sou · GVB336 · 2008-01-01 00:00:00 — används även spannmål och halm i viss utsträckning till förbränning på den egna gården eller i närliggande värmeverk. Vid eldning av spannmål är havre vanligast då det fungerar relativt väl som marknadspriset är relativt lågt. Användning av halm för energiändamål är begränsad i . Bioetanol framställs ur sockerbaserade råvaror som sockerrör och sockerbetor och stärkelsebaserade råvaror som spannmål och potatis. Utveckling pågår för att även cellulosabaserade råvaror som träråvara och halm skall kunna utnyttjas. I används främst vete och sulfitlut vid etanoltillverkning. En pilotanläggning för studie av processer för produktion av etanol från skogsråvara in- vigdes i . uppgår den svenska bioetanol- produktionen till ca 60 000 65 000 m3P P varav 50 000 m3P P tillverkas från spannmål och resterande från sulfitlut. Det behövs ca vete för att producera 50 000 m3P P etanol, vilket gör att det med en avkastning för vete i på per ha krävs en odling av 25 000 ha. Rapsmetylester () är ett drivmedel av typen fettsyra- metylester som framställs genom omförestring av rapsolja med metanol. RME produceras och används som drivmedel i liten skala i . Huvuddelen av rapsodlingen används för livsmedel. uppgick odlingen till knappt 80 000 ha vilket motsvarar ca raps. Jämfört med är det en ökning med . Enligt preliminära uppgifter för är raps- odlingen i stort sett oförändrad jämfört med . Biogas produceras oftast som en biprodukt vid kommunala avloppsreningsverk men kan även produceras vid avfallsdeponier. Annat organiskt avfallsmaterial, såsom slakteri- och restaurang- avfall eller rest- och avfallsprodukter från jordbruket som gödsel, halm, blast m.m., kan också rötas för att producera biogas. Det finns även ett fåtal anläggningar på olika jordbruksföretag där gödsel används för utvinning av biogas. Biogasen från dessa an- läggningar används inom jordbruksföretag som en energikälla för t.ex. uppvärmning. Biogas kan också produceras från vall. En sådan anläggning där vall samrötas med sorterade hushållssopor och fett från storhushåll blir klar i . Biogasen kommer där att användas som drivmedel för bussar, lastbilar och personbilar. Rötresten har god- känts som växtnäring för ekologisk odling. Reglering av omhändertagande av animaliska biprodukter (ABP) finns i den s.k. ABP-förordningen (EG) nr 1774/2002. bidra till bioenergiproduktion genom förbränning och rötning. Det pågår ett projekt vid med lyckade resultat där mald ABP förbränns tillsammans med torv eller flis. träffades en överenskommelse mellan EU:s jord- bruksministrar om en reformering av EU:s jordbrukspolitik. I princip innebär reformen att stödet frikopplas från produktionen. Stödet styr således inte i samma utsträckning val av produktion. 2003 beslutades även om ett hektarstöd till produktion av jordbruksråvaror till energiändamål. Om jord- bruksråvaran produceras på areal som inte är uttagen ur livs- medelsproduktion i enlighet med gårdsstödsreglerna men används till bioenergiändamål enligt direktivet (2003/30/EG) om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (EUT L 123, , s. 42, Celex 32003L0030) kan det lämnas en energipremie på per hektar. Antalet ansökningar för att få detta stöd omfattade drygt 13 600 ha (varav knappt 8 400 energiskog i form av salix) i . Dessutom ansöktes det för odling av grödor för industri- och energiändamål på areal uttagen ur livsmedelsproduktion motsvarande ca 19 000 ha varav den största delen var ämnad för energiändamål. Möjligheterna att främja produktion av energi på jordbruksmark med åtgärder inom ramen för nuvarande miljö- och landsbygdsprogrammet har också förbättrats i samband med den genomförda jordbruks- reformen. pågår arbete med nytt miljö- och lands- bygdsprogram . Målet för de energipolitiska insatserna för ett uthålligt energi- system är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Målet för insatserna kring forskning, utveckling och demonstra- tion på energiområdet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en om- ställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställ- ning och utveckling såväl i som på andra marknader. De långsiktiga energipolitiska insatserna inriktas på att sänka kostnader för, och främja introduktionen av, ny energiteknik baserad på förnybara energislag eller på teknik och metoder för effektiv och säker tillförsel, distribution och användning av energi. Detta skall också ske genom att med internationellt samarbete och omvärldsbevakning bygga upp en bild av utvecklingen och forsk- ningsfronten vad gäller teknik, metoder och tjänster på energi- området så att relevanta lösningar kan införas i det svenska energi- systemet. Forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall prioriteras och genomföras så att nyttiggörandet av resultaten för kommersialisering och marknadsintroduktion underlättas. Projekt som bedöms ha kommersiell potential skall även ges ett sådant stöd att deras marknadsmässiga förutsättningar kan prövas. finns det inom EU på gemenskapsnivå ett gene- rellt mål om att andelen förnybar energi skall öka till fram . presenterade kommissionen en rapport med analys av utvecklingen som visar att utan ytterligare åtgärder så kommer målet inte att nås (COM (2004) 366 final). Generellt gäller att utvecklingen för bioenergi har varit betydligt svagare än förväntat som det är just bioenergi som erbjuder de största möjligheterna till en snabb ökning av förnybar energi till måttlig kostnad. Därför har kommissionen beslutat utarbeta en BioenergyAction Plan som förväntas framläggas under senare delen av år 2005.I är dock andelen mycket hög, av den totala energitillförseln baseras på förnybar energi. För elproduktion är andelen I EG-direktivet 2003/30/EG om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (EUT L 123, , s. 42, Celex 32003L0030) ges allmänna riktlinjer som innebär att varje medlemsland skall sätta nationella, vägledande mål för introduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel. Målen skall sättas utifrån referensvärden som gäller för EU som helhet. Referensnivån är satt till för beräknat som andel energiinnehåll av den totala energianvändningen inom transportsektorn och för . har valt att för sätta målet till . De biodrivmedel som används i större utsträckning i är bioetanol, rapsmetylester () och biogas. har importen av etanol ökat kraftigt från att tidigare ha legat på en relativt låg nivå. Importerad etanol utgör nu större delen av totala användning av etanol som drivmedel. Svensk etanolproduktion för drivmedel utgörs i huvudsak av företaget produktion i . har en ledande roll i storskalig kommersialisering av bioenergi, främst såsom ersättning för fossila bränslen vid produktion av värme och el. EU har antagit ett särskilt direktiv /77/EG som har till syfte att främja användning av el från förnybara energikällor och att skapa en grund för ett framtida rättsligt ramverk på gemenskapsnivå (EUT L 283, 27.10.2001, s. 33, Celex 32001L0077). Direktivet innehåller flera delar, bl.a. ursprungsgaranti för förnybar el och minskade hinder för en ökning av produktionen av el från förnybara energikällor. Med- lemsstaterna skall anta nationella vägledande mål för den framtida användningen av el från förnybara energikällor utifrån referens- värden i direktivet. Det övergripande vägledande målet på gemen- skapsnivå (EU-15) är av elproduktionen för . Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) har en viktig roll i att stödja ett ökat nyttjande av förnybar energi. Inom ramen för pro- grammet och dess föregångare lokala investeringsprogram (LIP) har stora satsningar gjorts på omställning till förnybara energi- källor, bl.a. till utbyggnad av fjärrvärme och konvertering till biobränslen. I propositionen miljömål – ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) anges att landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energi- teknik. Vid utformningen av energipolitiken skall miljökvalitets- Exempel på miljömål som har relevans vid produk- tion av bioenergi från jordbruket är Ingen övergödning, Ett rikt odlingslandskap och Giftfri miljö. I propositionen anges även att för att påskynda miljöanpass- ningen och omställningen av energi- och transportsystemen, bör ytterligare åtgärder inriktas på bl.a. effektivisering av använd- ningen, produktionen och överföringen av energi inom industrin, energisektorn, bebyggelsen och transportsektorn. Detta för att främst minska utsläppen till luft och öka satsningen på förnybara energikällor. I detta ingår även produktion av förnybar energi från jordbruket. En ökad användning av förnybara energikällor bör även bidra till att uppnå det nationella målet och åtagandet enligt Kyotoproto- kollet när det gäller minskade utsläpp av växthusgaser. Att jord- bruket har en potential såsom producent av bioråvara framhålls bl.a. i propositionen klimatstrategi (prop. 2001/02:55), i vilken det redogörs för målen för det svenska klimatarbetet särskilt i fråga om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. En särskild utredare tillkallas med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi. Vidare skall förslag till tydliggörande av samhällets syn på den roll som jordbruket bör ha som producent av bioenergi utvecklas. Utredaren skall undersöka vilka förutsättningar som krävs för att utveckla ett jordbruk som är konkurrenskraftigt som producent av bioenergi med beaktande av dagens generella styrmedel inom energiområdet, främst skatter och handel med elcertifikat, samt biologiska och odlingstekniska möjligheter. Analyser skall ske ur både ett samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt perspektiv. Bioenergiodlingens möjligheter att bidra till uppfyllande av miljö- målen skall särskilt uppmärksammas, liksom eventuella konflikter mellan olika miljömål. Utredaren skall även beakta hushållnings- principen att råvaror och energi skall användas så effektivt som möjligt. Med utgångspunkt i dessa analyser skall utredaren göra en bedömning av olika produktionsalternativ. Även annan jordbruks- relaterad produktion som kan ha betydelse för produktion av bio- energi skall uppmärksammas såsom exempelvis animaliska bipro- dukter (ABP). Särskild hänsyn skall tas till reformarbetet inom den gemen- samma jordbrukspolitiken och till andra internationella förhållan- den och då särskilt WTO-aspekter. I bedömning av konkurrenskraft skall ett långsiktigt perspektiv användas där möjligheten att uppnå en utveckling med en framtida situation baserad på ny teknik beaktas. Det är också viktigt att bedöma konkurrenskraft i relation till biobränslen från skogs- bruket och andra möjliga förnybara energikällor. Det är också nödvändigt att väga in andra möjliga samhällsekonomiska effekter i bedömningen såsom en förbättring av försörjningstryggheten, en minskad sårbarhet i energisystemet, en ökad sysselsättning och en diversifiering av berörd näringsverksamhet samt andra regionala effekter. Den forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet om förnybara energikällor inom jordbruket som pågår vid och andra universitet och högskolor samt aktiviteter inom området som finansieras av Statens energi- myndighet, och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) skall belysas och eventuella nya forskningsområden av betydelse för jordbruket som energipro- ducent föreslås. Utredaren skall även lämna en redovisning av den internationella utvecklingen vad gäller jordbruket som producent av bioenergi. De förslag som föreslås skall konsekvensanalyseras. Vidare skall förslag kostnadsberäknas och de samhällsekonomiska och finan- siella konsekvenserna skall analyseras. För förslag med statsfinan- siella effekter skall finansiering i enlighet med gällande finansie- ringsprinciper föreslås. Utredaren skall i sitt arbete inhämta synpunkter från berörda myndigheter, relevanta intresseorganisationer, näringslivet inklu- sive mindre företag och andra samhällsaktörer. Utredaren skall även samråda med den pågående kommittén med uppgift att lämna förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling (dir. 2004:87). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . Kortfattad beskrivning av SASMTPF FPT-EU (Swedish Agricultural Sector Model för EU) SASM-EU är en matematisk programmeringsmodell för jordbruket i EU25. Modellen beaktar de för svenskt vidkommande viktigaste produktionsgrenarna, tillgång och priser på insatsmedel, förädling av produkter till handelsvara, efterfrågan av olika livsmedel i de olika länderna och transportkostnader såväl inom EU som vid import och export utanför EU. Modellen har en regional upp- lösning på landsnivå. är dock uppdelat i fyra underregioner med olika produktionsförutsättningar. Modellen är alltså främst inriktad på att beräkna konsekvenser i medan övriga länder beräknas med lägre noggrannhet. Modelltekniken går i korthet ut på att olika grödor och djurslag kombineras nationssvis (regionalt i ) för att få högsta möjliga ekonomiska utbyte för såväl producent som konsument. Detta sker med hänsyn tagen till varje lands (regions) unika tekniska, biologiska, ekonomiska och politiska förutsättningar. Den fråga som modellen besvarar är hur jordbruket skulle se ut om alla jordbrukare i EU gjorde det som var mest lönsamt för dem med de ekonomiska, politiska och tekniska förutsättningar som specificerats i modellen. Genom att först lösa modellen med nuvarande förutsättningar och sedan ändra en eller flera parametrar kan man se vilken skillnad det skulle bli om de ekonomiska, politiska eller tekniska förutsättningarna ändras på något specifikt sätt. 1TP PT Grundstrukturen i SASM skapades av professor från i Minne- sota med en amerikansk modell som förebild. Den ursprungliga modellen finns dokumen- terad i Apland & , 1992. En senare version av SASM finns presenterad i , 1993 och i , 1996. Orsakssambanden är ofta många och komplicerade. Ett höjt oljepris kan fungera som ett exempel. Den omedelbara effekten är att kostnaderna höjs eftersom energi är ett viktigt produktions- medel. Den andra effekten är att jordbruket får ökade möjligheter att gå in som energiproducent när priset på energi stiger. Detta gäller både för egen användning och för försäljning. Den tredje effekten är att priserna på de traditionella jordbruksprodukterna kan komma att höjas, dels på grund av kostnadsökningar i våra konkurrentländer, dels på grund av dyrare transporter och dels på grund av att ökad energiproduktion kan konkurrera om de fasta produktionsfaktorerna i jordbruket (främst marken) och därmed pressa upp kostnaderna och priserna ytterligare för traditionell produktion i och i andra länder. Genom att jämföra en modellberäkning med nuvarande oljepris och en med höjt oljepris får man fram alla dessa krafter och motkrafter. Man kan se i vilken riktning de drar, hur olika länder (regioner) står sig i förhållande till varandra och få fram storleks- ordningen på genomslaget i och i övriga EU-länder när alla förändringar har hunnit verka ut. Observera här att resultatet blir helt olika om prishöjningen orsakas av en skattehöjning som bara gäller i , om det är en EU-skatt som är lika i hela EU eller om det är en generell prishöjning som påverkar hela världen. SASM-EU kan närmast beskrivas som en simuleringsmodell där man kan simulera effekten av olika politiska, tekniska eller ekono- miska förändringar. Modellresultaten visar sedan hur dessa föränd- ringar skulle kunna påverka jordbrukssektorn när de har verkat fullt ut. Grundförutsättningen är dock att allt annat är oförändrat. Detta är en stor skillnad jämfört med prognosmodeller. Prognos- modeller har som syfte att kunna förutsäga utvecklingen framåt. De utgår vanligtvis ifrån ett aktuellt läge och framtids- scenarierna baseras vanligtvis till stor del på framskrivningar. Prognosmodellerna har därför svårt att hantera nya fenomen som till exempel en uppblommande marknad för bioenergi. SASM-EU styrs inte av trender utan istället helt av de ekono- miska drivkrafterna. Det innebär att SASM-EU är mindre lämpad för prognoser, när allt rullar på som vanligt, men att den är bättre på att fånga upp och beräkna effekterna av nya fenomen. Den är också mer transparant eftersom det går att spåra exakt vad det är som gör att en modellösning skiljer sig från en annan. Ekonometriskt styrda modeller ligger vanligtvis någonstans mellan rena prognosmodeller och SASM-EU. De produktionsgrenar som ingår i modellen är höstvete, råg, korn, havre, majs, raps, potatis, sockerbetor, vall till foder (6 varianter), vall till biogas, övriga ettåriga grödor, roterande träda, långliggande träda, Salix, andra permanenta växter, perma- nenta betesmarker, mjölkkor (3 foderstater), tjurar, stutar, dikor (3 system), får, getter, suggor, gyltor, slaktsvin, höns och slakt- kyckling. Fler produktionsgrenar kan läggas till vid behov förutsatt att det finns användbara produktionstekniska data. I modellen finns en input-/outputmatris för varje produktions- gren i varje land där respektive produktionsgren förekommer. Varje input-/outputmatris visar vilka insatsmedel som krävs och vilken produktion det blir av varje produktionsaktivitet. Dessutom kopp- las eventuella stöd, kvoter och andra tekniska, biologiska eller politiska restriktioner till input-/outputmatriserna. Det kan t.ex. vara djurbidrag, miljöstöd, mjölkkvot och växtföljdsrestriktioner. Som exempel kan det nämnas att input-/outputmatrisen för ett hektar vete i kräver ett hektar , utsäde, kväve, fosfor, kalium, 1 048 enheter bekämpningsmedel, , 702 enheter övriga för- nödenheter, i rörelsekapital och 18 timmars arbetstid. Vid normal väderlek ger detta en skörd på vete. Dessutom ger odlingen möjlighet att kvittera ut gårdsstöd för ett hektar. Modellen innehåller cirka 900 sådana input- /outputmatriser. Dessutom ingår ett stort antal aktiviteter för för- och transporter mellan regioner och länder. Detta innebär att modellen sammanlagt har drygt 15 000 variabler som skall kom- bineras så att högsta möjliga ekonomiska utbyte erhålls som 4 000 marknadsklirande, tekniska, biologiska eller politiska villkor skall vara uppfyllda. Input-/outputmatriserna bygger på i grunden på de fysiska upp- gifterna i svenska produktionsgrenskalkyler från LES (numera ) avseende 1995. Matriserna har sedan uppdaterats och anpassats till de olika ländernas förhållanden. De finska kal- kylerna bygger antingen på kalkyler från slättbygden i Mellan- eller på kalkyler för beroende på var i huvuddelen av produktionen bedrivs. I övriga länder bygger kal- kylerna på slättbygder. I växtodlingen har skördarna anpassats enligt internationell skördestatistik. Tillförseln av växtnäring beräknas grödvis med ledning av bortförseln i skörden. Givorna har sedan justerats pro- portionellt för samtliga grödor för att matcha total användning av handelsgödsel enligt internationell statistik, efter avstämning mot beräknad mängd stallgödsel. Övriga rörliga kostnader har till hälf- ten antagits vara beroende av arealen och till hälften av skörde- nivån. är ett generellt problem eftersom statistiken är bristfällig, bl.a. saknas skördestatistik. För att lösa detta har ett samband skattats mellan avkastning för korn och vall för svenska data (skördeområden). Detta samband antas gälla i hela EU. Undantag har gjorts för vissa länder i där skörden har justerats upp. De regionala skillnaderna i odlingsförutsättningar inom respek- tive land beaktas genom att delar av den genomsnittliga kostnaden för arbetskraft och maskiner har lagts över till en brukningskostnad som är linjärt ökande med arealen. Detta för att spegla skillnaderna mellan de mest lättbrukade och välarronderade markerna och de mest svårtillgängliga. Det ligger också växtföljdsrestriktioner i modellen som innebär att avkastningen för vissa grödor sjunker om odlingen ökar. I animalieproduktionen har mjölkavkastning, kalvningsintervall och antalet producerade smågrisar per sugga justerats enligt inter- nationell statistik. Foderförbrukningen har anpassats efter dessa justeringar och stämts av mot försörjningsbalanser från . Vidare har möjligheter lagts in att ersätta bete, grovfoder och spannmål med varandra och i vissa fall även med biprodukter från fruktodlingar etc. Arbetsåtgången har beräknats med ledning av skaleffekter och strukturstatistik för de viktigaste produktionsgrenarna. Därefter har den stämts av mot internationell statistik. Kostnaden för arbetskraft har antagits följa övriga sektorer i respektive land. Priset för byggnader och inventarier har antagits följa kostnads- läget mätt i BNP per capita. Djurstallarna hanteras olika i modellen beroende på tidsperspek- tivet. På riktigt kort sikt kan de betraktas som fasta. Då finns de stallplatser som finns och det medför ingen kostnad att använda dem utöver underhåll och uppvärmning. På riktigt lång sikt kan byggnaderna istället betraktas som helt rörliga. som kräver byggnader måste då bära hela kostnaden för ny- investeringar. Ingen av dessa lösningar är riktigt bra eftersom de anpassningsprocesser som beräknas i övrigt kan ta 5 till i verkligheten. Normalläget i modellen är därför att delar av det nuvarande byggnadsbeståndet är tillgängligt utan extra kostnader, delar av det kväver större eller mindre ombyggnader och delar av det är så pass dåliga att de utrangeras vilket innebär att det krävs vissa nybygg- nationer för att bibehålla djurhållningen på dagens nivå. Andelarna är lite olika för olika djurslag men för mjölkkor antas av de nuvarande stallplatserna vara i så bra skick att de kan användas utan några reparationer. av de nuvarande stallplatserna antas kunna avvändas vidare men de kräver då en linjärt ökande kostnad för reparationer. Denna kostnad börjar med noll och slutar med kostnaden för en nyinvestering. De återstående antas vara så dåliga att de måste ersättas med helt nya byggnader om produktionen skall bli kvar på nuvarande nivå. Det finns också möjlighet att utöka djurhållningen genom nyinveste- ringar. Ökningen har då begränsats till högst en halv gång fler stall- platser än vad det finns . Modellens struktur och funktion Modellen arbetar genom att input-/outputmatriserna kombineras med priser som genereras i modellen. Priserna genereras genom att marknaden för respektive produkt/insats skall kliras. Ett enkelt exempel är grovfoder eftersom det antas bli producerat och för- brukat i samma land (region). Gången är att modellen hittar en kombination av grödor och en kombination av djur som verkar ekonomiskt intressant vid ett visst pris. Om det då visar sig att produktionen av grovfoder i en viss region är mindre än förbrukningen så går modellen in och justerar detta genom att höja det interna marknadspriset och räkna om den mest lönsamma mixen av grödor och djur. Ett höjt pris på grov- foder innebär då ökad produktion, minskat antal djur som äter grovfoder och byte till foderstater med mindre grovfoder och mer annat foder. Detta innebär i sin tur att det blir obalans på andra marknader eftersom ökad odling av grovfoder vanligtvis innebär att det blir mindre mark kvar till andra grödor. Detta korrigeras i nästa vända med höjt pris på vissa andra grödor vilket i sin tur slår tillbaka på marknaden för grovfoder och så vidare.