sou · GWB386 · 2008-10-06 00:00:00 — Det kan även finnas människor som går ihop i en samfällighetsförening och bygger ett eget vindkraftverk dels av ekonomiska skäl, dels av det skälet att det tilltalar många människor att bidra i arbetet med att minska beroendet av fossila bränslen och i övrigt bidra till samhällets miljöarbete. har gett ut en särskild handledning för privatpersoner om mindre vindkraftverk.TPF 2 FPT Fakta om höjder, effekt, energiproduktion m.m. finns i tabellen i avsnitt 2.2. 2.2 Begrepp, jämförelser och förklaringar Begrepp Energiprincipen Den regel som säger att energi varken kan nyskapas eller förstöras. Den kan bara omvandlas från en form till en annan. Effekt Förmåga att avge eller förbruka energi . Effekt mäts i watt (W). Effekt anges i watt (W) 1 kW (kilowatt) = 1 000 W 1 MW (megawatt) = 1 000 kW 1 GW (gigawatt) = 1 000 000 kW Energi Rörelse eller förmåga till rörelse. TP 2 PT Privatperson– Vindkraft – Bygga och ansluta mindre vindkraftverk för eget bruk, Uwww.energimyndigheten.se.U 46 SOU 2008:86 Energipolitik m.m. Energi = effekt x tid dvs. ett mängdbegrepp Energi är effekt gånger tid 1 Wh = 1 W , är en wattimme, 1 kWh = 1 kW är en kilowattimme osv. 1 MWh (megawattimme) = 1 000 kWh 1 GWh (gigawattimme) = 1 000 000 kWh (terawattimme) = 1 000 000 000 kWh 1 kWh räcker för att driva en normal bilkupévärmare eller en 60W lampa i (60x17=1020) 1 MWh räcker för att värma en villa . 1 GWh räcker för Lunds elbehov , produceras i Harsprångets vattenkraftstation eller i kärnkraftverket i Forsmark räcker för att driva ett pappersbruk med två stora tidningspappersmaskiner ; Räcker för att driva alla tåg, tunnelbanor och spårvagnar . Joule Den internationella energienheten är Joule (J). 1 kWh = 3,6 MJ (miljoner Joule). Elcertifikat Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat stöd för utbyggnad av förnybar elproduktion (sol, vind, vatten och biobränsle) i . Målet fr.o.m. är att öka produktionen av el från förnybara energikällor med års nivå fram . Alla producenter av förnybar el får ett elcertifikat för varje megawattimme el som de producerar. Certifikaten kan sedan säljas eftersom alla elanvändare, med några undantag, är skyldiga att köpa certifikat, den s.k. kvotplikten. Genom att kvotplikten ökar skapas en ökande efterfrågan på elcertifikat, något som stimulerar utbyggnaden av elproduktion med förnybara energikällor 47 Energipolitik m.m. SOU 2008:86 Förnybar energikälla Energi som förnyas, dvs. cirkulerar och omvandlas i vårt ekologiska system, exempelvis vattenkraft, solenergi, vindenergi, biobränsle, vågenergi m.m. Turbin Maskin med propeller eller skovelliknande hjul som drivs av en gas eller vätska och producerar mekanisk energi. Vindkraftverk Kraftverk som omvandlar vindenergi till elektrisk energi. Ett vindkraftverk omvandlar vindens rörelser till elektrisk energi. Vindkraften producerar el när det blåser mellan 4–men är som mest effektiv vid vindstyrkor på . Navhöjd Höjden från marken eller vattenytan upp till turbinens nav på vindkraftverket. Totalhöjd Höjden från marken eller vattenytan upp till vingspetsens högsta möjliga läge. Data om vindkraftverk Vindkraftverk kan ha olika effekt och olika storlekar och höjder. sattes det upp verk på ca 150–225 kW medan och ökade storleken till 600–750 kW och upp till 1 MW. Dessa vindkraftverk har en totalhöjd på 50–100 m. Dagens vindkraftverk varierar också i storlek. Genomsnittet ligger på ca 2 MW men det finns vindkraftverk på upp till 5 MW och framöver kommer det troligen att finnas även större. Totalhöjden på de verk som planeras kan vara uppåt 150 m eller mer. I nedanstående tabell jämförs data mellan vindkraftverk av olika storlek och från olika tillverkare samt uppgifter från . SOU 2008:86 Energipolitik m.m. Tabell 2.1 Jämförelser av vindkraftverk Effekt NavhöjdTPF 3 FPT Totalhöjd Turbindiameter ElproduktionTPF 4 FPT KällaTPF 5 FPT 2,2 kW 12–18 m 14–22 m 3,5 m ca 3–5 MWh/år Hannevind 5,5 kW 12–18 m 15–21 m 6 m ca 10 MWh/år Hannevind 11 kW 21–27 m 26–32 m 10 ca 20 MWh/år Hannevind 20 kW 15 m 20 m 10 m ca 40 MWh/år 45 kW 27–33 m 36–42 m 18 m ca 100 MWh/år Hannevind 330 kW 44–50 61–67 33 Enercon 400 kW 35 m 53 m 35 m ca 0,9 GWh/år 850 kW 40–74 m 66–100 m 52 m 900 kW 55 m 77 m 44 m Enercon 1,5 MW 60 m 93 m 66 m ca 3,9 GWh/år 2 MW 80–105 m 125–150 90 m 2,3 MW 68 m 115 m 94 m ca 7 GWh/år 3 MW 80–105 m 125–150 m 90 m 3,6 MW 80 m 125 m 90 m 5 MW 100 m 160 m 120 m ca 17,5 GWh/år 5 MW (flytande) 80 m 140 m 120 m ca 22,5 GWh/år Hydro 8 MW 125 m 200 m 140–155 m ca 27 GWh/år Universalwind I finns planer på uppförande av ett enstaka verk till havs med en effekt på 7,5 MW. Den har meddelat tillstånd för uppförande av 108 vindkraftverk med en totalhöjd till havs i svensk ekonomisk zon på i . Dessa verk beräknas enligt ansökan få en sammanlagd installerad effekt på 864 MW vilket innebär att effekten på varje verk måste ligga kring 8 MW. Både tillverkare av vindkraftverk och vindkraftsexploatörer uppger att de vindkraftsanläggningar som planeras för ofta handlar om grupper av vindkraftverk med totalhöjder på 125–150 m samt att det i skogsbygd kan komma att behövas ännu högre totalhöjder för att klara av de turbulenta vindförhållandena där. TP 3 PT Navhöjderna varierar beroende på lokala förutsättningar. Generellt gäller att etablering i skogsområden på grund av turbulens kräver högre navhöjd, vilket ger högre totalhöjd, än vad motsvarande verk till havs eller på slättmark skulle kräva. TP 4 PT Elproduktionen är angiven enligt tillverkarens uppskattning men varierar naturligtvis beroende på i vilket vindläge vindkraftverket står. TP 5 PT samt angivna företags hemsidor, Uwww.hannevind.comU, Uwww.vattenfall.seU, www.vestU ,U Uwww.siemens.com, U Uwww.enercon.de, U Uwww.hydro.comU. Uppgifter om 8 MW-verken är hämtade från regeringens tillstånd om , dessa verk finns veterligen ännu inte på marknaden. Energipolitik m.m. SOU 2008:86 När det gäller vindkraftverkens ytbehov sägs följande i (s.20). Vindkraftverkets grundläggning är ett litet ingrepp jämfört med de tillhörande vägarna och ledningarna. Ett gravitationsfundament för ett torn kan vara ungefär 20 m i diameter. Till detta kommer en transformatorstation, som antingen placeras bredvid tornet eller på vissa modeller byggs in i vindkraftverket. Via transformatorstationen kopplas vindkraftverket till kraftledningsnätet. Aggregattomten måste också rymma väg och parkeringsutrymme. För att vindenergin ska utnyttjas optimalt krävs dock en betydligt större yta kring varje vindkraftverk än den bebyggda ytan. När vindkraftverk utvinner energi så bromsas vinden upp. Vindkraftverken måste därför stå på ett visst avstånd från varandra för att vinden ska hinna återhämta sig (den s.k. skuggningseffekten). Ytbehovet för en vindkraftspark kan beräknas till 0,1–0,2 kmP 2 P/MW beroende på hur terrängen ser ut. I ett område med stora höjdvariationer kan verken stå tätare. En 200 MW vindkraftspark har ett ytbehov på 20–40 kmP 2 P. På land behövs det 4–mellan verken, beroende på hur vindkraftverken placeras i förhållande till vindriktningen. Till havs används oftast längre avstånd mellan turbinerna eftersom den låga turbulensen till havs gör att det behövs en längre sträcka för att fylla på med kringliggande luft. Vilket avstånd mellan turbinerna som krävs är en avvägning där platsbehov, kabel- och väglängder vägs mot total energifångning och laster på turbinerna. Jämförelse av olika slags energiproduktion El kan framställas på många olika sätt. fördelade sig den svenska elproduktionen och importen enligt följandeTPF 6 FPT Vattenkraft Kärnkraft Kraftvärme industri Kraftvärme fjärrvärme Kondensproduktion Gasturbin och annan produktion Vindkraft Import Totalt I nedanstående tabell framgår årsproduktionen vid olika produktionsanläggningar för el. TP 6 PT SCB –Tillförsel och användning av el 1994–2006. SOU 2008:86 Energipolitik m.m. Tabell 2.2 Exempel på effekt och årsproduktion av el vid befintliga anläggningarTPF 7 , 4 reaktorer, totalt 3 660 MW ca /år Forsmarks kärnkraftverk, 3 reaktorer, totalt 3 157 MW ca /år , 3 reaktorer, totalt 2 215 MW ca /år Vattenkraft från Lule älvs 15 kraftverk, totalt 4 381 MW ca /år Stornorrfors vattenkraftverk i älv, 591 MW ca /år Lagans 18 vattenkraftverk, totalt 130 MW ca /år Lillgrund, 48 vindkraftverk á 2,3 MW med totalhöjd 115 m, till havs, totalt 110 MW ca /år Utgrunden län, 7 vindkraftverk till havs, totalhöjd 150 m ca /år På ca 160 vindkraftverk (varierande storlek) ca /år Tabell 2.3 Effekt och årsproduktion vid vissa planerade anläggningarTPF 8 48 vindkraftverk på land á ca 2 MW, totalt 100 MW ca /år /550 vindkraftverk på skogsmark i 5 län, 1 500 MW ca /år SCA/Statkraft, 7 vindkraftsparker på land i 2 län ca /år 128 vindkraftverk till havs ca /år Luongastunturi 50–70 vindkraftverk á 3 MW på land ca 180 MW ca /år största skogsägare, , har gjort en inventering och på sina marker lokaliserat 2 000 platser, utanför skyddade områden som t.ex. naturreservat, där det blåser en medelvind över . 2.3 Intressanta områden för vindkraft m.m. har på uppdrag av utfört en vindkartering av där man kartlagt medelvindhastigheten på 49, 72 respektive över nollplansförskjutningen.TPF 9 FPT Resultatet har redovisats dels i tre rikstäckande kartor, en för varje TP 7 PT Produktionsuppgifterna är hämtade från respektive huvudmans hemsidor utom uppgifterna avseende vindkraften i vilka hämtats från kommunens hemsida. TP 8 PT De planerade anläggningarna har framskridit olika långt. Långt ifrån alla har fått tillstånd. Produktionsuppgifterna är uppskattningar från respektive huvudmans hemsidor. TP 9 PT Nollplansförskjutningen innebär att man även tar hänsyn till vegetation och bebyggelse m.m. på marken och att förskjutningen i normalfallet är ca ¾ av höjden på föremålen. T.ex. för en skog med träd kommer medelvinden att avse en höjd som är 15 m högre över markytan än vad som anges för nollplansförskjutningen. Energipolitik m.m. SOU 2008:86 höjd, dels i mer noggranna delområdeskartor. Den rikstäckande kartan för finns i bilaga 3. De mer detaljerade kartorna finns att tillgå på universitets hemsidaTPF 10 FPT och på Energimyndighetens hemsidaTPF 11 FPT. Det är inte bara medelvinden som påverkar hur mycket energi man kan få från ett vindkraftverk. Ytförhållandena har också betydelse. Ett slätt underlag som åker eller hav ger ett bättre utbyte av vinden än t.ex. skogsmark eftersom skogen ger upphov till turbulens vilket påverkar belastningen på verket. Riksintresse för vindbrukTPF 12 FPT Att ett område är angivet som riksintresse för vindbruk, innebär att bedömer området som särskilt lämpligt för elproduktion från vindkraft. Bedömningen görs med hänsyn till bl.a. medelvinden i området. Det vilar på berörda kommuner att ta hand om utpekade områden i sin översiktsplanering. Länsstyrelserna ska se till att de berörda kommunerna tillgodoser riksintresset. Att ett område är riksintresse för vindbruk är vägledande vid prövning av mark- och vattenanvändning. Det är alltså först i prövningen i det enskilda fallet som riksintresset får en rättslig betydelse. Då bedöms riksintresse för vindbruk mot andra befintliga riksintressen, exempelvis naturvård, kulturminnesvård, rennäring, försvarsmaktens intressen, luftfart. Efter en översyn av riksintressen anger nu fler och större områden av riksintresse för vindbruk. Översynen motiverades främst av myndighetens nya vindkartering som gjordes –2007. (Vindkarteringen är en beräkning av vindhastigheten och en kartläggning av vindförhållandena på specifika platser.) Resultatet av vindkarteringen visar på betydande möjligheter till vindkraftsetablering i förhållande till vad som var känt . Främst gäller det delar av och inland. De nya områdena täcker en större yta på 5 817 kmP 2 P på land och 1 908 kmP 2 P i vatten (kust och sjöar), av yta mot tidigare . anges dock även riksintressen för vindbruk till havs i svensk ekonomisk zon, 1 948 kmP 2 P. Den totala ytan är 9 673 kmP 2 P. De områden som anges som riksintresse för TP 10 PT Uwww.uu.seU. TP 11 PT Uwww.energimyndigheten.seU. TP 12 PT Framställningen i denna del bygger, oredigerat, på ,se Uwww.energimyndigheten.seU. SOU 2008:86 Energipolitik m.m. vindbruk är befintliga riksintresseområden (med enstaka undantag) och nya områden som kommit fram genom översynen. har ytan för de minsta utpekade områdena dubblerats och är nu 3 kmP 2 P. Resultatet för vilka områden som är riksintressen för vindbruk är en sammanvägning av och länsstyrelsernas bedömningar. Processen har skett i samråd med och andra berörda centrala myndigheter. angav tidigare 49 områden i 13 län. har det utökats till 423 områden i 20 län (alla län utom ), se bilaga 4. Som en jämförelse utgör riksintresse för naturvård ca 140 000– 150 000 kmP 2 P och områden av riksintresse för friluftsliv 14 000 kmP 2 P. bedömer att riksintressen möjliggör en elproduktion på ca och att det är ett viktigt planeringsverktyg för att uppnå EU:s mål för förnybar energi. Områdena ska ha en beräknad medelvind om lägst 6,5 m (över nollplansförskjutningen) samt vara större än 3 kmP 2 P. Undantagna områden är nationalparker, nationalstadsparker, obrutna fjällområden, bebyggelseområdet enligt lantmäteriets Terrängkartan med ett skyddsavstånd av 400 m (sluten, hög och låg fritidsbebyggelse) samt vattenområden med ett bottendjup större än 30 m. Kommunernas översiktsplanering Kommunerna kan i sina översiktsplaner ange vilka områden den enskilda kommunen anser vara lämpliga för vindkraft i form av särskilda fördjupningar av en översiktsplan eller tillägg, som särskilt kan behandla vindkraft. Det är inte givet att de av kommunen utpekade områdena stämmer med de av utpekade riksintresseområdena. Uppgifter om lämpliga områden finns inte i översiktsplanerna hos alla kommuner utan är i viss mån beroende av om terräng- och bebyggelseförhållandena m.m. inom den enskilda kommunen är lämpliga för vindkraft men även kommunens inställning till vindkraft. Energipolitik m.m. SOU 2008:86 2.4 Miljömålen Miljökvalitetsmålen beskriver de egenskaper som vår natur- och kulturmiljö måste ha för att samhällsutvecklingen ska vara miljömässigt hållbar. har antagit följande sexton nationella miljökvalitetsmål. Begränsad klimatpåverkan 2. Bara naturlig försurning 4. Giftfri miljö 5. Skyddande ozonskikt 6. Säker strålmiljö 7. Ingen övergödning 8. Levande sjöar och vattendrag 9. Grundvatten av god kvalitet 10. Hav i balans samt levande kust och skärgård 11. Myllrande våtmarker 12. Levande skogar 13. Ett rikt odlingslandskap 14. Storslagen fjällmiljö 15. God bebyggd miljö 16. Ett rikt växt- och djurliv De miljökvalitetsmål som bedöms vara relevanta i samband med utbyggnaden av vindkraften kommer att beskrivas i korthet och i vissa fall med angivande av uppsatta delmål.TPF 13 FPT 1. Begränsad klimatpåverkan Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. har antagit följande delmål. TP 13 PT Uwww.miljomal.nuU. SOU 2008:86 Energipolitik m.m. 1. De svenska utsläppen av växthusgaser ska, som ett medelvärde för perioden –2012 vara lägre än utsläppen . Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyoto-protokollet och IPCC:s definitioner. Delmålet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor. luft Luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Bara naturlig försurning De försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i tekniska material eller kulturföremål och byggnader. Levande sjöar och vattendrag Sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara, och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Hav i balans samt levande kust och skärgård och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Energipolitik m.m. SOU 2008:86 12. Levande skogar Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Ett rikt odlingslandskap och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Storslagen fjällmiljö Fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. har antagit följande delmål. Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet ska vara försumbara . Buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartyg ska minska och uppfylla följande specifikation, nämligen att: – av terrängskotrar i trafik ska uppfylla högt ställda bullerkrav (lägre än ), – buller från luftfartyg ska vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförordningen (1978:594) och inom av nationalparksarealen. ska merparten av områden med representativa höga natur- och kulturvärden i fjällområdet ha ett långsiktigt skydd som vid behov omfattar skötsel och restaurering. ska åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. SOU 2008:86 Energipolitik m.m. 15. God bebyggd miljö Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en lokalt och globalt god miljö. Natur- och kulturvärden ska tas tillvara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. har antagit sju delmål varav nr 1,2 och 6 redovisas här. ska fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: – hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, – hur kulturhistoriska och estetiska värden ska tas till vara och utvecklas, – hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljö- som friluftsändamål, samt hur andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, – hur energianvändningen ska effektiviseras för att minskas, hur förnybara energiresurser ska tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft ska främjas. Bebyggelsens kulturhistoriska värden ska vara identifierade och ha en långsiktigt hållbar förvaltning. Den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler minskar. Minskningen bör vara och i förhållande till användningen . ska beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet, som andelen förnybar energi ökar kontinuerligt. Ett rikt växt- och djurliv Den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med 57 Energipolitik m.m. SOU 2008:86 tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. har antagit följande delmål. ska förlusten av biologisk mångfald inom vara hejdad. ska bevarandestatusen för hotade arter i landet ha förbättrats så att andelen bedömda arter som klassificeras som hotade har minskat med jämfört med , och utan att andelen försvunna arter har ökat. ska det finnas metoder för att följa upp att biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt. ska biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald upprätthålls på landskapsnivå. 3 Gällande rätt 3.1 Allmänt Utredningen ska redovisa processen från planering till uppförande av vindkraftsanläggningar. I detta avsnitt redovisas de rättsliga förutsättningarna enligt dagens regelverk för etablering av vindkraftverk. Det är föreskrifter i , PBL, kulturminneslagen (1988:950), ellagen (1997:857), lagen om ekonomisk zon (1992:1140) och kontinentalsockellagen (1966:314), särskilda regler om hindersmarkering i luftrummet och till havs, ledningsrätt m.m. samt vissa EG-direktiv. Vidare anges vilka myndigheter m.fl. som uppträder i prövningsprocessen. 3.2 PBL PBL innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten samt om bygglov och är av stor betydelse för lokaliseringen av vindkraftverk. Lagen gäller inte för etablering av vindkraftverk utanför territorialgränsen. Den fysiska planeringen innebär – i grova drag – att staten ger vissa ramar och riktmärken genom hushållningsbestämmelserna i som kommunen enligt PBL preciserar i översiktsplanen och som därefter kan konkretiseras och genomföras i detaljplaner och områdesbestämmelser, vilka är rättsligt bindande vid bl.a. bygglovsprövning. Det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. och regeringen har enligt 12 kap. PBL vissa kontrollmöjligheter. Här nedan redovisas de relevanta krav som gäller i PBL för planering och uppförande av vindkraftsanläggningar . I bilaga 5 ges en schematisk bild av den plan- och bygglovsprocess som kommer att beskrivas i fortsättningen. Handläggningstiden för plan- och bygglovsprocessen av en vindkrafts59 Gällande rätt SOU 2008:86 park beskrivs i bilaga 6. Angivna tider bygger dels på uppgifter från där handläggningstiden i normalfall beräknas till , dels på verkliga exempel från och kommuner där handläggningstiderna för planprocessen har varit respektive . I dessa exempel har inte något program antagits och detaljplanen har inte överklagats. I så fall hade handläggningstiden sannolikt blivit betydligt längre, inte sällan upp till eller uppskattningsvis per instans. Bygglovsprövningen tar i allmänhet . Angivna tider bygger också på rättsfall från allmän förvaltningsdomstol respektive regeringen. Tidsåtgången beror naturligtvis på omständigheterna i varje enskilt fall och kan även variera från kommun till kommun. 3.2.1 Grundläggande markanvändningsregler PBL innehåller som nämnts bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Syftet med bestämmelserna i om planering och bebyggelse är att med beaktande av den enskilda människans frihet främja samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Av 1 kap. 2 § PBL framgår att det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Detta ger kommunen möjlighet att kräva detaljplan (5 kap. 1 § PBL) i samband med planering av bebyggelsen eller områdesbestämmelser (5 kap. 16 § PBL) för t.ex. vindkraftsanläggningar för att säkerställa att syftet med en översiktsplan uppnås eller att ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. tillgodoses.