struktur. Ett sådant offentligt åtagande kan vidare motiveras med att staten genom internationella överenskommelser av olika slag har åtagit sig att se till att vissa uppgifter utförs. Det offentliga åtagandet bör omfatta samtliga nuvarande uppgifter, med undantag av farledshållning för farleder som endast nyttjas av fritidsbåtar och produktion av sjökorts- produkter för båtsportbruk. I prövningen av det offentliga åtagandet har även ingått att analysera på vilken nivå ansvaret som följer av åtagandet bör ligga. För vissa farleder bör ansvaret för det offentliga åtagandet ligga på lokal eller regional nivå. Jag har som en del i min prövning av möjligheten att bolagisera hela eller delarT av använt av riksdag och regering angivna kriterierT för att identifiera de verksamheter som är mest lämpade att övergå till en annan verksamhetsform. De verksamheter som i störst utsträckning uppfyller kriterierna återfinns inom det sjögeografiska området. Mot denna bakgrund har jag valt att mer i detalj studera möjlig- heterna att bolagisera sjömätningsverksamheten och produktionen av sjögeografisk information. Min samlade bedömning efter genomförda analyser är dock att det inte finns någon del av verksamhet som lämpar sig för bolagisering. Ökat inslag av entreprenader Inom vissa av verksamhetsområden finns inte någon fungerande marknad. Genom att verket fortsätter att utveck- las mot att vara en aktiv och kompetent beställare kan sådana marknader etableras inom områden där verket bedriver egen produktionsverksamhet. Målsättningen bör vara att tillskapa mark- nader med förmåga att förse verket med den kompetens och de tjänster som krävs för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag. För att på ett effektivt sätt kunna följa upp genomförandet av en ökad upphandling ska kvantitativa mål sättas upp för hur stor andel av sjömätning, farledsunderhåll och lotstransporter som ska hand- las upp. ska i princip inte bedriva konkurrensutsatt verk- samhet och produktionen i egen regi bör därför avvecklas i takt med att fungerande marknader etableras inom de olika verksam- hetsgrenarna. Från affärsverk till förvaltningsmyndighet Genom att stora delar av produktionsverksamheten avvecklas och ersätts med upphandlad verksamhet kommer verket att utvecklas mot en myndighet där sektorsrollen och beställarrollen är i fokus i högre utsträckning än . De delar av verket som i störst utsträck- ning är affärsdrivande kommer inte att finnas kvar. En logisk konsekvens av dessa förändringar är enligt min uppfattning att ska övergå från att vara ett affärsverk till att bli en förvaltningsmyndighet. Samtliga fartyg ska samlas inom en egen resultat- enhet för att utveckla och ytterligare effektivisera verksamheten. För resultatenheten ska separata balans- och resultaträkningar upprättas och särskilda resultatkrav fastställas. Interndebitering ska användas som ett medel för att förbättra kapacitetsutnyttjandet. Rederiet ska också ställa sin fartygskapacitet till förfogande i samband med de upphandlingar som föreslås för produktionsverk- samheten inom de olika delarna av verket. Genom att enheten är en separat division tillförsäkras en konkurrensneutralitet mellan upp- handlad verksamhet och den verksamhet som alltjämt bedrivs i egen regi. För att uppnå en effektivare sjömätningsverksamhet ska målsätt- ningen vara att upphandla tjänster motsvaran- de av verkets direkta kostnader för sjömätning. De egna resurserna för sjömätning ska avvecklas i takt med detta. Avvecklingen förutsätter att marknaden även fortsättningsvis fungerar tillfredsställande. För att genomföra sjömätning av mer akut slag och för att tillförsäkra en viss minimikapacitet ska begränsade resurser finnas kvar inom verket. Produktionen av sjökortsprodukter för båtsportsbruk omfattas inte av det offentliga åtagandet. Informationsbehovet kan tillgodo- ses genom utgivningen av officiella sjökort, vilket är en självklar del av verkets åtagande. Det finns dessutom ett antal aktörer som tillhandahåller sjökortsprodukter för båtsportsbruk. Verket ska därför avveckla produktionen av sjökortsprodukter för båtsportsbruk. ska stegvis upphandla drift och underhåll av farleder och i takt med att marknaden utvecklas ersätta produktionsverk- samheten i egen regi med entreprenader. Målsättningen ska vara att upphandlingen ska uppgå till av de direkta kostnaderna för farledsunderhåll. ska på ett systematiskt sätt kontakta företrädare för kommuner och regioner för att diskutera möjligheter att överföra huvudmannaskapet för vissa farleder och kanaler till lokal och regional nivå. ska verket kunna bevilja bidrag för att underlätta ett övertagande för en ny huvud- man. Vidare ska ansvar för farleder och kanaler som i huvudsak nyttjas av fritidsbåtar upphöra. Verket ska ges ett tydligt uppdrag att fortsätta arbetet med att föra en dialog med lokala och regionala aktörer om övertagande av dessa farleder och kanaler. I de fall inget intresse finns för ett övertagande ska avveckla farlederna . Jag föreslår att sammanlagt avsätts för bidrag till huvudmän som övertar ansvar för farleder och kanaler inom ovanstående två kategorier. Medlen ska finnas tillgängliga . För att hålla ned kostnaderna för isbrytning är det viktigt att vid ledig kapacitet kunna nyttja fartyg och personal i alternativ verk- samhet som ger intäkter. Utvecklingen på offshoremarknaden tyder på att det kan finnas möjliga användningsområden för isbrytarna , och i offshoreverksamhet. bör på ett mer aktivt sätt närma sig marknadens aktörer och ta initiativ till att hitta lämpliga former för att kunna nyttja de traditionella isbrytarna mer effektivt vid ledig kapacitet. Förutsättningarna för att inleda ett långsiktigt samarbete med en extern aktör ska analyseras. och har ett nära samarbete inom isbrytningen, men detta kan enligt min mening förstärkas och länderna bör ta ytterligare steg i riktning mot en gemensam isbrytarservice. Eftersom de svenska och finska isbrytarverksamheterna delvis är organiserade på olika sätt bör ett utvecklat och mer strukturerat samarbete länderna emellan inledas med en dialog på politisk nivå med syfte att etablera en samsyn för hur det fortsatta samarbetet bör utformas. Marknaden för lotstransporter ska öppnas stegvis genom att upphandlar tjänsten. I takt med att marknaden utvecklas kan avveckla delar av sin egen verksamhet. Andelen upphandlade lotstransporter ska uppgå till av de direkta kostnaderna för lotstransporter. Hamninnehavare ska kunna bedriva lotsning genom att de i lag ges möjlighet att efter överenskommelse med överta lotsningsverksamhet. Ett övertagande kan avse såväl transport av lotsar som utförandet av lotsningen. bör även överväga möjligheter att upphandla utförandet av lotsning och göra en noggrann analys av i vilka områden det kan vara lämpligt att upphandla tjänsten. Flygräddningscentralen och sjöräddningscentralen har en mycket omfattande samverkan. I och med att Luftfartsstyrelsens verksamhet inordnas i den nya Transportstyrelsen har den operativa verksamheten vid flygrädd- ningscentralen ingen naturlig hemvist. Som en följd av detta och de ytterligare samordningsvinster som kan uppnås föreslår jag att flygräddningscentralen och sjöräddningscentralen slås samman och inordnas i . bör pröva möjligheten att handla upp lämpliga delar av den verksamhet som bedrivs inom Sjömansservice. Arkö kurs- och konferensanläggning utgör en strategisk resurs för den utbildningsverksamhet som bedrivs inom verket. Sjöfarts- verket bör dock inte driva verksamheten i egen regi utan, upp- handla såväl hotell- och restaurangverksamheten som utbildnings- verksamheten. Samtliga förslag i punktform Huvuddelen av verksamhet omfattas av det offentliga åtagandet. Farleder som i huvudsak används av fritidsbåtar samt pro- duktionen av sjökort för fritidsbåtsändamål omfattas dock inte av det offentliga åtagandet. ska som en följd av detta avveckla dessa verksamheter. Övervägande delen av produktionsverksamhet i egen regi bör successivt ersättas med upphandling av motsvarande verksam- het. I takt med att marknaderna utvecklas och den upphandlade verksamhetens omfattning ökar bör produktionsverksamhet i egen regi avvecklas. Som en följd av att utvecklas till en mer ren- odlad sektors- och beställarmyndighet ska verket övergå från att vara ett affärsverk till att vara en förvaltningsmyndighet. Samtliga fartyg ska samlas inom en egen resultatenhet med separat resultat- och balansräkning och med fastställda resultatkrav. Interndebitering ska ske då de producerande enheterna nyttjar rederiets resurser. Möjligheten att samla större delar av statens fartygsresurser i ett gemensamt rederi bör övervägas. Sjömätningstjänster ska i ökad omfattning upphandlas. I takt med att marknaden för sjömätning utvecklas ska verk- samheten i egen regi avvecklas. Vissa resurser för att genom- föra akut och begränsad sjömätning ska dock finnas kvar inom . Drift och underhåll av farleder ska stegvis upphandlas i takt med att marknaden utvecklas. bör i den takt det är möjligt överföra ansvaret för farleder och kanaler som i huvudsak nyttjas av lokal och regional nyttotrafik till offentlig huvudman på regional eller lokal nivå. Sammanlagt avsätts för bidrag till huvud- män som övertar ansvar för vissa farleder och kanaler. Den alternativa användningen av traditionella isbrytare bör kunna öka genom att på ett mer aktivt sätt närmar sig marknadens aktörer. och bör överlägga på politisk nivå i syfte att enas om hur ett utvidgat samarbete mellan länderna bör utformas. ska stegvis i takt med att marknaden utvecklas upphandla lotstransporter. Hamninnehavare ska efter tillstånd från kunna överta lotsningsverksamhet. bör överväga att upphandla viss lotsningsverk- samhet. Sjöräddningscentralen och flygräddningscentralen ska bilda en gemensam enhet som inordnas i . ska genomföra en upphandling av lämpliga delar av de tjänster som tillhandahålls av Sjömansservice. ska genomföra en entreprenadupphandling av såväl utbildning som av hotell- och restaurangverksamheten vid Arkö kurs- och konferensanläggning. The Governments supplementary terms of reference 2007:69 (annex 2) extended my original remit concerning piloting issues to include a review of the role and overall activities of the , including a review of the public commit- ment. Part of the remit was to propose future forms of orga- nisation, division and funding of the activities for which the Administration is currently responsible. The terms of reference specifically stated that an examination should be made into the feasibility of converting some of the activities to corporate form and into whether it would be appropriate to transfer parts of the activities to another principal. Moreover the suitability of the public enterprise form was also to be reviewed. The Safety Inspectorate was not covered by the remit. In my review of the public commitment I was able to establish that the activities of the overall have a positive external impact, mainly on and environmental safety. In my opinion, some of the infrastructure can also be seen as public goods. Moreover, in my assessment, there are market problems in several areas of activity. The activities are largely of such a nature that they cannot be expected to be offered on an open market to a sufficient extent and at an economically effective price. Overall, this justifies an extensive public commit- ment for infrastructure. Furthermore, such public commitment can be warranted by the fact that the state, through international agreements of various kinds, has undertaken to ensure that certain tasks are carried out. The public commitment should cover all the current functions of the , with the exception of fairway maintenance for fairways only used by leisure craft and the production of charts and nautical publications for recreational boating. The review of the public commitment also included analysing the level at which the responsibility that follows from the commit- ment should lie. For some fairways the responsibility for the public commitment should lie at local or regional level. As part of my review of the feasibility of corporatisation of all or parts of the , I have used criteria set by the Riksdag and the Government to identify the activities best suited at present for conversion to another operational form. The activities that currently most closely meet the criteria are found in the field of hydrographics. In view of this I have decided to study in more detail the feasibility of corporatisation of hydrographic survey services and production of hydrographical data. My overall assessment after completing my analyses is, however, that no part of the is currently suitable for corporatisation. Higher proportion of contract work In some of the areas of activity there is currently no functioning market. If the Administration continues to develop as an and competent purchaser, such markets can be established in areas where it now has in-house production. The objective should be to create markets able to supply the Administration with the competence and services required for the Administration to perform its duties. In order to effectively follow up how any increased procure- ment is carried out, quantitative goals must be set as to the share of hydrographic surveys, fairway maintenance and pilot transport that is put to tender. In principle, the is not allowed to conduct competitive activities and consequently its own production should be phased out as functioning markets are established in the various operational areas. From public enterprise to administrative authority By phasing out major parts of production and replacing them by services put out to tender, the Administration will develop into an agency with greater focus on the sectoral role and purchasing role than is the case today. The parts of the Administration that are mainly business oriented will not be kept. I believe that a logical consequence of these changes will be that the will be transformed from being a public enterprise into an administrative authority. All belonging to the will be gathered into one profit centre in order to develop and further improve this area of activity. Separate balance sheets and income statements will be prepared for the profit centre and special performance requirements will be set. Internal charges will be used as a means of improving capacity utilisation. function will also make its capacity available in connection with the procurement processes proposed for production within the various parts of the Administration.