sou · GVB319 · 2008-01-01 00:00:00 — det belopp som skall betalas ut till vårdgivaren är skyddat från ut- mätning. Bestämmelsen i 20 kap. 7 § säger att om någon har rätt till er- sättning enligt lagen så är han eller hon inte hindrad att göra gäl- lande det anspråk på skadestånd som utöver ersättningen kan till- komma honom eller henne. Denna bestämmelse bör också vara till- lämplig på ersättning från det statliga tandvårdsstödet. Även bestämmelserna i 20 kap. 8–9 a §§ skall ha motsvarande tillämpning inom det statliga tandvårdsstödet. De innebär i korthet att den som är försäkrad eller på annan grund har rätt till ersättning är skyldig att lämna de uppgifter som behövs för tillämpning av lagen, att har rätt att ställa frågor och besöka den försäkrade samt att myndigheter, arbetsgivare och försäk- ringsinrättningar är skyldiga att lämna uppgifter till domstol eller i frågor som har betydelse för tillämpningen av lagen. Vidare gäller inte sekretess för uppgifter som behövs för samordning av ersättningar. Bestämmelserna om omprövning som gäller inom den allmänna försäkringen och ändring av beslut samt om överklagande av beslut i mål eller ärenden om försäkring skall även de ha motsvarande tillämpning på det statliga tandvårdsstödet. Som framgår av 5 § andra stycket har även vårdgivaren getts en uttryck- lig rätt att överklaga beslut som rör beräkning och utbetalning av tandvårdsstöd. Bemyndigandet för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om de tre ersättningsformerna tandvårdscheck, abonnemangstand- vård och tandvårdsersättning gäller ersättningsbeloppens storlek och den närmare utformningen i övrigt av rätten till ersättning, vilka regeringen enligt utredningens förslag skall reglera i en för- ordning om statligt tandvårdsstöd. Regeringen kan i denna vid be- hov och efter förslag från den föreslagna tandvårdsstöd föreskriva att vissa svårbedömda behandlingar skall prövas i förväg. Även när det gäller anslutningen till det elektro- niska systemet för tandvårdsstöd behövs närmare föreskrifter av regeringen i förordning. Regeringen bör i förordningen uppdra åt att meddela de föreskrifter som behövs härutöver. Ett sådant bemyn- digande bör även ge möjlighet att i undantagsfall föreskriva att ersättningen för svårbedömda behandlingar skall prö- vas i förväg. Det nya statliga tandvårdsstödet innebär tämligen stora föränd- ringar jämfört med dagens tandvårdsförsäkring. Det kan förutses att lagen ger anledning för regeringen eller den myndighet som re- geringen bestämmer att besluta föreskrifter om verkställigheten av de nya lagbestämmelserna. Det har ansetts lämpligt att här erinra om regeringens rätt enligt 8 kap. 13 § regeringsformen att göra detta. 21.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 2 kap. 1 och 3 - 3 b §§ samt 20 kap. 4a § Nuvarande bestämmelser i om tandvårdsförsäkringen ersätts av bestämmelser i lagen om statligt tandvårdsstöd och föreslås därför upphävda. 21.4Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Tandvårdslagen, som gäller för alla som bedriver tandvård i landet, innehåller allmänna bestämmelser om målet för tandvården och kraven på denna när det gäller hur vården skall bedrivas. Vidare finns bestämmelser om ansvar, däribland skyldigheten för att erbjuda tandvård av olika slag, om nämnder och personal och vårdavgifter m.m. I dessa avseenden överensstämmer tandvårdslagen med hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL. Men tandvårdslagen skiljer sig från hälso- och sjukvårdslagen ge- nom att den också i 4 § har vissa allmänna bestämmelser om hur ersättningen för tandvården skall beräknas. Andra styckets bestäm- melse om förhandsprövning av ersätts nu av det regelsystem som föreslås för det statliga tandvårdsstödet. Utredningen föreslår emellertid i avvaktan på att det görs en mer allmän översyn av tandvårdslagen – och en sådan bör enligt vad utredningen uttalat i inledningen till detta avsnitt komma till stånd förr eller senare – att bestämmelserna i första och tredje styckena av 4 § skall vara kvar vid sidan om de mer speciella regler som föreslås införda i lagen om statligt tandvårdsstöd och i den förordning som avses komplettera lagen. Utredningen föreslår vidare att det i ett nytt fjärde stycke tas in en bestämmelse om skyldighet för vårdgivaren att ge patienten in- tyg om vilka material som använts vid angivna arbeten. Bestämmel- sen finns nu i 27 § första stycket nuvarande förordning om tand- vårdstaxa, och utredningen menar att bestämmelsen har sådan be- tydelse för all tandvård att den bör föras över till tandvårdslagen i samband med att förordningen om tandvårdstaxa upphör. Be- stämmelsen i andra stycket av 27 § förordningen om att en uppgift om att patienten har rätt till ett sådant intyg skall finnas intagen i prislistan föreslås intagen i förordningen om statligt tandvårdsstöd. 21.5Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) 3 kap. 2 § Förslaget till tillägg i 3 kap. 2 § i uppräkningen av lagar som den som är bosatt i omfattas av är en följd av att nuvarande be- stämmelser om tandvård i 2 kap. AFL ersätts av lagen om statligt tandvårdsstöd och att tandvården därmed inte längre omfattas av bestämmelsen i 3 kap. 1 § om bosättningsbaserad försäkring. 21.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration Tillägget i punkten 6 har tillkommit för att göra det möjligt för att till vidarebefordra uppgifter om patienterna tandhälsa som kräver in av vård- Uppgifterna skall av föras in i ett tandhäl- soregister över den vuxna befolkningens tandhälsa. Förslaget har motiverats närmare i avsnitt 16.5.1. Beträffande tandhälsoregister se avsnitt 16.7. 21.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor I paragrafen har endast förslagits en följdändring med anledning av förslaget till ny lag om statligt tandvårdsstöd. 21.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring I paragrafen har endast föreslagits en följdändring med anledning av förslaget till ny lag om statligt tandvårdsstöd. 21.9Förslaget till lag om ändring sekretesslagen (1980:100) I paragrafen har endast föreslagits en följdändring med anledning av förslaget till ny lag om statligt tandvårdsstöd. Betänkande 1997/98:SoU25 Proposition 1973:45 med förslag om allmän tandvårdsfärsäkring Proposition 1996/97:27, Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsälj- Proposition 1997/98:112, Reformerat tandvårdsstöd Proposition 2001/02:51, Bättre tandvårdsstöd för äldre m.m. Proposition 2006/07:1, Budgetpropositionen SOU 2001:36, Bättre tandvårdsförsäkring för äldre SOU 2002:53, Tandvården till SOU 2005:4, Liberalisering, regler och marknader Rådets förordning 1408/71 (EEG) av om tillämp- ningen av systemen för social trygghet när anställda, egen- företagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemen- skapen, EGT L 149, ; konsoliderad utgåva – ETG nr L 28, 30.1.1.1997. och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, EGT L 281, 23.11.1995, s. dom, mål C-158/96 Kohll, 1998 I-1931 mål C-385/99, Müller-Faurë och , Regeringsrättens dom RÅ 2004 ref. 41 Regeringsrättens dom RÅ 2005 ref. 91 , , Norderyd O, Romao C, (2006), Periodontal conditions in a population of adolescents: a crossectional study, Swed Dent J, 2006:30, 25-34 (2005), Final report, Palgrave , , (2002), A systematic review of the incidence of biological and technical complications in implant den- tistry reported in prospective longitudinal studies of at least 5 years. 29, Suppl 3, p 197 212. (2002), Lärobok för regelnissar – En om regelhantering vid avregleringar, , Brinck E (2004), Vägen till frihet – med privattandläkarna, Cabral L (2000), Introduction to , , , , (2001), EPI Norr, Munhälsa, vårdbehov och hälsoutveckling hos den vuxna befolkningen i , 2001 (2004), (2004), Testing for Price Leadership and for Reputation Goods Effects: , Working Paper 2004:5, , Grytten J (2005), Models for financing dental services. A review, Dental faculty, (2004), Selection and Moral Hazard in . Theory to the Data, . (2006), Tjänstemarknader där konsumenten har ett informationsunderläge – empiriska exempel från tandvård och bilreparationer, uppdragsforskningsserie, 2006:2 , , (2003), Oral hälsa: sammanställning av konsensuskonferens i 12 , , , A, , , Nydell Helkimo A, , Norderyd O, , (2005), Oral health of individuals aged 3 – 80 years in . during 30 years (1973 2003), Swed Dent J 2005:29, 139 155 et al (2007), Supportive therapy and the longevity of dental implants – a systematic review of the literature. (in press). (1991), Tandvårdsvanor och tandstatus bland vuxna i 1985. Jämförande tvärsnitts- och longitudinella undersökningar, Thesis, , 1991 , Axtelius B, Söderfeldt B, Sampogna F, Lannerud M, (2006), Impact on Dental Care, Community Dental Health, (in press). (1999), Supplier Induced Demand: An Analysis of the Swedish Dental Care Market, Essays in the Economics of Health, Economic Studies, No 494 , Patel D, Pennycare R (2004), The Economics of Dental Care, Office of Health Economics Uhrbom E, (2003), EpiWux03. Vuxnas mun- och tandhälsa i , utveckling och framtid. En undersökning avseende 35-, 50-, 65- och 75-åringar i . Skriftserie nr 75, 2003 Wänman A, , , , (2004), Tillståndet i mun och käkar bland vuxna befolkning , och (2006), Vad är oral hälsa – och går den att mäta, FSI (2005), Frågor om kostnader för tandvård, Forskningsgruppen för Samhälls- och informationsstudier (2004), vägledning Tand- vårdsförsäkringen nr 2002:5 (2005a), Prisutvecklingen inom privattandvården och folktandvården, , rapport (2005b), Vårdgivares priser på tandvårdsmaterial, (2006a), Titankomponenter inom högkostnads- skyddet – Förslag till förändringar av tandvårdsersättningen, rapport (2006b), Kontroll av prisinformation på tand- vårdsmottagningar, PM och (2006a), Statistik från tand- vårdsräkningar, Regeringsuppdrag om tandvårdstatistik, tandhälsa och tandvårdsförsäkring. Delrapport 1 av 3, rapport och (2006b), Befolkningens tand- hälsa, Regeringsuppdrag om tandvårdstatistik, tandhälsa och tand- vårdsförsäkring. Delrapport 2 av 3, rapport och (2006c), Tandvårdsförsäk- ring, tandvårdskonsumtion och tandhälsa, Regeringsuppdrag om tandvårdsstatistik, tandvårdsförsäkring och tandhälsa. Del- rapport 3 av 3, rapport (2004), Tandvård och konkurrens, Konkurrens- verkets rapportserie 2004:1 (2003), Konsumenten och tandvårdsmarkanden, (2006), Beslut 061206, Dnr 43:2005/64079, beslut (2003), Högkostnadsskyddet inom tand- vården – Första året, RFV analyserar 2003:18 (2004), Landstingens och privattandvårdens patientpriser, , rapport (2006), Tandvårdsstöd för äldre, RiR 2006:9 (2006a), Landstingens uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård, rapport (2006b), Tandhälsan hos barn och ungdomar 1985 – 2005, rapport (2006c), Skrivelse till Dnr 53:11571/2005, skrivelse (2006d), Årsrapport 2006 – En analys av barn- morskors, sjuksköterskors, läkares, tandhygienisters och tandläkares arbetsmarknad, rapport (2004), Nationella folkhälsoenkäten (2005a), Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, 2005 (2005b), Folkhälsopolitisk rapport (2006), Folkhälsopolitisk rapport (2005), Uppföljning av ungdom- standvården Telefonintervjuer med 19-åringar i . , SCB (2001), Tandhälsa och tandvård- sutnyttjande 1999 SCB (2006), - undersökningen Svenskt Kvalitetsindex (2007), Kvalitetsindex för tjänstemarknaden Kommuner och Landsting (2005), Privata läkare och sjukgymnaster i öppen vård med ersättning enligt nationell taxa 2004, rapport Kommuner och Landsting (2006a), Folktandvårdens priser 2006, PM 060124 Kommuner och Landsting (2006b), Folktandvårdens priser 2006 i de olika landstingen, PM 060404 Nytt tandvårdsstöd för vuxna Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall lägga fram ett förslag till ett nytt tand- vårdsstöd för vuxna, som skall gälla från och med det år då man fyller . Stödet skall vara utformat så att det både främjar före- byggande insatser och ger ett tillfredsställande skydd mot höga kostnader. Stödet skall bestå av ett grundstöd som täcker större delen av kostnaden för det grundläggande behovet av undersök- ningar och förebyggande åtgärder, samt ett skydd mot höga kost- nader som innebär att en viss andel av behandlingskostnader som överstiger ett karensbelopp ersätts genom tandvårdsstödet. Behovet av ett särskilt stöd vid extremt höga tandvårdskostnader skall övervägas. En översyn av de regler som gäller om återkrav av tandvårdsersättning vid omgörning av fast och avtagbar protetik skall också genomföras. Utredaren skall lägga fram förslag till de författningsändringar som krävs för att införa det nya tandvårds- stödet och som i övrigt följer av uppdraget. Det nuvarande tandvårdsstödet som infördes har en hälsofrämjande inriktning som det också inne- håller ett visst skydd för dem som drabbas av höga kostnader. För- säkringskassan betalar i regel ut ett fast ersättningsbelopp per åtgärd till vårdgivaren. Av 4 § första stycket tandvårdslagen (1985:125) framgår att en vårdgivare får ta ut ersättning av patienten för undersökning och tandbehandling. Ersättningen skall vara skälig med hänsyn till behandlingens art, omfattning och utförande samt omständigheterna i övrigt. Som ett alternativ finns också möjligheten att patienten och vårdgivaren sluter ett avtal om s.k. abonnemangstandvård. Detta innebär att patienten betalar en fast årlig avgift för att få sitt behov av bastandvård tillgodosett . För varje sådant abonnemang betalar Försäkrings- kassan ut ett fast ersättningsbelopp om . kompletterades tandvårdsstödet med ett särskilt stöd som gäller fr.o.m. det år den enskilde fyller . Detta stöd utgörs av ett högkostnadsskydd för protetisk tandvård samt en högre ersättning för bastandvård än den som övriga åldersgrupper får. Högkostnadsskyddet innebär att ersätter patient- ens kostnad för protetik utöver ett karensbelopp om . Vissa materialkostnader får dock patienten själv stå för. För vissa patientgrupper finns det ett särskilt stöd som admini- streras av landstingen. Landstingen ansvarar enligt tandvårdslagen (1985:125) för uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård för äldre och funktionshindrade med stort behov av vård och om- sorg samt för tandvård som utgör ett led i en sjukdomsbehandling. Patienten betalar i dessa fall en avgift enligt de bestämmelser som gäller för öppen hälso- och sjukvård. Närmare bestämmelser om detta finns i tandvårdsförordningen (1998:1338). Prisutvecklingen och enskildas tandvårdskostnader upphörde den statliga regleringen av tandvårds- priserna. därefter präglades av kraftiga prisökningar på tandvård. Prisökningarna tycks nu ha dämpats något, vilket bl.a. framgår av om prisutvecklingen , men de överstiger fortfarande i stor utsträckning den allmänna prisutvecklingen enligt konsument- prisindex. Då ersättningssystemet, med undantag för högkost- nadsskyddet för personer som är , bygger på fasta grundbelopp som inte har uppräknats har prisökning- arna direkt drabbat patienterna. Trots prisökningarna har dock flertalet patienter måttliga tandvårdskostnader. I en enkätunder- sökning , som ingick i en långtidsstudie från Forsk- ningsgruppen för samhälls- och informationsstudier (FSI), uppgav att de hade en ungefärlig tandvårdskostnad på I denna grupp ingick dock även de som inte hade någon tandvårdskostnad alls, t.ex. för att de avstått från tandvård av kostnadsskäl. uppgav att deras unge- färliga tandvårdskostnad översteg . De som har rik-tigt höga kostnader är alltså relativt få. För den som har behov av många lagningar, protetik eller annan mera omfattande behand- ling kan dock tandvårdskostnaderna uppgå till flera tusen eller t.o.m. . Ett flertal intervju- och enkätundersökningar som bland andra , och låtit utföra har visat att en klar majoritet av befolkningen regelbundet uppsöker tandvården, men att det också finns en andel som uppger att de, trots att de har haft behov av tandvård, inte har sökt tandvård av det skälet att de inte haft råd. De yngre vuxna har en förhållandevis låg besöksfrekvens, men undersökningarna upp- visar också stora skillnader mellan olika socioekonomiska grupper. Yngre vuxna hör i likhet med ensamstående kvinnor med barn, personer med social-bidrag och arbetslösa till de grupper där man finner den största andelen personer som avstått från tandvård av ekonomiska skäl. Stödet för personer som är eller äldre Högkostnadsskyddet för protetik som gäller fr.o.m. det år man fyller har gjort det möjligt för många äldre att få behandlingar som de annars hade tvingats avstå ifrån. Ett problem har dock varit att genomströmningstiderna hos vårdersätt- ningskontor i , som förhandsprövat samtliga ärenden om högkostnadsskydd, har varit oaccepta- belt långa. Det har vidare framförts kritik från patienter och vård- givare mot att patientens kostnad ibland har blivit mycket högre än karensbeloppet på , till stor del beroende på de dyra material som ofta används vid protetisk behandling. Det finns också indikationer på att vissa vårdgivare debiterar patienterna för materialkostnader på ett sätt som inte var avsett när stödet in- fördes. infördes en bestämmelse i 4 § förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa, som reglerar hur stor tandvårds- ersättning som kan utgå från till vårdgivaren för åtgärder som denne har utfört. Innebörden av bestämmelsen är att ersättningen från högst får motsvara folktand- vårdens pris i det landsting där vården utförs. Till följd av de stora prisskillnader som förekommer mellan landstingen kan därför även ersättningen till privata vårdgivare i olika delar av landet variera. Dessa föreskrifter tar dock inte sikte på förhållandet mellan vård- givare och patient. Detta förhållande regleras i 4 § tandvårdslagen (1985:125). ansåg i rapporten och konkurrens (rapportserie 2004:1) bland annat att en konkurrensneutral förhandsprövning borde införas och att det borde skapas incitament för patienter och vårdgivare att begränsa kostnaderna för vården. inledde en granskning av tandvårds- stödet för äldre som beräknas vara avslutad . tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en samlad utvärdering av tandvårdsreformen 1999 (Tand- vårdsöversyn 2000). Uppdraget redovisades i delbetänkandet Bättre tandvårdsförsäkring för äldre (SOU 2001:36) samt i slut- betänkandet Tandvården till (SOU 2002:53). I slutbetänkan- det föreslogs bl.a. ändringar i ersättningsnivåerna för bastandvård samt att ett högkostnadsskydd enligt samma modell som för åldersgruppen skulle införas för alla åldersgrupper med stora protetiska vårdbehov så snart som statsfinanser och vårdresurser tillät. Utredningens uppdrag var formulerat så att dess förslag i princip skulle utgå ifrån det nuvarande systemet. tillsattes en beredningsgrupp inom Socialdeparte- mentet med uppdrag att se över hur tandvårdsstödet skulle kunna förbättras. Syftet var att bibehålla den goda tandhälsa som grund- läggs genom den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården. Vid en hearing inhämtades synpunkter från tand- vårdens intressenter på tandvårdsstödets framtida inriktning och utformning. Återkrav av ersättning när en protetisk behandling görs om Enligt 16 § förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa har en vårdgivare som huvudregel inte rätt till tandvårdsersättning från när en protetisk behandling måste göras om inom (för avtagbar protetik och för fast protetik). Patienten har också möjlighet att vända sig till en annan tandläkare för den nya behandlingen. kan då återkräva den tandvårdsersättning som lämnats för den nya behandlingen från den vårdgivare som utförde den första behand- lingen eller dra av beloppet vid senare utbetalning av tandvårds- ersättning till denne. (numera ) har i en skri- velse till föreslagit att den aktuella bestämmelsen ändras så att inte får återkräva ett högre belopp av den vårdgivare som utförde den ursprungliga vården än vad denne fick i ersättning från tandvårdsförsäkringen för behandlingen. ansåg att den nuvarande lydelsen kan innebära risker för patienten ur flera perspektiv, t.ex. att vårdgivaren inte vågar göra enklare protetiska behandlingar eftersom han eller hon riskerar högre kostnader om behandlingen behöver göras om. Kostnaderna kan då öka för försäkringen efter- som vårdgivarna i allt större utsträckning väljer att göra mer om- fattande behandlingar i första skedet. En annan risk är att tand- läkarnas privata försäkringar för omgörning ändras och patient- skyddet försämras, eftersom nuvarande försäkringar är utformade utifrån förutsättningen att tandläkaren inte kan krävas på mer än ersättningen för den ursprungliga behandlingen. Även har begärt att reglerna ändras så att För- säkringskassan inte kan återkräva mer från den förste vårdgivaren än vad denne fick i tandvårdsersättning. En ny modell för tandvårdsstödet Förbättringar i tandvårdsstödet för de stora åldersgrupper som inte blir berättigade till någon större ersättning genom tand- vårdsstödet är en viktig välfärdsfråga. Ett förstärkt, generellt tand- vårdsstöd betraktas av regeringen därför som angeläget. Det är vidare av stor vikt att bygga vidare på de investeringar som görs i den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården genom att utforma ett ersättningssystem som främjar förebyggande insatser och regel- bundna kontakter med tandvården. Tandvårdsstödet bör konstrue- ras så att det fyller två viktiga funktioner, nämligen att dels upp- muntra till förebyggande åtgärder i den utsträckning som behövs för att uppnå och bevara en god tandhälsa, dels, till en rimligare kostnad än , möjliggöra reparativ behandling och protetik – även omfattande sådan – för dem som har behov av det. Det är viktigt att de insatser som görs inom tandvården så långt som möj- ligt är evidensbaserade. Genom effektiva förebyggande insatser finns det stora möjligheter att förhindra uppkomsten av framtida skador, vilka kan leda till stora kostnader. I valet mellan att bygga vidare på det nuvarande ersättnings- systemet, som uppfattas som komplicerat och svår- överskådligt, och att utforma en ny modell, har regeringen tagit ställning för det senare alternativet. Regeringen anser att det nya stödets konstruktion skall vara relativt enkel. En särskild utredare skall se över hur man i detalj kan utforma ett förslag som bygger på de huvuddrag som beskrivs i dessa direktiv. Den nya modellen för tandvårdsstödet skall huvudsakligen bestå av följande delar: Ett grundläggande ekonomiskt stöd till regelbundna undersök- ningar och förebyggande åtgärder. Ett karensbelopp som patienten betalar, vilket läggs på en sådan nivå att den enskilde visserligen får ta ett eget ansvar, men ändå inte riskerar att behöva avstå från nödvändig vård. För tandvårdskostnader över karensbeloppet lämnas en ersätt- ning genom tandvårdsstödet. Patienten skall dock betala en viss andel själv, så att ett val av en dyrare behandling också innebär en högre kostnad för patienten. Utredaren skall vidare överväga om det behövs ett särskilt stöd vid extremt höga tandvårdskostnader. Det nya tandvårdsstödet bör så långt som möjligt konstrueras på ett sådant sätt att kostnaderna för staten och patienterna kan förutses. Utredaren skall inledningsvis inrikta sig på att utforma ett förslag till ett grundläggande ekonomiskt stöd för alla vuxna . Stödet skall göra det möjligt för alla att få regelbundna undersökningar och förebyggande åtgärder utan hinder av kostna- den från och med det år då man fyller . Även den som är och därmed är berättigad till det särskilda stödet för äldre skall omfattas av detta stöd, eftersom det är viktigt att också de äldre har råd med regelbundna undersökningar och förebyggande åtgärder.