sou · GWB393 · 2008-10-17 00:00:00 — Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Genom regeringsbeslut tillkallades en särskild utredare för att utreda frågor om insyn och sekretess inom vissa delar av rättsväsendet, m.m. (dir 2007:120). förordnades lagmannen att fr.o.m. vara särskild utredare. Att som experter biträda utredningen förordnades fr.o.m. rättslige experten , , kammaråklagaren , , kom- missarien , , kansli- rådet , , tullinspektören , , rättssakkunniga , , chefsjuristen , Ekobrotts- myndigheten, professorn , , chefs- juristen , och kriminal- kommissarien , Säkerhetspolisen. förordnades även advokaten , advokat- samfund som expert. Rådmannen har fr.o.m. varit utredningens sekreterare. Utredningen har antagit namnet (Ju 2007:13). beslutade regeringen om tilläggs- direktiv (dir. 2008:103). Enligt dessa ska utredningen bl.a. redovisa vissa delar av uppdraget i ett delbetänkande Härmed överlämnas delbetänkandet Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. (SOU 2008:93). Arbetet fortsätter i enlighet med direktiven. Förslag till lag om ändring i ....................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......... Utredningens uppdrag och arbete ................................ Partsinsyn och ljud- och bildupptagningar .................... EMR-reformen och ljud- och bildupptagningar .................... Allmänt om EMR-reformen ........................................ 2.2.2 Dokumentation av bevisning genom ljud- och 2.2.3 Om projektverksamheten med ljud- och 2.3.1 Bakgrunden till 7 kap. 48 § sekretesslagen.................. 2.3.2 Innebörden av 7 kap. 48 § sekretesslagen ................... 2.3.3 Om sättet för ett utlämnande ...................................... Ett otillräckligt sekretesskydd? Partsinsyn och ljud- och bildupptagningar ............................ Partsinsyn i domstol enligt rättegångbalken m.m.................. Allmänt om partsinsyn ................................................. 2.5.2 Partens rätt att ta del av handlingar i ett mål............... Partsinsyn i domstolsärenden ...................................... Förhållandet mellan sekretess och partsinsyn ........................ Sekretesslagens kollisionsnorm m.m. .......................... 2.6.3 Några relevanta uttalanden av JO och i Våra överväganden och förslag................................................ 2.7.1 Frågeställningar och oklarheter i gällande rätt............ 2.7.2 Vår bedömning av gällande rätt när det gäller ljud- och bildupptagningar ........................................... 2.7.3 Vår bedömning av behovet av en särreglering............. 2.7.4 Närmare om vårt förslag............................................... 2.7.5 Konsekvenser av våra förslag och avslutande 12 kap. 4 § sekretesslagen ........................................ Vårt uppdrag m.m. ................................................................. Allmänt om domstolssekretess .................................. 3.2.2 Särskilt om sekretess efter domstolsförhandling...... 3.2.3 Särskilt om sekretess för uppgifter i domar och 3.2.4 Särskilt om sekretess för uppgift om parters m.fl. 3.2.5 Särskilt om undantag från sekretessen avseende vissa slags beslut .......................................................... Vad säger ?........................................... 3.3.1 Förarbetena till 12 kap. 4 § andra stycket fjärde 3.3.2 Artikel 6.1 i ............................. 3.4 Om förordnanden m.fl. beslut under rättegång i brottmål m.m. ...................................................................... 3.4.1 Aktuella frågeställningar ............................................ 3.4.2 JO 2004/05 s. 42 f....................................................... 3.4.3 Några ytterligare uttalanden och rättsfall av 3.4.4 Vår tolkning av gällande rätt ...................................... 3.5Om praxisen att hålla en målsägandes namn hemligt i 3.5.2 Några uttalanden av intresse ...................................... Våra överväganden och förslag.............................................. 3.7.2 Beslut under rättegång m.m....................................... 3.7.3 Målsägandes identitet i brottmålsdomar ................... 3.7.4 Mål om civila rättigheter och skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott.................................. Förslaget till lag om ändring i .................. Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ... I detta delbetänkande redovisar vi vårt uppdrag när det för det första gäller partsinsynens hantering i fråga om ljud- och bildupp- tagningar av domstolsförhör i bevissyfte. Tekniken att på detta sätt dokumentera förhör ingår som en del i reformen En modernare rättegång (EMR-reformen) som träder i kraft . Den andra delen i vårt uppdrag som redovisas i detta betänkande är i vilken utsträckning domstolsbeslut, som meddelas under en för- undersökning och vid övrig handläggning av brottmål, ska kunna om- fattas av sekretess. Med stöd av ett allmänt bemyndigande i våra ursprungliga direk- tiv (dir. 2007:120) att ta upp näraliggande frågor har vi, i anslutning till uppdraget när det gäller sekretess för domstolsbeslut i brottmål, behandlat frågan om relationen mellan 12 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) och den etablerade domstolspraxisen att i domar rörande sexualbrottsmål m.m. förordna om sekretess för målsägandes identitet även när målsäganden är part i målet. Från ska förhör med parter, vittnen och andra bevispersoner som huvudregel spelas in digitalt med både ljud och bild i tingsrätt. Tanken med dessa ljud- och bildupptagningar är att de, då målet har överklagats, ska förebringas som muntlig bevisning genom att spelas upp i hovrätt. Omförhör ska normalt inte behöva hållas i hovrätt. Sekretess gäller enligt 7 kap. 48 § sekretesslagen för bilden i en ljud- och bildupptagning, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den hörde lider men. I förberedelsearbetet inför EMR-reformen har det uppstått oro för att integritetsskyddet för bildupptagningarna inte är tillräckligt Bland annat har ifrågasatts om partens rätt till insyn enligt kan komma att leda till spridning av ljud- och bild- upptagningarna på t.ex. Internet till skada för förhörspersoner och för förtroendet för rättsväsendet. Vår bedömning av gällande rätt Den sekretessbelagda bilden i ljud- och bildupptagningar är sådant processmaterial som en part har en ovillkorlig rätt enligt rättegångs- balken att ta del av. Sekretessen kan inte inskränka denna rätt, se 14 kap. 5 § andra stycket andra meningen sekretesslagen. Den rätten innebär dock inte en rätt för parten att också få en elektronisk kopia av bildupptagningen utlämnad till sig. Partens insynsrätt kan i stället tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom att ljud- och bildupptagningen visas för parten vid besök i domstolens lokaler, eventuellt i kombi- nation med att parten får en kopia av enbart ljudupptagningen. Så har också bedömt gällande rätt i sitt avgörande i mål B 3009-08 som gällde ljud- och bildupptag- ningar av en tingsrätts vittnesförhör inom ramen för testverksam- heten i hovrättsområde. Något rättsligt förbud mot att en kopia av ljud- och bildupptag- ningen lämnas till parten finns dock inte även om det, som Högsta domstolens beslut ger uttryck för, ofta inte är lämpligt att lämna ut en kopia till en part eller ett ombud med tanke på spridningsrisken. Vi föreslår en särreglering i Vi föreslår att det i 6 kap. 6 § införs en särreglering som slår fast att parter har en ovillkorlig rätt att hos domstol ta del av ljud- och bildupptagningar. Den rätten föreslås vara förenad med införandet av ett förbud att i eller från domstolens visningslokal ta upp eller överföra bild. Förbudet föreslås införas i 5 kap. 9 § rätte- gångsbalken enligt vilken motsvarande förbud mot bildupptagning eller bildöverföring gäller i fråga om domstolsförhandling. Förbudet föreslås vara straffsanktionerat enligt 9 kap. 6 § . Vidare föreslår vi att det uttryckligen anges att rätten på begäran från part får lämna ut en kopia av en ljud- och bildupptagning även om sekretess gäller för bilduppgifterna enligt 7 kap. 48 § sekretess- lagen. Så får dock bara ske om rätten anser att det är lämpligt. denna lämplighetsbedömning bör rätten utöver omständigheterna i det enskilda fallet också beakta mer övergripande risker med att kopior av ljud- och bildupptagningar hanteras och sprids utom dom- stolens kontroll. I sin tur kan det leda till risker för negativa på- verkan på framtida bevispersoner vilja att medverka i rättegångar eller på allmänhetens tilltro till domstolarnas vilja och förmåga att skydda bevispersoners integritet eller t.o.m. säkerhet. Även eventuella negativa konsekvenser för pågående rättegång bör beaktas vid lämp- lighetsbedömningen. Möjligheten att lämna ut kopior bör tillämpas på det sättet att part- erna behandlas likvärdigt. Det är alltså i allmänhet klart olämpligt att bara lämna ut en kopia till ena parten, medan den andra förvägras samma tillgång till upptagningen. En möjlighet att lämna ut kopia med förbehåll Ett utlämnande av en kopia av en ljud- och bildupptagning får en- ligt vårt förslag förenas med förbehåll för parten, ställföreträdaren, ombudet, försvararen eller målsägandebiträdet, om det behövs för att eliminera risken för missbruk. Även en åklagare kan i och för sig med- delas förbehåll. Ett förbehåll får innebära begränsningar av mottagarens rätt att kopiera, sprida eller annars förfoga över bildupptagningen; dock inte utöver vad som behövs i rättegången. Ett förbehåll för en för- svarare eller ett ombud kan innefatta förbud att låta huvudmannen hantera upptagningen, men får inte innebära ett förbud mot att huvudmannen tittar på upptagningen tillsammans med försvararen eller ombudet. Ett förbehåll bör normalt innehålla krav på att bild- upptagningen lämnas tillbaka till domstolen efter det att målet eller ärendet slutligt avgjorts. Brytande av förbehåll kan straffas enligt 20 kap. 3 § . Någon meddelarfrihet ska inte råda enligt vårt förslag. Sekretess för domstolsbeslut i brottmål, m.m. I 12 kap. 4 § sekretesslagen regleras följderna av att en sekretess- belagd uppgift tas in i en domstols dom eller annat rättens beslut. Huvudregeln är att en sådan uppgift blir offentlig i målet eller ärendet genom att tas in i domen eller beslutet, om inte domstolen i domen eller beslutet förordnar om att sekretessen för uppgiften ska bestå. Förordnande om fortsatt sekretess för uppgift i domslut eller mot- svarande del av annat beslut får bara ske om rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt oundgängligen påkallar det (12 kap. 4 § andra stycket tredje meningen). I mål eller ärende som angår någons civila rättigheter och skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott krävs dessutom att befinner sig i krig eller annat nationellt nöd- läge (12 kap. 4 § andra stycket fjärde meningen). Bestämmelserna har gett upphov till flera frågor i rättstillämp- ningen, exempelvis följande. Vilka slags beslut utöver slutliga beslut avses med annat rättens beslut? Ingår namnet på en part i ett domslut eller i slutet av annat beslut? Om beslut under förundersökning m.m. Vi bedömer att bestämmelserna i 12 kap. 4 § sekretesslagen är tillämp- liga även beträffande icke slutliga beslut som domstolen fattar under en förundersökning eller annars under rättegång i ett brottmål och som t.ex. rör brottsutredningen, något straffprocessuellt tvångsmedel eller förordnande av målsägandebiträde eller offentlig försvarare. Namnet på en misstänkt eller målsägande som närmast berörs av ett beslut får normalt anses ingå i slutet av ett sådant beslut även om beslutet utformats förenklat och namnet endast finns i en bilaga till beslutet eller i form av en hänvisning till en aktbilaga i målet. Ett sekretessförordnande krävs därför för att namnet inte ska bli offent- ligt genom beslutet. Det kräver dock, enligt 12 kap. 4 § andra stycket tredje meningen sekretesslagen, att rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt gör det oundgängligen påkallat att sekretessen be- står. Det har i rättstillämpningen uppstått flera olägenheter med det snäva utrymmet att förordna om fortsatt sekretess. Exempelvis har det medfört att beslut utformas ofullständigt med utlämnande av namnet på den person som berörs av beslutet. Eller så förordnas om fortsatt sekretess trots att det rimligen inte finns skäl att göra det med hänsyn till rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt. Vissa förordnandebeslut undantas, m.m. Enligt vår mening väger intresset av offentlighet utifrån allmän- hetens perspektiv eller den enskildes rättssäkerhet inte så tungt när det gäller just beslut om förordnanden av offentlig försvarare eller målsägandebiträde. Vi föreslår därför att sådana beslut undantas från det s.k. offentlighetsdop som föreskrivs i 12 kap. 4 § första stycket sekretesslagen. Därmed behövs inget sekretessförordnande enligt andra stycket för att en eventuell sekretess för namnet ska bestå även efter det att ett beslut meddelats. Vidare föreslår vi en ändring i 12 kap. 4 § sekretesslagen som innebär att inga särskilda restriktioner ska gälla för att rätten ska kunna förordna om fortsatt sekretess för uppgift om barns identitet i slutet av ett beslut om särskild företrädare för barn. Ingen ändring när det gäller häktningsbeslut Vi föreslår ingen författningsändring som omfattar uppgifter i ett häktningsbeslut. Enligt vår mening är rekvisiten i 12 kap. 4 § andra stycket tredje meningen sekretesslagen väl avvägda när det gäller möjligheten att förordna om fortsatt sekretess för exempelvis identi- teten på en häktad person. Det kommer alltså fortfarande att krävas att rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt oundgäng- ligen påkallar att namnet hemlighålls. Rätt tillämpat innebär det ett ytterst snävt utrymme att hemlighålla namnet på en häktad. För det fall den häktade själv motsätter sig ett hemlighållande, torde av rätts- säkerhetsskäl utrymmet att förordna om fortsatt sekretess för namnet vara i det närmaste obefintligt. Lättnader införs när det gäller sekretess för målsägandens identitet i vissa brottmålsdomar Vi bedömer att uppgift om målsägandens identitet normalt ingår i domslutet i en brottmålsdom i vilken målsäganden intar ställning som part på grund av att han eller hon biträder åtalet eller för talan om enskilt anspråk i samband med åtalet. Den etablerade domstols- praxisen att i vissa typer av brottmål sekretessbelägga målsägandens identitet är vid denna bedömning inte i samklang med rekvisiten i 12 kap. 4 § andra stycket tredje och fjärde meningen sekretesslagen som bl.a. förutsätter att målsägandens namn bara kan sekretessbe- läggas i krigstillstånd eller annat liknande nationellt nödläge. Ett bi- träde av ett allmänt åtal utgör nämligen en anklagelse om brott och en skadeståndstalan i anledning av brott utgör ett mål om måls- ägandens civila rättigheter. Vi anser emellertid att praxisen är rimlig utifrån en avvägning mellan intressena av offentlig insyn och skyddet för enskilda parters personliga integritet. Vi föreslår därför att 12 kap. 4 § ändras genom att mildare krav införs för att rätten ska få förordna om fortsatt sekretess enligt 9 kap. 16 § sekretesslagen för uppgift om målsägandes identitet i domslut eller slutet av annat beslut i sexualbrottsmål, brott- mål om ansvar för brott genom vilket infektion av HIV har eller kan ha överförts eller barnpornografibrott eller mål om ersättning för skada i anledning av sådana brott. Så ska få ske om det kan antas att målsäganden eller någon närstående till honom eller henne lider betydande men om uppgiften röjs. krav på offentligt avkunnande av domar (ar- tikel 6.1) innebär inget hinder mot vårt förslag. Tvärtom innebär prax- isen och våra förslag att domstolen i större utsträckning än annars kan offentligen redovisa domskälen. Vissa förtydliganden när det gäller mål om civila rättigheter eller skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott Vi föreslår att bestämmelsen 12 kap. 4 § andra stycket fjärde meningen sekretesslagen ges ett snävare tillämpningsområde så att den endast ska gälla domslut eller motsvarande del av annat slutligt beslut som angår någons civila rättigheter eller skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott. Det innebär bl.a. att interimistiska beslut och andra beslut under rättegång faller utanför tillämpningsområdet. Enligt vår mening innebär vårt förslag närmast en anpassning till vad lagstiftaren rimligen avsett när bestämmelsen infördes i sekre- tesslagen. Vidare föreslår vi att sådana uppgifter om målsägandes identitet i vissa typer av brottmålsdomar samt uppgift om barns identitet i slutliga beslut om särskild företrädare för barn helt undantas från bestämmelsens tillämpningsområde. lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 9 §, 6 kap. 6 § och 9 kap. 5 § ska ha följande lydelse. Det ankommer på rättens ordförande att upprätthålla ordningen vid rättens sammanträden och att meddela de ordningsregler som behövs. Ordföranden får utvisa den som stör förhandlingen eller på annat sätt uppträder otillbörligt. Ordföranden får också begränsa antalet åhörare i rättssalen för att undvika trängsel. En bildupptagning i eller en En bildupptagning i eller en bildöverföring från rättssalen får ske endast om det följer av lag. eller domstolens lokal i vilken Rätten får förbjuda annans ljud- part tar del av en bildupptagning får ske endast om det följer av under ett förhör, om det kan an- Rätten får förbjuda annans tas att upptagningen eller över- föringen besvärar den som hörs föring under ett förhör, om det i sådan grad att det blir till men kan antas att upptagningen eller överföringen besvärar den som hörs i sådan grad att det blir till Om någon som har utvisats tränger sig in i rättssalen eller om någon i övrigt inte lyder en tillsägelse som har meddelats för att upp- rätthålla ordningen, får rätten besluta att han eller hon 1TP PT I senaste lydelse SFS 2005:683 skall häktas och kvarbli i häkte så länge sammanträdet pågår, dock inte längre än . Om säkerhetskontroll i domstol finns särskilda föreskrifter. I tingsrätt skall en berättelse som lämnas i bevissyfte dokumen- teras genom en ljud- och bildupptagning, om det inte finns sär- skilda skäl mot det. En berättelse som lämnas i högre rätt får doku- menteras på samma sätt. Om en berättelse som lämnas i bevissyfte inför domstol inte dokumenteras enligt första stycket, skall den dokumenteras genom en ljudupptagning eller, i den omfattning berättelsen kan antas vara av betydelse i målet, skrivas ned. Detta gäller dock inte vid huvud- förhandling i . Om berättelsen skrivs ned, skall parterna och den som hörts genast få tillfälle att kontrollera det som skrivits. Den som lämnat berättelsen skall tillfrågas om han eller hon har något att invända mot innehållet. En invändning som inte leder till någon ändring skall antecknas. Därefter får det som skrivits inte ändras. En part har rätt att i den dom- stol där berättelsen har lämnats eller i annan domstol dit domen har överklagats än Högsta dom- stolen ta del av en ljud- och bild- upptagning. Om part begär det och rätten finner det lämpligt, får en kopia av ljud- och bildupp- tagningen lämnas till parten eller partens ställföreträdare, ombud, försvarare eller biträde även om sekretess gäller för uppgift i bilden enligt 7 kap. 48 § sekretesslagen (1980:100). Vid sådant utlämnan- de får rätten uppställa förbehåll som begränsar mottagarens rätt att sprida, kopiera eller använda bilduppgiften utöver vad som behövs i rättegången. 2TP PT I senaste lydelse SFS 2005:683 Den som vid ett samman- träde inför rätten stör förhand- lingen, bryter mot en ordnings- regel eller ett förbud, som har meddelats med stöd av 5 kap. 9 §, eller tar upp eller överför bild i strid mot 5 kap. 9 § andra stycket döms till penningböter. Till samma straff döms den som muntligen inför rätten eller i rättegångsskrift uttalar sig otill- börligt. Första stycket skall tillämpas som avses i 5 kap. 12 §. Den som vid ett samman- träde inför rätten stör förhand- lingen, bryter mot en ordnings- regel eller ett förbud, som har 9 §, eller den som tar Till samma straff döms den som muntligen inför rätten eller i rättegångsskrift ut- talar sig otillbörligt också i fråga om en sådan sidosal 3TP PT I senaste lydelse SFS 2005:683 lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 4 § och 16 kap. 1 § ska ha följ- ande lydelse. Sekretess för uppgift i mål eller ärende i domstols rättskip- ande eller rättsvårdande verk- samhet upphör att gälla i målet eller ärendet, om uppgiften tas in i dom eller annat beslut i samma mål eller ärende. Första stycket tillämpas inte, om domstolen i domen eller be- slutet har förordnat att sekre- tessen skall bestå. Sådant för- ordnande skall alltid meddelas för uppgift för vilken sekretess gäller enligt 9 kap. 3 § andra stycket, om det skulle strida mot avtal som avses där att upp- giften röjs. Förordnande att sekretessen skall bestå får inte omfatta domslutet eller motsvar- ande del av annat beslut, såvida inte rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt ound- gängligen påkallar det. Sekretess för uppgift i mål eller ärende i domstols rättskip- ande eller rättsvårdande verk- samhet upphör att gälla i målet eller ärendet, om uppgiften tas in i dom eller annat beslut i samma mål eller ärende. Detta gäller dock inte sekretess för upp- gift om en misstänkts eller måls- ägandes identitet som tas in i ett beslut om förordnande av offent- lig försvarare eller målsägande- biträde. Första stycket första meningen tillämpas inte, om domstolen i domen eller beslutet har förord- nat att sekretessen ska bestå. Sådant förordnande ska alltid meddelas för uppgift för vilken sekretess gäller enligt 9 kap. 3 § andra stycket, om det skulle strida mot avtal som avses där att uppgiften röjs. Ett förordnande att sekre- tessen ska bestå enligt andra stycket får inte omfatta dom- slutet eller motsvarande del av annat beslut, såvida inte 1. rikets säkerhet eller annat 4TP PT I senaste lydelse 1990:318 målet eller ärendet någons civila rättigheter och skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott, gäller dessutom att förordnande som omfattar domslut eller motsvarande del av annat beslut får meddelas endast om riket befinner sig i krig eller krigsfara eller andra utomordentliga, av krig föranledda förhållanden råder. intresse av synnerlig vikt ound- gängligen påkallar det, 2. det är fråga om en uppgift om vem som avses med en dom eller ett beslut i mål enligt utlänn- ingslagen (2005:716) eller lagen (1991:572) om särskild utlänn- ingskontroll samt uppgiften om- fattas av sekretess enligt 7 kap. 14 § första stycket och domstolen inte i domen eller beslutet har för- ordnat om förvarTPF5FPT, 3.det är fråga om en uppgift om identiteten på en målsägande som biträder åtalet i mål om an- svar för sexualbrott, brott genom vilket infektion av HIV har eller kan ha överförts eller barnporno- grafibrott eller som för talan om ersättning för skada med anled- ning av sådant brott och upp- giften omfattas av sekretess enligt 9 kap. 16 § samt det kan antas att målsäganden eller någon närstå- ende till honom eller henne lider betydande men om uppgiften röjs, eller 4.det är fråga om uppgift om identiteten på ett barn i ett beslut enligt lagen (1999:997) om sär- skild företrädare för barn.