sou · GVB337 · 2008-01-01 00:00:00 — Kartläggning av omfattning och utveckling i Figur 3.4 Äldreomsorg (inklusive handikappomsorg för den öppna omsorgen (m.m.), antal förvärvsarbetande Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. På motsvarande sätt har vi också frågat hur den privata sysselsätt- ningen fördelas mellan företagsformer. När det gäller äldreomsorg i särskilt boende har antalet sysselsatta i aktiebolagen mer än tre- dubblats . Ingen av övriga företagsformer har över 2 000 anställda. Kartläggning av omfattning och utveckling i Figur 3.5 Äldreomsorg i särskilt boende, antal förvärvsarbetande Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. För att närmare kunna se utvecklingen för övriga företagsformer inom äldreomsorg med särskilt boende redovisar vi i ett index- diagram hur antalet anställda förändrats för respektive företags- form. Kartläggning av omfattning och utveckling i Figur 3.6 Äldreomsorg i särskilt boende, antal förvärvsarbetande. Index: antal 1995=100 Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. Diagrammet visar inte förvånande den största ökningen för aktiebo- lag, handels- och kommanditbolag. För såväl ekonomiska föreningar som enskild firma (fysiska personer) finns en snabb uppgång och en lika snabb minskning . Vi har sökt förstå varför. En delförklaring för ekonomiska föreningar är att kooperativa överlät sin äldreomsorgs- verksamhet till ett av de stora vårdbolagen. Det kan finnas fler liknande överlåtelser, men en annan förklaring är troligen att upp- och nedgången speglar utvecklingen för de första formerna för s.k. avknoppning . Personalgrupper gavs möjlighet att överta verksamheter för en första avtalsperiod, men förlorade uppdraget eller alternativt blev verksamheten uppköpt. När regeringen nu tar ett nytt initiativ för avknoppning bör den granska tidigare erfarenhet och om möjligt skapa mer långsiktiga Kartläggning av omfattning och utveckling i och stabila villkor för personal som tar steget att starta egen verk- samhet. Ett sätt som några kommuner prövat är att låta personalen öva sig på att driva eget i form av kommunala intraprenader. Flera exempel finns t.ex. i kommun. Antalet anställda i verksamheter som drivs som ideella före- ningar är jämförelsevis mer stabilt, vilket antagligen speglar att verksamheterna i högre grad drivs i anläggningar som organisa- tionerna själva etablerat och äger. För den öppna äldreomsorgen finns för hela tioårsperioden enbart statistik som förutom hemtjänst till äldre även inkluderar den öppna omsorgen för funktionshindrade. Statistiken visar på en tydlig och obruten ökning av sysselsättning inte bara för aktiebolag utan även för ideella- och ekonomiska föreningar. Figur 3.7 Äldreomsorg, öppen omsorg – hemtjänst (inklusive för funktionshindrade), antal förvärvsarbetande. Index: antal 1995=100 Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. Kartläggning av omfattning och utveckling i finns emellertid även statistik där i äldreomsorgen redovisas separat. Den till äldreomsorgens hemtjänst avgränsade statistiken visar på en i stort sett privat sysselsättning med tydlig dominans för privat sysselsättning i aktiebolag. Den i den föregående figuren redovisade ökningen av syssel- sättning i ideella och ekonomiska föreningar har inte skett i äldre- omsorgen, utan helt och hållet inom handikappomsorgen och där det i assistansverksamheten finns en form av fritt val. Den som har rätt till personlig assistent enligt har rätt att välja utförare. Figur 3.8 Äldreomsorg, öppen omsorg – hemtjänst (exklusive för funktionshindrade), antal förvärvsarbetande Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS). Kartläggning av omfattning och utveckling i 3.4Omvårdnadskooperativet uppgång och fall Det finns många exempel på verksamheter som av kommunen stimulerats att starta men som i ett senare skede förlorat den kommunala upphandlingen till ett större och starkare företag. Där- med anses många mervärden gått till spillo. Vi redovisar ett exem- pel hämtat från . Den följande texten är författad av och , som var för sig skrivit C-uppsatser vid inom områdena kooperation och socialt kapital. Båda uppsatserna har inkluderat empiriska studier. Författarna står själva för de värderingar som kommer i uttryck i texten. påbörjades diskussionen om att starta ett äldreboende i kooperativ regi i , ett samhälle i kommun, . Fyra kvinnor drev frågan, som till stor del handlade om bygdens utveckling och överlevnad. Processen att få till stånd äldreboendet blev lång, men resultatet storartat. stod äldreboendet klar att tas i bruk. Brismarksgården hade 15 boendeplatser och drevs som ett personalkooperativ fram till utgången av 2006, med finansiering från kommun. Med en stark framtidstro och ett starkt engagemang skapades knappt 20 nya arbetstillfällen i ett samhälle präglat av utflyttning och negativ utveckling. Brismarksgården blev under sin historia en känd verksamhet, både inom och utom landet. På grund av sin särprägel och starka lokala förankring tog de emot cirka 5 000 studiebesök, vissa så långväga som . upphandlade kommun för tredje gången äldreboendet i . Anbud lämnades in från Omvårdnadskoopera- tivet Brismarksgården ekonomisk förening och . Upphandlingskriterierna vägdes och tyngst vägde pris och därefter vårdens kvalitet. Brismarksgården förlorade upphandlingen då de lämnat ett anbud högre än konkurrenten. Kommunen ansåg också att konkurrenten hade något högre index i fråga om kvalitet, vilket förvånat alla eftersom Brismarksgården just var känd för sin mycket höga kvalitet och för sitt väl utvecklade kvalitetssäkringsarbete. Kartläggning av omfattning och utveckling i Det förtroende och den utveckling som kooperativet upparbetat och skapat slogs i spillror i och med den tredje upp- handlingen. avvecklades så Brismarksgården. Personalen erbjöds anställningar i Attendo Care, vilket hela perso- nalen utom verksamhetschefen accepterade. Bolaget har samma uppdrag från kommunen som Brismarksgården hade. Syftet med denna artikel om Brismarksgården är inte att med avan- cerade ekonomiska beräkningar visa på Brismarksgårdens bidrag till kommuns lokala utveckling i bygden. Inte heller till att framhäva kooperativ som det enda sättet att bevara eller utveckla ett lokalsamhälle. Syftet är endast att beskriva de mervärden som ett småföretag i kooperativ regi kan åstadkomma och hur de värdena kan gå för- lorade när ett stort företag med andra drivkrafter tar över. Artikeln bygger på intervjuer med , verksam- hetschef på , , kooperativ rådgivare vid tiden för Brismarksgårdens start och , som i forskning ingående studerat äldrekooperativet i , kommun. Socialt kapital och lokalt förankrade och verksamma småföretag har positiva effekter på lokalsamhällets utveckling och överlevnad1. Brismarksgården har byggt upp ett stort socialt kapital i form av nätverk och interaktion med ortens övriga företagare. Detta gav framförallt tre viktiga resultat. 1.Det första är naturligtvis tillkomsten av 20 arbetstillfällen. 2.Det andra är att Brismarksgårdens blotta existens gav ett oer- hört möjlighetsperspektiv för andra som ville starta liknande verksamheter. 3.Det tredje är att Brismarksgården blev ett gott exempel på hur man med ett medvetet genusperspektiv kan skapa framgångsrika, innovativa företagande kvinnor. Bara i har Brismarksgårdens 1 , S,. (2000) Defining the non-profit sector. voluntary and non- profit organizations. Vol 11 No 1, pp 25-43. Kartläggning av omfattning och utveckling i företagsamma kvinnor stimulerat många fler att hårt arbeta för bygdens lokala utvecklingen. nätverk har också bildats och erfarenhetsutbytet har varit stort. I startprocessen tog Brismarksgården hjälp av andra kooperativa äldreboenden för att få stöd, tips och idéer. De har sedan själva stått som värd för organisationer och sammanslutningar som behövt hjälp, tips och idéer om hur ett personalkooperativ inom äldreomsorg kan bedrivas. Brismarksgården har därför inte bara bedrivit äldrevård, de har själva gett stöd till andra företagare och knutit samman idéer, kunskaper och erfarenheter. Brismarksgårdens personal benämnde ofta det egna köket som husets hjärta. Miljö- och hållbarhetstanken fanns som en röd tråd genom hela verksamheten. I möjligaste mån handlade de varor och tjänster lokalt och närproducerat, vilket bidrog till ett bra sam- arbete med näringslivet på orten. Men trots att det egna köket var en relativt påtaglig hög kostnad, ansåg man ändå att den var motiverad utifrån de kvalitativa, sociala och lokala hållbara värdena. Det stärkte ortens två livsmedelsaffärer genom att de solidariskt delade inköpen lika mellan dem. De sänkte sina kostnader genom att själv, genom frivilligt arbete, odla en del av det som köket behövde. Omsorgen för verksamheten visades tydligast genom det oräkneliga antal timmar ideellt arbete som personal, anhöriga och ortsbefolkning bidrog med. Brismarksgården såg sig själva kort och gott som en träffpunkt. Verksamheten präglades också av frihet, ansvar och inflytande för såväl företagets ägare som de boende, anhöriga och ortsbefolkningen. De samarbetade även med grund- skolan på orten, eleverna hälsade på och tog promenader med de äldre. Ett av motiven var att unga människor bör skapa intresse för äldrevård, eftersom det är de som skall ta över verksamheten . En del företagare på orten sponsrade Brismarksgården eko- nomiskt, eftersom de helt enkelt insåg att om det går bra för dem, så kommer alla att på något vis tjäna på det. Efter den förlorade upphandlingen lever visserligen ett äldre- boende med god kvalitet och ett antal arbetstillfällen vidare i . Men Brismarksgården åstadkom mycket mer. De lyckades att förena individperspektivet i vården med det omgivande sam- hällets lokalt hållbara utveckling. Brismarksgården hade som mål att återinvestera eventuell vinst direkt i verksamheten. Det har under Brismarksgårdens verksamhetshistoria resulterat i en effektivitet Kartläggning av omfattning och utveckling i långt utöver den ekonomiska, dvs. kostnaden för anställda och omsorgen. Det har varit ett klokt nyttjande av sociala, ekonomiska och materiella tillgångar, till nytta för såväl den privata som offentliga ekonomin. I nyare forskning kring lokalsamhällens utveckling förklarar man de goda exemplen av framgångsrika lokalsamhällen med förmågan att förnya traditionella verksamheter och skapa självförsörjande företag. Man menar att sådana framväxter och förnyande processer hänger samman med att det finns en stödjande struktur kring ett sådant entreprenörskap2. Brismarksgården är ett exempel på ett förnyande av en traditionell verksamhet som skapat ett själv- försörjande företag. Arbetstillfällen på äldreboendet finns kvar. Men Brismarksgården värnade om andra företag på orten. Det är tveksamt om Attendo Care kommer att göra sina inköp lokalt och om de kommer att vara mån om ortens övriga företagare. Brismarksgården har bildat stora nätverk över och världen. Den verksamhet som förr var en motiva- tionshöjare för andra, kan bli ett avskräckande exempel för hur det kan gå i en stelbent byråkratisk process. Husets hjärta, köket, var en påtaglig och extra kostnad. Men ändå motiverad utifrån kvalitativa, sociala och hållbara värden. Sådana extra kostnader kan vare sig ett större företag med andra drivkrafter eller den offentliga sektorns egna verksamheter prioritera. Stödet från ortsbefolkningen och lokala aktörer var stort. Brismarksgården nyttjade tillgångarna genomtänkt och fick bland annat hjälp av åtskilliga timmar i form av ideellt arbete. De nyttjades även själva som draghjälp av andra aktörer. som inte är förankrade i orten eller den offentliga sektorn kan aldrig bygga och vidmakthålla ett sådant socialt kapital. 2 , P,. Receptet bakom välmående regioner. (2004). Lokal ekonomi för hållbar tillväxt. Kartläggning av omfattning och utveckling i Miljö- och hållbarhetstanken var genomförbar eftersom verk- samheten präglades av ett direkt inflytande för såväl ägare som de boende, anhöriga och ortsbefolkningen. De hade inga andra krav eller mål än de som de satte själva. Det är uppenbart att ortens andra företagare hade nytta av Brismarksgården. Inte minst restaurangerna och hotellen som tagit emot ca 5 000 personer som gjort studiebesök på Brismarksgården. Sammanfattningsvis byggde Brismarksgårdens verksamhet på soc- ialt kapital, intresse för den lokala utvecklingen och en mycket hög omsorgskvalitet. Den offentliga sektorn kan inte ens komma i närheten av de mervärden som det lilla kooperativet kunde uppnå. Men kommun kunde ha valt att stötta dem. Ett litet företag kommer aldrig att kunna konkurrera mot ett stort företag med betydligt starkare ekonomiska muskler om det offentliga väljer att låta pris vara den avgörande faktorn och mer eller mindre bortse från de mervärden som skapas om verksam- heten drivs på ett annat sätt. Det är för lätt att slå undan benen på sådana verksamheter som Brismarksgården och det går aldrig att nå mål som mer mångfald, lokal utveckling och ett stärkt socialt kapital om kommunen väljer att hantera upphandlig så som Ström- sunds kommun valde att göra i . 3.5Vad säger vårdtagarna? 221 kommuner uppgav i en enkät (genomförd av Kommuner och Landsting 2006) att de genomför brukarundersök- ningar inom äldreomsorgen. Huvudresultat är att de flesta brukare och anhöriga ger positiva omdömen om kommunernas vård och omsorg. Personalens kunnighet är viktig men personligt bemötande och förhållningssätt är ännu viktigare. I vissa avseenden är omdömena mer kritiska. Man saknar infor- mation, vet inte riktigt vad biståndsbeslutet innehåller och man vet inte heller hur och var man framför kritik. Man anpassar förvänt- ningarna till verkligheten och är tacksam att överhuvudtaget få hjälp. av kommunerna har infört klagomålshantering och har kvalitetsdeklarationer med äldreomsorgen som förebild. Kartläggning av omfattning och utveckling i Av de 248 kommuner som svarat har ungefär hälften svarat att de har brukare inom äldreomsorgen med särskilda behov på grund av etnisk tillhörighet. I stort sett samtliga kommuner satsar pengar på att utveckla samverkan med ideella organisationer. 3.6Enkät till vård- och omsorgsföretag Som tidigare redovisats i betänkandet är kunskapen om sektorns företagande lågt, främst på grund av att det statistiska underlaget har väsentliga brister. Ett sätt att skaffa kunskap är att vända sig direkt till vård- och omsorgsföretag med frågor. Delegationen valde därför att i sam- verkan med Verket för Näringslivsutveckling () utföra en enkätundersökning (se bilaga 9 b och c) bland vård- och omsorgs- företag som är medlemmar i arbetsgivarorganisationerna Vårdföre- tagarna , KFO och Arbetsgivaralliansen samt till intresse- organisationen medlemmar. Totalt har de tre arbetsgivarorganisationerna ca 2 400 företag som medlemmar. Enligt dem är det absoluta flertalet företag också medlemmar i en arbetsgivarorganisation. Räknar vi bort medlems- grupperna personliga assistenter, tandläkare, laboratorier, företags- hälsovård samt läkare som ersätts enligt den nationella taxan är resterande antal medlemmar cirka 900. Arbetsgivarorganisationerna tog fram e-postadresser till 552 företag och Viam till 104 företag. Vård-, hälso- och omsorgsföretag Kartläggning av omfattning och utveckling i 552 av 656 enkäter sändes ut via e-post med en länk till en webb- enkät och 104 sändes av ut i pappersformat till Viams medlemmar. Enkäten innehöll 16 frågor och tog att besvara. De allra flesta företagen har valt att svara på samtliga frågor, alternativt lämnat en kommentar. företag fick minst två påminnelser, dock skicka- des ingen påminnelse ut till pappersenkätens mottagare. Totalt valde 294 företag att besvara enkäten. Svarsfrekvensen för pappers- enkäten är och webb-enkäten . Det ger en total svarsfrekvens på . Det är alltså cirka en tredjedel av de befintliga företagen i målgruppen som besvarat enkäten. Andelen svarande är relativt låg, framförallt bland Viams och medlemmar. Anledningen är i det första fallet det besvär det innebär att fylla i och posta en enkät. Dessutom utgick i detta fall ingen påminnelse. När det gäller medlemmar kan svarsfrekvensen ha dragits ner av att adresslistan även innehöll företag som inte tillhörde vård- eller omsorgsbranschen. I övrigt är det troligt att det framförallt är de allra minsta företagen som har avstått från att svara. Motsvarande tendens är känd från andra studier som vänder sig till små företag. Enkätsvaren är analyserade med företagen uppdelade efter juridisk form. Eftersom antalet svarande företag i de flesta juridiska former är få, har vi valt att dela in företagen i två huvudgrupper. Där det är meningsfullt eller försvarbart har vi dock redovisat samtliga juri- diska former. Det är dock riskfyllt att dra alltför säkra resultat av undersökningen. Resultaten bör istället ses som en fingervisning åt vilket håll tendensen visar. Kartläggning av omfattning och utveckling i SOU 2007:37 Figur 3.9 Juridisk form Företagsform och motiv med verksamheten En klar majoritet, , av de företag som svarat drivs som aktiebolag. Den vanligaste drivkraften bakom dessa företag är en egen verksamhetsidé, nya arbetsformer eller delaktighet. Hälften av aktiebolagen angav detta som den idémässiga utgångspunkten för företagets ägare. drivs utifrån brukar- eller patientgrupps intressen. av aktiebolagen drivs med ekonomisk vinst som främsta drivkraft. Ekonomiska föreningar, handelsbolag och enskilda firmor står för av de svarande. Ideella föreningar, stiftelser och trossamfund utgör tillsammans . Ingen av företagen i dessa grupper har angett att de drivs med ekonomisk vinst som främsta drivkraft. Den vanligaste idémässiga utgångspunkten bland dessa företag är trosuppfattning. Värt att notera att det inte bara är trossamfund som anger detta alternativ, hälften av de ideella för- eningarna och en femtedel av stiftelserna drivs av religiösa skäl. Flera företag anger dock att man har flera drivkrafter, t.ex. en kombination av egen verksamhetsidé och en brukargrupps in- tressen. Av dem som angett annat än ekonomisk vinst till ägarna som huvudsaklig utgångspunkt är det några som också anger ekonomisk vinst till ägarna som en av drivkrafterna. Främst är det handelsbolag och enskilda firmor. Det är lika vanligt att ha överskott/vinst som delmål bland dem som svarat att den huvudsakliga utgångspunkten är en patient- eller brukargrupps intressen eller religiös eller humanitär verksamhet Kartläggning av omfattning och utveckling i som bland dem som driver företaget utifrån en egen verksamhets- idé och personalens intressen. Enkäten har besvarats av företag i alla storlekar. Medianföretaget har 10–19 anställda och omsätter . Gruppen enskilda firmor skiljde sig från övriga organisations- former genom att samtliga företag i denna grupp hade färre än tio anställda och omsatte mindre än 5 miljoner. av företagen har inte någon anställd. är småföretag, det vill säga har färre än 50 anställda. av företagen har mer än 200 årsanställda. Jämfört med hur företag i hela näringslivet fördelar sig, innebär detta en övervikt mot lite större företag, då av alla företag saknar anställda. (Källa: SCB, Centrala företags- och arbetsställeregistret 2002). Figur 3.10 Företag och antal anställda Kartläggning av omfattning och utveckling i Med utgångspunkt i företagens svar går det att utläsa att av företagen inom den del av vård- och omsorgssektorn som denna undersökning innefattar har en omsättning . har en omsättning mellan 1 och 10 miljoner, mellan 10–100 miljoner och av företagen omsätter mer än . Kommentarer från några handels- och aktiebolag tyder på att företagen i gruppen med en omsättning på 10–snarare ligger runt 10–50 miljoner än närmare 100. Detta styrks också av den bild som ges av antalet anställda i dessa företag och vilka områden de är verksamma inom. Intressant är att det är ungefär lika vanligt bland aktiebolag som ideella föreningar och stiftelser () att ha en omsätt- ning på mer än . Också bland trossamfunden finns exempel på företag som har en omsättning mer än 100 miljo- ner kronor. av företagen som medverkat i enkäten hade ett över- skott att hantera i det senaste verksamhetsåret. Det är av aktiebolagen och av övriga juridiska personer som genererade ett överskott. Det betyder att hela en tredjedel av företagen överhuvudtaget inte har något överskott i sin verksam- het. Kartläggning av omfattning och utveckling i Figur 3.11 Överskott i verksamheten Hur används vinsten/överskottet? De allra flesta, , använde huvudsakligen sitt överskott för att investera i verksamheten. Det vanligaste är att företagen investerar sitt överskott i lokaler, utrustning eller kompetens- utveckling, men nästan lika många använde det för att utöka det egna kapitalet. av företagen har delat ut den största delen av vinsten som lön eller ersättning till ägare och/eller per- sonal. av företagen, (hälften aktiebolag och hälften handelsbolag), har huvudsakligen delat ut vinsten till ägarna. Många företag har i kommentarer påpekat att de fördelat överskottet/vinsten på olika poster. Flera av de som angett att de huvudsakligen använt överskottet till vinstutdelning till ägarna påpekar att de också har investerat en del i verksam- heten, och vice versa. Några har i kommentarer sagt att de önskat kryssa samtliga svarsalternativ. Tre svarande uppger att då de är icke vinstdrivande har överskottet använts till att sänka avgifterna för patienterna/besökarna eller genom att ta emot fler patienter/besök än vad de får betalt för. Ett fenomen som är väl känt i brukar-, patient- och ideellt ägda företag. Kartläggning av omfattning och utveckling i Fördelning mellan vård och omsorg De svarande företagen fördelade sig relativt jämnt mellan sjukvård och omsorgsverksamheter, såväl totalt som uppdelat efter juridisk form. Inget av de företag som är registrerat i den juridiska formen trossamfund bedriver hälso- och sjukvård. Många företag har haft svårt att klassificera sin verksamhet efter de givna alternativen. Av kommentarerna framgår det tydligt att det beror på att det för utförarna själva inte är helt självklart vad som räknas som vård och vad som är omsorg. Det beror sannolikt på att många verk- samheter som per definition klassificeras som omsorg i dagligt tal beskrivs som vård, t.ex. vård av äldre och funktions- hindrade och vård i särskilda boenden. Om man tar hänsyn till dessa felklassificeringar ser man att det i realiteten är en viss övervikt mot omsorgsverksamheter. Många av företagen arbetar inom flera områden och över hälften av de svarande har markerat annan verksamhet. Inom hälso- och sjukvården arbetar de flesta företagen inom områdena rehabilitering, primärvård och specialistvård. Därefter kommer gruppen sjukhus, friskvård och företagshälsovård. Endast ett fåtal företag arbetar med ambulansverksamhet och komple- mentärmedicin. Notera i sammanhanget att de företag som arbetar med alternativ medicin inte finns med i undersökningen. Bland de öppna svaren, som inte direkt går att härleda till något av svars- alternativen kan nämnas skolhälsovård, resevaccination, massage och härbärge för missbrukare. Inom området omsorg driver de flesta företag sin verksamhet inom särskilt boende för äldre och sociala insatser för barn och unga. Därpå följer hemtjänst för äldre och boende för vuxna miss- brukare. Den tredje gruppen består av öppna sociala insatser för funktionshindrade, missbrukare och sociala insatser för äldre. De företag som också markerat annat alternativ och som inte går att placera in i något av svarsalternativen driver verksamhet såsom familjevård, arbetsrehabilitering och daglig verksamhet för lång- tidsarbetslösa, stödboende för vuxna missbrukare och verksamhet för personer . Kartläggning av omfattning och utveckling i Aktiebolag, ekonomiska- och ideella föreningar samt stiftelser och enskilda firmor fördelar sig relativt jämnt mellan de olika omsorgsområdena. Stiftelserna har främst specialistvård, verk- samhet för äldre och rehabilitering.