sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — stärka invånarnas möjligheter till hög livskvalitet och personlig utveckling utveckla och öppna formerna för det politiska arbetet på regional nivå. Dessa tvärsektoriella strategier kräver enligt programmet insatser från olika aktörer och politikområden. Utveckling av infrastruktur är ett av fyra insatsområden där in- satser för att förbättra väg- och järnvägsnät och hamnar identi- fieras. Hamn ska enligt det regionala utvecklings- programmet, vara en av statsmakterna utpekad hamn 2020, och till följd av detta ska både den och den omkringliggande infrastruk- turen ha byggts ut i samklang med hamnens utveckling. Hamnen ska härvidlag vara den modernaste Östersjöhamnen i landet. tar fram det nya regio- nala utvecklingsprogrammet Sörmlandsstrategin. Målet är att en övergripande strategi ska antas av regionfullmäktige . Basen för Sörmlandsstrategin är: Det ska vara enkelt att för- verkliga sina ambitioner, idéer och framtidsplaner i . Detta slogs fast , efter diskussioner med olika aktörer runt om i länet. I visionen betonas vikten av närhet till möjligheter och om- världen, vilket förutsätter väl fungerande kommunikationer främst på spår men även på väg som komplement. Det gällande tillväxtprogrammet (2004–2007) för utgår från att tillväxt kan skapas på två sätt man kan jobba mer eller jobba smartare, och man konstaterar att det senare är att före- dra för hållbar tillväxt. Programmet innehåller fyra insatsområden: innovationssystem och kluster. Ett synsätt som genomsyrar programmet är att är en del av , och samverkan i den funktionella regionen över kommun- och länsgränser är nödvändig för att driva utvecklingsprojekt. Detta avspeglas i programmet genom att de kluster som anges som strategiskt viktiga är sådana som berör hela och såsom Biotech Valley, Robotdalen, Fordonskomponent och (upplevelsenäringen). Inom insatsområdet regionförstoring har ett material tagits fram om regionförstoringens möjligheter och konsekvenser. Där nämns ett transportsystem som skapar ökad tillgänglighet och arbets- pendling som viktigt för länets utveckling. I det regionala utvecklingsprogrammet för 20072020 anges sex insatsområden, varav ett effektivt transport- system är ett. Målet är att åstadkomma ett effektivt transport- system som bidrar till en långsiktig hållbar regional utveckling. I programmet finns strategier och handlingsinriktning utarbetade för tre delområden: stöd att utveckla flerkärnighet i östra ett säkert och tillgängligt transportsystem. I strategin för ett integrerat godstransportsystem ingår en strävan att godsflödena ska ha hög effektivitet och goda kopplingar mellan trafikslagen. Effektiviteten bedöms utifrån den enskilde gods- kundens upplevelser. I handlingsinriktningen för strategin ingår att man vill satsa på Mälarsjöfarten, utveckla kombitrafiken samt ta tillvara strategiska läge i gränsen mellan ett konsum- tions- och ett produktionstätt område. I programmet pekas ett antal strategiska kluster ut: Automatik med projektet som är en stor satsning på robotik inom områdena industrirobotik, fältrobotik, hälsorobotik samt teknik och kompetensspridning. Fordon, eftersom många företag i länet tillverkar fordons- komponenter till , med flera eller producerar ut- rustning för fordon, järnvägsvagnar. Elkraft, vilket grundar sig i ABB:s tillverkning av elkraft- anläggningar i och . Metall, eftersom det finns många företag med sin bas i bl.a. och . Därutöver finns projektet en regional utvecklingssatsning som ska göra stålindustrin i Bergslagen ännu starkare genom en effektiv samverkan mellan näringsliv, samhälle och forskning i regionen. Hälso- och friskvård. drabbades hårt av industrineddragningar . Trots detta är tillverknings- och ut- vinningsindustrin den viktigaste näringsgrenen ur sysselsättnings- synpunkt län; 2004 utgjorde denna näringsgren av länets arbetstillfällen, jämfört för riket som helhet. Variationen är dock stor mellan kommunerna. Högst andelar in- dustrisysselsatta hade och . Lägst andel hade Sala . För var andelen . Den regionala utvecklingsplanen för , RUFS 2001, aktualitetsförklarades . En ny utvecklingsplan har dock nu på- börjats genom att ett nytt program upprättades . Pro- grammets vision mest attraktiva storstadsregion kon- kretiseras i fyra övergripande mål: en öppen och tillgänglig region en region med god livsmiljö en resurseffektiv region. höga tillväxt ställer höga krav på bl.a. bo- stadsbyggande och transportsystem. Näringslivet är i hög grad in- ternationaliserat, kunskapsintensivt, innovativt och tjänstebaserat, även om också tunga industriföretag förekommer, t.ex. pappers- och fordonsindustri. Andelen offentlig verksamhet är förhållande- vis låg. I aktualitetsförklaringen har hanteringen av gods-, terminal- och hamnfrågor i RUFS 2001 tagits upp som en väsentlig brist; dessa är några av de få frågor där RUFS 2001 ansågs vara inaktuell, och frågorna ansågs vara otillräckligt hanterade. har därför angett att dessa frågor är prioriterade i arbetet med nästkommande RUFS. Det konstateras i aktualitetsprövningen att beskrivningen av hamnarnas roll i regionen var tämligen begränsad och att det brast i kopplingen till den strukturförändring som och förväntade förändrade transportstrukturer innebär. Transportsystemet i RUFS handlar till stor del om transport- systemets funktion i en starkt växande region och om samspelet mellan transporter och bebyggelse. Den bärande strategin är en flerkärnig struktur, där transportsystemet ska bidra till flerkärnighet genom förbättrad tillgänglighet. Denna flerkärnig- hetsstrategi är också tillämplig på godstransporter. Just brister i infrastrukturkapacitet är enligt Territorial Reviews () den mest hämmande faktorn för Stock- holmsregionens utveckling. I RUFS 2001 anges en strategi för Östersjöhamnarna, där spe- cialisering och samarbete mellan hamnarna sägs vara nödvändigt för att ge hamnarna förutsättningar att lyckas. I planen anges att en hamnstrategi för Östersjöhamnarna bör utarbetas. Detta ska ske i samverkan mellan intressenter i och an- gränsande län. bör reserveras för nya godsterminaler, särskilt gäller detta i norra regiondelen. I det regionala utvecklingsprogrammet Drivkraft som an- togs av regionfullmäktige 2006, formuleras visionen för län 2020 till att län ska vara välkänt i omvärlden, attraktivt för människor och företag samt förena en dynamisk utveckling och hållbar tillväxt med god livskvalitet. Programmet pekar ut fem konkreta områden som prioriteras för att nå den gemensamma visionen: attraktiva boendemiljöer och goda livsvillkor ett allsidigt kunskapsintensivt och innovativt näringsliv en långsiktigt hållbar kompetensutveckling ett mer synligt län. Inom dessa områden har visionen konkretiserats i tydliga strategier och handlingsinriktningar för en bra utveckling. Förbättrad infrastruktur och en väl fungerande kollektivtrafik som ökar kollektivtrafikens andel av det totala resandet är målet för förbättrad tillgänglighet. Detta ska ske genom att de starka stråken genom länet utvecklas via väg- och järnvägsutbyggnader samt ett utvecklat och integrerat tågsystem i . Tack vare ett allt större utbyte över nationsgränserna blir till- gängligheten till utländska marknader allt viktigare. Detta gör att hamnarna i länet blir av stor betydelse för näringslivets internationalisering. I programmet poängteras att hamnen i Hargs- hamn har goda utvecklingsmöjligheter genom sitt läge på Öst- kusten, med korta sjövägar mot . är speciellt i sin struktur på så sätt att kommunen och länet omfattar samma geografiska område. Kommunen har också tagit över ansvaret för det regionala utvecklingsarbetet. På har kommunen därför ansvaret för framtagandet av en vision för utvecklingen av som finns dokumenterad i Vision 2010 (antagen av kommunfullmäktige ). I programmet anges följande branscher som viktiga till- växtbranscher: gotländska kvalitetsprodukter/tillverkning och tjänster Näringslivet på kännetecknas av många små företag samt ett fåtal större enheter inom livsmedels- och byggindustrin. Den största och helt dominerande arbetsgivaren är kommunen. För- svaret har dragit ner huvuddelen av sin verksamhet på . är arbetet i full gång med att ta fram en ny vision med perspektivet 2025. I arbetet med det nya regionala utveck- lingsprogrammet har olika arbetsgrupper tagit fram visioner för olika samhällsområden. Beträffande näringslivsutveckling har man exempelvis tagit fram visioner om ett tillåtande och uppmuntrande företagsklimat, att ska vara ledande när det gäller idé- utveckling, entreprenörskap och nyföretagande och att det ska råda en stimulerande mix av samarbete och konkurrens. ska därtill vara ett etablerat resmål och en naturlig mötesplats året om, såväl nationellt som internationellt. Gotländska varor och tjänster ska ha ett högt förädlingsvärde och vara kända för kvalitet och design. Varorna ska marknadsföras och säljas i olika delar av världen. ska också vara ett starkt varumärke. län är ett av de mest industritäta länen i landet. I t.ex. kommun är av arbetskraften sysselsatta i tillverkningsindustrin. Länet har ett fåtal stora tillverkande före- tag, exempelvis i och Kährs i . Detta gör att sårbarheten i de lokala arbetsmarknaderna är stor. län har dessutom drabbats hårt av ett antal större före- tagsnedläggningar . I har t.ex. både , och lagt ner stora fabriker och drabbades hårt när lade ner sin verksamhet på orten . präglas länet av småskalighet. Underleverantörs- branschen till tillverkningsindustri är relativt stor, länet är störst på skogsproduktionen söder om och mjölkproduktionen är näst störst i landet. Därav följer att jordbruk med kringverk- samheter är en förhållandevis stor näringsgren i länet. I läns regionala utvecklingsprogram , RUPEN IV, är regionförstoring ett viktigt mål och därmed att antalet ar- betsmarknadsregioner som berör länet ska minska från fem till två genom att den norra arbetsmarknadsregionen integreras med Lin- /och den södra med /. Denna utmaning ställer stora krav på framför allt persontransporter för att nå rimliga pendlingstider. Nya tillväxtområden som anges i RUPEN IV är: Infrastrukturfrågor i det regionala utvecklingsarbetet Enligt länsplanen för regionala transport- infrastruktur 20042015 är den totala planeringsramen för infra- strukturinvesteringar . Ett viktigt projekt för hamnen är utbyggnad av förbifarten Svärtlinge på mellan och . Den totala kostnaden för detta projekt beräknas i transportplanen till och projektet ska enligt planen stå färdigt . Länstransportplanen tar avstamp i det arbete som initierades av Östsam 2002 Östgötapaketet 2002. Syftet med detta var att belysa behovet av kommunikationer för regionens utveckling i ett sam- manhang, där hänsyn tas till det regionala tillväxtarbetet och möj- ligheten att arbeta transportslagsövergripande. Ramanslaget för länstransportplan 20042015 om- fattar . I planen prioriteras fyra områden: bättre tillgänglighet till västra bättre samverkan mellan trafikverken. På objektsnivå prioriteras utbyggnad av en större del av sträckan på , väg 53 förbi (även del av väg 55), Klien på tillsammans med ny tillfart till , samt ombyggnad av del av väg 230 väster om . En utbyggnad av väg 55 prioriteras på . Inga särskilda projekt som särskilt befrämjar hamntillfarter nämns i planen. stödjer den positiva utvecklingen av de logi- stikprojekt som pågår i länet, inte minst Hamn och Folkesta kombiterminal i . I läns länstransportplan 2004 2015 har urvalet av prioriterade projekt skett utifrån att de ska vara riktade trafiksäker- hetsåtgärder. Hög prioritet har också getts till åtgärder som gynnar näringslivets utveckling och regional utveckling. God miljö och jämställdhet, i form av olika gruppers tillgänglighet och helhetssyn på transportsystemet, är en viktig grund för urvalet av projekt. Av dryga tjugotalet namngivna projekt i länstransportplanen syftar drygt hälften till förbättrad trafiksäkerhet, knappt hälften till nybyggnad och ett par projekt till att förbättra kollektivtrafiken. Inga särskilda projekt för att förbättra hamnverksamheten finns angivna i länsplanen. Dock pekar den regionala utvecklingsplanen för på vikten av att i byggs ut för att säkerställa Mälarsjöfarten genom att större fartyg kan komma in. Viktiga investeringar i transportnätet som ingår i trafikverkens nationella planer är ombyggnad av till motorväg på sträckorna Västjädra (Eskilstunaavfaren) samt Sagån . Även /67, förbifart Sala, byggstartades . mittsepareras den sista delen av mellan och . () har tillsammans med Läns- styrelsen i tagit fram ett eget underlag för inrikt- ningsplaneringen. Målet för kommunikationerna är enligt planen att stärka Stock- holmsregionens och internationella konkurrenskraft genom väl fungerande kommunikationer i . Planen betonar kapacitetsförbättringar och utbyggnad av felande länkar. Tillgängliga medel för infrastruktursatsningar i Stockholms- regionen är för väginvesteringar och för järnvägsin- vesteringar. Inom den s.k. Stockholmsförhandlingen ska en överens- kommelse om infrastrukturinvesteringar tas fram och finansi- eringslösningar föreslås, bl.a. för och andra infra- strukturinvesteringar i länet, exempelvis Förbifart . Infrastrukturinvesteringar av betydelse för länets hamnar är också motiverade utifrån behovet av kapacitet för persontrafik och trafik- säkerhet. Därmed finns det förhoppningar om att de angelägna behov som motiveras av persontransporter också kommer att lösa godstransporterna. Viktiga förbättringar som anges i RUFS 2001 är kapacitets- och trafiksäkerhetsförbättringar på mellan och Nynäs- hamn, E18 på sträckan Rosenkälla Söderhall, ombyggnad av väg 77 norrut från med ny förbifart vid samt vissa förbättringar kring vägar på till gagn för . Utbyggnaden av väg 77 finns dock inte i befintlig investeringsplan. I planen ingår vissa mindre förbättringar av väg 225 mellan Ny- näshamn och . Utbyggnaden av inleddes . Regeringen har dessutom beslutat att spårkapaciteten över Saltsjö Mälarsnittet ska tillgodoses genom färdigställande av . Infrastruktur av betydelse för är väg 73 som är påbörjad och Södertörnsleden som ingår i investeringsplan med byggstart . En partiell utbyggnad för att minska störningarna på Nynäs- banan genomförs inom planperioden. Därefter behöver inga ytter- ligare utbyggnader utifrån persontrafikens behov. Den planerade utbyggnaden skapar också tåglägen för godstransporter. Det finns även planer på förbättrad infrastruktur på sträckan SödertäljeSödertälje Hamn. Denna investering omfattar ombygg- nad och uppgradering av bangård, ställverk och pendeltågsstation samt nyinvestering i planskild korsning och dubbelspår. In- vesteringen skapar förutsättningar för mer rationell tågdrift till Hamn genom att korsande tågvägar byggs bort. I länsplanen för regional transportinfrastruktur för län är den totala planeringsramen för åren 20042015 . Ett viktigt projekt i planen är en ombyggnad av väg 288 mellan och . Utöver de nationella vägarna har väg 288 och väg 55 störst betydelse för den regionala utvecklingen. För kommun är väg 288 det viktigaste pendlings- stråket in mot men också ett betydelsefullt stråk för näringslivets transporter. Väg 288 och väg 292 förbinder Hargs- hamn med och . I länsplan för regional transportinfrastruktur 2004 2015 är utgångspunkten att transportsystemen som förbinder med omvärlden är avgörande för tillväxt och utveckling på Got- land. Många av de åtgärder som återfinns i planen har direkt bäring på infrastrukturen i och omkring Hamn. Av som är ramen för planen har nästan an- vänts för investeringar i hamnen, har använts för bättre bagagehantering och ombyggnad av terminalen i hamnen och för anslutning till hamnen. Således är nästan hälften av planeringsramen direkt allokerad till hamnverk- samheten i . Den eftersträvade regionförstoringen uttrycks i Regional transport- plan för län 2015 som att länet ska bli en del av fjärde såväl som femte storstadsregion. Minskning av an- talet arbetsmarknadsregioner ska minska länets sårbarhet. I trans- portplanen prioriteras ett antal åtgärdsområden som hörnstenar i transportsystemet. Viktigt i detta sammanhang är att förverkliga visionen om Östersjöstråket, dvs. ett sammanhållet transportstråk för väg och järnväg mellan centralort och regioncentrum i . lämnade , på regeringens uppdrag, in en förstudie för upprustning av Tjustbanan (sträckan Lin- ) som en första etapp i förbättringsarbetet. I förstudien tas även hänsyn till den framtida utvecklingen av godstrafiken. I transportplanen nämns hamnstrukturen som en trång sektor, där marknaderna för de mindre hamnarna på ostkusten i regel är lokal. Det som transporteras via hamnarna har, enligt planen, varit ett begränsat antal lågvärdiga godsslag. Hamnarna själva uppger dock att denna utgångspunkt är felaktig; i stället går utvecklingen mot mer varierande och högvärdiga godsslag. Det arbete som genomförts i län vad gäller en ny planeringsperiod för väg- och järnvägsinvesteringar 2010 2019 tyder på att inriktningen från RUPEN IV kvarstår, dvs. att man med goda kommunikationer vill minska antalet lokala arbets- marknader som berör länet. Detta sätter fokus på ett antal vägar och järnvägar som är viktiga för såväl person- som godstrafik: Östersjöbanesystemet (Blekinge kustbana, Bockabanan, Kust- till-kustbanan, Stångådalsbanan och Tjustbanan) vägarna 23, 25, 31, 33, 34, 127 och 136 (prioriterat vägnät för gods- och persontrafik). De aktuella vägarna och järnvägarna kan grupperas i tre stråk ett stråk utmed som sammanfaller med E22, ett stråk som förbinder , och samt ett stråk med målpunkter i , och på den ena sidan och och på den andra. Det sistnämnda stråket är av särskilt intresse för godsflödena till och från Små- landskustens hamnar. Annars är den åtgärd som har störst prioritet E22 för gods- och persontrafik, där målstandard i länet är mötesfri väg. De viktigaste hindren för att utveckla gods- och persontrafiken på järnväg är att banorna har enkelspår med bristande mötes- kapacitet, saknar modern fjärrblockering, har en generellt låg hastighetsstandard samt i stor utsträckning inte är elektrifierade. För att råda bot på de akuta bristerna har samtliga kommuner i länet kommit överens om att erbjuda staten ett samlat paket för förskottering av de högst prioriterade väg- och järnvägsob- jektentotalt 1,52,. I samverkan med Syd- svenska , , Region och har i län bildat bolaget , som syftar till att arbeta för en OPS-lösning (offentlig-privat samverkan) för en samordnad upp- rustning av hela den svenska delen av . Gemensamma utgångspunkter för hamnverksamhet Karaktäristiskt för östra är persontransporternas dominerande ställning, vilken medför en kapacitetsbrist på land- infrastrukturen. Till detta kommer att är det mest utpräglade konsumtionsområdet i dels pga. en stor och växande be- folkning, dels för att produktionen i området till stor del består av tjänster. Angränsande län, t.ex. Bergslagen och delar av Västman- land, är däremot tydliga produktionsområden, där varupro- duktionen överstiger konsumtionen. Detta avspeglas genom att varuflöden av exportvaror går genom östra . Sålunda präglas hamnstrukturen i östra av stora obalanser med en stor import och förhållandevis små volymer transittrafik genom regionen för exportvaror, vilka i sin tur ofta går med systemtransporter. Detta leder till en uppenbar nackdel för nyttjandet av volymberoende transportmedel som sjöfart och järn- väg. Det är helt enkelt svårt att fylla transporter i bägge riktningar i östra . Det finns, och har funnits, försök med transporter via tågslingor där tanken är att varor samlastas på tåg som går i särskilda slingor med stor flexibilitet att lasta och lossa på ett flertal ställen. Det som har stoppat dessa försök är dålig effektivitet och lönsamhet. Hamnstrukturen i östra består framför allt av hamnar med funktionen brohamnar, dvs. hamnar som huvud- sakligen transporterar passagerare och gods på färjor; i vissa av dessa hamnar dominerar godset medan passagerartrafiken dominerar i andra. I de hamnar där passagerare dominerar ställs särskilda krav på transporterna i form av möjligheter till om- loppstider och möjligheter till anlöp i centrala lägen. Hamnverksamhet på – en livsnerv för hela ön Eftersom saknar landförbindelser med fastlandet och ön är relativt liten är det svårt att sträva efter regionförstoring för ökad sysselsättning och tillväxt på samma sätt som på fastlandet. Inför besök har brevledes slagit fast ett antal ståndpunkter av vikt för att neutra- lisera det man kallar transport- och konkurrensmässiga lägesnackdel. Man lämnar även ett antal ståndpunkter för hur den framtida färjetrafiken bör vara utformad. Det rör sig exempelvis om att kostnaderna för färjetrafiken inte ska överstiga motsvarande sträcka på landsväg samt att det ska finnas trafik till två fast- landshamnar med två dubbelturer på den norra linjen och en dubbeltur på den södra linjen. När det gäller mål och strategier för hamninfrastrukturen fram- förs ett antal förbättringsområden för respektive hamn. I är det av största vikt att trygga linjetrafiken genom ändamålsenliga terminaler och kajer, anlägga elanslutningar till färjorna och bygga en ny kryssningskaj och inseglingsränna för att kunna ta emot större fartyg. hamn bör vara både nöd- och reservhamn till ; här bör man även etablera passagerartrafik österut. Här- vidlag är en muddring nödvändig, tillsammans med förbättringar av kajerna. För handlar de nödvändiga åtgärderna om en fördjupad inseglingsränna. hamnar – här behövs infrastrukturför- bättringar på land SydSam är en nätverksorganisation för kommunförbund, landsting och regioner i , , , , Denna organisation har arbetat med transportfrågor i en programberedning för infrastruk- turfrågor. Beredningen har arbetat fram en gemensam rangordning av transportstråken i . De stråk som lyfts fram är kate- goriserade i två kategorier, varav är det stråk i kategori 1 som berör län. län har ett perifert läge ur ett nationellt transport- stråksperspektiv. Hamnarna betjänar huvudsakligen lokala och re- gionala marknader. Förbättrade öst-västliga förbindelser kan föra utvecklingen framåt. I den regionala transportplanen såväl som i Sydsams programberedning prioriteras en etablering av öst-västliga förbindelser. En möjlig utveckling är att den befintliga hamnpendeln från till kan förlängas till Oskars- hamn. Ett antal nyinvesteringar i länet kan komma att få stor påverkan på godshanteringen i länet. Bland dessa utmärker sig etablering av ett varuhus i och det kinesiska företaget etablering i . Inom ramen för den senare öppnas en utställningshall för 1 100 utställare i , där ett krav är att varje utställare måste ha en container med sina varor placerad i . Detta ställer krav på effektiva transportlösningar. Industri-, energi- och containerhamn med Komplett hamn med kombiverksamhet Tre hamnlägen i ett bolag, fullservicehamn, Handels- och fiskehamnar i Nod för utbyggnad och service kring vind- SOU 2007:58 Bilaga 2 Skogs-, bulk- och oljehamn Industrihamn för Södras skogskombinat (massa- och trävaror) Skogs-, bulk- och containerhamn samt Helhetslösningar fartyg hamn järnväg historia härrör när hamnen fungerade som utlastningshamn för stångjärn från Hargs Bruk och för malm från gruvor. Malmexporten pågick ända till 1992 1993 då gruvan lades ner. finns dock långt gångna planer på att åter öppna gruvan och skeppa ut . I dagens hanteras främst fasta bränslen som t.ex. energived för flisning, träflis, träpellets, torvbriketter, kol och av- fallsbränsle. Dessutom hanteras sågtimmer, skrot, gatsten, vägsalt, projektlaster m.m. Hamnen är alltså en utpräglad torrbulkhamn. Åren 1989 1997 hade hamnen linjetrafik på med nya personbilar, lastbilar, trailers och järnvägsvagnar, och därför är hamnen utrustad med en modern roro-anläggning för lastbilar och tåg. I hamnen finns fyra kajer Stora kajen, Lilla kajen, Malmkajen samt ett roro- och tågfärjeläger. Maximalt djupgående är ; den tidigare malmleden medgav . Hamnen har sökt till- stånd att muddra i farleden för ytterligare djupgående.