sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — Generellt är det så att trådlösa nät som byggs i ett lägre frekvensband får en god geografisk täckning med ett färre antal /basstationer då varje basstation kan täcka en större yta i antal kvadratkilometer. Detta kan jämföras med ett trådlöst nät som byggs i ett högre frekvensband t.ex. 3G-näten i 2 GHz-bandet som kräver ett större antal /basstationer då varje basstation täcker en mindre geografisk yta. Men ett trådlöst nät i ett lägre fre- kvensband har inte samma möjligheter att ge lika höga överförings- hastigheter som ett trådlöst nät i högre frekvensband då den tillgängliga bandbredden är lägre. CDMA2000 nätet är uppbyggt med stora celler1 och använder sig i hög utsträckning av högmaster för placering av bas- stationer/antenner. Masterna är och varje bas- station har en räckvidd på cirka 60–. Varje basstation kan hantera ett hundratal samtidiga användare och när en basstation är överbelastad finns det behov av att göra kompletterande inve- steringar i nya basstationer. Nätet kan erbjuda en teoretisk överföringshastighet för bredband på /s nedströms och /s uppströms, men i praktiken är de maximala överförings- hastigheterna ungefär hälften av de angivna värdena. Med en fast monterad riktantenn utomhus ökar nätets täckningsgrad och en högre överföringshastighet kan fås jämfört med om t.ex. ett USB- 1 Med en cell avses den geografiska yta som en basstation täcker. I utkanten av en cell kan en riktantenn ge en överföringshastighet på upp till ca /s nedströms men varia- tioner kan förekomma beroende på geografiska förhållanden. De 3G-nät som har uppgraderats med HSPA har en annan nät- struktur beroende på att dessa nät ligger i ett högre frekvensband, 2 GHz-bandet. I dessa nät är cellerna mindre samt flera, varje mast har en höjd om ca 20–och räckvidden för en basstation i glesbygd är ca 6–. Näten kan ge en teoretisk överföringshastighet för bredband på /s nedströms och /s uppströms. Även här kan en fast monterad riktantenn öka nätens täckningsgrad och en högre överföringshastighet kan fås jämfört med användning utan antenn. PTS kartläggning, se kapitel 6, visar att 3G-tekniken CDMA2000 har en god geografisk täckning och av befolkning och arbetsställen har förutsättningar för till- gång till CDMA2000. Men för att de som endast har tillgång till denna infrastruktur i praktiken ska kunna teckna ett bredbands- abonnemang och använda tjänsten krävs ytterligare investeringar motsvarande 1–1,enligt beräkningar. Detta kan exemplifieras genom Nordisk Mobiltelefons samarbete med Region där en utbyggnad gjorts av trådlöst bred- band. Samarbetet har resulterat i att Nordisk Mobiltelefon har byggt ut 38 i länet vilket kan jämföras med den ursprungliga planen på 12 . Den tillkommande utbyggnaden av har finansierats av Region . Trots detta finns det problem med täckningen och överföringshastigheten i vissa områden på grund av geografiska förhållanden och användarnas avstånd från masten.2 Vad gäller täckningen av 3G-tekniken UMTS/HSPA har av befolkningen och av arbetsställena förutsätt- ningar för tillgång till bredband enligt PTS kartläggning. Täckningen av HSPA är högst i tätbefolkade områden medan täckningen är lägre i t.ex. småorter där den uppgår till och områden utanför tätort och småort som täcks till . Detta beror på att näten är uppbyggda av mindre celler vilket lämpar sig bättre för mer tätbebyggda områden än att täcka stora geografiska ytor på grund av den höga investeringskostnaden per cell. 2 NWT , samt möte med Nordisk Mobiltelefon Den mottagning och den kvalitet som användaren kan få i prakti- ken i ett trådlöst nät är beroende av individuella förhållanden som till exempel radiomiljö, avstånd från basstationen, antal användare per cell, transmission med mera. Med en fast monterad riktantenn förbättras mottagningsförhållandena avsevärt, men det krävs att det över huvud taget finns en radiosignal för att användaren ska kunna ta emot den. Detta gäller för samtliga trådlösa nät. Exempel på geografiska förhållanden som kan orsaka problem för att ta emot radiosignalen är höga berg, dalgångar, tät skog, byggnader mm. Om en basstation täcker en stor yta är risken större för att de geografiska förhållandena kan sätta begräsningar för slutanvändarens mottagning av radiosignalen. Frekvensutrymmet i bandet uppgår till totalt vilket har tilldelats Nordisk Mobiltelefon i två omgångar. Det pågår just nu en rättstvist där PTS beslut om tilldelningen av det ytterligare frekvensutrymmet(2*2,) inom Nordisk Mobiltelefons till- stånd har ifrågasatts. Utgången av tvisten är ännu oklar men PTS anser att det av frekvenseffektivitetsskäl inte ryms fler än ett tillstånd att använda radiosändare i bandet. Detta frekvensutrymme är av stor vikt för Nordisk Mobiltelefon för att de ska kunna erbjuda de tjänster som marknadsförs till ett ökande antal kunder. Det tillgängliga frekvensutrymmet i bandet är begrän- sat och kan t.ex. jämföras med det frekvensutrymme som har till- delats för GSM-tekniken i bandet och bandet, totalt och för 3G-näten i 2 GHz bandet, totalt . Detta gör t.ex. att CDMA2000-nätet inte kan uppgraderas till högre överföringshastigheter utöver nästa version av EV-DO som teoretiskt ger /s nedströms och /s uppströms utan tillgång till mer frekvensutrymme. Det tillgängliga frekvensut- rymmet i 450 bandet medför också begränsningar i hur många samtidiga användare som kan finnas i en cell och i nätet särskilt om slutanvändaren nyttjar kapacitetskrävande tjänster. De nät som byggts med 3G-tekniken UMTS/HSPA kan i nästa version uppgraderas med HSPA+ vilket då kan ge en överförings- hastighet på /s nedströms och /s En sådan uppgradering ryms inom nuvarande frekvens- utrymme men beroende på hur snabbt trafikvolymerna ökar kommer en förtätning av näten vara nödvändig alternativt att ytterligare frekvensutrymme blir tillgängligt. Nordisk Mobiltelefon är den ende operatör som äger och driver ett 3G-nät i bandet, och enligt PTS finns det av frekvenseffektivitetsskäl inte utrymme för flera operatörer i detta frekvensband. I 2GHz bandet finns tre parallella 3G-nät (varav två i glesbygd) anlagda med UMTS/HSPA och fyra operatörer som erbjuder tjänster, nämligen TeliaSonera, Tele2, och Tre. Det råder hög konkurrens mellan de fyra aktörerna och de konkurrensmedel som främst används på slutkundmarknaden är överföringshastighet och pris. Enligt vår mening har utredningen två frågor att ta ställning till vad gäller bredband via 3G-teknikerna /HSPA. Hur sannolika är de täckningssiffror som presenteras för varje infra- struktur i PTS kartläggning, samt vilka möjligheter finns att upp- gradera näten för att leva upp till ökade krav på överföringshastig- heter, fler användare och större trafikvolymer? Sannolikhet i 3G-nätens täckningsgrad Då 3G-nätet med CDMA2000 är uppbyggt med stora celler där varje basstation har en lång räckvidd och om hänsyn tas till hinder relaterade till geografiska förhållanden framstår täckningssiffrorna som redovisas i PTS kartläggning på som över- skattade. Vår bedömning är att de 122 000 personer och 38 000 arbetsställen som endast har förutsättningar för tillgång till bredband via CDMA2000 i praktiken kan vara förhindrade att få tillgång till en tjänst med god kvalitet. Detta styrks dessutom av uppgiften om att ytterligare investeringar på mellan 1–1,5 miljarder kr är nödvändiga för att erbjuda dessa områden tillgång till bred- band. Vi bedömer därför att antalet personer och arbetsställen som saknar förutsättningar för tillgång till bredband är betydligt högre än den siffra som PTS kartläggning uppger, dvs. 2 400 personer och 900 arbetsställen. Nätstrukturen i 3G-näten med HSPA skiljer sig från CDMA2000 näten då de är uppbyggda av många små celler där varje basstation har en kortare räckvidd. 3G-nätens täckning varierar beroende på om området är tätbebyggt eller glesare byggt vilket gör att täckningen i småorter och områden utanför tätort och små- ort är lägre än . Enligt PTS kartläggning är det 44 000 personer och 12 000 arbetsställen som saknar tillgång till trådbunden infrastruktur med har förutsättningar för tillgång till bredband via HSPA (och CDMA2000). Vi bedömer att täckningsgraden i dessa områden är relativt stabil men att uppgifterna kan vara något över- skattade beroende på de hinder som de geografiska förhållandena kan ge. Då det finns tre parallella 3G-nät uppbyggda innebär det att i många områden finns det mer än en operatör att välja på vilket ökar tillgängligheten av tjänsten. Utredningen gör bedömningen att de eftersatta områdena, omfattande områden utanför tätort inklusive småort, motsvaras av ca 145 000 personer och ca 39 000 arbetsställen, vilket omfattar av befolkningen och av arbetsställena i dessa områden. Se vidare avsnitten 6.2 och 6.3 Är 3G-näten framtidssäkra och uppgraderingsbara? Utredningen gör i avsnitt 2.2 bedömningen att en IT-infrastruktur med hög överföringshastighet ska kunna erbjuda hushåll och företag en bredbandsanslutning på minst /s både ned- ströms och uppströms. Om hänsyn tas till de tjänster som förväntas utvecklas och den efterfrågan på högre överfö- ringshastigheter på accessnivå som detta kommer att medföra gör utredningen bedömningen att kommer en överförings- hastighet på Mbit/s vara nödvändig för att kunna ta del av de vanligaste tjänsterna. Med tanke på de begränsningar som finns vad gäller frekvensut- rymmet i 450-bandet bedömer utredningen att det blir svårt att utifrån nuvarande förutsättningar uppgradera 3G-nätet CDMA2000 för att klara av det krav på överföringshastighet som utredningen bedömer är nödvändig. Särskilt om utgångspunkten är att de 122 000 personer och 38 000 arbetsställen som endast har förutsättningar för att få tillgång till bredband via CDMA2000 också ska ha en möjlighet att teckna ett abonnemang och få en tjänst med hög funktionalitet. Om dessutom hänsyn ska tas till att de eftersatta områdena kommer att öka i antal fram till och med förefaller detta osannolikt. Vi bedömer därför att 3G-tekniken CDMA2000 inte ensamt kan ses som en långsiktig lösning för att ge de eftersatta områdena tillgång till en IT-infrastruktur med hög överföringshastighet. Detta beroende på att den utifrån dagens för- utsättningar inte kan leva upp till utredningens krav på framtidssä- kerhet och möjlighet till uppgradering för det stora antal personer och arbetsställen som har identifierats i de eftersatta områdena fram till och med . Det är viktigt att tillägga att vi anser att 3G-tekniken CDMA2000 är ett bra komplement till annan IT-infrastruktur då den ger slutanvändare möjlighet till mobilitet, telefoni och en anslutning till Internet framför allt i glesbebyggda områden. Utredningen bedömer att 3G-tekniken HSPA är mer framtids- säker och kan uppgraderas till de krav som utredningen ställer på en IT-infrastruktur med hög överföringshastighet. När UMTS/HSPA introduceras i 900 MHz-bandet kommer det dess- utom att finnas förutsättningar för bättre yttäckning i glesbygd. Men vår bedömning är att eventuella utbyggnader och uppgrade- ringar av näten endast kommer att göras på marknadsmässiga villkor och därmed, i normala fall, inte ske inom överskådlig tid i de eftersatta områdena. Sammanfattningsvis, om de eftersatta områdena även ska spegla framtida behov av uppgraderingar i tillgången till basinfrastruktur bedömer vi att dessa motsvaras av åtminstone 315 000 personer och 92 000 arbetsställen och som mest 525 000 personer och 149 000 arbetsställen. Detta motsvarar av befolk- ningen och av arbetsställena i de eftersatta områdena.