sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att se över semesterlagen i förenklingssyfte (dir. 2007:162). förordnades chefsjuristen vid , , som särskild utredare. Som sekreterare i utredningen anställdes arbetsrättsjuristen . Utred- ningens assistent har varit . förordnades följande experter att ingå i utredningen, departementssekreteraren , rättssakkunnige , kanslirådet Per samt professorn , . Till sakkunniga i utredningens referensgrupp förordnades arbetsrättsjuristen , , förhandlaren och , biträdande enhetschefen , , ombudsmannen , LO, sektions- chefen , Unionen, ombudsmannen , samt juristen , Företagarna. ersattes med biträdande förhandlingschef , Arbetsgivar- verket. Samråd har skett med (). Utredningen, som har antagit namnet, semesterlagsut- redning, får härmed överlämna betänkandet Enklare semesterregler (SOU 2008:95). Utredningen har härmed slutfört sitt uppdrag. Uppdraget och dess redovisning .................................. Sammanfattning av direktiven................................................. Kort om lagstiftningen på semesterområdet.......................... 1.4Den historiska utvecklingen av hur semesterlönen ska 1.4.1 Procentregeln införs ........................................ 1.4.2 Semesterlön ska beräknas på två sätt........................... 1.4.3 Propositionen 1976/77:90 Ny semesterlag................. 1.6.1 Närmare om Knas förslag ............................................ Hur betalda semesterdagar tjänas in ....................................... Beräkning av semesterlön........................................................ Sammanfattning av förslaget........................................ 2.2.2 Sammalöneregeln blir huvudregel för arbetstagare med fast lön................................................................... 2.2.3 Procentregeln tillämpas vid ändrad arbetstidsomfattning och frånvaro som inte är En förenklad procentregel............................................ 2.2.5 Ingen särskild beräkning av semesterlön för 2.2.6 Kostnadsersättning för arbetstagare med fri kost....... 2.2.7 Presumtionsregeln för att semesterlön i vissa fall ingår i lönen tas bort ..................................................... 2.3 Intjänande av semesterförmåner under frånvaro.................... Sammanfattning av förslaget ........................................ 2.3.2 Avskaffande av rätt till semesterintjänande vid frånvaro på grund av civilplikt och 2.3.3 Rätt till ledighet med uppbärande av 2.3.4 De olika tidsgränserna för respektive 2.3.5 Frånvaro ger rätt till semesterintjänande under högst ett intjänandeår ................................................... 2.3.6 Kontroller och beräkningar för att hantera 2.4 Övriga förändringar ................................................................. 2.4.1 Semester som inte kan läggas ut ersätts i viss utsträckning med semesterlön ..................................... 2.4.2 Nytt anställningsavtal i anslutning till det gamla........ 2.4.3 Undantaget om avsaknad av rätt till semesterledighet för arbetstagare med korta 2.4.4 Särreglerna för hemarbetande och okontrollerade arbetstagare tas bort...................................................... 2.4.5 Förläggning av semesterledighet för arbetstagare som arbetar deltid eller har oregelbunden 2.5 Följdändringar i annan lagstiftning mm.................................. 2.5.1 Ändring i lagen om förlängd semester för arbetstagare med radiologiskt arbete ........................... 2.5.2 Ändringar i lagen (1999:678) om utstationering Ändringar i arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) ................................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ............... Semester för korttidsanställda................................................. 3.2Semester för hemarbetande och okontrollerade 3.3Förläggning av semester för arbetstagare som arbetar deltid eller har oregelbunden arbetstid ................................. Beräkning av antalet betalda semesterdagar ......................... Betydelse av frånvaro för intjänandet av betalda Beräkning av semesterlön för ordinarie semester ................ Sammanlagd lön under intjänandeåret ...................... Lön under semesterlönegrundande frånvaro ............ Fördelar med procentregeln....................................... Beräkning av semesterlön för sparad semester .................... Allmänna regler om att spara semester ..................... Att beräkna semesterlön för sparad semester........... Kostnadsersättning för arbetstagare med fri kost................ Frånvaro på grund av sjukdom .................................. Frånvaro på grund av arbetsskada.............................. Vilka beräkningar krävs ................................................ Beräkning av antalet betalda semesterdagar.............. Beräkning av semesterlön för ordinarie semester..... Beräkning av semesterlön för sparade dagar ............. är problemen med dagens semesterlag?..................... Beräkning av betalda semesterdagar .......................... Beräkning av semesterlön ........................................... Beräkning av semesterlön för sparade dagar ............. 3.10.5 Hantering av semesterlönegrundande frånvaro ........ Närmare om utredningens konsekvensanalys ...................... Vilka effekter får en ändring av lagen?.................................. Avtal om avvikelse från lagen..................................... De olika förändringarnas konsekvenser................................ Beräkning av betalda semesterdagar........................... Beräkning av semesterlön ........................................... Semester som inte kan läggas ut ersätts bara i vissa fall med semesterlön .......................................... Förenkling vid nytt anställningsavtal i anslutning till det gamla ................................................................ Semesterersättning presumeras inte längre ingå i lönen vid korta anställningar ...................................... Särreglerna för hemarbetande och okontrollerade arbetstagare tas bort.................................................... Förenklas den administrativa börda semesterlagen innebär enligt Nuteks mätning? Alternativa förslag som diskuterats ............................. Sammanfallande semester och intjänandeår.......................... Semester under det första anställningsåret ........................... 5.3Överväganden kring hur betalda semesterdagar bör 5.3.1 Intjänade av betalda semesterdagar i proportion 5.4 Alternativ rörande semesterlöneberäkningen....................... Avskaffande av procentregeln .................................... 5.4.3 Sammalöneregeln som enda regel .............................. 5.5 Semesterlönegrundande frånvaro.......................................... 5.5.1 Bör semesterlönegrundande frånvaro vara knuten till utbetalning av ersättning ur socialförsäkring ...... 5.5.2 Begränsning av intjänade av semester under frånvaro med föräldrapenning ................................... 5.6Särskilda regler för arbetstagare med tidsbegränsad Särskilda regler för tidsbegränsade anställda............. Allmänna överväganden och bakgrunden till dessa....... Något om utredningens uppdrag............................... Vad är förenkling? Utredningens övergripande ställningstaganden ....... Ny lag eller ändrad lag................................................ Löneökningar och semestertillägg............................. Närmare om kollektivavtalens reglering............................... Intjänandeår och semesterår ...................................... Beräkning av semesterlön........................................... Semesterlön för sparade semesterdagar..................... Utbetalning av semesterlön ....................................... Regler om ändrad sysselsättningsgrad är vanligt ...... Förläggning av semester vid intermittent 6.3.10 Övriga regler ............................................................... Ännu icke avgjorda mål .............................................. Direktiven om deltids- och visstidsarbete................. Utredningens bedömning av i vilken utsträckning semesterlagen bör ändras med hänsyn till EG- 6.6 Andra internationella regler om semester............................. Kommittédirektiv dir. 2008:162................................. Beräkningar för en ny semesterlag............................. Översikt av kollektivavtalen....................................... Utredningens uppdrag har varit att föreslå förändringar i syfte att förenkla semesterlagen. Direktiven pekar på tre områden som särskilt angelägna att förenkla, nämligen beräkning av antalet betalda semesterdagar, beräkning av semesterlön samt semester- lönegrundande frånvaro. Utgångspunkten har varit att det sam- mantagna materiella innehållet i förslaget i huvudsak ska vara neutralt i förhållande till den nuvarande semesterlagens förmåner. Vidare ska EG-rätten iakttas liksom åtaganden enligt relevanta internationella instrument. Kort om bakgrund och överväganden Utredningen konstaterar att semesterlagen i olika avseenden är svår att tillämpa. Lagen ställer krav på detaljerade beräkningar som det i vissa delar är oklart hur dessa ska genomföras. Att det skulle gå att förenkla semesterlagen så att inga beräkningar krävs är emellertid ogörligt. Semester är något som måste beräknas, på ett eller annat sätt. Utredningens ambition har varit att försöka begränsa antalet beräkningar, förenkla dessa och tydliggöra hur beräkningarna ska gå till. Den alldeles övervägande delen av arbetsmarknaden omfattas av kollektivavtal, i vilka det regelmässigt finns från semesterlagen av- vikande bestämmelser om semester. Vissa av lagens regler, t.ex. om beräkning av semesterlön, gäller därför endast för de arbetsgivare som saknar kollektivavtal. Det rör sig i huvudsak om små företag med få anställda. Kollektivavtalens semesterregler anses i vissa avseenden vara enklare att tillämpa än lagen. Det förekommer att arbetsgivare, som inte är bundna av kollektivavtal, kommer överens med sina anställda om att tillämpa den ordning för beräkning och betalning av semesterlön som finns i kollektivavtalet för den aktuella branschen. Eftersom kollektivavtalens regler om beräkning av semesterlön betraktas som enkla att tillämpa bygger utred- ningens förslag om beräkning av semesterlön till viss del på dessa. Semesterlagen kommer även i fortsättningen att vara dispositiv i stor utsträckning. Vissa bestämmelser i lagen är dock tvingade i den meningen att endast överenskommelser som tillförsäkrar arbets- tagaren bättre förmåner än lagen är tillåtna. Avvikelse i annan rikt- ning genom kollektivavtal är exempelvis inte möjligt när det gäller reglerna om semesterlönegrundande frånvaro. Förändringarna i den delen bedöms få genomslag på hela arbetsmarknaden. Utredningens förslag medför att semesterlagen blir mindre administrativt betungande. De föreslagna förändringarna av lagen innebär lägre kostnader för arbetsgivarna avseende sjukfrånvaro. I vissa fall kan förslaget leda till något ökade kostnader för arbets- givare föräldralediga arbetstagare. På motsvarande sätt innebär för- ändringarna för arbetstagarkollektivet att förmånerna i vissa delar blir bättre och i andra delar sämre. till helheten är det utred- ningens bedömning att förslaget innebär att semesterlagens materiella innehåll i huvudsak är neutralt. En del förändringar som föreslås är inte dikterade av förenklingsskäl. I stället handlar det om att bättre anpassa semesterlagen till de krav som ställs genom arbetstidsdirektivets bestämmelser om semester och den praxis som utvecklat. Genom de föreslagna förändringarna kommer semesterlagen att bättre överensstämma med EG-rätten. Utgångspunkten är att semesterlagens systematik och struktur bibehålles. Systemet med att semesteråret ska föregås av ett intjänandeår kvarstår. De förändringar som föreslås sker inom ramen för den nuvarande lagen och inte genom en helt ny semesterlag. Ingen förändring av beräkning av antalet betalda dagar Utredningen har övervägt förändringar rörande beräkningen av betalda semesterdagar, men har stannat för att inte föreslå några sådana. De nuvarande reglerna har inte bedömts vara särskilt komplicerade. Ändrade regler om beräkning av semesterlön Sammalöneregeln blir ny huvudregeln för beräkning av semesterlön Det införs en ny regel för att beräkna semesterlön, sammalöne- regeln. Den bygger på att arbetstagaren under semestern ska ha sin vanliga lön samt ett tillägg. Den nuvarande procentregeln behålls i förenklad form. Förslaget innebär att sammalöneregeln ska vara huvudregel och tillämpas i de flesta fall. I vissa situationer ska dock procentregeln tillämpas. Semesterlön beräknas enligt sammalöneregeln för arbetstagare som har fast lön beräknad eller , t.ex. månads- lön. Den löpande vecko- eller månadslönen utgår under semestern precis på samma sätt som om arbetstagaren hade arbetat. Detta gäller även fasta lönetillägg. Till detta kommer ett semestertillägg. Syftet med semestertillägget är att uppväga den överkompensation som en tillämpning av procentregeln innebär. Semestertillägget utgår per semesterdag och är av veckolönen eller av månadslönen. Innan beräkning sker ska eventuella fasta lönetillägg läggas till vecko- eller månadslönen. Beräkningen av tillägget sker på samma sätt som i de flesta kollektivavtal. Det är således ett redan etablerat system som införs i lagen. Tillämpas sammalöneregeln och arbetstagaren även har rörliga lönedelar, t.ex. övertidsersättning, beräknas semesterlön på dessa till av de sammanlagda rörliga lönedelarna under semesteråret. Denna del av semesterlönen betalas vid semesterårets utgång medan semesterlönen i övrigt utges i samband med semestern. Vid tillämpningen av sammalöneregeln behöver ingen särskild semesterlöneberäkning göras om arbetstagaren endast har frånvaro som är semesterlönegrundande, vilket är det vanliga. Sammalöne- regeln innebär således att semesterlön i de allra flesta fall kan beräknas på ett mycket enkelt och begripligt sätt. Vid mera komplicerade frånvaromönster ska procentregeln tillämpas. För att undvika tvister och uppnå flexibilitet ges arbetsgivaren rätt att, även om sammalöneregeln i och för sig är tillämplig, välja att i stället beräkna semesterlön enligt procentregeln. En förenklad version av procentregeln behålls för övriga fall Procentregeln ska tillämpas om arbetstagaren har timlön eller rörlig lön, t.ex. prestationslön, eller regelbundet har både fast och rörlig lön, och den rörlig lönen utgör en betydande del av den samman- lagda lönen. I annat fall skulle arbetstagaren inte komma upp till normal inkomststandard under semestern. Procentregeln ska vidare tillämpas vid vissa fall av ändrad sysselsättningsgrad och frånvaro som inte är semesterlönegrundande under intjänandeåret. Skälen är att inte i onödan komplicera sammalöneregeln samt att se till att semesterlönen motsvarar arbetstagarens arbetstidsomfattning under intjänandeåret. Ingen semesterlön – vare sig för sparad eller ordinarie semester – ingår i beräkningsunderlaget. Vidare har underlaget för beräkning av semesterlön för frånvaro som är semesterlönegrundande förenklats. Den särskilda beräkningen av semesterlön för sparad semester avskaffas Den särskilda beräkningsgrunden för semesterlön för sparad semester avskaffas. Sådan semesterlön beräknas istället på samma sätt som semesterlön för ordinarie semester. Härigenom uppnås en väsentligt enklare hantering. Kostersättning för arbetstagare med fri kost Skillnaden i beräkning av semesterlön och semesterersättning för arbetstagare med fri kost avskaffas. Ersättning utgår endast för de faktiska semesterdagarna, inte under eventuella arbetsfria dagar under semesterledigheten, vid beräkning av både semesterlön och semesterersättning. Förtydligande om semesterledighet för deltidsarbetande m.fl. Det klargörs att arbetstagare som arbetar oregelbundet eller deltid ska ha rätt till lika lång semesterledighet som arbetstagare med en ordinarie arbetstidsomfattning. Förändringar rörande semesterlönegrundande frånvaro Rätten till intjänande av semesterlön under viss typ av civilplikt och repetitionstjänstgöring avskaffas. All semesterlönegrundande frånvaro med undantag för arbets- skada summeras och ger rätt till semesterintjänande under sam- manlagt per intjänandeår. Även dag med frånvaro på deltid inräknas i de . De olika tidsgränserna som var knutna till de olika ledighetsorsakerna avskaffas, så även kopplingen till barnet som tidigare fanns vid föräldraledighet. En arbetsgivare får därmed en förutsebarhet. I normalfallet blir aldrig semesterlönegrundande per intjänandeår. Den längsta tidsrymd under vilken oavbruten frånvaro ger rätt till semesterintjänande halveras från två till ett intjänandeår. Semesterintjänandet upphör om arbetstagaren varit frånvarande ett helt intjänandeår utan annat avbrott i frånvaron än i en följd. Vid tillämpningen av ettårsgränsen beräknas dock frånvaro på grund av sjukdom och arbetsskada för sig och annan frånvaro för sig. Ny regel om kontant ersättning av semester som inte lagts ut En ny regel införs om att endast de betalda semesterdagar som överstiger 25, ska ersättas med kontant ersättning, semesterlön, om semestern inte har kunnat läggas ut . Regeln medför att en arbetstagare som är frånvarande från arbetet kan få en årlig sammanhängande semester när arbetstagaren återgår i arbete. Detta är ett förtydligande av vad som redan gäller men som inte har framgått av lagtexten. är det ett sätt att se till att syftet med semester, nämligen vila och rekreation, uppfylls i högre grad . Det sistnämnda ligger också i linje med EG-rätten. Överföring av semesterförmåner mellan anställningar hos samma arbetsgivare I linje med semesterns ovannämnda syfte ska en arbetstagare under vissa förutsättningar kunna föra över semesterförmåner från en anställning till en annan hos samma arbetsgivare. Detta gäller om arbetstagaren får en ny anställning i nära anslutning till att den föregående anställningen avslutats. Härigenom underlättas för tidsbegränsat anställda att få semester. Även detta bidrar till att de krav som följer av EG-rätten uppfylls. Särregler för korttidsanställda avskaffas Arbetstagare med mycket korta anställningar får rätt till semester- ledighet. Det tidigare undantaget för dessa kategorier upphävs. Även presumtionen om att semesterersättning ingår i lönen avskaffas. Motivet till ändringarna är en anpassning till EG-rätten. Det är dock möjligt för en arbetsgivare att träffa avtal med en arbetstagare om att semester inte ska läggas ut om anställningen är kortare än och inte varar . Hemarbetande och okontrollerade arbetstagare Särregleringen för okontrollerade och hemarbetande arbetstagare avskaffas. Dessa får rätt till semester på samma sätt som andra arbetstagare. På grund av arbetsgivarens svårighet att övervaka dessa arbetstagare görs reglerna om förläggning av semester- ledighet dispositiva under förutsättning att arbetstagaren får . Det avgörande för detta undantag är just att arbetstagaren inte står under arbetsgivarens kontroll. Att arbetet utförs hemmet har inte längre någon självständig betydelse. lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs om semesterlagen dels att 23 och 27 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1 – 22, 24 – 26, 28 – 31 och 33 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 4, 9 och 31 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas elva nya paragrafer 2 a, 3 a, 11 a, 12 a, 12 b, 16 a, 16 b, 26 a, 29 a, 30 a och 30 b §§, samt nya rubriker närmast före 1, 2, 2 a, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 16 a, 16 b, 17, 18, 19, 20, 22, 26, 26 a, 30 och 30 b §§, samt två nya rubriker närmast före 3 a och 30 a §§ av följande lydelse. Arbetstagare har rätt till semesterförmåner enligt denna lag. Sådana förmåner är semesterledighet, semesterlön och semesterer- sättning. Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radio- logiskt arbete. Avtal är ogiltigt i den mån Ett avtal som innebär att arbets- rättigheter enligt denna lag upp- lag inskränks är ogiltigt i den häves eller inskränkes. Detta gäller dock inte, om gäller dock ej, om annat framgår annat framgår av lagen. Avvikelse från 3, 9, 11, 16, 22, 23, 26, 29 och 30 §§ får göras med stöd av kollektivavtal som som är att anse som central lagen (1976:580) om medbe- stämmande i arbetslivet. givare, som är bunden av sådant kollektivavtal, av kollektivavtal i stycket eller av kollektivavtal om 19, 20 eller 21 §, får i angivna hänseenden tillämpa avtalet även på arbetsta- gare som ej är medlem av den i arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat Särskilt om överenskommelser i överenskommelse träffas i de av- andra stycket, 12, 12 b, 19, 20, 21 och 30 a §§. Med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisa- tion som är att anse som central arbetstagar- organisation enligt lagen (1976:580) om medbe- stämmande i arbetslivet får avvi- kelse göras från 3, 3 a, 9, 11 a, 16, 16 a, 16 b, 22, 26, 29, 29 a, och Arbetsgivare, som är bunden av sådant kollektivavtal som an- ges i första och andra styckena får tillämpa avtalet även på arbetsta- gare som inte är medlem av den avtalsslutande arbetstagaror- ganisationen, under förutsättning att arbetstagaren sysselsättes i arbete som avses med avtalet och inte omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. Med semesterår avses tiden till och med påföljande år. närmast före ett semesterår kallas intjänandeår. Såsom semesterledighet skall anses ledighet enstaka semester- dagar och period av semester- dagar jämte i 9 § angivna arbets- fria dagar, vilken börjar och slutar med semesterdag. Vad som avses med semester- ledighet och semesterdag I ledigheten ingår enstaka semesterdagar och period av semesterdagar, inklusive arbets- fria dagar, vilken börjar och slutar med semesterdag. räknas inte som semesterdagar annat än i fall som avses i 9 § andra stycket. Med söndag jämställs allmän helgdag samt , och nyårsafton. Rätt till semesterledighet och semesterlön Arbetstagare har rätt varje semesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Under semesterledighet skall arbetstagare ha semesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. Arbetstagare har rätt varje semesterår utom i fall som avses i 5 §. Under semesterledighet ska arbetstagare ha semesterlön i den mån sådan har tjänats in enligt 7 §. Arbetstagare får avstå från rätt till semesterledighet som inte är förenad med semesterlön. Under det semesterår an- arbetstagare anställes har han rätt ställningen påbörjas har arbets- tagaren rätt till fem semester- ställningen börjar efter . Anställes arbetstagare för arbete, som avses pågå högst och omfatta högst , och varar arbetet ej , saknar arbetstagaren rätt till semesterledighet. Ifråga om arbetstagare som i annat fall anställes för begränsad tid får avtalas, att arbetstagaren ej skall ha rätt till semesterledighet. Vad nu sagts gäller ej, om anställ- ningsavtalet avser eller anställ- ningen varar än . Saknar arbetstagaren i fall som avses i detta stycke rätt till semesterledighet, äger han rätt till semesterersättning för anställningstiden hos arbets- givaren.