sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — utveckling av GSM.TPF76FPT Dock hade inget kommersiellt intresse av att snabbt introducera GSM. I stället uppgraderade operatören möjligheterna och systemen på grundval av NMT-nätet. Om det inte hade varit för de nya direktiven och avsiktsdekla- rationen skulle troligen ha väntat till 1995 med att lansera GSM. Direktiv /372/ECC föreskriver att nationella tillsynsmyndigheter ska allokera frekvenser i 900 MHz-bandet. MoU undertecknas av operatörer och myndigheter från tretton länder där de åtar sig att införa GSM-nät. och får tillstånd att driva GSM 900-nät. NordicTel får tillstånd att driva GSM 900-nät. Nätoperatörerna lanserar mobila tjänster. Sju ansökningar om tillstånd för . PTS meddelar fyra tillstånd för mobil teletjänst i 1800 MHz-bandet. PTS meddelar Swefour tillstånd. I enlighet med GSM-direktivet erhöll i inledningsvis två operatörer tillstånd för mobila teletjänster i GSM-nätet. Följ- aktligen öppnade direktivet marknaden för konkurrens. Comvik (senare ) kunde därför vända sig till det svenska Kommu- nikationsdepartementet med en begäran om att etablera ett digitalt mobiltelefonsystem, och beslutade regeringen att ge tillstånd att bygga och driva ett GSM-nät. bildade två före detta chefer från förtaget (NordicTel). De inspirerades av mobiltelefonins framtida möjligheter och deras mål var att driva mobila nät i och internationellt. Efter att ha lyckats locka flera stora svenska företag som investerare ansökte NordicTel om ett tillstånd hos frekvensförvalt- ningssektionen på för att driva ett nationellt GSM-nät i . En långdragen debatt följde om en ny operatör skulle tillåtas på den svenska marknaden eller inte. 76TP PT S. , Evolution of : An Investigation of the History of , Dissertation for the degree of Doctor of Philosophy, , , 2002. Allmän beskrivning av området för utredning förvaltningssektionen på NordicTels ansökan. Sek- tionen hävdade att behövde ytterligare frekvenser till sitt eget NMT-nät och att tillsammans med redan hade allokerat alla tillgängliga GSM-frekvenser. Sektionen hävdade också (tillsammans med och ) att spektrumeffektiviteten och affärsmöjligheterna skulle försvagas med tre operatörer. NordicTel överklagade och pekade bl.a. på fördelen med mer konkurrens på den svenska marknaden och att den tekniska utvecklingen i mobila telefonisystem hade varit undervärderad. fick företaget slutligen tillstånd för de begärda frekvenserna. Ett av motiven för att utfärda detta tredje tillstånd var att det skulle ha en positiv effekt på konkurrensen och utveck- lingen av marknaden.TPF77FPT Sedermera fick de tre operatörerna var sin tredjedel av de tillgängliga frekvenserna i 900 MHz-bandet för GSM. Alla operatörer öppnade sina GSM-nät 1992. I detta skede var det enda land i med tre GSM-operatörer. Liberaliseringen av den svenska telekommunikationsmarknaden följdes av viktiga regeländringar för att bättre kunna hantera god- kännanden och följa rådande EG- direktiv. Ett nytt oberoende organ behövdes i för att garantera att telekommunika- tionssystemen fungerade. bildades (och bytte namn till 1994) genom en sammanslagning av och . Det innebar att (som bytte namn till följande år) för- lorade ansvaret för myndighetsutövningen och blev en av nätopera- törerna. Bildandet av följdes av införandet av tele- lagen och LRK. En förutsättning för innehav av radiosändare enligt LRK var att operatörerna hade tillstånd att tillhandahålla mobila telekommunikationstjänster enligt telelagen. På grund av de nya lagarna var de tre nätoperatörerna tvungna att ansöka om tillstånd på nytt, vilket de senare fick. Trafiken i 900 MHz-näten ökade stadigt och det började bli trångt i frekvenserna . hade tidigare allokerat frekvenser i 900 MHz-bandet till sitt NMT-nät eftersom företaget efter lanseringen av 450 upplevt allvarliga kapa- citetsproblem.TPF78FPT och NordicTel (som senare bytte namn till Europolitan) begärde att skulle avstå en del av sitt frekvensbruk för NMT till förmån för GSM genom att hänvisa till 77TP PT Se vidare bl.a. PTS, dnr 99-12662. 78TP PT lanserade NMT 900 1986. Allmän beskrivning av området för utredning direktivet 87/372/EEG. Till en början bestämde tillståndsmyndig- heten att gradvis skulle allokera av de tillgängliga för NMT 900 till GSM. å andra sidan föreslog att expansionen i GSM-nätet skulle lösas genom att låta GSM-opera- törerna expandera sina nät in i 1800 MHz-bandet genom att bygga parallella DCS-1800 MHz-system i områden med mycket trafik. Trots att de övriga operatörerna inledningsvis var mindre intresse- rade av denna lösning uttryckte de , tillsammans med fyra andra konsortier, sitt intresse för tillstånd för att driva mobila telefoninät i 1800 MHz-bandet. beslutade tillstånds- myndigheten att ge 1800 MHz-tillstånd till de tre etablerade opera- törerna. gavs ett fjärde tillstånd till Tele 8. Emellertid använde aldrig Tele 8 tillståndet, och det återkallades. beslutade myndigheten att skulle omallokera alla frekvenser i 900 MHz-bandet från NMT 900 till GSM senast . I samband med utfärdandet av UMTS-tillstånd erbjöds två sökande som fick UMTS-tillstånd möjligheten att också få GSM-tillstånd. Ingen av UMTS-tillståndsvinnarna var dock intresserade av detta. beslutade tillstånds- myndigheten än en gång att utfärda ett fjärde GSM-tillstånd. Swefour fick det fjärde tillståndet för att driva GSM-nät i . Företaget valde en annan strategi än de övriga GSM- operatörerna. I stället för att erbjuda mobilabonnemang till allmän- heten inriktades Swefours affärsmodell på att hyra ut nätkapacitet till företag och operatörer utan egna GSM-nät med en MVNO- modell.TPF79FPTP,80 fattade och minister- rådet ett beslut, 128/1999/EC, om introduktion av ett tredje generationens system för mobil och trådlös kommunikation i EU (se tabell 2.4). Syftet med beslutet var att underlätta en snabb och samordnad introduktion av UMTS/IMT-2000-nät och tjänster i EU på grundval av principerna för den inre marknaden och enligt kommersiella krav. Enligt den tredje artikeln i beslutet var med- lemsstaterna tvungna att vidta alla nödvändiga mått och steg för att möjliggöra en lansering . 79TP Operator; virtuell operatörsmodell. 80TP PT BrainHeart Capital, pressrelease, . Allmän beskrivning av området för utredning allmänt godkännande och enskilda tillstånd på teletjänstområdet presenterades i tillståndsdirektivet 97/13/EC. hade i telelagen lagt fast att tillstånd att tillhandahålla nya eller väsentligt ändrade mobila teletjänster eller nätkapacitet för sådan verksamhet skulle fördelas efter en allmän inbjudan till ansökan. () beslutar om kärnbanden för UMTS. Europeiska kommissionen föreslår regelverk för UMTS. Kandidater för ytterligare UMTS-frekvenser identifieras (utökade band, Regelverket för UMTS definieras, inklusive tillstånd för fas 1. Beslut om introduktion av UMTS, 128/1999/EC. Regeringsförslag om nationell roaming, prop. 1999/2000:100. PTS beslutar om föreskrifter om urvalsförfarandet för UMTS/IMT-2000, Ny 23b § i telelagen om nationell roaming träder i kraft.TPF FPT Slutdatum för ansökningarna till PTS. Tillstånden tilldelas genom skönhetstävling. Tillståndshavarna täcker mellan av vad de utfäst. PTS anmodar tillståndshavarna att vidta åtgärder för att rätta till bristerna i täckningen. PTS återkallar tillstånd. PTS beslutar att tillståndshavarna får minska pilotsignalen på lands- Operatörerna täcker mellan av vad de utfäst. Tillståndshavarna täcker mellan av vad de utfäst. Tillståndshavarna uppfyller tillståndskraven. Regeringen hade i teleförordningen (1997:399) bemyndigat PTS att meddela de närmare föreskrifterna om hur själva förfarandet skulle gå till, verkställighetsföreskrifter och att fördela själva tillstånden. PTS förslag till föreskrift gick ut på remiss till intressenter på telemarknaden. 81TP PT Prop. 1999/2000:57, SFS 2000:210. Regeln utformades så att den gav fördel åt nya operatörer på marknaden som under en övergångstid skulle kompenseras för att de till skillnad från befintliga GSM-tillståndshavare inte hade något nät utbyggt i . Allmän beskrivning av området för utredning SOU 2008:72 föreskrifter för utfärdandet av tillstånd för UMTS/IMT-2000 (PTSFS 2000:5). En av huvudfrågorna var hur många tillstånd som skulle utfärdas. Frekvenserna i fråga ansågs utgöra en begränsad resurs, även om avsikten var att utfärda så många tillstånd som möjligt för att nå en hög grad av konkurrens. Till UMTS krävs emellertid en viss minsta bandbredd vilket gjorde att bara ett begränsat antal tillstånd kunde utfärdas. I gjordes en bandbredd på tillgänglig för UMTS/IMT-2000. PTS ville från början utfärda fem tillstånd, men beslutade senare om fyra tillstånd på följande grunder: 1.I en rapport till tillståndsmyndigheten föreslogs fem tillstånd,TPF82FPT tre tillstånd på 2 x + för innehavaren de etable- rade aktörerna och två tillstånd på 2 x + till nya aktörer. En bandbredd på 2 x ansågs som problematiskt för pålitliga högkapacitetslänkar. Om fem tillstånd hade utfärdats hade konkurrensen ökat, men det skulle eventuellt ha resulterat i otillräckliga servicenivåer och i slutändan risk för dyrare tjänster för konsumenterna. Detta skulle kunna ha fått en negativ effekt på införandet av mobila tjänster. 2.För att utfärdandet skulle bli rättvist och inte ge vissa opera- törer konkurrensfördelar ansåg PTS att fyra tillstånd med samma och tillräcklig bandbredd skulle utfärdas. Med fem eller sex tillstånd skulle den tillräckliga bandbredden bli för liten. 3.Majoriteten av remissinstanserna ansåg att fyra tillstånd skulle vara optimalt. Banden delades följaktligen in i fyra 2 x (FDD) + (TDD) för att garantera kvaliteten på tjänsterna och undvika konkurrensfördelar för någon av tillståndshavarna. I telelagen angavs att tillstånden skulle fördelas med urvals- kriterier på saklig grund. Regeringen tog upp frågan om saklig grund som urvalsmetod i samband med en ändring av 14 § telelagen som avsåg en annan sakfråga och uttalade att auktionsförfaranden (och lottdragning) inte kunde vara saklig grund enligt 14 §.TPF83FPT hade inget att erinra mot denna bedömning.TPF84FPT Riks- 82TP PT Questus, Critical Success Factors for a in , 1999. 83TP PT Prop. 1994/95:128, Ändringar i telelagen m.m. 1994/95:TU17. Utskottet har därefter erinrat om denna bedömning i bet. 1998/99:TU3. Allmän beskrivning av området för utredning dagen ställde sig vid båda tillfällena bakom utskottets uttalanden med avseende på att auktionsförfaranden och lottdragning inte är att betrakta som saklig grund. LEK ersatte LRK och telelagen . PTS hade tidigare tilldelat tillstånd där efterfrågan överstigit tillgången på grundval av skönhetstävlingar eftersom det var enda sättet att meddela sådana tillstånd enligt telelagen. Bakgrunden till denna förändring var att många andra länder genomfört spektrumauktioner, en insikt om att attraktiva frekvensband hade ett stort värde, och att marknaden i många fall är bäst på att fördela en begränsad resurs. har också alla större tilldelningar av tillstånd, där efterfrågan överstiger utbudet, skett via spektrumauktioner. Syftet med dessa auktioner har varit att på ett så effektivt sätt som möjligt fördela frekvenser, men inte att ge maximala intäkter till staten. I betalade UMTS-tillståndsvinnarna bara en avgift för att täcka tillståndsmyndighetens administrativa kostnader. Enligt statsmakterna var det viktigt att ha en utfärdandeprocess som gynnade en snabb lansering av UMTS-näten, och att uppnå hög täckning. Om de sökande inte uppfyllde sina åtaganden hade till- ståndsmyndigheten vissa sanktioner att ta till. Om tillstånds- havaren inte uppfyllde sitt åtagande eller kraven som var kopplade till tillståndet kunde tillståndsmyndigheten meddela tillstånds- havaren detta. Om denne inte åtgärdade bristen kunde tillstånds- myndigheten förena förelägganden med viten på en nivå som motsvarar värdet av besparingarna operatören gjorde genom att inte följa föreskrifterna. Som sista åtgärd kunde myndigheten åter- kalla tillståndet. Å andra sidan ansågs det viktigt att inte ställa för höga krav på regional täckning, vilket tillståndsmyndigheten i efterhand ansåg sig gjort under utfärdandet av tillstånden för . Detta kan vara en viktig orsak till det låga antalet sökande och varför en av operatörerna valde att inte bygga nätet enligt sina utfästelser. UMTS-tillstånden sträcker sig till . De tillstånds- berättigade valdes ut i två faser. Under den första fasen utvär- derades fyra områden: 1.Sökandens ekonomiska kapacitet; 2.teknisk plan för UMTS-nätet; 3.affärs- och marknadsplan; 4.erfarenhet i och kunskap om fasta och mobila nät. Allmän beskrivning av området för utredning De kandidater som godkänts i fas 1 fortsatte i fas 2, som var helt oberoende av den första fasen. I fas 2 fick kandidaterna poäng i förhållande till hur ansökan uppfyllde villkoren som tillståndsmyn- digheten ställde. Denna fas inriktades på två villkor: 5.Den utlovade geografiska täckningen med avseende på yta, befolkning och utbredning över landet; och 6.datumet då införandet skulle vara klart och när tjänsterna skulle vara tillgängliga. Tio kandidater ansökte om de svenska UMTS-tillstånden. De fyra företag som fick tillstånd var (Europolitan) och Tele 2 AB (Tele2) samt två nya kandidater, (Hi3G) och . krävde att operatörerna skulle infria sina utfästelser i fråga om täckning och utbyggnadstakt. Det innebar en täckning av 8 860 000 människor vilket motsvarade av befolk- ningen. Kort efter utdelningen överklagades beslutet av tre av kandidaterna som inte fick tillstånd. () fick – förvånande för många – inte något tillstånd. PTS konstaterade att Telias angivna signalstyrka inte uppfyllde kravet på V/m/. ansåg även att Telias yttäckning skulle bli mindre än utlovat och att Telias bithastighet var för låg. yrkade att länsrätten, om den inte genast kunde ge ett tillstånd för UMTS/IMT-2000, skulle upphäva tillstånds- myndigheten beslut och återförvisa det till tillståndsmyndigheten för en ny tillståndsprocess. angav följande omständigheter som grund för överklagandet: följde inte det svenska regelverket; myndigheten hade brutit mot 2 § telelagen om ekonomisk effektivitet för uppbyggning av teletjänster; tillståndsgivningsprocessen genomfördes felaktigt och fick inte chansen att kommentera ansökan; myndigheten överskred sina befogenheter när man fastställde reglerna för ansökningarna (PTSFS2000:5); och tillståndsmyndigheten hade gjort felaktiga beräkningar om antalet basstationer. avslog länsrätten Telias och en av de övriga kandidaternas begäran om inhibition. Dessutom avslog rätten den Allmän beskrivning av området för utredning överklagandena med motiveringen att tillstånds- myndigheten hade fattat korrekta beslut när den meddelade till- stånd till Europolitan, Hi3G, och Tele2. Länsrätten kritiserade dock tillståndsmyndigheten i några formella avseenden i utdelningsprocessen. hade inte någon av tillstånds- havarna byggt färdigt näten enligt sina åtaganden och enligt tillståndsvillkoren. täckte operatörerna mellan av vad de tidigare hade utfäst, viket ledde till åtgärder från PTS. I enlighet med bestämmelserna i gav myndigheten operatörerna ytter- ligare (skälig) tid för att kunna åtgärda defekter och brister. meddelade PTS att tillståndshavarna skulle vidta nödvändiga åtgärder för att avhjälpa brister i täckningen . senare ansökte tillståndshavarna gemensamt om ändrade tillståndsvillkor. ville dessa ha ett förlängt tidsschema till slutet av 2007, i stället för att ha fullständig täckning . Tillståndshavarna ville också sänka pilotsignal- nivåerna och ytsannolikheten.TPF85FPT PTS tillbakavisade ändringarna av tidsschemat och minskningen av ytsannolikheten på samma grunder som tidigare, men beslutade att operatörerna kunde sänka pilotsignalnivåerna på landsbygden. återkallades UMTS-tillstånd på bolagets egen begäran. När PTS genomförde en ny undersökning av befolknings- täckningen befanns operatörerna täcka mellan av vad de hade utfäst. I detta skede hade tillstånds- myndigheten möjlighet att meddela förelägganden förenade med vite. Situationen slutade emellertid med att ansökte om ändrade tillståndsvillkor. ansåg att företaget hade upp- fyllt kraven på lanseringen eftersom en senare utdelning av ett tillstånd i 450 MHz-bandet hade förändrat villkoren för 3G- operatörerna. Efter att ha dragit tillbaka en ansökan om ändrade tillståndsvillkor ansökte Hi3G än en gång om ändrade villkor. Hi3G önskade ersätta den återstående delen av UMTS-utbyggnaden med ett digitalt nät i 450 MHz-bandet. beaktade ansökan och beslutade att vänta med eventuella viten tills alla 3G-operatörer hade fått möjlighet att visa om den resterande delen av 3G-utvecklingen kunde ersättas 85TP PT Sannolikheten, uttryckt i procent, att en slumpmässigt vald punkt inom ytan är täckt av en given signalnivå. Allmän beskrivning av området för utredning med alternativa tekniker utan att detta väsentligt påverkade kon- sumenterna. beslutade tillståndsmyndigheten dock att operatörerna måste uppfylla den återstående delen av lanseringen med UMTS-teknik, eftersom det inte var möjligt att använda både UMTS och CDMA450 utan negativa effekter för abonnenterna. täckte UMTS-operatörerna mellan av den utlovade omfattningen och senare samma månad ändrade tillståndsmyndigheten kraven på tillståndshavarna. beslutade tillståndsmyndigheten att utbyggnaden skulle slutföras . Om detta inte uppfylldes skulle tillståndsmyndigheten ansöka om utdömande av vite. En av operatörerna uppfyllde kraven och de två andra uppfyllde kraven . Digital mobiltelefoni – CDMA2000 – i 450 MHz-bandet Det analoga NMT 450-nätet började användas 1981 och drevs av . Nätet täckte av landområden och stora delar av . stod det klart att nätet snart skulle nå slutet av sitt ekonomiska och tekniska liv. hade också för avsikt att avveckla nätet eftersom de flesta kunderna hade gått över till GSM.TPF86FPT Emellertid hade avsevärda delar av inte tillgång till alternativa tekniker eftersom GSM och UMTS inte täckte ett lika stort område som NMT. Medan GSM- nätet uppgavs täcka av landområde, förväntades de nya UMTS-näten ha mycket mindre täckning. För- delen med 450 MHz-frekvenserna jämfört med övriga frekvenser för mobil telefoni är den långa räckvidden: de är väl anpassade för mobila tjänster i glest befolkade områden. PTS övervägde med början 2003 möjligheten att etablera ett digitalt alternativ till det analoga NMT 450-systemet. Ett digitalt system i 450 MHz-utrymmet skulle också kunna tillhandahålla många av tjänsterna som GSM och UMTS hade. Avsikten var att ha ett fungerande digitalt system med samma täckning som NMT 450 när Telias tillstånd gick ut. Dessutom var det nödvändigt att göra övergången till ett digitalt mobilt nät gradvis för att ett system skulle finnas på plats. Därför beslutade myndigheten att förlänga Telias NMT 450-tillstånd från 86TP PT 2004 fanns ungefär 134 000 NMT-abonnenter (PTS-F2004:3). Allmän beskrivning av området för utredning 2004 till den 31 december 2007.TPF87FPT Det nya tillståndet omfattade dock 2×2,i stället för som tidigare 2x4,. På så sätt reserverades 2×1,för ett eventuellt nytt digitalt system. Som en förberedelse för övergången till ett digitalt 450-nät undersökte PTS det kommersiella intresset för att använda frekvenserna i 450 MHz-bandet till en etablering av ett nationellt, digitalt mobilt nät med samma täckning som NMT 450- nätet eller bättre (se tabell 2.5 för milstolparna i utdelningspro- cessen). Totalt 13 företag uttryckte intresse för att driva ett sådant nät. Det innebar att tillståndsmyndigheten inte kunde ge tillstånd till alla intresserade parter på grund av de begränsade frekvenserna. Av LEK följer bl.a. att om det kan antas att frekvenserna inte räcker till tillstånd till alla som vill ha ett sådant, ska tillstånden utfärdas via en öppen inbjudan, antingen som en skönhetstävling, en auktion eller en kombination av båda (3 kap. 7–8 §§ LEK). Milstolpar för utfärdandet av 450 MHz-tillstånd PTS undersöker möjligheterna till att använda frekvenserna i 450 MHz- bandet för etablering av ett nationellt, digitalt mobilt telenät. PTS bjuder in operatörer att ansöka om ett nationellt tillstånd för digital mobiltelefoni i 450 MHz-bandet i ett litet område i frekvensbandet. PTS reserverar ett första band på 2 × för etablering av ett digitalt mobilnät på . PTS beslutar att ge tillståndet till Nordisk Mobiltelefon i en sluten PTS beslutar att ge de återstående tillgängliga frekvenserna i 450 MHz- bandet till (Nordisk Mobiltelefon).TPF FPT Beslutet överklagas av en konkurrent. Länsrätten kommer fram till att PTS beslut ska undanröjas och åter- förvisas för förnyad handläggning med allmän inbjudan. klagas av Nordisk mobiltelefon, som inte getts partsställning i målet. Kammarrätten upphäver länsrättens dom och återförvisar ärendet till länsrätten för förnyad handläggning eftersom Nordisk Mobiltelefon inte 87TP PT PTS, dnr. 88TP PT PTS, dnr. 89TP PT PTS, dnr. Allmän beskrivning av området för utredning Efter samråd med de intresserade parterna beslutade tillstånds- myndigheten att tilldela ett enda tillstånd och att göra det via en auktion med slutna bud.TPF90FPTP,TF91FTP Beslutet motiverades med att öppenheten på det hela taget skulle öka med en auktion jämfört med en skönhetstävling eftersom tillståndskraven blir offentliga före utdelningsprocessen. Risken för överklaganden till domstol skulle minska. Dessutom beslutades det att tillståndet skulle utfärdas på villkoret att tillståndshavaren skulle täcka av landområdena i varje län i . bjöd tillståndsmyndigheten in operatörer att ansöka om ett nationellt tillstånd för digital mobiltelefoni i 450 MHz-bandet (2 x ). Om en kandidat kunde påvisa teknisk och ekonomisk kapacitet för att kunna uppfylla tillstånds- villkoren, dvs. att tillhandhålla en täckning motsvarande av landytan i varje enskilt län i , och dessutom lämnade högsta budet i auktionen, skulle den kandidaten få tillståndet. När auktionen öppnades rankades Nordisk Mobiltelefon högst med ett bud på . beslutade tillståndsmyndigheten att ge tillståndet till Nordisk Mobiltelefon och företaget började bygga ett CDMA450-nät.TPF92FPT I de föreskrifter som reglerade förfarandet hade tillstånds- myndigheten inte angivit hur de återstående frekvenserna skulle hanteras. Detta ansågs som ett bekymmer i de inkomna remiss- svaren från företag och organisationer, men tillståndsmyndigheten angav att det inte gick att ge några löften eller utfästelser om att tillståndsinnehavaren skulle få de återstående frekvenserna. ansökte Nordisk Mobiltelefon om ett tillstånd för hela frekvensbandet på 2×4,. Företaget grundade ansökan på att det måste kunna erbjuda kunderna kompletta tjänster med både mobil och fast telefoni samt dataöverföring i form av mobilt bredband. Det innebar att Nordisk Mobiltelefon nu begärde nästan dubbelt så mycket bandbredd som företaget från början hade fått. I den nya ansökan begärde företaget 2 x . beslutade PTS att tilldela Nordisk Mobiltelefon de återstående frekvenserna från utan att tillämpa ett förfarande med allmän inbjudan till ansökan enligt 3 kap. 8 § LEK.TPF93FPT Samma 90TP PT Flera operatörer ansåg att auktioner skulle vara lämpliga (PTS, dnr. 04-13089/18). 91TP PT PTSFS 2004:13. 92TP PT PTS, dnr. 93TP PT PTS, dnr. Allmän beskrivning av området för utredning dag beslutade myndigheten att avslå en ansökan från (Generic) om delvis samma band.TPF94FPT Generic överklagade besluten till länsrätten i . Som grund angavs bl.a. att det kan finnas mer än en tillståndshavare i 450 MHz-bandet och ändå upprätthållas en effektiv användning av frekvensutrymmet. Företaget ansåg också att tillståndsmyndig- heten felaktigt och utan tillämpning av urvalskriterierna i 3 kap. 7– 8 §§ LEK om bruk av en öppen anbudsinfordran tilldelat Nordisk Mobiltelefon de nya frekvenserna. PTS bestred bifall till överklagandena. Som grund för bestridan- det angavs i huvudsak följande.