sou · GWB344 · 2008-05-05 00:00:00 — Slutligen återkommer vi i detta kapitel också med ytterligare överväganden om ansvaret för vissa sektorsuppgifter inom luftfartsområdet. inrättades genom lagen (1975:1010) om ändring i lagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m.m. för att pröva vissa frågor om stängsel utmed järnväg (prop. 1975:67, bet. TU 1975:14, rskr. Nämnden består av ordföranden och två andra ledamöter. Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Ytterligare bestämmelser om nämnden finns i förord- ningen (1975:1012) med instruktion för . Av för- ordningen framgår att nämnden vid behov får anlita sekreterare eller annat biträde. har ingen egen budget. Nämndens verksamhet finansieras med det under sjätte huvud- titeln uppförda anslaget Kommittéer m.m. Kansligöromålen för nämnden sköts av och uppgår enligt Stats- kontoret till 0,01 årsarbetskraft. Av 15 § lagen om stängselskyldig- het för järnväg m.m. framgår att parterna till lika delar ska ersätta staten för kostnader i ett visst ärende. I en promemoria som upprättats inom (Ds 2007:49) lämnas förslag till ändringar i lagen om stängselskyl- dighet för järnväg m.m. Förslaget innebär att uppgifter överförs till den myn- dighet som regeringen bestämmer (prövningsmyndigheten). Enligt promemorian är avsikten att Järnvägsstyrelsen, eller den myndighet som övertar Järnvägsstyrelsens uppgifter som tillsyns- myndighet på järnvägsområdet, ska vara prövningsmyndighet. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska få meddela föreskrifter om avgifter för prövning av tvister. Pröv- ningsmyndighetens beslut ska få överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska enligt förslaget få meddela föreskrifter om avgifter för prövning av tvister. Promemorian innehåller också förslag till de författningsförändringar som föranleds av de ovan beskrivna förändringarna. Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med upp- drag att följa byggandet av tunnlarna i (dir. 2002:54). Kommittén, som tagit namnet , ska löpande granska metoder, beslutsunderlag och beslut som rör teknik, ekonomi, hälsa och miljö. har granskat olika moment i förberedelser för, och genom- förande av, det fortsatta tunnelbyggandet. Dessa granskningar har i enlighet med direktiven redovisats dels löpande till , dels till regeringen. Efter beslut om propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) återupptogs arbetet med att bygga tunneln. Arbete med att borra det första tunnelröret från söder till norr pågår. När det ena tunnelröret är färdigt, monteras tunnel- borrmaskinen i det andra tunnelröret. Det mest komplicerade momentet är att forcera den s.k. Möllebacks-zonen. beräknas båda tunnelrören vara byggda och järnvägsinstallationerna slutförda. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2005:144) beslutade regeringen att kommitténs arbete skulle fortsätta till . Kommittén fick i uppdrag att redogöra för hur dess erfarenheter kan nyttiggöras i andra relevanta sammanhang. Regeringen har därefter beslutat om ytterligare tilläggsdirektiv till (dir. 2008:6). Mot bakgrund av att projektet fortfarande befinner sig i ett komplicerat byggskede har regeringen dragit slutsatsen att granskande och rådgivande arbete bör fort- sätta fram /2009. Regeringen konstaterar i tilläggsdirektiven att den nya trafikinspektionsorganisationen vid denna tidpunkt planeras inleda sin verksamhet och kan överta den fortsatta granskningen av tunnelbygget. nuvarande uppdrag är alltså att fortsätta att bedriva granskning och redovisa sina slutsatser till och till berörda tillsynsmyndigheter i enlighet med det ursprung- liga direktivet. Kommittén har också i en rapport till regeringen () redogjort för sitt arbete och för sina iakttagelser. Av denna redovisning ska det även framgå hur kom- mitténs erfarenheter av denna typ av granskningsarbete kan nyttig- göras i arbetet som den nya trafikinspektionsorganisationen plane- ras utföra. Kommittén ska slutligt redovisa sitt arbete . har i överläggningar med Transportstyrelseut- redningen anmält att man anser att det tillsynsansvar av arbetsmiljön som verket har enligt fartygsäkerhetsförordningen (2003:438) borde föras över till den nya Transportinspektionen. Det handlar om tillsynen enligt 6 kap. 2 § fartygssäkerhetsförordningen över dels mudderverk och pontonkranar som saknar framdrivningsma- skineri och som nyttjas i hamnar, kanaler, floder och liknande skyddade farvatten, dels pråmar som används till upplagsplats eller logement och endast undantagsvis flyttas eller används till annat än personbefordran vid lastageplats, i hamn eller på redd. Enligt innebär nuvarande ansvarsfördelning att gränsdragningsproblem uppstår. För ett effektivt myndig- hetsarbete bör tillsynen enligt ligga samlat på en myndighet. har också tidigare i en skrivelse till begärt att huvudmannaskapet för dessa frågor ska ändras, då i första hand med sikte på att uppgif- terna skulle övertas av (). I denna skrivelse hänvisar också till att verkets minskade budget och bemanning kräver stora anpassningsåtgärder och att en viktig åtgärd i det uppkomna läget är att renodla verksamhet till tillsynsuppgifter som grundas på arbetsmiljölagen. yttrade sig i ett remissvar över skrivelse och motsatte sig därvid en änd- ring av myndighetsansvaret i denna del. avser tillsynen främst bygg- och entreprenadarbetsplatser som skiljer sig från motsvarande arbetsplatser på land endast i det avseendet att de är placerade på vattnet. Den enda sakkunskap som Sjöfartsin- spektionen ansåg sig kunna tillföra var beräkning av skrovstyrkan på pråmar och liknande plattformar. Detta ansågs inte vara ett till- räckligt skäl för att flytta tillsynsansvaret, eftersom Sjöfartsinspek- tionen kan tillhandahålla sådan sakkunskap på begäran. framhöll vidare att man – till skillnad från – inte har ett tillsynssystem för att lokalisera arbetsplatser som ska kontrolleras med avseende på arbetsmiljön. har inte heller en sådan landstäckande närvaro att tillsynsobjekt av detta slag kan upptäckas. 7.4Vissa sektorsuppgifter inom luftfartsområdet I vårt delbetänkande (avsnitt 4.3 Luftfart samt bilaga 3) föreslog vi att all verksamheten vid Luftfartsstyrelsen utom ansvaret för det nationella ambulansflyget ska föras över till Transportstyrelsen. angav vi att vissa av de uppgifter som utförs inom Luft- fartsstyrelsens enhet Marknad och Omvärld rent principiellt inte borde utföras inom Transportinspektionen. Den verksamhet som avsågs i detta sammanhang är det generella ansvaret för att följa upp det transportpolitiska målet inom sektorn, driftstöd till icke statliga flygplatser, frågor kring allmän trafikplikt och frågor kring infrastrukturplanering. Vi konstaterade dock att det är svårt att se en annan lämplig organisatorisk hemvist för dessa frågor, eftersom det finns förslag om att bolagisera . Tills vidare föreslog vi därför att dessa verksamheter skulle flyttas med till Transportin- spektionen. pekade vi på att om det genomförs en fort- satt förändring av myndighetsstrukturen inom transportområdet, kan det komma att bildas en ny trafikslagsövergripande myndighet med ansvar för den typ av frågor som här är aktuella. Vår uppfatt- ning var att man i så fall bör överväga att föra över dessa verksam- heter från Transportinspektionen till en sådan trafikslagsövergri- pande planeringsmyndighet. Vår bedömning är att nuvarande uppgifter på ett naturligt sätt kan inrymmas i Transportinspektionens planerade verksamhet. Att Stängselnämndens uppgifter överförs till Järnvägs- styrelsen kommer enligt den ovan refererade promemorian sanno- likt inte att medföra några särskilda kostnader för den myndigheten. Eventuellt uppkommande kostnadsökningar kommer under alla förhållanden att vara så små att de utan vidare kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Att Järnvägsstyrelsens uppgifter enligt våra förslag övertas av Transportinspektionen påverkar enligt vår mening inte denna bedömning. Vi bedömer däremot att nuvarande upp- gifter är förhållandevis mer resurskrävande och utgår från att resurser, motsvarande kommitténs nuvarande budget om , överförs till Transportinspektionen om verksamheten ska övertas av inspek- tionen. Verksamheten bör finansieras med anslag och finansieras enligt de principer som läggs fast för övrig verksamhet inom Transportinspektionen (se vidare kapitel 9). Enligt vår mening är uppdrag i huvudsak inte av den arten att den överensstämmer med sådan verksamhet som vi föreslår ska ingå i Transportinspektionens ordinarie upp- gifter. Så vitt vi kan bedöma har de tillsynsuppgifter som det är fråga om en stark inriktning mot arbetsmiljöfrågor och allmänna miljöfrågor som det är andra myndigheters uppgift att svara för. Vi ser därför övertagandet av uppgifter i första hand som en tillfällig lösning som återstår tills byg- gandet av tunnlarna i har slutförts. Vi har emellertid inget att erinra mot att frågan löses på det sätt som anges i och förutsätter också att Transportinspektionen kommer att pröva verksamheten på nytt när har redovisat sina erfarenheter av hur denna typ av granskningsarbete kan nyttiggöras. I denna pröv- ning bör också beaktas de nya metoder som gäller för godkännande av infrastrukturanläggningar inom järnvägen (2006:1). Dessa innebär bland annat att infra- strukturförvaltaren anlitar ett s.k. anmält organ eller en assessor, som granskar delsystemet och utfärdar intyg för tillsynsmyndig- hetens godkännande av anläggningen. Vi anser inte att det kan vara ändamålsenligt att tillsynen enligt fartygssäkerhetsförordningen över mudderverk och pontonkranar samt pråmar som används till upplagsplats eller logement överförs från till Transportinspektionen. Skälen för vår bedömning i denna del är i huvudsak desamma som tidigare utveck- lats av och som återges i sammandrag i avsnitt 7.3. egen beskrivning av hur tillsynen utövas genom arbetsmiljöinspektörer vid varje distrikt som utför hamntill- syn samt dessutom genom ett antal bygginspektörer och inspektö- rer som bedriver restaurangtillsyn, och som tillsammans genomför cirka 200 inspektioner , stärker oss i vår uppfattning. Vi har således svårt att se att det inom Transportinspektionens ram finns anledning att bygga upp en tillsynsverksamhet av motsvarande slag. Enligt vår mening måste det också vara myndigheternas uppdrag som avgör hur verksamheten organiseras. minskade budget och bemanning kan enligt vår mening inte vara en relevant aspekt i detta sammanhang. Möjligheten att vid behov begära Transportinspektionens med- verkan i fråga om skrovbesiktning m.m. bör självfallet finnas kvar i samma utsträckning som när svarade för denna verksamhet. Transportinspektionen bör således enligt vår mening kunna överta uppgifter i de samar- betsavtal som slutits mellan och . 7.5.3Vissa sektorsuppgifter inom luftfartsområdet Som framgår av avsnitt 7.4 ovan har vi identifierat ett antal sektors- uppgifter inom luftfartsområdet som ingår i Luftfartsstyrelsens nuvarande verksamhet men som bedömts vara principiellt svårför- enliga med Transportinspektionens tilltänkta ansvarsområde. Det gäller uppgifterna att generellt följa upp det transportpolitiska målet inom sektorn, att lämna driftstöd till icke statliga flygplatser, frågor kring allmän trafikplikt och frågor med anknytning till infra- strukturplaneringen. Som framgår av vårt delbetänkande har vi erfarit att det inom pågår överväganden om en fortsatt omorganisa- tion av transportsektorn som skulle kunna medföra att det bildas en trafikslagsövergripande myndighet med ansvar för den aktuella typen av uppgifter. Om dessa planer genomförs ansåg vi att den organisatoriska hemvisten för de aktuella frågorna bör prövas igen. Om ingen ytterligare omorganisation sker ansåg vi (bilaga 3) det vara mera naturligt att föra över uppgifterna när det gäller allmän trafikplikt och driftsstöd till icke-statliga flygplatser till Rikstrafiken än till Transportinspektionen. Vår principiella uppfattning i dessa frågor är oförändrad. Vi anser dock att det kan finnas skäl att något utveckla vårt synsätt på hur dessa frågor bör hanteras och återkommer därför här med för- nyade överväganden i denna del. Vi vill således göra tydligt att det enligt vår mening vore direkt olämpligt att de ovan angivna upp- gifterna läggs på Transportinspektionen annat än övergångsvis och , i avvaktan på att en ny myndighet skapas som är mer ägnad åt att hantera uppgifterna. Att mera långsiktigt förena dessa uppgifter med Transportinspektionens övriga uppgifter skulle enligt vår mening undergräva trovärdigheten i inspektionens myndighetsutövning och även medföra att dessa sektorsuppgifter inte skulle kunna drivas med tillräcklig kraft. I direktiven till en eventuell utredning om fortsatt omorganisa- tion av transportmyndigheterna bör det därför tydligt framgå att en uppgift för en sådan utredning ska vara att föreslå hur den generella uppföljningen av det transportpolitiska målet inom luftfartssek- torn, driftstödet till icke statliga flygplatser, frågor kring allmän trafikplikt på luftfartsområdet samt luftfartssektorns medverkan i infrastrukturplaneringen ska organiseras. I ett sådant direktiv bör det också slås fast att inriktningen ska vara att dessa frågor inte ska ingå i Transportinspektionens uppgifter. Om någon fortsatt omstrukturering av transportmyndigheterna inte blir aktuell bör de ovan angivna uppgifterna redan från föras över från Luftfartsstyrelsen till andra myndig- heter än Transportinspektionen. När det gäller frågor om allmän trafikplikt inom luftfartsområdet och driftsstöd till icke-statliga flygplatser anser vi som redan nämnts att Rikstrafiken i så fall är ett lämpligare alternativ än Transportinspektionen. När det gäller upp- gifterna att svara för den generella uppföljningen av det transport- politiska målet inom luftfartssektorn och luftfartssektorns med- verkan i infrastrukturplaneringen finns det ingen lika naturlig hemvist bland nuvarande transportmyndigheter. Enligt vår mening är det emellertid mer lämpligt att överlåta dessa uppgifter till än att låta dem ligga kvar på Transportinspektionen. Vi vill dock understryka att dessa senare förslag bör genomföras endast om någon fortsatt omstrukturering av transportmyndighe- terna inte bedöms vara aktuell att genomföra . Att flytta personal och verksamhet i flera omgångar skulle således enligt vår mening medföra ännu större olägenheter än att över- gångsvis härbärgera dessa uppgifter inom Trafikinspektionens ram. 8 Forskning och statistik Förslag: Transportinspektionen ska, liksom övriga myndigheter på transportområdet, svara för den forskning och utveckling som är motiverad utifrån den egna verksamhetens behov. Ansvaret för övergripande samhällsmotiverad transport- forskning ska tills vidare ligga kvar hos , och . Uppgiften innebär att ta ansvar för hela samhällets kunskapsförsörjning på transportområdet och innefattar således även forsknings- och utvecklingsverksamhet, inriktad på de frågor som kommer att höra till Transportinspektionens verksamhets- område. Detta ansvar ska tydliggöras i , och uppdrag. Bedömning: Transportinspektionen kommer på kort sikt att överta de uppgifter i fråga om statistik- och informations- försörjning på transportområdet som innehas av Järnvägs- styrelsen, Luftfartsstyrelsen, och de delar av som överförs till Transportinspektionen, utan att det i övrigt sker några nämnvärda förändringar i verksamheten. På kommer det att uppstå betydande samordnings- fördelar inom Transportinspektionen när det gäller statistik- produktionen och informationshanteringen i stort. Tillgången till statistik och annan information om verksam- heter på transportområdet kommer att bli allt viktigare såväl för Transportinspektionens egen del som för samhället i stort. Ett samlat ansvar för den officiella statistiken bör eftersträvas även vid en mer genomgripande omorganisation av myndighets- strukturen på transportområdet. Ansvaret bör ligga på och följa denna myndighets övriga uppgifter in i en ny organi- sation om detta blir aktuellt. Det bör ligga i varje myndighets ansvar att avsätta resurser för den forskning och utveckling som är motiverad utifrån den egna Transportinspektionen bör som underlag för sådana insatser utveckla en för myndigheten gemensam forsknings- och utvecklingsstrategi, som är integrerad i den övergripande verksamhetsplaneringen. På transportområdet finns därutöver ett behov av en övergrip- ande samhällsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, som utgår från transportsystemet som helhet och dess samspel med omvärlden och som är inriktad mot att tillgodose hela sam- hällets behov av kunskapsförsörjning. Transportinspektionens behov av att ha inflytande över denna forskning bör övergångsvis kunna tillgodoses bland annat genom befintliga samverkansorgan, medlemskap i programråd etc. Det är emellertid ett principiellt problem att ansvaret för övergripande samhällsmotiverad forskning är förlagt till myndigheter som själva är dominerande avnämare av en del- mängd av forskningsresultaten, eftersom detta kan påverka prioriteringarna av forskningsinsatserna eller i vart fall medföra att prioriteringarna ifrågasätts. Hur ett mer sammanhållet ansvar för den transportpolitiskt motiverade forskningen ska organise- ras på bör därför prövas mot bakgrund av hur myndighetsuppgifterna och ansvaret inom transportområdet i stort kommer att organiseras. Det är en betydande fördel om den samhällsmotiverade transportforskningen kan planeras, finansieras och organiseras på trafikslagsövergripande nivå. är det angeläget att ansvaret för denna forskning – till skillnad från ansvaret för den verksam- hetsnära forskningen och utvecklingen – i så stor utsträckning som möjligt kan hållas skilt från verksamhetsansvaret inom sektorn. Ytterligare en viktig utgångspunkt är att de transportpolitiskt motiverade forskningsinsatserna bör vara en del i en övergripande transportpolitisk avvägning och alltså inte ses som en del i en all- män forskningspolitik. I vårt delbetänkande (avsnitt 3.3) föreslog vi att Transport- inspektionen ska svara för omvärldsbevakning inom sitt verksam- hetsområde och samla in och redovisa statistik som stödjer och följer upp inspektionens kärnverksamhet. Vi bedömde dock att ansvaret för officiella statistik bör ligga kvar hos . Transportinspektionens roll föreslogs vara att svara för sammans- tällning av underlaget till de delar av den officiella statistik som berör normgivning, tillsyn och tillstånd inom inspektionens verksamhets- områden. Vi ansåg att och Transportinspektionen borde träffa avtal om hur statistikförsörjningen ska säkras. Vi bedömde vidare att Transportinspektionens behov av data och övrig information som behövs för att utföra och följa upp verksamheten – liksom trafikverkens och andra infrastrukturförvaltares motsvarande behov – normalt borde beaktas i den speciallagstiftning som styr verk- samheten. I delbetänkandet föreslog vi också att Transportinspektionen ska svara för verksamhetsnära forskning och utveckling inom myndighetens verksamhetsområde. gjorde vi bedöm- ningen att ansvaret för övergripande samhällsmotiverad transport- forskning tills vidare bör ligga kvar hos , och . Vi konstaterade emellertid att denna uppgift innebär att ta ansvar för hela samhällets kunskapsförsörjning och således även innefattar forsknings- och utvecklingsverksamhet, inriktad på de frågor som kommer att höra till Transportinspektionens verk- samhetsområde. Vi menade att Transportinspektionens behov av att ha inflytande över verksamheten på kort sikt borde kunna till- godoses genom bland annat den samverkan som sker inom ramen för den så kallade TRANSAM-gruppen, medlemskap i programråd etc. Utöver den övergripande samhällsmotiverade forskningen finns behov av verksamhetsnära forskning och utveckling inom både Transportinspektionen och hos övriga myndigheter på transport- området. Den del av dessa resurser som till övervägande delen kan hänföras till Transportinspektionens tilltänkta verksamhet föreslog vi skulle överföras från och till Transport- inspektionen. Vi konstaterade också att en motsvarande bedöm- ning och överföring borde göras i fråga om verksamhetsnära forsk- ning och utveckling som finansieras av . I vårt delbetänkande aviserade vi att vi avsåg att återkomma med mer utvecklade förslag när det gäller ansvar för statistik och forsk- ning. Vi tar därför upp dessa frågor här. Några remissinstanser tar i sina yttranden över delbetänkandet upp frågan om ansvar för och avgränsning av forsknings- och utveck- lingsfrågorna. Det gäller t.ex. , , , , Bil och . Man ser bland annat en risk med att transport- forskningsansvaret delas upp på flera myndigheter. Enligt Vägtrafikinspektionen och bör Transportinspektionen få i uppdrag att tillsammans med andra myndigheter utreda var ansvaret för olika slag av transportrelaterad forskning och utveckling bör ligga. anser att Transportinspektionens uppdrag även bör omfatta över- gripande samhällsmotiverad transportforskning. anser det olyckligt att dela på verksamhetsnära och samhällsmotiverad forskning och menar att hela ansvaret för forskningsfrågorna inom sjöfartssektorn bör läggas på . konstaterar att verksamhetsnära forskning inom inspektionens område fram tills nu finansierats med de s.k. Estoniapengarna, men att dessa nu i det närmaste är förbrukade och att frågan om fortsatt finansiering därför behöver tas upp. betonar vikten av att begreppet sektorsansvar blir tydligare då det gäller olika delar av ansvaret för transport- forskningen. anser också att uppdelningen av personal och arbetsuppgifter på olika myndigheter riskerar att påverka Väg- verkets forskningsaktiviteter negativt och att det är viktigt att säkerställa att den forskning som råder över är nära knuten till verkets egen expertis inom områdena fordon, miljö och säkerhet. Även Bil framhåller goda kompetens inom miljö- och trafiksäkerhetsområdet och vikten av att denna behålls samlad, så att det finns en statlig motpart med heltäckande kompetens till fordonsindustrin. Frågan om statistik och registerföring tas upp av bland annat Järnvägsstyrelsen, , Kommuner och landsting (SKL) Järnvägsstyrelsen anser att ansva- ret för den officiella statistiken på transportområdet bör föras över från till Transportinspektionen. framhåller att bildan- det av den nya myndigheten skapar ett tillfälle att modernisera registerhållningen och föreslår att Transportinspektionen får ett uttalat uppdrag att göra det i dialog med , trafikverken med flera statistikanvändare. SKL anser att ansvaret för att analysera trafikolycksstatistiken inom vägsektorn bör ligga kvar hos den myndighet som har ett samlat ansvar för att det transportpolitiska målet uppnås inom vägtrafiken. Förbundet anser också att skade- och olycksdatabasen bör ligga kvar på . anser att förslaget att den nya myndigheten ska ansvara för statistikunderlag och statistikförsörjning till gör det naturligt att Transportinspektionen även ansvarar för skade- och olycksdatabasen . 8.2Statistikförsörjningen inom Transportinspektionens verksamhetsområde är ansvarig myndighet för den officiella statistiken inom områdena transporter och kommunikationer. Det innebär att tillhandahåller, utvecklar och publicerar statistik inom områdena bantrafik (järnväg, spårväg och tunnelbana), kollektivtrafik, kom- munikationsmönster, luftfart, post, tele, sjöfart och vägtrafik. Statistiken om bantrafik beskriver utvecklingen i bantrafiksektorn med avseende på operatörer, infrastruktur, fordon, trafik och trans- porter samt olyckor. Statistiken sammanställs av främst på uppdrag av . Järnvägsstyrelsen svarar dock för insamlingen av uppgifter om skador och olyckor inom bantrafik. Statistiken om luftfart beskriver utvecklingen i luftfartsektorn med avseende på infrastruktur, luftfartyg, trafik och transporter, olyckor samt miljöeffekter. Statistiken produceras av Luftfartsstyrelsen på uppdrag av .