sou · GVB324 · 2008-01-01 00:00:00 — En viktig fråga är vem som skall utföra offentliga och officiella veterinäruppgifter. Statens roll är en central fråga för utredningen. En viktig utgångspunkt för utredningen är att samhällets över- gripande mål med den veterinära verksamheten och med djur- skyddet fortfarande skall gälla. Andra utgångspunkter är att kon- kurrensneutralitet mellan olika veterinärgrupper skall eftersträvas och att effektiviteten och ändamålsenligheten i den statliga kon- troll- och tillsynsapparaten skall öka. Utredningens förslag skall främja samhällsekonomisk effektivitet. För att få ökad kunskap och ett bättre beslutsunderlag för det fortsatta arbetet har genom uppdragit åt att genomföra ett konsultuppdrag gällande en undersökning av veterinärmarknaden. Undersök- ningens genomförande och resultat presenteras i denna rapport. Undersökningen syftar till att ge underlag för Veterinär- utredningens kommande förslag till regeringen. Målgruppen för undersökningen är veterinärer verksamma i . Undersökningen är genomförd som en kvantitativ undersökning. Datainsamlingen genomförs med hjälp av postala enkäter, med Ett frågeformulär är utarbetat av och ARS i samråd. Frågeformuläret har även gått på remiss inom veterinär- kåren, genom försorg, före fastställande. Uppdraget är genomfört med en postal enkät med tre påminnelser. Den första utsändningen omfattar frågeformulär, informationsbrev (från ) och förfrankerat svarskuvert till ARS. Den första påminnelsen sker i form av ett kort. Påminnelserna två och tre är i form av fullständiga utsändningar (frågeformulär, påminnelsebrev (från ARS) förfrankerat svarskuvert till ARS). Undersökningen genomfördes i fält Vi har uppnått följande resultat av fältarbetet Ej verksam inom yrket Ej tillämplig på IP IP ej i målgruppen Svarsfrekvensen är beräknad som antalet insamlade intervjuer genom nettourvalet. Denna del av rapporten är skriven med frågeformuläret som dispo- sition. Frågorna redovisas i den ordning de ställts i frågeformuläret. Varje frågas fullständiga formulering är skriven i indragen kursi- verad fet text. Resultaten för varje fråga presenteras grafiskt för hela svarspopulationen om inte annat anges. Den första frågan vi ställde gäller var och i vilken form man bedrev sin verksamhet. Vi angav svarsalternativ som veterinärerna ombads att välja från. Vilken var Din huvudsakliga sysselsättning ? Markera endast ett svar. Tabellen nedan visar de svarandes huvudsakliga sysselsättning . Vi ser att av veterinärerna är verksamma inom privatpraktiserande verksamhet, i egen verksamhet, som delägare eller som anställda. Andel av alla i % Anställd av livsmedelsverket som besiktningsveterinär Anställd av svensk mjölk, Djurhälsovården, husdjursförening Anställd av länsstyrelse som länsveterinär/biträdande läns- Anställd vid ATG-klinik (ej djursjukhus) Anställd av Jordbruksveket som distriktsveterinär (även vikarie) Anställd av privatpraktiserande veterinär, privat klinik eller Privatpraktiserande veterinär utan regelbundet stations- eller kliniksamarbete med andra veterinärer Privatpraktiserande satellit/filial till veterinärstation, klinik eller mottagning i vilken jag är delägare Privatpraktiserande veterinär i regelbundet samarbete med en Privatpraktiserande veterinär vid privat veterinärstation, -klinik eller –mottagning, där ip är delägare Till de som på fråga 1. svarade att de var privatpraktiserande, ställde vi en fråga om i vilken form de bedrev huvuddelen av sin verksamhet . I vilken form bedrev Du huvuddelen av Din verksamhet som vete- rinär ? Det är två dominerande verksamhetsformer, enskild firma och aktiebolag. av de privatpraktiserande veterinärerna bedriver sin verksamhet som enskild firma och bedriver den i ett aktiebolag. De som bedriver verksamheten i en enskild firma arbe- tar oftare deltid (), de har oftare en lägre årsinkomst och har oftare tagit sin examen (). Bas: Privatpraktiserande veterinärer Nästa fråga ställdes till de privatpraktiserande veterinärerna, till jordbruksverkets distriktsveterinärer och till privatanställda veteri- närer (ej vid ATG eller djursjukhus) och gäller hur arbetstiden spenderades mellan olika arbetsuppgifter. Ungefär hur stor andel av Din totala arbetstid uppskattar Du gick åt till följande arbetsuppgifter ? Försök att avrunda till jämna Det är två huvudsakliga områden veterinärerna ägnar sig åt, klinisk djursjukvård och förebyggande djursjukvård. Det senare i huvudsak på uppdrag av företag eller husdjursföreningar. Övriga arbetsupp- gifter, som seminverksamhet, administration och annat upptar endast marginellt veterinärernas arbetstid. Andel av arbetstiden för olika arbetsuppgifter Bas:Anställd-, privatpraktiserande-, distriktsveterinär Nästa fråga gäller en uppskattning av hur många förrättningar vete- rinärerna hade per dag gällande olika djurslag. Frågan har följande formulering: Om Du tänker på de djur Du kommer i kontakt med vid djursjuk- vård (ej besiktning eller förebyggande djurhälsovård) på uppdrag av djurägare. Ungefär hur många förrättningar/ fall uppskattar Du att Du hade i genomsnitt per dag , när det gäller följande djurslag? (Vid gruppbehandling, då en och samma åtgärd utförs på flera djur, t ex vaccination av 40 kor, räknas detta som en förrättning, ett fall.) Av diagrammet nedan ser vi att veterinärerna har flest enskilda behandlingar av sällskapsdjur. I genomsnitt har veterinärerna 6,4 behandlingar per dag av sällskapsdjur, mot 2,6 för hästar och 2,8 för lantbrukets djur. Antal förrättningar per dag för olika djurslag Bas: Anställda-, privatpraktiserande-, distriktsveterinärer Vet ej/Ej svar Lantbruksdj.0%1%2% Jämför vi de två grupperna distriktsveterinärer (anställda av Jord- bruksverket) och privatpraktiserande veterinärer ser vi att de pri- vatpraktiserande genomgående har fler förrättningar/ fall per dag än distriktsveterinärerna. Diagrammet nedan visar antalet förrättningar/ fall i genomsnitt per dag för olika kategorier av veterinärer fördelade på olika djur- slag. Vi ställde också en fråga speciellt om lantbrukets olika djurslag. Om Du tänker på Din verksamhet med djursjukvård (ej besiktning eller förebyggande djurhälsovård) åt lantbruketsU djurU på uppdrag av djurägare, ungefär hur många förrättningar/ fall bedömer Du att Du hade i genomsnitt per dag , när det gäller följande djurslag? Vid gruppbehandling, då en och samma åtgärd utförs på flera djur, t ex vaccination av 40 kor, räknas detta som en förrättning, ett fall. Fall per dag inom lantbrukets djur Bas: Anställda-, privatpraktiserande-, distriktsveterinärer Får/getter0% Ej aktuellt/ Ej svar / Vilt0%2% Tabellen nedan visar att distriktsveterinärerna har fler fall/ förrätt- ningar per dag bland lantbrukets djur än vad de privatpraktiserande har. , hägnat, vilt Annat, räv, mink Området Jour och joursamarbete omfattar 7 frågor och delfrågor. Den första frågan gäller om det finns andra veterinärer i praktik- området som upprätthåller dygnet-runt-jour för de djurslag man vanligen arbetar med. Finns det andra, konkurrerande veterinärer/ kliniker som upprätt- håller jour dygnet runt i Ditt praktikområde och för de djurslag som Du normalt sysslar med i Din verksamhet med klinisk djursjukvård? Diagrammet nedan visar att drygt hälften () av veterinärerna har andra, konkurrerande veterinärer i området som upprätthåller jourverksamhet. Tre av fyra () privatpraktiserande veterinärer svarar att de har det, medan bara en av fyra () av distriktsvete- rinärerna har det. Kan det vara så att distriktsveterinärerna upprätt- håller, är skyldiga att upprätthålla jourverksamhet och att de pri- vatpraktiserande veterinärerna därför, av olika skäl, inte upprätt- håller denna verksamhet? Andra veterinärer som upprätthåller jour i området Bas: Anställda-, Privatpraktiserande-, Distriktsveterinärer Vet ej/Ej svar Av materialet ser vi att veterinärer med relativt sen examen (1986 eller senare) och veterinärer med hög årsinkomst, i högre grad sva- rar att det inte har någon annan veterinär i praktikområdet som upprätthåller jour. Vi frågade också om man själv har jour. Har Du jour och i så fall i vilken form? Vilket av följande stämmer bäst in på Dina förhållanden? Markera endast ett svar. Diagrammet nedan visar andelarna av samtliga och av olika katego- rier av veterinärer som har jour. 8 av 10 () av alla veterinärer har jour. Av de privatpraktiserande veterinärerna är det 7 av 10 () som har jour och bland distriktsveterinärerna är det nära nog samtliga (). Veterinärer som har jour Bas: Anställda-, Privatpraktiserande-, distriktsveterinärer Tabellen nedan visar en sammanställning av de olika formerna av jour som veterinärerna har. Andel av alla i % Jag har aldrig jour Netto, har jour Ingen organiserad jour, men kunderna får ringa. Jag gör sällan eller aldrig kundbesök, utryckningar på jourtid Ingen organiserad jour, men kunderna får ringa. Det händer att jag gör kundbesök, utryckningar på jourtid - Jag har jour, men inte enligt schema eller jourplan där även andra - Jag har jour, enligt schema eller jourplan där även andra veterinärer De veterinärer som har jourverksamhet fick besvara frågan om hur de bedriver jouren. Frågan har följande formulering: Vilka av följande områden stämmer in på Din verksamhet. Du kan markera flera svar. av samtliga veterinärer har ambulerande jourverksamhet och kan göra utryckningar med bil. Lika många () bedriver sin jourverksamhet på en mottagning och 4 av 10 har jourverksamhet med hjälp av telefon, där de ger råd eller kan hänvisa till annan vete- rinär. I genomsnitt har veterinärerna avgivit 1,9 svar. Bas: Veterinärer med jourverksamhet Nästa fråga gäller antalet fall/ förrättningar veterinärerna hade i genomsnitt under en jourhelg 2005, fördelat på olika djurslag. Frå- gan har besvarats av de veterinärer som har jour. Ungefär hur många förrättningar/fall hade Du en genomsnittlig jourhelg (t ex – ) med följande djurslag ? Vid gruppbehandling, då en och samma åtgärd utförs på flera djur, t ex vaccination av 40 kor, räknas detta som en förrättning, ett fall. Diagrammet nedan visar medeltalet jourförrättningar per helg för olika djurslag och kategorier av veterinärer. Jourförrättningar för olika djurslag Bas: Veterinärer som har jour Diagrammet visar att distriktsveterinärerna har fler jourförrätt- ningar i genomsnitt jämfört med de privatpraktiserande veterinä- rerna med jourverksamhet. Flest antal förrättningar har man för nötdjur. De privatanställda veterinärerna har flest jourförrättningar som gäller sällskapsdjur. Vi bad även veterinärerna redogöra för hur jourverksamheten fördelade sig över året. Hur många förrättningar/fall uppskattar Du att Du hade under en genomsnittlig jourhelg under följande perioder 2005? Vid grupp- behandling, då en och samma åtgärd utförs på flera djur, t ex vaccina- tion av 40 kor, räknas detta som en förrättning, ett fall. Jourförrättningarnas fördelning över året Bas: Veterinärer med jour Från tabellerna kan vi också se att veterinärer med examen eller senare genomgående har fler jourförrättningar, än de veterinä- rer som har varit längre i yrket. Veterinärer verksamma i skogslänen har färre jourförrättningar än de veterinärer som är verksamma i djurrika områden. Fråga 11 omfattar tre frågor i form av påståenden. Vi ber veteri- närerna svara i vilken grad de instämmer eller tar avstånd från vart och ett av påståendena gällande jourverksamhet. De tre diagram- men nedan visar hur samtliga veterinärer och olika veterinärgrupper besvarar frågorna. Följande påståenden har framförts till av olika veterinärer. Vi tar inte ställning till dem, men vi vill gärna veta i vilken grad övriga veterinärer på fältet instämmer eller tar avstånd från dessa påståenden. Alltså i vilken grad instämmer eller tar Du avstånd i följande påståenden? Jour är inte lönsamt, man har det som service till djurägarna Jour är en service till djurägarna Bas: Privatpraktisernade-, Anställda-, Distriktsveterinärer Vet ej/Ej svar Svarsmönstret är detsamma oavsett verksamhetsform. Jour är mer en service än en lönsam verksamhet. De privatpraktiserande veteri- närerna har en högre grad av instämmande. Vi ser inga markanta skillnader mellan de olika delmålgrupper vi har studerat. 11.b Om jag/ vi inte fanns här skulle djurägarna i området bli utan all veterinärservice. Om inte jag fanns skulle djurägarna bli utan all veterinärservice Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Vet ej/Ej svar av distriktsveterinärerna instämmer i detta påstående, medan av de privatpraktiserande gör det. Detta kan förklaras av att distriktsveterinären är den enda veterinären i området som har jour. Det kan också vara så att distriktsveterinärerna håller jour och att de privatpraktiserande veterinärerna därför ej känner behovet eller marknaden för att de ska hålla jour. Det är tydligen relativt ovanligt att man som privatpraktiserande veterinär är ensam i sitt område. 11.c Jag/vi upprätthåller jour delvis för att motverka att en konkur- rerande verksamhet etableras i området. Jag upprätthåller jour för att motverka konkurrerande verksamhet Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Vet ej/Ej svar Vi ställde en fråga om hur man ser på jourtjänstgöring, om man vill eller inte vill ha det. Frågan har följande formulering. Vilket av följande påståenden stämmer bäst med Din inställning till jourtjänstgöring i Ditt framtida arbete som veterinär? Markera endast ett svar. Vi gav veterinärerna följande svarsalternativ: Jag kan mycket väl tänka mig att arbeta med jourtjänstgöring utöver min ordinarie arbetstid. Jag arbetar gärna schemalagd arbetstid, där kvällar, och nätter kan ingå, men där det inte blir mer än 40 timmars arbetsvecka totalt. Jag vill helst inte ha jourtjänstgöring alls, men det kan gå om jag inte får något annat. Jag vill absolut inte ha jourtjänstgöring. Jag har ingen uppfattning om framtiden. Bas: Privatpraktiserande-, Anställda, Distriktsveterinärer Ej över 40 H/vecka Diagrammet visar att distriktsveterinärerna är de som är mest positivt inställda till jourverksamhet. Oavsett om Du är statligt anställd eller privatpraktiker, vilket av följande påståenden beskriver bäst Din syn på att driva privatpraktik i Ditt praktikområde, som egen företagare eller i samarbete med andra veterinärer? Du kan endast markera ett svar. De intervjuade gavs följande svarsalternativ. De fick välja ett alter- nativ. Jag är positiv till privatpraktik och tror att underlaget i mitt praktik- område är tillräckligt för en lönsam verksamhet , utan bidrag. Jag är negativ till privatpraktik generellt, eftersom företagande inte intresserar mig eller passar mina privata förhållanden. Jag är i och för sig positiv tillprivat praktik men det förut- sätter att jag/ vi får bidrag för att få det att gå ihop. Inställning till att driva privatpraktik Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Positiv, om bidrag Diagrammet ovan visar att det i första hand är de privatprakti- serande och de privatanställda veterinärerna som är positiva till att driva privatpraktik och också tror att den har förutsätt- ningar för att vara lönsam utan bidrag. Från tabellerna kan vi också se att veterinärerna med examen är mer positiva () än de med examen eller senare (). Detta kan förklaras av att de äldre veterinärerna redan är etablerade och att etablerings- kostnaderna, riskerna och osäkerheten känns för stor för de yngre. Av veterinärerna i skogslänen är det som anger svarsalternativ ett och som anger svarsalternativ två (Negativa till privat- praktik). Sammantaget kan vi se att av veterinärerna är positiva till privatpraktik. De som svarade att de är positiva till att driva en privat veterinär- praktik, men att de anser att de behöver bidrag för att verksamhe- ten ska gå runt, fick följande fråga: Hur mycket uppskattar Du att Du/ ni skulle behöva i bidrag per veterinär och år för att få en privatpraktik att gå ihop ? SOU 2007:24 Bilaga 3 Andel av förutsätter bidrag % Medeltal kr (x1000) De veterinärer som skulle kunna tänka sig att starta en privat vete- rinärpraktik, om de fick bidrag, bedömer att de skulle behöva ett bidrag på i genomsnitt 179 000.- kronor och veterinär. De veterinärer som är verksamma som distriktsveterinärer bedö- mer att bidraget bör vara 206 000.- kronor och de som är i privat- verksamhet svarar cirka 140 000.- kronor, här är dock bastalen mycket låga. 2.5Officiella veterinäruppdrag på uppdrag av en myndighet Har Du eller har Du inte utfört offentliga eller offi- ciella veterinäruppgifter på uppdrag av någon myndighet? Utfört offentliga veterinäruppgifter på uppdrag av myndighet Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer av veterinärerna med examen eller senare har utfört offentliga eller officiella uppdrag, mot av veterinärerna med examen . Om Du tänker på Dina uppdrag som offentlig eller officiell veteri- när , ungefär hurU många dagarU har Du utfört följande sysslor på uppdrag av någon myndighet? Diagrammet nedan visar ungefär hur många dagar som veterinärerna utförde officiella eller offentliga uppdrag. Dagar som uppdrag som offentlig veterinär Bas: Har utfört offentliga veterinäruppdrag Den 17:de frågan omfattar 8 delfrågor om veterinärmarknaden. Frågorna berör olika områden, som konkurrens och olika djur- hållares lojalitet mot sin veterinär. Vi har valt att redovisa svaren för de privatpraktiserande, de anställda och för distriktsveterinä- rerna sammantaget. För särredovisningar hänvisar vi till tabellbila- gan. I vilken grad instämmer Du i eller tar Du avstånd från följande påståenden? 17.a Det finns en privat veterinär/veterinärstation i sådan närhet att konkurrens förekommer eller kan uppstå när det gäller behandling av sällskapsdjur. Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt 17.b Det finns en privat veterinär/veterinärstation i sådan närhet att konkurrens förekommer eller kan uppstå när det gäller behandling av häst och/eller lantbruksdjur. Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt 17.c Det finns en statlig veterinärstation i sådan närhet att konkurrens förekommer eller kan uppstå när det gäller behandling av sällskaps- djur. Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt 17.d Det finns en statlig veterinärstation i sådan närhet att konkurrens förekommer eller kan uppstå när det gäller behandling av häst och/eller lantbruksdjur. Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt 17.e Det finns en ATG-klinik i sådan närhet att konkurrens, före- kommer eller kan uppstå när det gäller behandling av häst Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt 17.f Ägare av lantbruksdjurU U är benägna att byta veterinär. Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt 17.g Hästägare är benägna att byta veterinär. Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt 17.h Ägare av sällskapsdjurU U är benägna att byta veterinär. Anställd- /Privatpraktiserande veterinär/Distriktsveterinär 1-2) Tar avstånd Vet ej/Ej aktuellt Frågorna 18 till och med 21 behandlar vilken information och fort- bildning som veterinärerna tar del av. Den första frågan gäller om man har tagit del av någon utbildning, informationsaktivitet eller kongress inom yrkesområdet . Från svaren kan vi se att en mycket hög andel, 9 av 10 har deltagit i detta . Har Du eller har Du inte deltagit i någon utbildning, informa- tionsaktivitet eller kongress inom Ditt yrkesområde ? Har deltagit i utbildning, kongress eller liknande Bas Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Diagrammet visar att distriktsveterinärer och anställda veterinärer i högre utsträckning () än privatpraktiserande veterinärer () har gjort det. Det är också vanligare bland nyutexaminerade () än bland de lite äldre veterinärerna (). av veteri- närerna i skogslän har deltagit i detta . Vi frågar också om vilka som är arrangörer för dessa utbildningar och informationsaktiviteter. Om Du tänker på de utbildningar, informationsaktiviteter och kongresser som Du har deltagit i , hur mycket har Du del- tagit i sådana aktiviteter med följande arrangörer? Vanligast förekommande svar är (1,5 aktiviteter) följt av SVS (1,1 aktiviteter). För övriga svar hänvisar vi till tabell- bilagan. Vi frågar också om ämnet för aktiviteten. Vad handlade utbildningen, informationen eller kongressen huvudsakligen om? Du kan markera flera svar. Tabellen nedan redovisar vilka ämnesområden som veterinärerna har deltagit i information om. I genomsnitt har man avgivit 2,4 svar per person. Andel i %* Sällskapsdjurens sjukdomar/behandling (utom epizooti/zoonos) Hästens sjukdomar/behandling (utom epizooti/zoonos) Lantbruksdjurens sjukdomar/behandling (utom epizooti/zoonos) Om epizooti/zoonos och/eller beredskap för sådana Om att vara offentlig/officiell veterinär Allmän hälso- och sjukvårdslära för djur Egenföretagande och dess villkor *Bas: Har deltagit i utbildning/informationsaktivitet/kongress För redovisningar per delmålgrupp hänvisar vi till tabellbilagan. Den följande frågan gäller om man anser sig ha de ekonomiska och/ eller andra möjligheter att delta i utbildningar och informa- tionsaktiviteter. Huvudfrågan har följande formulering. Vi skriver även ut de svarsalternativ som gavs. Markera det alternativ som bäst överensstämmer med Dina för- hållanden. Markera endast ett svar. Jag har inte råd eller möjlighet att delta i fortbildnings- och informa- tionsinsatser inom mitt yrkesområde Jag har inte råd eller möjlighet att mer än undantagsvis delta i fort- bildnings- och informationsinsatser inom mitt yrkesområde. Jag har råd och möjlighet / alternativt får genom min arbetsgivare möjlighet / att delta i fortbildnings- och informationsinsatser, UmenU jag skulle önska att jag kunde delta mer för att kunna hålla mig uppdate- rad om utvecklingen. Jag har råd och möjlighet / alternativt får genom min arbetsgivare möjlighet / att delta i fortbildnings- och informationsinsatser i den utsträckning jag tycker behövs för att kunna hålla mig uppdaterad om utvecklingen. Svaren på frågan visar att de flesta har råd att delta i de aktiviteter som man anser nödvändiga för sin verksamhet, men att man skulle vilja, ser behov av att delta i fler aktiviteter än man gör. Det är främst distriktsveterinärerna som ser att de har de ekonomiska möjligheterna att delta i fler aktiviteter än vad de gör. Möjligheter att delta i fortbildning inom yrkesområdet Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Har råd, vill mer Har råd och kan Nästföljande område gäller investeringar och satsning . Området omfattar fyra frågor med delfrågor. Området omfattar även vilken utrustning man har tillgång till i sin verksamhet. Den första frågan gäller hur mycket man har investerat och inom vilka områden, under 2000- talet, först och därefter . Svaren är uppskattningar i 10 000- tal kronor. Uppskatta vilka investeringar Du/ ni har gjort i verksamheten ? Försök att ge uppskattningar på 10 000.- kronor när Investeringar 2000 - 2002 Bas: Privatpraktisrande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Investeringar 2003 - 2005 Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Vi ser att investeringarna är högre under den senare delen av perio- den. Privatpraktiserande veterinärer gör större investeringar är distrikts veterinärerna. Vi frågar också om hur man bedömer verksamhetens ekonomi. Vilket av följande stämmer bäst in på , Din arbets- plats? Det är intäkter från kunder som räknas, bortse från stöd eller bidrag. Markera endast ett svar. Bas: Privatpraktiserande-, Anställda-, Distriktsveterinärer Utg, lön, invst Vet ej/Ej svar Drygt hälften () av samtliga veterinärer svarar att verksamhe- ten går så pass bra att de kan ta ut lön. går med vinst, efter uttagen lön.