sou · GWB315 · 2008-03-04 00:00:00 — Vårdaktören/vårdenheten förbinder sig att bistå i medicinsk revision. Landstiget har rätt att företa ekonomisk revi- sion. Vårdaktören/vårdenheten ska använda sig av modern som är kompatibel med ICT-miljö samt samarbeta med i utvecklingen av ICT-system för en framtida möjlighet till patientjournalhantering som möjliggör en patient, en journal. Medicinteknisk utrustning ska vara av den beskaffenhet så att verksamheten bedrivs med god kvalitet. Vårdaktören/vårdenheten ska kunna erbjuda sina patienter en fast läkarkontakt i enlighet med 5 § Hälso- och sjukvårdslagen. Vårdaktören/vårdenheten åtar sig att följa kom- mande beslut avseende hjälpmedel och läkemedelshantering på samma villkor som övrig familjeläkarverksamhet. Vårdaktören/vårdenheten förbinder sig att förskriva hjälpmedel enligt gällande lokal hjälpmedelsförteckning för och familjeläkarverksamheten. Vårdaktören/vårdenheten ska upprätta patientjournaler och bevara sådan information enligt gällande lagar och förordningar. Upphör verksamheten ska kopior på journaler på begäran tillställas annan Vårdaktör/vårdenhet efter patientens medgivande. Samma gäller för journalöverlämnande mellan familjeläkarenheter. Patien- tens samtycke ska dokumenteras i journalen. Journalen ska i till- lämpliga delar föras i digital form. Vid verksamhetsövergång ska alla övriga handlingar som berör verksamheten och omfattas av kontraktet och som enligt lag inte ska förvaras hos någon annan, överlämnas till alternativt ny privat Vårdaktör /vård- enhet. Vårdaktörens/vårdenhetens kostnader för laboratorietjänst/ laboratorieservice betalas av Vårdaktören/vårdenheten. Tjänsterna ska köpas från laboratorieservice. Detta med hänsyn till krav på enhetlig standard och kommande gemensamma journal- dokument. Vårdaktören/vårdenheten ansvarar för att kollektivavtal/ likvärdiga avtal finns. Vårdaktören/vårdenheten ska ha erforderligt försäkringsskydd och bevis om detta ska tillställas . patientförsäkring tecknad i Landstingens Ömsesi- diga Försäkringsbolag (LÖF) omfattar även de privata vårdgivarna. Vårdaktören/vårdenheten deltar i katastrof- och försvarsberedskap och som gäller för all familjeläkarverksamhet. har rätt, men ej skyldighet att anvisa AT-läkare och ST-läkare till Vårdaktör/vårdenhet som åtar sig att ansvara för handledning. Detta gäller även för studerande vid hög- skola. Vårdaktören/vårdenheten samt personalen ska ha samma möj- ligheter som personal att få del av den information om familjeläkarprogrammet och rätt att delta i den fortbildning som anordnas av för personal inom familjeläkarverksamhet. Samma regler avseende meddelarfrihet och yttrandefrihet skall gälla för såväl offentliga vårdaktörer som för privata vårdaktörer. Vårdaktören/vårdenheten skall enbart använda sitt eget varu- märke och/eller symbol. I all externinformation och annonsering skall i text anges att Vårdaktören/vårdenheten har vårdavtal med . äger rätt att en gång med sex månadrs varsel göra ändring i kontraktet inkl bilagor. I de fall Säljaren ej accepterar gjorda förändringar arbetar familjeläkarverksamheten kvar i det gamla regelverket varefter upphandlingskon- traktet med upphör. Upphandligskontraktet kan sägas upp helt eller delvis. Upphandlingskontraktet får inte överlåtas utan Beställarens Vårdaktören/vårdenheten äger rätt att anlita underentreprenör för genomförande av uppdrag enligt detta avtal. Vid fel och brister i verksamhetens utförande skall Vårdaktö- ren/vårdenheten efter skriftlig erinran från Beställaren utan dröjs- mål vidta rättelse. Upprepade uppenbara mindre fel och brister i förhållande till bilaga Vårdval – Närsjukvårdsprogram eller vad avser medicinsk revision och som inte avhjälpts skall anses utgöra väsentligt fel i verksamhetens utförande. Vid skall avidentifierad kopia översändas till . Vårdaktören/vårdenheten skall vid patientklagomål informera om möjligheten att vända sig till patient- nämnd. SOU 2008:15 Bilaga 5 Förfrågningsunderlag – urval av skall-krav Företagsuppgifter och uppgift om etableringsort/område skall anges. Anbudsgivare skall uppfylla i eller i hemlandet lagenligt ställda krav avseende sin registrerings-, skatte- och avgiftsskyldig- heter. Företaget eller person som företräder företaget får inte vara dömd för brott i yrkesutövningen eller ha gjort sig skyldig till all- varligt fel i yrkesutövningen. F-skattesedel skall bifogas. Kopia av företagets registreringsbevis utfärdat av behörig offici- ell myndighet – i . Utländsk anbudsgivare skall insända motsvarande dokumentation och intyg från hemlandet. Rating från – inte äldre än –med rating minst A eller AN skall finnas. Anbudsgivare under bildande och som inte har rating skall visa att företaget har en stabil ekono- misk bas genom att redovisa aktiekapital/annat eller på begäran tillhandahålla finansiell säkerhet (bankgaranti eller koncerngaranti) samt på begäran kunna redovisa referens till bank eller annan finan- siär. Verksamheten skall bedrivas enligt beslut (bilagorna nämnda tidigare) och enligt förfrågningsunderlag inkl. bilaga – svarsblankett anbud. Kopia av anmälan till att bedriva verksamhet eller registerutdrag från skall bifogas. Uppgift om underleverantörer och organisationsnummer skall anges. Anbudsgivaren skall acceptera fastställda villkor i bilaga mall upphandlingskontrakt. Närsjukvårdsprogram – Familjeläkarverksamheten i valda delar Familjeläkarverksamheten ska utan avgränsning vad gäller sjukdo- mar, ålder eller patientgrupper svara för befolkningens behov av sådan grundläggande medicinsk behandling, omvårdnad, förebyg- gande arbete och rehabilitering som inte kräver sjukhusens medi- cinska och tekniska resurser eller annan särskild kompetens. Alla, som är bosatta inom , har tillgång till och kan välja en En sådan enhet ska så långt möjligt bemannas med läkare med specialistkompetens i allmänmedicin. Familjeläkarverksamhetens bas vilar på läkare med allmänmedi- cinsk specialistkompetens och distriktssköterskor/sjuksköterskor, men ger också utrymme för läkare med andra specialiteter. Samarbetet mellan familjeläkarverksamheten och närsjukhusens slutna och öppna vård utgör kärnan i den samlade närsjukvården. Familjeläkarverksamheten medverkar i informationsöverföring och vårdplanering enligt allmänna råd. Familjeläkarverksamheten är ett förstahandsval när invånarna har behov av hälso- och sjukvård samt rehabilitering. Detta ska uppnås genom att: familjeläkarverksamheten erbjuder en väl fungerande allmän- medicinsk hälso- och sjukvård vid mottagningar och i hemmet för personer i alla åldrar med akuta och kroniska sjukdomar. familjeläkaren erbjuder läkarinsatser till personer i särskilda boendeformer och andra institutioner på samma villkor som till invånarna i övrigt. familjeläkarverksamheten ansvarar för jourarbetet inom det all- mänmedicinska kompetensområdet. familjeläkarverksamheten bedriver ett offensivt folkhälsoarbete för de listade invånarna. familjeläkarverksamheten utgår från befolkningens behov av närhet och tillgänglighet till vård. familjeläkarverksamheten ska vara läkarens huvudsakliga syssla. familjeläkarverksamhetens mottagningar ska vara gruppmottag- ningar (minst två läkare i samverkan och med gemensam verk- samhetschef) och finnas centralt placerade för invånarna. Enheten ska så långt möjligt bemannas med specialister i all- mänmedicin, men utrymme kan finnas även för andra specialis- ter att verka vid mottagningen. Grundläggande förutsättningar för familjeläkarverksamheten Familjeläkarverksamheten ska ha samma förutsättningar och skyl- digheter oavsett driftsform. Patienterna ska ha samma rättigheter. Åtagande, förutsättningar och skyldigheter ska alltså vara lik- artade. Det ska däremot finnas utrymme för skilda verksamhets- mässiga och organisatoriska lösningar, anpassade till exempelvis befolkningens ålderssammansättningar, geografiska förutsättningar mm. Verksamhetsuppgifterna är formulerade på övergripande nivå. Uppgifterna följs upp, dels för att säkra befolkningens behov, dels för att kvalitetskontrollera familjeläkarverksamheten. Den enskildes rätt att välja en vårdenhet i primärvården uttrycks i det tillämpade listningsförfarandet. Det är också angeläget att stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården. Varje invånare ska ha tillgång till läkare inom rimligt geografiskt avstånd och det ska finnas ersättare för läkaren vid frånvaro. har det fulla ansvaret för läkarinsatser vad gäller diagnos, vård och behandling samt vårdplanering oavsett boende eller vårdform. Dessa läkarinsatser ingår i basansvaret för läkare vid familjeläkarmottagning. Ansvaret för sjuksköterskeuppgifter och rehabilitering/habili- tering åvilar såväl som kommunerna beroende på boendeform. Läkare vid familjeläkarmottagning har ansvar för att patienten undersöks, diagnostiseras och får den medicinska vård, behandling och rådgivning som patientens tillstånd kräver. I detta ansvar ingår också individinriktade förebyggande insatser. I uppdraget ingår att samordna behoven av kontakter med övrig hälso- och sjukvård och ansvara för att patienten informeras om sitt hälsotillstånd. En nära samverkan med övriga yrkesgrupper inom familjeläkar- verksamheten, med sjukhusvården, närsjukhusvården och andra specialister samt med kommunernas hälso- och sjukvård är av central betydelse. Familjeläkaråtagandet är länsövergripande och oberoende av drift- form. kräver att familjeläkarverksamheten skall bedri- vas i handikappanpassade lokaler, kan utföra basala laboratorieana- lyser, att medarbetarna genomgår regelbunden fortbildning samt att verksamheten bedriver ett systematiskt kvalitetsarbete för att kontinuerligt och långsiktigt utveckla och säkerställa vårdens kva- litet i enlighet med föreskrift 2005:12 om lednings- system för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. Åtagandet avser ansvar för den listade dygnet runt alla veckans dagar, med läkarbemannad mottagning , 08.00–17.00, varda- Mottagningen ska vara tillgänglig per telefon , 08.00– 16.00, vardagar och ha hänvisning övriga tider . För akut sjuka ska mottagningen vara tillgänglig , antingen genom telefonkontakt eller besök på mottagningen alternativt efter bedömning ett hembesök. Under jourtid ska både akuta och plane- rade behov, efter medicinsk bedömning, kunna tillgodoses. Läkare vid familjeläkarmottagning ska delta i den av organiserade jouren. I jouruppdraget ingår såväl mottagningsbesök som besök i hemmen och i särskilda boenden. Beredskapstjänst för närsjukhus ingår. I uppdraget ingår också att behov av akuta distriktssköterskebesök (tillsyn, bedömning, behandling) ska till- godoses dygnet runt. Ansvar för hjälpmedelsförskrivning och läkemedelsförskrivning avses ingå i åtagandet. kommer senare att fatta beslut om förutsättningar och former för läkemedelsdelen av detta ansvar. Projektet en patient en journal: kommer att fatta beslut angående ansvar och ekonomi vars tillämpningsföreskrifter ska följas. Hemsjukvård: kommer att fatta beslut angående ansvar och ekonomi sedan förhandlingar med primärkommunerna slutförts. Målet för detta är att en ev. överföring av ett hemsjuk- vårdsuppdrag till primärkommunen skall kunna ske /2009. I åtagandet ingår Läkarmedverkan i särskilda boenden och i dag- verksamhet samt i ordinärt boende i de kommuner som ansvarar för den vården. Familjeläkarverksamheten deltager i utbildning och handledning av elever/ studerande, i utbildningar där primärvårdserfarenhet krävs, genom att tillhandahålla praktikplatser i samarbete med utbildningsinstitutionerna. I familjeläkarverksamhetens åtagande ingår deltagande i aktivi- teter inom katastrof/beredskap/civilförsvar enligt gällande lagstift- ning. Utöver familjeläkarprogrammet kan avtal slutas om tilläggsåtagan- den. Innehåll och ersättningar regleras i separat överenskommelse. Familjeläkarens åtaganden specificeras i följande kvalitetsmål: Kvalitetsmål för Förebyggande vård Kvalitetsmål för Kvalitetssäkring och Utveckling Alla som är bosatta inom har tillgång till och kan välja en fast vårdenhet. Vid sådan enhet ska finnas minst en läkare med specialistkompetens i allmänmedicin. Ansvar för såväl aktiv som passiv listning åvilar . Vid vårdenhet kan finnas listning på enskild läkare vid enheten. Ansvaret för detta åvilar enheten. Som princip gäller att inga listtak skall finnas. Varje vårdenhet skall ta emot de patienter som vill lista sig på enheten. kan dock efter förhandling och överenskommelse medge vårdenhet ett begränsat listningsutrymme av exempelvis kvalitetsskäl. Önskar en enhet införa begränsat listutrymme skall ansökan inges till . Befintligt vårdansvar kvarstår till dess att patienter av olika omständigheter eller av egen kraft avlis- tats från enheten. Den aktiva listningen dokumenteras genom att den aktuella perso- nen skriver och undertecknar ett daterat meddelande/önskemål samt sänder in dokumentet till . Patienter som vill lista sig på enhet som redan fyllt medgivet begränsat listutrymme förs upp på central väntelista. Undantag görs för följande kategorier av patienter. 1.Familjemedlemmar folkbokförda på samma adress kan listas på samma vårdenhet som någon av familjemedlemmarna redan är listad hos – oavsett listningstak. 2.Personer som bor tillsammans i kommunala särskilda boenden kan, om man så önskar, lista sig på namngiven vårdenhet – oav- sett listningstak. 3.Barn 0–kan aktivt listas in på den vårdenhet som ansvarar för, från barnets folkbokföringsadress räknat, närmaste geogra- fiskt belägna BVC-mottagning enl. indelning. Övriga familjemedlemmar, folkbokförda på samma adress, kan välja samma vårdenhet – oavsett listningstak Personer som inte har listat sig aktivt förs i första hand upp på närmaste geografiska familjeläkarmottagning. Barn fördelas passivt till samma mottagning som vårdnadshavare är listad vid. Aktuell familjeläkarmottagning informeras av om passivt för- delade. Mottagningen ska ge lokal information till berörda perso- ner. Den enskilde som så önskar kan stå utanför familjeläkarverksam- hetens listningssystem efter skriftlig anmälan till . Undertecknade listningsmeddelanden/önskemål som ej ryms inom mottagningens angivna listningsutrymme registreras i turordning på central väntelista i avvaktan på ledigt utrymme. lis- tar därefter in på önskad enhet i takt med att listutrymme frigörs. ersätter på samma grunder till alla familjeläkarmottag- ningar oavsett driftsform. Vårdpeng utges per listad individ. I ersättningen ingår kostnads- ersättning för verksamhetens åtagande enligt tidigare specificerade uppgifter. I ersättningen ingår kostnader för personal, lokaler, jour och viss laboratorieservice, dvs. service från blodcentralen, kemiskt- och mikrobiologiskt laboratorium, samt patologiskt laboratorium (exklusive eventuella transporter och förvaring vid vissa dödsfall, samt obduktion). Vårdpengen är relaterad till ålder: 0–, 6–, 65–samt 75– år. Om full vårdpeng ska utgå måste ett antal mål för verksamheten uppfyllas. fastställer årsvis i förväg på vilka parametrar verk- samheterna kommer att följas upp. Ersättningen ska utbetalas i efterskott. Ersättning för särskild lokalisering Familjeläkarverksamheten ska finnas centralt placerade för invå- narna. kan begära särskild verksamhet på ort som sak- nar önskad mottagningsverksamhet. Ersättning för särskild lokali- sering lämnas till sådan familjeläkarmottagning i form av hyresstöd. Familjeläkarmottagningarna får förutom vårdpengen ersättning för besök av utomlänspatienter, för akuta patientbesök av icke listade patienter, patientavgift och för frikortsbesök samt besök av barn som ej ingår i undantagen nedan. Frikortsbesök redovi- sas med frikortsnummer till . ersätter för dessa besök. Ersättning kan dock inte rekvireras för de besök som inte har någon patientavgift: Läkare – BHV, Läkare – MHV, Ung- domsmottagning läkare, Sjuksköterskor hemsjukvård, Sjuksköters- kor hembesök jour, Arbetsterapeuter hemsjukvård, Sjuksköterskor – BHV, Sjuksköterskor hembesök, Psykolog , Barn- morska MHV, Psykolog , Ungdomsmottagning barnmorska, . läkartid särskilt boende äldre Ersättning för ovanstående besök ingår i vårdpengen. I vårdpengen ingår också kostnadsansvar för besök enligt riks- avtal inom primärvården. Detta innebär att familjeläkarmottagning bär kostnaden för listad patient som besöker primärvård i annat landsting. Söker utomlänspatient vård hos familjeläkare i Väst- manland erhåller mottagningen ersättning från patientens hem- landsting. Endast beslut om patientavgifter skall tillämpas. För att få ingå i utbud av hälso- och sjukvård ska vård- givarna uppfylla auktorisationskrav. Auktorisationen baseras på grundläggande krav för att bedriva verksamheten. Exempel på sådana krav är att vårdenheten har system för kvalitets- säkring, ekonomisk stabilitet, teknisk förmåga, kapacitet med mera. Överenskommelse med den offentliga familjeläkarverksamheten tecknas mellan och Division Närsjukvård. Privat famil- jeläkarverksamhet bedrivs enligt tecknad överenskommelse mellan och entreprenören. Överenskommelser ska omfatta beslutat familjeläkarprogram, kvalitetsmål och övriga i överenskommelser ingående dokument. All familjeläkarverksamhet ska bedrivas enligt tecknad överens- kommelse. För att få fungera som läkare i familjeläkarverksamhe- ten i erfordras anställning inom familje- läkarverksamhet, kontrakterat uppdrag för densamma eller vårdav- tal med . äger rätt att en gång med sex månaders var- sel göra ändringar i uppdrag och ersättningsnivåer. Om berörd enhet inte accepterar gjorda förändringar arbetar enheten kvar i det gamla regelverket varefter överenskommelsen med upphör. Enligt proposition 1994/95:195 bör ett samverkansorgan inrättas inom varje landsting med representanter för och före- trädare för de privata vårdgivarna. Företagshälsovård är ett specialistområde med insatser inom bl.a. det skade- och sjukdomsförebyggande arbetet samt rehabilitering enligt Arbetsmiljölagen och detta sker i nära samarbete på arbets- platserna och verksamma företagshälsovårdscentraler etc. Dessa specialistfunktioner ryms ej inom ramen för familjeläkarverksam- heten. Familjeläkarmottagningen anställer läkare efter behov för fullgö- rande av sin överenskommelse. ICT som stöd i vårdprocessen Vårdenhet skall vara ansluten till ett gemensamt ICT-system för Vårdval . Formerna för detta kommer senare att beslutas av . Informationsutbyte ska kunna ske mellan och de enskilda mottagningarna via datamedia, telefax och E-post. Familjeläkarmottagning ska vara ansluten till tele- fonsystem. Information om namn och avsändaruppgifter i extern information som vänder sig till patienter och befolkning ska följa riktlinjen för varumärke (se . Privata entreprenörer anger i löptext att de är auktoriserade och jobbar på uppdrag av . De använder inte symbol /märke. ska kunna kommunicera med vårdenheten via e-post. Vårdenheten ska kunna kommunicera elektroniskt med patien- terna. Informationen om vårdenhetens utbud ska följa de riktlinjer om tillgänglighet som finns i handikappoli- tiska program. Det innebär bl.a. att alla grupper i samhället ska kunna ta del av informationen. Vårdenheten ska bereda plats för det grundutbud av information om hälso- och sjukvårdssystemet – bl.a. patienters rättigheter och skyldigheter – som ger ut. Informationen tillhandahålls kostnadsfritt och ska finnas på väl synlig plats i vårdenhetens vänt- rum. Vårdenheten har ansvar för att aktuell information kommunice- ras med patienterna. Vårdenheten ska använda hälso- och sjukvårdsinformation från i sina kontakter med patienterna. Tjäns- ten utgör en viktig del av grundutbudet. Den erbjuder kvalitetssäk- rad och producentoberoende information och ägs av alla landsting, regioner och . Reklam för behandlingsmetoder och preparat som inte är förenliga med vetenskap och beprövad erfarenhet får inte finnas i väntrum- men eller kommuniceras med patienterna. Detta gäller även för vårdenhetens kommunikations via Internet. Politisk information i form av affischer och flygblad eller lik- nande ska inte förekomma i väntrum eller andra lokaler där pati- enterna uppehåller sig. Ekonomi – i valda delar Ersättningssystemet skall övergå till ett system med en större del fast ersättning i förhållande till dagens. Föreslås att nuvarande besöksersättning ersätts med att respektive enhet erhåller patient- avgifterna samt kan rekvirera ersättning för barn- och frikortsbe- sök, som ej ingår i undantagen under Patientavgifter nedan. Den del av besöksersättningen som ej krävs för att täcka barn- och fri- kortsersättningen tillförs vårdpengen. Fördelningen fast/rörlig ersättning ändras från 80/20 till 88/12. Utöver detta kan vården- heterna erhålla ersättning om kvalitetsmålen uppnås, vilket är en rörlig ersättning. Rekryteringsstöd upphör och tillförs vårdpengen. Till vård- pengen förs medel för tekniska hjälpmedel, inkontinensmaterial samt ortopedtekniska hjälpmedel. Detta innebär att även kostnads- ansvaret för dessa delar ingår i vårdpengens åtagande. 0–6–65–75–äldre Ovanstående vikter används för samtliga i vårdpengen ingående delar förutom tekniska hjälpmedel och inkontinensmaterial. För dessa delar används separat fördelning utifrån historisk förbruk- ning. Medel för hjälpmedel tillförs vårdpengen enligt särskild utredning och fördelas per åldersintervall. Medel för inkontinenshjälpmedel tillförs vårdpengen enligt särskild utredning och fördelas per åldersintervall. Ersättning för sjukgymnastik, kiropraktorer samt naprapater ingår ej i åtagandet, varför medel för detta måste avräknas ramen för ersättning till familjeläkarverksamhet . 0–5 år 6–64 år 65–74 år I fortsättningen budgeteras och beslutas vårdpengen som kronor per åldersintervall och ej med ett viktningstal per åldersintervall. Detta beskriver bättre den vårdtyngdsförskjutning som sker mot en äldre befolkning samt underlätta en eventuell förflyttning av hemsjukvården till primärkommunerna. Utöver vårdpeng kan respektive vårdenhet erhålla ekonomisk ersättning för att kvalitetsmålen har uppnåtts. Maximal ersättning är , vilket motsvarar på vårdpengen. Respektive vårdenhet erhåller utöver vårdpengen de patientavgifter patienterna erlägger. För barn och frikortsbesök kan ersättning rekvireras enligt särskilda regler. Ersättning kan inte rekvireras för de besök som inte har någon patientavgift. (anm. se under avsnitt 3 ) I vårdpengen ingår kostnadsansvaret för besök enligt riksavtal inom primärvården. Detta innebär att vårdcentralen bär kostnaden för listad patient som besöker primärvården i annat lands- ting/region. Söker utomlänspatient vård hos familjeläkare i Väst- manland erhåller vårdcentralen ersättningen från patientens hem- landsting. I vårdpengen ingår finansiering av besök vid jourmottagning, vilket innebär att ersättningen till jourmottagningen hanteras mellan familjeläkarenheterna. Patientavgiften behålls av jourmottagningen och vid frikortsbesök erhålls ersättning motsvarande patientavgif- ten. Besök vid annan familjeläkarenhet än där patienten är listad När vård ges till annan Västmanlänning än listade vid vårdcentralen erhåller vårdgivande vårdcentral ersättning från den vårdcentral där patienten är listad. Patientavgift behålls av vårdgivande vårdcentral och vid frikortsbesök erhålls ersättning motsvarande patientavgif- ten. Privata familjeläkare erhåller momskompensation på vårdpengen , den så kallade Ludvikamomsen, för att kompensera skill- naderna mellan olika driftformer. Följande övriga ersättningar kan erhållas: satellitmottagningar enligt nuvarande regler ungdomsmottagningar – ekonomiska ansvar som rekvireras av utföraren. (I tidigare kapiterings- och besökser- sättning har ingått finansiering av ungdomsmottagning. Någon reduktion av vårdpengen har inte gjorts utan här tillförs extra medel för ungdomsmottagningar.) nyinskriven patient hos barnmorska, per inskriven influensa- inklusive pneumokockvaccination av eventuella tilläggsåtaganden ersättes i särskild ordning. tillsyn av MVC och BVC kompressionsstrumpor klass 2. Kvalitetsmål – i valda delar