sou · GVB3103 · 2008-01-01 00:00:00 — På Nålmakaren och Stri- geln finns hemvårdslokalen i huset vilket ökar tryggheten för bru- karna samt ger ett effektivt nyttjande av personalresurser. På grund av närheten inom huset kan personalen snabbt vara på plats och tätare besök kan utföras. Närheten till hemvården ger en ökad trygghet för brukarna vilket man enligt undersökningar vet mins- kar efterfrågan på insatser. Att hemvård finnas nära och är lättill- gänglig är en del i det förebyggande arbetet. Mellan och har antalet trygg- hetslarm på Strigeln ökat från 16 till 29. Enligt kommunstyrelsens årsplan , ska trygghetslarm erbjudas till alla som bor i en seniorlägenhet. En svårighet i detta är att det inte finns någon offi- ciell definition på begreppet seniorlägenhet. Ett önskemål som framkom under fokusgruppssamtalen var att samma sjuksköterska ska finnas till både service- och seniorlägen- heterna. Närhet till sjuksköterska är en trygghetsfaktor och har en praktisk betydelse då man som äldre ofta har svårt att ta sig till vårdcentralen. är sammanhållen hemvård en viktig faktor för att möjliggöra för äldre att kan bo kvar längre i eget ordinärt boende med trygghet och god livskvalitet. Diskussioner pågår mellan kommunen och . Det avtal som finns mellan och kommunen angående sjuksköterskeinsatserna på Nålmakaren, Strigeln och Marielund har fallit väl ut och har förbättrat seniorernas närhet till hälso- och sjukvård på sjuksköterskenivå. En annan trygghetsska- pande åtgärd vore att öka möjligheten till läkarkontakt i hemmet. Denna fråga bör finnas med i diskussionerna med . Möjlighet till social samvaro är en viktig orsak till att många söker sig till ett seniorboende uppger de äldre under fokusgruppssamta- len. Därför är det av stor betydelse att seniorboendena kan erbjuda lokaler för träffpunkter samt gemensamma aktiviteter. Kommunen har som mål att tillskapa mötesplatser för äldre i bostadsområdena. Detta framgår tydligt i utvecklingsplanen för äldreområdet 2006– 2010 och i Kommunstyrelsens årsplan . I Utvecklingspla- nen för äldreområdet står att kommunens ska Verka för att gemensamhetslokaler bibehålls eller anordnas när om- vandlas till seniorlägenheter. En utredning angående kommunens åtagande när det gäller lokalerna på Nålmakaren, inför att huset övergick till privat fastig- hetsägare, gjordes av , vuxenförvaltningen . Utredningen ledde till att lokaler för personal boende/hem- vård, sjuksköterskeexpedition, kök/restaurang, öppen verksamhet för aktivitet och social samvaro även i fortsättningen ska hyras av kommunen. Detta motiveras av att värdet av öppna mötesplatser och förebyggande verksamhet påtalas i utvecklingsplanen för äldre- området samt specifikt att lokaler för att tillgodose detta ska be- varas vid förändringen från servicelägenheter till seniorlägenheter. Viktigt är också att ta tillvara seniorernas kunskaper och resur- ser. På servicehusen i tar de boende själva ansvar för de gemensamma aktiviteterna, lokaler finns i huset men seniorerna tar själva ansvar för aktiviteterna. Ett exempel på detta i är Marielunds seniorboende, där seniorerna anordnar sina egna akti- viteter. Det finns också ett samarbete mellan seniorerna och Marielunds särskilda boende när det gäller arrangemang av aktivi- teter. Ett annat exempel är seniorrådet i . ansvar vad gäller lokaler och aktiviteter behöver tydliggöras både i servicehusen då de är helt omvandlande till seniorboende men även i seniorboenden som ägs av privata fas- tighetsägare. Viktigt är också att tillvarata seniorernas kunskaper och resurser för att anordna egna aktiviteter för seniorerna men även vara en resurs till dem som bor i servicelägenheterna under omstruktureringen samt den öppna mötesplatsen. En viktig del i att få en aktiv seniorgrupp kan vara att ett seniorråd skapas, vilket fastighetsägaren borde initiera samt erbjuda lokal för gemensam aktiviteter. Nålmakaren och Strigelns områdeslokaler med sina öppna verksamheter är välbesökta från hela kommunen. I utred- ningen som gjordes 2004 av , vuxenförvaltningen, lyfts behovet av mötesplatser med öppen verksamhet fram som en viktig del för att öka möjligheten att bo kvar längre i eget ordinärt boende. Flyttning från seniorlägenheterna på Strigeln och Nålmakaren Få har flyttat (exklusive de som avlidit) från seniorlägenheterna . Endast två personer på Strigeln har flyttat till särskilt boende och en person på Nålmakaren har flyttat till annan ort i . Detta måste tyda på att de flesta som flyttat in på Strigeln och Nålmakaren har kunnat få den hjälp och det stöd de varit i behov av inom denna boendeform. Att omstruktureringen sker successivt från servicelägenhet till seniorlägenhet kan anses vara bra för brukarna eftersom ingen be- höver flytta mot sin vilja men det leder till en otydlighet om vilken service som ska finnas inom seniorboendet. vilket gör att det finns en blandad målgrupp i huset . Bland annat har kommun och landsting ett blandat ansvar för hälso- och sjukvård vilket skapar en otydlighet för de boende. I kommuner med sammanhållen hemvård finns inte denna skillnad. För att minska otydligheterna och öka tryggheten när det gäller hälso- och sjukvårdsinsatserna så har ett avtal tecknats med lands- tinget där kommunsköterskans ansvar har utökats vad gäller seniorlägenheterna. Skulle man välja att inte göra omstruktureringen successivt utan verkställa den direkt så skulle kommunen enligt en undersökning gjord av en biståndshandläggare behöva bereda plats i särskilt boende för ca hälften av dem som bor i servicelägen- heterna på Strigeln och Nålmakaren. skulle det ha inneburet att ca 70 personer skulle ha haft behov av plats i särskilt boende. Vilken roll fyller seniorlägenheterna i framtidens boende för äldre? Många äldre som vill byta bostad efterfrågar seniorlägenhet. Steget mellan eget ordinärt boende och ett särskilt boende är ibland för stort. Flera äldre är i behov av en tillgänglig bostad med möjlighet till social samvaro utan att de är i behov av hög omvårdnad. Utvär- deringen visar att seniorlägenheterna är en bra boendeform för den grupp av äldre som klarar sig i stort sett själva men är i behov av ett tryggt och tillgänglighetsanpassat boende med möjlighet till social gemenskap. Andelen äldre kommer att öka den närmsta tiden vilket kommer att leda till ett ökat behov av bra bostäder för äldre. Fler seniorbo- städer byggs men det räcker ändå inte till. Nationellt har detta uppmärksammats och före detta vård- och omsorgsminister och samhällsbyggnadsminister har träffat representanter för flera bostadsföretag för att diskutera de äldres framtida boende. En oro finns för att det kommer att byggas färre seniorlägenheter eftersom möjligheten att få räntebi- drag vid byggandet av hyreslägenheter har tagits bort. Ett ökat be- hovet av seniorlägenheter finns och skulle det komma gynnande finansiering skulle det stimulera byggandet. Eftersom seniorbostäderna ingår i det ordinarie bostadsbestån- det behövs inget biståndsbeslut enligt socialtjänstlagen för att få flytta in utan de äldre kan själva ställa sig i kö när de så önskar. Omstruktureringen av servicelägenheter på Nålmakaren och Stri- geln till seniorlägenheter innebär att kommunen inte längre styr över inflyttningen till dessa lägenheter. Detta är en fördel för de sökande som själva kan avgöra när de vill ansöka. för- svinner kommunens möjlighet att påverka inflyttningen så att de som har mest behov får dessa lägenheter. En del kommuner styr över inflyttningen till vissa av seniorlägenheterna. I kal- las det anvisningslägenheter, fastighetsägaren är privat men kom- munen styr inflyttningen. Juridiskt är detta tveksamt. Önskvärt vore att inflyttningen kunde styras till de seniorlägenheter där kommunen bedriver verksamhet i form av öppen mötesplats och restaurang, som på Nålmakaren och Strigeln, t.ex. genom att vissa grupper skulle ha en form av förtur. är detta svårt att lösa juridiskt. Ett annat sätt att delvis styra vilka som flyttar in är att öka lägsta ålder då man får flytta in från 55 till t.ex. 65 eller . Namnet seniorboende är trygghetsskapande men också miss- visande eftersom man lätt förväxlar det med ett särskilt boende. Ordet seniorlägenhet eller seniorbostäder är därför att föredra. Information är viktigt för en framgångsrik process. Det som i stort sett alla i fokusgruppssamtalen lyfte fram var bristen på infor- mation om vad seniorboendet på Strigeln och Nålmakaren er- bjuder. De som flyttat in trodde att boendet skulle fortsätta att fungera som tidigare, många missförstånd fanns om vad som gällde. Det är viktigt att information ges skriftligt men även att informa- tionsmöten anordnas så att de boende kan få träffa andra som bor i huset. Det är viktigt att rätt information ges innan man flyttar in så att de nyinflyttades förväntningar bättre stämmer överens med vad boendet erbjuder. Det finns ett behov av att Kommunfastigheter och ägaren till Nålmakaren i samarbete med vuxenförvaltningen tar fram en informationsbroschyr där boendet och dess innehåll pre- senteras. En enhetlig definition av seniorbostäder saknas. så erbju- der alla seniorboende olika service. När nu kommunstyrelsen i sin årsplan tagit beslut om att alla som bor på ett seniorboende ska erbjudas trygghetslarm försvåras detta av att en enhetlig definition för seniorlägenhet inte finns. Servicehusens syfte var att ge en god boendestandard för äldre som inte hade så stora behov av service och omvårdad. Genom att flytta till ett hus med god tillgänglighet, matsal och annan service i huset skulle den äldre kunna klara sig själv. Vid behov av service och om- vårdnad skulle detta tillgodoses av den kommunala . Vid omstruktureringen av servicelägenheterna på Nålmakaren och Strigeln frånsäger sig kommunen möjligheten att styra över inflyttningen. Behovet av ett mellanboende/trygghetsboende är stort och har uppmärksammats nationellt . Seniorlägenheterna skulle till viss del kunna uppfylla detta behov men då måste dessa vara utformade så att de tillgodoser be- hovet av tillgänglighet, trygghet och möjlighet till social gemen- skap. Alla seniorbostäder erbjuder inte detta. En enhetlig definition av seniorbostäder saknas. Att efterfrågan på seniorlägenheter är stor framkom under fokusgruppssamtalen med brukarna och kan utläsas av den långa kö som finns till Nålmakarens och Strigelns seniorlägenheter. Många kommuner avvecklar sina servicelägen- heter eller omstrukturerar dessa till seniorlägenheter medan andra kommuner däremot har valt att bevara servicelägenheterna. I den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre 2005/06 säger man från regeringen att möjligheten att bo kvar i den egna bostaden är en viktig del av äldrepolitiken. I planen säger man också att de personer som känner sig otrygga och isolerade med att bo kvar i sin bostad trots en väl fungerande hemtjänst och hemsjukvård behöver erbjudas adekvata insatser och åtgärder för de problem de upplever. I en sådan situation bör enligt regeringens mening dessa personer kunna erbjudas plats i särskilt boende. En delegation Delegationen för utveckling av bostäder och bo- ende för äldre personer tillsattes av regeringen för att titta på utveckling av bostäder och boende för äldre personer. En av punkterna i deras uppdrag är att analysera och föreslå åtgärder för att stimulera utvecklingen av särskilt boende i en mellanform för personer med i första hand behov av trygghet och gemenskap. De- legationen har i uppdrag att redovisa alternativa bedömningar och förslag till hur fler äldre ska få tillgång till bostad i s.k. mellanbo- endeformer eller trygghetsboende. De har också till uppgift att de- finiera hinder i regelsystemet som kan försvåra utvecklingen av bo- städer och boende för äldre, samt om behov finns ge förslag på författningsändringar. Servicelägenheterna är en boendeform som passar målgruppen med behov av trygghet och gemenskap. Med bakgrund av detta bör vuxenförvaltningen överväga om omstruktu- reringen av servicelägenheterna ska bromsas upp. Delredovisning av uppdraget ska lämnas och . Slutredovisning ska ske . Kommunen har enligt bostadsförsörjningslagen ett övergrip- ande ansvar för att det ska finnas goda bostäder till alla i kom- munen. I samband med arbetet med utvecklingsplanen för äldre- området fördes en diskussion mellan och fastighetsägare i om att skapa ett forum för dialog om planeringen av bostäder för äldre. En sådan samverkansgrupp skulle kunna vara ett forum för att skapa gemensamma ståndpunkter samt föra diskussioner när problem uppkommer. I detta forum skulle vuxenförvaltningen kunna stimulera seniorbostädernas utveckling. Utifrån fokusgruppssamtalen var detta viktiga kvalitéer för ett seniorboende Närhet till hemvårdspersonal. Närhet till sjuksköterska, helst stationerad på seniorboendet. Bostäder för enbart äldre Lokaler och aktiviteter för social gemenskap inom boendet. Tillgänglighetsanpassade bostäder och anpassad miljö. Flyttningen till en seniorlägenhet ökar självständigheten för många. Seniorlägenheterna upplevs som ett tryggt boende. Seniorlägenheterna som boendeform ökar möjligheten för par att kunna bo tillsammans även då en av parterna behöver hjälp från kommunen. Ökar möjligheten till kvarboende i eget ordinärt boende och fördröjer troligtvis behovet av att flytta till särskilt boende. Seniorlägenheterna kan fungera som en typ av mellanboende. Redan fattade beslut angående seniorlägenheter Fler seniorlägenheter med anslutning till gemensamhetslokaler ska skapas i samverkan med olika fastighetsägare. Erbjuda möjlighet till trygghetslarm för alla boende i seniorlä- genheter. Utvecklingsplanen för äldreområdet 2006–2010. Kommunen ska stödja utvecklingen av seniorlägenheter i bo- stadsområdena och medverka till att där erbjuds närhet till ser- vice och gemenskap. Verka för att gemensamhetslokaler bibehålls eller anordnas när omvandlas till seniorlägenheter. Bostadsområden med många äldre ska anpassas vad gäller till- gänglighet, förbättrade servicefunktioner samt trygghetsska- pande insatser för att möjliggöra ett livslångt boende. Att arbeta vidare med; 1.Regeringen har tillsatt en delegation som ska titta på utveck- lingen av bostäder för äldre. De har fått i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för särskilt boende i en mellanform för per- soner med i första hand behov av trygghet och gemenskap. Gruppen har också i uppdrag att definiera hinder i regelsystemet som kan försvåra utvecklingen av bostäder och boende för äldre. Mot bakgrund av regeringens uppdrag till delegationen, bör för- valtningen överväga om omstruktureringen av servicelägenhe- terna på Nålmakaren och Strigeln ska bromsas upp. 2.Vuxenförvaltningens möjligheter att påverka inflyttningen till de omstrukturerade seniorlägenheterna bör diskuteras. Ska nå- gon form av förtur finnas till de omstrukturerade seniorlägen- heterna. 3.Vuxenförvaltningen bör ta fram en plan för hur de uppdrag som berör seniorbostäder i kommunens årsplan ska förverkligas. 4.Vuxenförvaltningen bör ta fram en plan för hur uppdragen avse- ende boendefrågor i kommunens Utvecklingsplan för äldreom- rådet ska förverkligas. 5.Kommunen bör ta initiativ för att skapa ett forum mellan kom- munen, kommunfastigheter och privata fastighetsägare där en dialog om planering av bostäder för äldre kan föras. I samverkan fastighetsägare emellan bör en broschyr tas fram om vilka seni- orbostäder som finns och vad de erbjuder. 6.För att öka möjligheten för äldre att bo kvar längre i ordinärt boende inom sitt eget bostadsområde bör arbetet tillsammans med Kommunfastigheter i projektet för äldre intensifieras. 7.Vuxenförvaltningen bör ta ställning till i vilken omfattningen aktiviteter och lokaler ska finnas på de öppna mötesplatser för äldre som finns i anslutning till de som omstrukture- ras till seniorbostäder. 8.Vuxenförvaltningen bör definiera vilka seniorlägenheter som ska erbjudas trygghetslarm. 9.Kommunen behöver ha vetskap om vilka seniorlägenheter som finns i för att få ett helhetsperspektiv på bostäder för äldre samt för att kunna ge information till medborgarna. 10.Vuxenförvaltningen bör arbeta för att en informationsbroschyr tas fram avseende seniorlägenheterna på Nålmakaren och Stri- geln. Broschyrerna bör tas fram tillsammans med fastighets- ägarna och innehålla information från båda parter. Tio undersökningar om människors förväntningar på sitt boende på äldre da´r En gjordes på uppdrag av Senior 2005 om seniorers funderingar och planer för sitt boende när de blir äldre. Undersökningen genomfördes bland personer i åldrarna 55–. Svarsfrekvensen uppgick till vilket innebar 1 010 respondenter. De flesta, , var bosatta i en mindre stad eller tätort, i storstad och på landsbygd. En SABO-undersökning genomfördes då 1 600 personer i åldrarna 55–telefonintervjuades. Mer än hälften av de intervjuade bodde i städer och resten på mindre ort eller landsbygden. Drygt hälften bodde i småhus, nästan en fjärde- del i hyresrätt, knappt en femtedel i radhus (marklägenhet) och en procent i särskilt boende. Enkätundersökning utförd av kommuns utred- , , bland hyresgästerna i Svenska Bostäders seniorbostäder i . Syftet var att ta tillvara hyresgästernas kunskaper om dagens seniorbostäder för att kunna använda dem i framtida projekt. Av de 137 tillfrågade svarade . Enkätstudie i ett samarbete mellan och med syftet att samla in erfarenheter från äldre personer i olika seniorboenden i och . Enkäten gav 655 svar, 187 från 14 seniorfaelleskab (hyresrätt och bostadsrätt) i och i 282 svar från 11 seniorboen- den inom (hyresrätt) och 186 svar från 8 seniorboenden (bostadsrätt) som tagit initiativ till. En undersökning av med syfte att få en bild av marknadsmässiga förutsättningar för att bygga seniorboenden. Av- sikten var att belysa betalningsvilja, intresse och attityder hos tre olika målgrupper; personer i Svenska Bostäders eget bostadsbe- stånd, köande i bostadsförmedlingen och villaboende i närliggande områden. 800 personer i åldrarna 55–telefonintervjuades mel- lan . Enkätundersökning utförd i Svenska Bostäders bestånd (hyres- lägenheter) i och som en del i ett examensarbete vid (). Examensarbetet utfördes och . Enkäten skickades till 187 hushåll och svarsfrekvensen var . Studie utförd av tre pensionärsorganisationer på för att ge en aktuell och tillförlitlig bild av vilka önskemål Lidingöbor i åldern 65–har beträffande sitt framtida boende. Svarsfrekvensen uppgick till . Nästan hälften av dem som svarade bodde i villa eller radhus, ca en tredjedel i bostadsrätt och en fjärdedel i hyresrätt. Kartläggning utförd av USK på uppdrag av i . En enkät skickades till 1 500 personer i Bostad kö, , . Respondenterna skulle besvara frågor om seniorboende och vad som är viktigt vid val av boende. Ungefär hälften av dem som svarade bodde ensamma. En enkätundersökning genomförd av Attityd på uppdrag av kommun. Syftet var att kartlägga vilka behov och önske- mål om framtida boende som fanns hos medborgarna i åldrarna 55– i . Enkäten skickades till 500 personer . Knappt hälften av respondenterna bodde i småhus, drygt en fjärdedel i bostadsrätt och drygt en femtedel i hyresrätt. Undersökning genomförd av KTH-studeranden på uppdrag av . Syftet med undersökningen var att få ett underlag för att bedöma vilka behov och preferenser äldre personer har med anknytning till bostaden och boendet. Enkäten gick ut till alla per- soner, , som bodde i lägenheter (hyresrätter) i , sammanlagt 336 personer. Svarsfrekven- sen blev .