sou · GWB340 · 2008-04-22 00:00:00 — I visionsalternativet görs en kostnadsberäkning av hur stor inve- steringskostnaden är för att bygga ut ett finmaskigt nät av nya anslutningspunkter (noder) i de eftersatta områdena. Detta ger då möjlighet att använda olika accesstekniker för att ansluta använda- ren till fibernoden. Beräkningen tar hänsyn till vad fiber kostar, vad det kostar att dra fiber till noden från närmaste fibrerade anslut- ningspunkt, och kostnaden för att bygga ett enkelt skåp, om det behövs. För att göra beräkningarna i detta alternativ har vi dessutom valt ut två exempelkommuner, nämligen och kommun. Vi har noggrant studerat den geografiska fördelningen av de rutor i kommunen som saknar tillgång till infrastruktur och hur en utbyggnad enligt visionsalternativet skulle kunna göras. Basinfrastrukturalternativet är en variant av visionsalternativet. Även i detta alternativ är utgångspunkten att behöver en långsiktigt hållbar IT-infrastruktur som är anpassad för framtida tjänster, behov av höga överföringshastigheter och stigande trafikvolymer. Det ska göras möjligt genom att fiberbaserad basinfrastruktur byggs ut i alla delar av landet. Inte heller i detta alternativ antas marknaden kunna bygga ut infrastruktur i de nuvarande och framtida eftersatta områdena, på marknadsmässiga villkor. Beräkningarna i basinfrastrukturalternativet omfattar små orter med mellan 50 och 199 invånare, samt områden utanför tätort och småorter. Från detta räknar vi bort: befolkning och arbetsställen som finns inom en radie av från en fiberanslutningspunkt, befolkning och arbetsställen som finns inom från en telestation med fiber, befolkning och arbetsställen som har täckning av HSPA. Den befolkning och de arbetsställen som inte omfattas av ovanstå- ende kriterier definieras som eftersatta områden. De uppgår då till 315 000 personer och 92 000 arbetsställen. Se vidare känslighets- analysen i avsnitt 6.3. Basinfrastrukturalternativet tar hänsyn till vad det kostar att dra fiber till ett antal nya anslutningspunkter (noder) i de eftersatta områdena. Nätet är dock inte lika finmaskigt som i visionsalternativet men ger också förutsättningar för att använda olika accesstekniker för att ansluta användaren till fibernoden. I övrigt har beräkning- arna gjorts enligt samma principer som i visionsalternativet. I nollalternativet spelar den befintliga täckningen av 3G-tekniken CDMA2000 en stor roll när de eftersatta områdena byggs ut. Utgångspunkten i nollalternativet är att investeringar görs för att förtäta CDMA2000-nätet så att de som täcks av denna infra- struktur också i praktiken kan teckna ett bredbandsabonnemang. Dessutom görs ytterligare investeringar för att ge de ca 2 400 personer och 900 arbetsställen som enligt PTS kartläggning helt saknar infrastruktur tillgång till CDMA2000. Det är viktigt att notera att dessa investeringar endast kommer att förverkligas om de kan göras på marknadsmässiga villkor, vilket inte bedöms som sannolikt för en övervägande del av de eftersatta områdena (se bilaga 7). I beräkningarna kommer vi att använda nollalternativet för att göra känslighetsanalyser för de olika alternativen. Enligt beräkningarna kostar xDSL-alternativets basversion ca . Den största delen av kostnaden är att anlägga fiber, medan det endast behövs ca för att uppgradera tele- stationerna. Beräkningarna utgår från att 1 135 telestationer, spridda över hela landet, förses med en fiberanslutning. Se tabellen nedan. Beräkningar av investeringskostnader SOU 2008:40 Antal telestationer utan xDSL (totalt) Exkludera stationer med alternativt bredband Exkludera stationer klassad som "Annan verksamhet" Exkludera stationer med mindre än 20 hushåll Antal telestationer att beräkna xDSL-stöd på Kostnadsberäkning för xDSL-alternativet (MSEK) Genomsnittligt avstånd för att dra fiber per station (fågelvägen) Kostnad fiber / meter (kr) Antal telestationer som skall fibreras (11 av 1135 har redan fiber) Kostnad för fiber (mnkr) (ojusterat) Fågelvägsjustering (LRIC-modell "PTS") Kortaste avstånd till station justering (genomsnitt exempelkommuner) Kostnad för fiber (mnkr) (justerat) Antalet telestationer som skall uppgraderas (av 1135) Kostnad per station för uppgradering (kr) Kostnad för uppgradering av station (mnkr) Total beräknat kostnad för xDSL-alternativet (mnkr) Den beräknade kostnaden för xDSL-alternativet beror på a) vid vilken nivå gränsen går för det minsta antalet abonnenter som en telestation kan ha för att anslutas med fiber, samt b) om man tar hänsyn till den befintliga täckningen av 3G-tekniken CDMA2000. Beräkningen i xDSL-alternativet har gjorts utifrån förutsätt- ningen att telestationer med mindre än 20 anslutna abonnenter räknas bort, det vill säga att de inte ingår i beräkningen. Om den lägsta gränsen för antalet anslutningar höjs till 100 så sjunker inve- steringskostnaden till ca . sjunker antalet hushåll och verksamhetsställen som får tillgång till bredband från ca 87 000 till ca 45 000. Om däremot alla telestationer utan alternativt bredband ska få tillgång till xDSL oavsett antalet anslutningar (d.v.s. även telestationer med färre än 20 anslutningar), beräknas kostnaden bli ca . Om man även tar hänsyn till de abonnenter som uppges ha täckning av trådlöst bredband via 3G-tekniken CDMA2000, allt annat lika, kan man beräkna kostnaden för att ge xDSL till alla telestationer med mer än 20 anslutningar och som saknar täckning av CDMA2000-nätet till ca . Se tabellen nedan. stationer med > x En ytterligare känslighetsanalys visar att det som kostar absolut mest är att ansluta telestationen med fiber, medan kostnaden för att uppgradera själva stationen har liten inverkan på totalkostna- derna. Skulle beräkningen ske med en totalkostnad på per meter fiber, i stället för per meter fiber som i bas- alternativet, skulle alternativet totalt kosta . Om beräkningen görs med en kostnad på per meter sjunker den totala kostnaden till ca . Kostnad för uppgradering av station (kr) för fiber (kr) Vi har tidigare beskrivit att det fasta telefonnätet har problem med bärfrekvens och långa ledningar. Det gör att det blir omöjligt att få tillgång till bredband eller att operatörerna bara kan erbjuda lägre överföringshastigheter. För att åtgärda dessa problem beräknas investeringskostnaden uppgå till ca , vilket i så fall ska läggas till den totala kostnaden i xDSL-alternativet. Enligt TeliaSonera är detta ett minskande problem då det löpande görs uppgraderingar av långa ledningar och då användningen av bärfrekvensutrustning minskar. Det beror på att behovet av dubbla abonnemang för t.ex. telefoni och fax minskar. En analys av beräkningen visar att en stor andel av kostnaden i xDSL-alternativet beror på att det är dyrt att ansluta fiber till de riktigt små telestationerna. Exempelvis svarar telestationer med mindre än 20 abonnenter för av det totala antalet hushåll och arbetsställen som inte har tillgång till xDSL men för nästan hälften av den beräknade kostnaden. Se känslighetsanalysen ovan. Vi har använt nyckeltal för att räkna på att ansluta de områden som inte täcks av 3G-tekniken CDMA2000 genom att dra fiber till telestationen. Det innebär att kostnaden för fibrering av de rele- vanta telestationerna troligen är underskattad, eftersom de rutor som beräkningen bygger på troligen ligger längre ifrån det fibernät som redan finns än rutorna i genomsnitt. En annan aspekt är att det behövs en förtätning av och basstationer i CDMA2000- nätet för att operatörerna ska kunna erbjuda bredbandstjänster i samtliga eftersatta områden. Den mottagning och den kvalitet som användaren kan få i praktiken är beroende av individuella förhållan- den som radiomiljö, avstånd från basstationen, antal användare per cell, transmission, last med mera. Med en fast monterad riktantenn blir mottagningsförhållandena avsevärt bättre, men det krävs att det över huvud taget finns en radiosignal för att användaren ska kunna ta emot den. Nordisk Mobiltelefon hävdar att de har tillräcklig kapacitet att erbjuda tjänster överallt där de har täckning, men beroende på tillströmningen av nya användare och hur mycket dessa använder tjänsten kommer ytterligare investeringar att vara nödvändiga. En sådan investering kan uppskattas till 1 000–. Även detta talar för att den beräknade kostnaden är underskattad. Totalt beräknas visionsalternativet kosta ca varav kostnaden för anläggning av fiber till en ny anslutningspunkt står för ca . Resten hör ihop med vad det kostar att anlägga själva anslutningspunkterna. Antal rutor i områden utanför tätort inkl. småort med boende långt ifrån anslutningspunkt (exkl. CDMA) Antal rutor om CDMA inkluderas Antal rutor som täcks av ny anslutningspunkt (genomsnitt exempelkommuner) Beräknat antal nya anslutningspunkter som krävs Beräknat antal nya anslutningspunkter som krävs, exkl. ensamma rutor Kostnad fiber / meter (kr) Genomsnittligt meteravstånd (fågelvägen) för att dra fiber per anslutningspunkt (genomsnitt exempelkommune Fågelvägsjustering (LRIC-modell "PTS") Kortaste avstånd till station justering (genomsnitt exempelkommuner) Kostnad för ny fiber upp till anslutningspunkt (mnkr) Kostnad för ny anslutningspunkt (kr) Kostnad för nya anslutningspunkter (mnkr) Total beräknat kostnad för visionsalternativet (mnkr) Beräkningarna ovan bygger på antagandet att det inte ska vara längre än en kilometer från en abonnent till en anslutningspunkt. Detta avstånd har vi använt dels för att utelämna rutor som befin- ner sig i närheten av en befintlig telestation eller fiberanslutning, dels för att uppskatta hur många rutor en ny anslutningspunkt kan förväntas täcka. Den beräknade kostnaden för visionsalternativet beror på om beräkningarna tar hänsyn till täckningen av 3G-tekniken CDMA2000 eller inte. Om beräkningarna tar hänsyn till CDMA2000, dvs. att rutor som till täcks av CDMA2000 utelämnas från beräkningarna, kommer det att kosta ca att täcka de återstående ca 1 700 rutorna som saknar tillgång till bredband i småorter och områden utanför tätort och småort, allt annat lika. Till det ska man dock lägga vad det kostar att förtäta och basstationer enligt diskussionen i avsnitt 9.2.1, observationer och kommentarer. Tabell 9.5 Känslighetsanalys av antal rutor och hänsyn till CDMA 2000- täckning Om de områden som klassificerats som småorter utelämnas, allt annat lika, sjunker den totala kostnaden till ca . Det kan noteras att visionsalternativet till viss del överlappar xDSL- alternativet, då TeliaSoneras existerande telestationer normalt ligger centralt placerade i relation till bebyggelsen i ett teleområde. Det innebär att det i ett visionsalternativ troligen är mer realistiskt att dra fiber till existerande telestationer i vissa områden. Beräkningarna i visionsalternativet bygger på ett flertal valda nyckeltal, exempelvis det genomsnittliga antalet anslutningar per ruta. En mer detaljerad studie skulle troligen visa att nyckeltalen varierar mycket på grund av lokala skillnader. Dessutom har de existerande fibernäten till stor del anlagts av lokala stadsnät i kom- munal regi med utgångspunkt i lokala förutsättningar och med varierande avstånd mellan anslutningspunkter, förtätning, m.m. Detta innebär att kostnaden för att förtäta fibernäten i de aktuella delarna av landet förmodligen varierar en hel del mellan olika områden. Visionsalternativet ger möjlighet att bygga accessnät med fiber hela vägen till användaren, eftersom fibernoderna byggs finmaskigt och inom en kilometer från användaren. Den beräknade kostnaden för att anlägga ett sådant accessnät av fiber (fiber till fastigheten) från den nya fibernoden är . Den totala kostnaden för basinfrastrukturalternativet har beräknats till ca . Att anlägga fiber till en ny anslutnings- punkt står för ca och resten hör ihop med kost- naderna för att anlägga själva anslutningspunkterna. Antal rutor i områden utanför tätort inkl. småort med boende långt ifrån anslutningspunkt (exkl. CDMA) Antal rutor om CDMA inkluderas Antal rutor som täcks av ny anslutningspunkt (genomsnitt exempelkommuner) Beräknat antal nya anslutningspunkter som krävs Beräknat antal nya anslutningspunkter som krävs, exkl. ensamma rutor Kostnad fiber / meter (kr) Genomsnittligt meteravstånd (fågelvägen) för att dra fiber per anslutningspunkt (genomsnitt exempelkommune Fågelvägsjustering (LRIC-modell "PTS") Kortaste avstånd till station justering (genomsnitt exempelkommuner) Kostnad för ny fiber upp till anslutningspunkt (mnkr) Kostnad för ny anslutningspunkt (kr) Kostnad för nya anslutningspunkter (mnkr) Total beräknat kostnad för basinfrastrukturalternativet (mnkr) I detta alternativ har avståndet från slutanvändaren till fibernoden ökats (jämfört med en kilometer i visionsalterna- tivet). Detta får dels effekten att det blir färre rutor att beräkna nya anslutningspunkter på, dels att varje ny anslutningspunkt täcker elva rutor i stället för åtta. visar analysen av exempel- kommunerna att det genomsnittliga avståndet för att ansluta varje ny anslutningspunkt ökar. Känslighetsanalysen visar att om varje ny anslutningspunkt täcker ännu fler rutor, sjunker den beräknade kostnaden ytterligare. Tabell 9.7 Känslighetsanalys av antal rutor och hänsyn till CDMA 2000- täckning Även basinfrastrukturalternativet kan se ut på olika sätt beroende på om beräkningarna tar hänsyn till den befintliga täckningen av 3G-tekniken CDMA2000 eller inte. Tar man hänsyn till CDMA2000 minskar den beräknade kostnaden till 100–, men till det ska läggas 1–1,för förtät- ning av och basstationer enligt tidigare resonemang. Se avsnitt 9.2.1, observationer och kommentarer. Basinfrastrukturalternativet bygger på färre nya anslutningspunkter jämfört med visionsalternativet. Som vi har nämnt ger visionsalternativet möjlighet att anlägga fiber hela vägen till fastig- heten då fibernoderna är finmaskigt byggda. Basinfrastruktur- alternativet ger också den möjligheten för de slutanvändare som befinner sig inom rimligt avstånd till fibernoden. Men det förut- sätter också att trådlösa accessnät används till enstaka fastigheter och till dem som befinner sig långt från fibernoden. Detta kan göra att överföringshastigheterna för trådlösa alternativ blir något lägre än för alternativ med fiber hela vägen till fastigheten. Alla slutkun- der får dock en betydligt högre överföringshastighet än vad de har tillgång till . Den beräknade kostnaden för att anlägga ett accessnät som består till hälften av fiber och till hälften av trådlösa lösningar är ca . Kostnadsberäkningarna visar att den beräknade investerings- kostnaden för att ge de eftersatta områdena tillgång till IT-infra- struktur varierar mellan de olika alternativen. Allmänt kan vi kon- statera att det som höjer kostnaderna i beräkningarna är att anlägga fiber. Tabell 9.8 Sammanställning av kostnadsberäkningarna 5 000–20 4 500–11 500 xDSL-alternativet kostar minst att investera i, enligt beräkningarna. Vid en sådan utbyggnad skulle användarna direkt ha möjlighet att beställa ett bredbandsabonnemang. En sådan utbyggnad kan göras relativt snabbt och enkelt men allmänt sett antas xDSL-tekniken och det kopparbaserade accessnätet ha en kortare livslängd än t.ex. fiber. En investering i xDSL-alternativet kommer att kräva ytterligare investeringar i uppgraderingar och fiber närmare användaren när kraven på högre överföringshastighet och trafikvolymerna i nätet ökar. Investeringskostnaderna för visionsalternativet och basinfra- strukturalternativet är betydligt högre. De baseras på att fler fiber- anslutningspunkter anläggs närmare slutanvändarna. Utgångs- punkten är att hela ska ha tillgång till en långsiktigt hållbar IT-infrastruktur som kan hantera framtida tjänster, behov av höga överföringshastigheter och stigande trafikvolymer. Därför måste man anlägga en fiberbaserad infrastruktur så nära användarna som möjligt. Den ska vara framtidssäker och gå att uppgradera, något som inte uppfylls med en utbyggnad enligt xDSL-alternativet eller i nollalternativet. Visionsalternativet gör det möjligt att dra fiber till de flesta som bor och verkar i ett eftersatt område då det längsta avståndet till fibernoden är en kilometer. Basinfrastrukturalternativet ger också förutsättningar för att anlägga fiber till de flesta som bor och verkar i de eftersatta områdena, men basinfrastrukturalternativet tar även hänsyn till att trådlösa accessnät är ett alternativ för enstaka hus och boende långt från fibernoden. En trådlös access kan medföra något lägre överföringshastigheter än fiber ända in i fastigheten, men kommer ändå att ge betydligt högre överföringshastigheter än den eventuella befintliga infrastrukturen. Den går också att upp- gradera. De nya fibernoderna i visions- och basinfrastrukturalternativen är grunden för en framtidssäker infrastruktur eftersom de går att uppgradera och ger möjlighet att ansluta olika typer av accesstekni- ker. För att slutanvändarna i praktiken ska kunna beställa ett bred- bandsabonnemang kommer det att krävas ytterligare investeringar i ett accessnät för både visionsalternativet och basinfrastrukturalter- nativet. I beräkningarna har vi också gjort en känslighetsanalys utifrån nollalternativet. Det innebär att vi har tagit hänsyn till de områden som enligt PTS kartläggning har täckning av 3G-tekniken CDMA2000. Detta resulterar i en betydligt lägre investeringskostnad för samtliga alternativ. Men då har ingen hänsyn tagits till de ytter- ligare investeringar (1–1,) i flera och basstationer som är nödvändiga i detta nät för att operatörerna ska kunna erbjuda bredbandstjänster i samtliga eftersatta områden. Den mottagning och den kvalitet som användaren kan få i prakti- ken beror på individuella förhållanden som till exempel radiomiljö, avstånd från basstationen, antal användare per cell, transmission, last med mera. Det innebär att även om den totala investerings- kostnaden skulle bli lägre, trots att hänsyn tas till ytterligare inve- steringar i förtätning av och basstationer, så är vi tveksamma till att endast förlita sig på denna teknik. Risken är stor att nätet i dess nuvarande struktur inte har möjlighet att leva upp till de krav på funktionalitet som bör ställas på en IT-infrastruktur med hög överföringshastighet. Detta med hänsyn till tillgång till frekvensut- rymme och de geografiska förhållanden som råder i eftersatta områden utanför tätorter. Se vidare bilaga 8. Med utgångspunkt i kostnadsberäkningarna har vi givit i uppdrag åt Statskontoret att göra en samhällsekonomisk analys av de olika beräkningsalternativen. Statskontorets rapport analys av fortsatt statsstödd bredbandsutbyggnad finns i sin helhet i utredningens diarium. Statskontorets samhällsekonomiska analys av den satsning som gjordes åren 2001–2007 har tidigare redovisats i avsnitt 5.7. Utvär- deringen framåt görs med motsvarande metod som användes vid utvärderingen bakåt av de tidigare bredbandsstöden. En uppskattning av betalningsvilja för bredband och det antal abonnenter som kan tänkas ansluta sig ställs mot kostnaderna för att bygga ut bredband plus vad det kostar för abonnenterna att ansluta sig.1 Perspektivet är långsiktigt och bygger därför på prognoser när det gäller betalningsvilja och abonnenter . Detta över- ensstämmer med tidigare utvärdering. Utgångspunkten för beräk- ningarna är och de priser som gäller detta år. Betalningsvil- jan är uppskattad och antas gälla för . Det är viktigt att understryka att beräkningar av den här typen är svåra att göra och att de är mycket osäkra. Det är särskilt svårt att bedöma den framtida betalningsviljan för höga överföringshas- tigheter. Betalningsviljeundersökningen tyder på att betalningsviljan inte kommer att stiga när överföringshastigheten ökar utöver /s. Det beror troligen på att det är svårt att före- ställa sig vilka framtida tjänster som kommer att kräva en högre överföringshastighet. En uppskattning av betalningsviljan har där- för gjorts med utgångspunkt i vad hushåll och företag betalar för tjänster som skulle kunna levereras via bredband. De alternativ som vi kommer att utvärdera i detta avsnitt är xDSL- alternativet, visionsalternativet och basinfrastrukturalternativet. Vid analysen av de olika utbyggnadsalternativen särskiljer sig noll- alternativet, vilket beror på att alternativen avser områden med olika täckning. xDSL-alternativet avser ett område som helt saknar xDSL-täckning, medan visionsalternativet och basinfrastruktural- ternativet avser dels ett sådant område förutsatt att det finns i en 1 Se bilaga 6 småort eller i ett område utanför tätort eller småort. Dessutom inkluderar visionsalternativet och basinfrastrukturalternativet även områden (i småorter och i områden utanför tätorter och småorter) som i vissa fall har tillgång till infrastruktur, men där den befintliga infrastrukturen inte bedöms vara framtidssäker eller gå att uppgra- dera till de överföringshastigheter som kommer att krävas . Nollalternativet jämförs sedan med de olika utbyggnadsalternativen, dvs. xDSL-alternativet, visionsalternativet och basinfrastruktur- alternativet. I visionsalternativet beräknas abonnenternas anslutnings- kostnader med utgångspunkt i att fiber dras hela vägen fram till fastighetsgränsen. Basinfrastrukturalternativet bygger på att access- nätet anläggs med hälften fiber och med hälften radiolösningar. Betalningsviljan, som ligger till grund för beräkningen av värdet av bredbandsanslutningen, har i dessa analyser sin grund i den under- sökning av betalningsviljan som gjordes för ex post-kalkylen. Kalkylerna använder genomgående de högre beloppen som huvud- studien gav, i stället för de lägre belopp som kom fram i den så kallade bortfallsstudien. Då visionsalternativet och basinfrastrukturalternativet till stor del bygger på fiberanslutningar närmare slutanvändaren är det möjligt att uppnå högre överföringshastigheter än de som är möjliga i nollalternativet. Det är därför fullt möjligt att räkna med överfö- ringshastigheter på /s i dessa kalkyler, vilket ger slutanvändaren möjlighet att ta del av mer avancerade tjänster . Detta gör att betalningsviljan antas vara högre än vad betalningsviljeundersökningen gav, och att den antas öka i faktiskt värde fram till är 2031. Företagens betal- ningsvilja antas växa i samma takt. antas den vara lika mycket högre än hushållens betalningsvilja som . Tabellen här nedan redovisar xDSL-alternativet. Det visar sig att xDSL-alternativets beräknade intäkter inte räcker för att täcka de beräknade investerings- och driftskostnaderna. En känslighetsanalys där beräkning- arna görs på en kortare tidsperiod, , visar att underskottet blir större ca . Vid en beräkning på en längre tidsperiod, , är det fortfarande ett underskott i kalkylen men detta blir då något lägre, nämligen . Om kalkylen tar hänsyn till abonnenternas utgifter för datorer blir underskottet större. Tabell 9.9 Samhällsekonomisk lönsamhet av xDSL-alternativet, miljoner kr, nuvärde 2008 Kostnader, investeringar, drift, mervärdesskatt Kostnader, investeringar, drift, mervärdesskatt xDSL-alternativet jämfört med nollalternativet Nollalternativet, som vi redogjorde för, visar däremot ett överskott på ca . En jämförelse mellan nollalter- nativet och xDSL-alternativet visar att en utbyggnad av xDSL i den omfattning som alternativet anger inte är lönsam. Den ger ett underskott på ca . Beräkningarna visar att visionsalternativet bär sina kostnader och att överskottet blir ca . En känslighetsanalys av tidsperioden i beräkningen visar att visionsalternativet ger ett underskott i ett 20-årsperspektiv och ett större överskott i ett 40- årsperspektiv. För att kunna avgöra om visionsalternativet ger ett stabilt överskott måste man lägga till kostnader för driften av xDSL-systemet och abonnenternas datorutgifter. Förutom själva datorkostnaden – som måste förnyas – lägger man till en ytterligare engångskostnad för att ansluta fibern från fastighets- gränsen in i huset. Det kostar 8 000–per fastighet. Tabell 9.10 Samhällsekonomisk lönsamhet av visionsalternativet, miljoner kr, nuvärde 2008 Kostnader, investeringar, drift, mervärdesskatt