sou · GVB358 · 2008-01-01 00:00:00 — Hamnstrategi - strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en för- handlingsman för att ge förslag till åtgärder hur hamnarnas samlade infrastruktur och resurser bör kunna utnyttjas mer effektivt. Direktiven för förhandlingsmannen (dir. 2006:61) finns i bilaga 1. Som förhandlingsman i utredningen utsågs 12 den professor . Som ledamöter i den expertgrupp som knutits till utredningen förordnades av- delningschef , departementssekreterare , kansliråd , departementssekreterare , departementssekreterare , avdelnings- chef och direktör . entledigades från sitt uppdrag, samma datum för- ordnades departementssekreterare som expert i ut- redningen. förordnades som sekre- terare. har ansvarat för produktion av heloriginal. Utredningen har antagit namnet . Härmed överlämnar jag utredningens slutbetänkande Hamn- strategi strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet (SOU 2007:58). överlämnas betänkandet Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet ett framtidsperspektiv (SOU 2007:59). Utredningens arbete är härmed avslutat. 1.3Fyra ytterligare centrala utgångspunkter för Statens roll som förutsättningsskapare på transport- Statliga hamnstrukturåtgärder i några andra länder............... Fakta om svenska hamnar ........................................... 3.1.1 Hamnarnas kopplingar till regionala utvecklings- 3.1.2 Hamnverksamheten är relativt stabil över tiden ......... 3.1.3 Hamnarna effektiviserar sin verksamhet ..................... 3.1.4 Det finns en stark koncentration av godstyper i 3.1.5 Det finns en tydlig koncentration av godsflöde över kaj till ett fåtal hamnar.......................................... Marknaden och stråken – var behövs hamnar?....................... 3.2.1 Befolkningsprognoser – var kommer konsum- 3.2.2 Näringslivets perspektiv – tre bidrag ........................... Här behövs hamnar....................................................... 3.3.1 Godshantering i svenska hamnar ................................. 3.3.2 Svenska hamnar har en för unik orga- 3.3.3 Sammanfattning av ansvarsfördelning i svenska Utredningens förhållningssätt till kriterierna......................... 4.5Godsomsättning, infrastruktur och samarbete i ett 4.6.1 Lagstiftning på miljöområdet som berör 4.6.2 Sammanfattande kommentar – miljökriteriet ............. Säkerhets- och skyddskriteriet ................................................ Sjöfartsskydd – ISPS-koden ......................................... Servicetrappan och Stairsec .......................................... 4.7.4 Transportskydd (landtransport av farligt gods).......... 4.7.5 Sammanvägd bedömning säkerhets- och skydds- Hamnars olika funktion i transportsystemet................... Hamnarnas olika funktioner i transportsystemet.................. 5.1.1 Brohamnar för persontrafik och gods ......................... Hamnar för industriprodukter .................................... Hamnarnas funktion i transportsystemet .............................. Konkurrens eller samarbete mellan hamnar........................... Förslag på strategiska hamnar i det svenska 6.1Icke-strategiska hamnar har en fortsatt viktig roll på – den dominerande svenska hamnregionen........ 6.2.1 Strategiska hamnar i .................................. 6.2.2 Övriga hamnar i ........................................ – viktiga förbindelser i södra 6.3.1 Strategiska hamnar i ................................. 6.3.2 Övriga hamnar i ....................................... – konsumtions- och industriområde............. 6.4.1 Strategiska hamnar i östra ............................. 6.4.2 Övriga hamnar i östra .................................... 6.5Norrlandskustens hamnar – för svensk exportindustri av vital vikt.............................................................................. Strategiska hamnar efter ............... Övriga hamnar längs ..................... 6.6 Sammanfattning av förslaget ................................................. Ansvar för svenska farleder ........................................ Vad är en farled?..................................................................... Sjöfartens utveckling innebär större krav på farlederna....... 7.2.1 Större fartyg – större krav på farlederna.................... roll att hålla farleder ..................................... 7.3.1 Isbrytning – en del av farledshållningen .................... 7.3.2 Sjömätning – en annan del av farledshållningen........ 7.3.3 Sjögeografisk information – ytterligare en del av Kvalitetssäkring av farlederna................................................ Klassificering av farleder ........................................................ 7.5.1 Stomfarleder – ett sätt att fastslå 7.6Kostnader och intäkter för verksamheter med anknyt- ning till farleder ...................................................................... Slutsatser och förslag ............................................................. 7.7.1 Mitt förslag på förtydligande av farledsansvar .......... Förslag och konsekvenser för strategiska hamnar ......... Konsekvenser av utpekande som strategisk hamn ............... 8.1.1 Olika möjligheter till infrastrukturförbättringar till och från strategiska hamnar.................................. Sjöpaket förstärkning av infrastrukturen på sjösidan ....... 8.2.1 svarar för sjösäkerhetsanordningar ända in till kaj i strategiska hamnar............................ 8.2.2 Snabbare uppfyllelse av PIANC-bestämmelserna för farleder till de strategiska hamnarna .................... 8.2.3 Förslag på högre servicegrad på lotsningstjänsten till strategiska hamnar................................................. 8.2.4 Särskild överenskommelse om ..................... 8.3Landpaket – hamnanslutningar och flaskhalsar längre 8.3.1 Trafikverken uppdras att redovisa åtgärder för 8.3.2 Prioritering av objekt där regional enighet har 8.4 Förslag på åtaganden för strategiska hamnar ....................... 8.4.1 Strategiska hamnar ska vara allmänna........................ 8.4.2 Strategiska hamnar ska vara tillgängliga dygnet 8.4.3 Strategiska hamnar ska medverka i regionala överenskommelser om sjö och landinfrastruktur..... 8.4.4 Strategiska hamnar ska bedriva en ambitiös, aktiv miljöpolitik som begränsar miljöpåverkan från Uppföljning av förslagen ....................................................... Sammanfattning av förslagen ................................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv.......................................................... Bilaga 2 en exposé över Hamnsverige............... Bilaga 3 Typgodsuppdelning av svenska hamnar ...................... Bilaga 4 Sammanställning av underlag för bedömning av godsomsättning, infrastruktur och samarbete Bilaga 5 Lagstiftning och andra regleringar som styr hamnarnas arbete med miljöfrågor och säkerhets- Bilaga 6 Sammanställning över och underlag som identifierar flaskhalsar i transport- systemet för hamnarna.................................................. Allmän hamn och allmän farled Begreppen allmän farled och allmän hamn behandlas i lag (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän far- led och allmän hamn 1T §: En allmän farled eller en allmän hamn får inrättas, om farleden eller hamnen är av väsentlig betydelse för den allmänna samfärdseln. En allmän hamn är öppen för alla, till skillnad mot en industrihamn som i regel endast tar emot ägarens transporter. Detta betyder dock inte att alla allmänna hamnar kan hantera alla godstyper. Beslut om allmän farled och allmän hamn meddelas av Sjöfarts- verket, som för register över allmänna farleder. meddelas ett sådant beslut utifrån en specifik ansökan, men det kan också ske på initiativ. En stor revidering av antalet allmänna hamnar gjordes av Sjö- fartsverket som ett regeringsuppdrag . Som en följd av detta drogs antalet allmänna hamnar ner till de ca 50 som finns . Besluten är inte tidsbegränsade. Med anlöp menas att ett fartyg anländer och avgår från en hamn. Bulkvaror delas in i torrbulk och flytande bulk. Bulkvaror är inte en- hetslastade utan lastas direkt i fartygens lastutrymme. I fallet med flytande bulk, exempelvis olja eller etanol, lastas dessa i stora in- kapslade utrymmen som kan lastas och lossas i hamnen. på torrbulkvaror är skogsprodukter samt kol- och stålprodukter. Varorna lastas på och av med särskilda kranar (lolo – lift on/lift off) som kan lasta och lossa varor över kaj. Vissa fartyg har egna kranar ombord. Containerisering innebär en utveckling mot att allt mer gods och nya godsslag hanteras i containrar. Europeiska sjömotorvägsprogrammet är ett av trettio prioriterade projekt inom TEN–T-programmet. Programmet syftar till att veckla fungerande förbindelser där intermodala transporter an- vänds samt att förbindelser till perifera områden fungerar. Det finns fyra sjömotorvägsprogram i , varav Östersjö- programmet Motorways of the Baltic Sea är ett. Det är möjligt för exempelvis hamnar att söka finansiellt stöd för projekt som främjar funktionaliteten av sjömotorvägar. Projekten kan vara antingen bi- laterala mellan två hamnar eller gemensamma för hela Öster- sjöområdet.TPF1FPT Feeder-trafik är matartrafik med mindre fartyg som går från större till mindre destinationer. Den hubb där flest varor passerar med svensk slutdestination är /, följt av Rotter- dam och . GTD I och GTD II GTD I och GTD II är förkortningar för den första respektive andra Godstransportdelegationen två statliga utredningar som hanterade trafikslagövergripande frågor. I utredningarna deltog en mängd ledande transportaktörer. 1TP PT Mer detaljerad information om programmet finns i SOU 2007:59 . Uppdelning av lasters hanteringssätt torrbulk, flytande bulk eller enhetslaster (t.ex. containrar, växelflak, trailrar och kassetter). I begreppet hamnföretag omfattas företag som endast förvaltar hamninfrastruktur, rena stuveriföretag samt företag som gör både och (vilket de flesta större svenska hamnföretag gör). HELCOM arbetar för att skydda den miljön i från alla typer av föroreningar. I HELCOM sluts regionala överenskommelser mellan , , , , Lett- land, , , , och . Den första konventionen för att skydda miljö skrevs . En ny konvention kom 1992, vilken trädde i kraft . En industrihamn är en hamn som har inrättats utifrån en särskild industris behov. Vissa industrihamnar har utvecklats till allmänna hamnar. Vissa allmänna hamnar har även industrikajer inom hamn- området. International Convention for the Prevention of Pollution from Ships (MARPOL) MARPOL är en som innehåller bestämmelser som ska förhindra att fartyg förorenar miljön. MARPOL reglerar bl.a. hur fartyg ska vara konstruerade och hur fartygstransport av oljeprodukter och andra farliga kemikalier i bulk ska ske. IMO är för internationella sjöfartsfrågor. Orga- nisationen har sitt säte i . International Ship and Port facility Security Code (ISPS-koden) ISPS-koden är ett internationellt regelverk om förbättrat sjö- fartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar. En hubb är en central nod i ett transportnätverk där omlastning sker till en annan transportenhet för vidare transport till slut- destinationen. Lokal arbetsmarknadsregion () En utgår från en indelning av i lokala arbets- marknadsregioner som funnits som statistiskt begrepp . En revidering görs . () är ansvarig för statistiken. Linjetrafik är sådan trafik som går enligt regelbunden tidtabell, oftast används begreppet för godstrafik. Hamnar med trafik med fartyg över 1 350 bruttoton måste enligt ha miljötillstånd. anger endast krav på att lämna in ansökan om tillstånd. Miljökonsekvensbeskrivning (MKB) MKB används för att få en helhetssyn av den miljöpåverkan som en planerad verksamhet kan medföra. En miljökonsekvensbeskrivning ska alltid göras vid ansökan om miljötillstånd. MKB regleras i 6 kap. , förordningen (1998:905) om miljökonsekvens- beskrivningar. Nomenclature of Territorial Units for Statistics (NUTS) Ett begrepp i nomenklatur för statistiska territoriella en- heter. I EU finns drygt 200 NUTS II-områden. Congresses (PIANC) rekommendationer Internationellt standardiseringsarbete för farledsutformning som styr arbete med farledshållning. Riksintresse för hamnar och farleder ur ett planeringsperspektiv ska lämna uppgifter till länsstyrelserna om områden som myndigheten bedömer vara av riksintresse, enligt 2 § för- ordningen (1998:896) om hushållning med mark och vatten- områden m.m. Verket har gjort bedömningen att samtliga 25 TEN–A hamnar i ska förklaras som riksintresse. Sammanlagt har Sjö- fartsverket pekat ut 29 svenska hamnar som riksintresse. Denna be- dömning har bl.a. utgått från hamnstatistik. Arbetet har sam- ordnats med respektive länsstyrelse, trafikverken samt och 2TP PT roll i detta sammanhang har varit att ta ställning till områden av riksintresse för industriell produktion. Roro-fartyg (eng. roll on/roll off) Roro-fartyg är konstruerade för att fartygets last lätt ska kunna köras ombord och i land. Detta kan ske genom ramper i fartygets för och akter eller vid fartygets sidor. Ropax (eng. roro and passengers) Ropax är en flexibel färjeform där roro-fartygets lastkapacitet kom- bineras med passagerarfärjornas komfort. Passagerar- respektive lastkapacitetet kan varieras efter säsonger och efterfrågan. International Convention for the Safety of Life at Sea (SOLAS) SOLAS är en med bestämmelser om hur fartyg ska vara konstruerade för att vara så säkra som möjligt. SOLAS omfattar allt från brandskydd till stabilitet. Hamnar är den huvudsakliga arbetsgivar- och bransch- organisation för de allmänna hamnarna i . Organisationen är även en del av Transportgruppen samt medlem i Svenskt Närings- liv. Systemtrafik är uppbyggd utifrån ett särskilt företags behov av transporter. Ofta används lastbärare som är särskilt utformade efter just den kundens krav. Twenty-foot Equivalent Unit(TEU) TEU är en allmänt vedertagen standard för mätning av con- tainergods. Containertrafiken har två standardstorlekar – 20 fot och 45 fot. Omräkning sker till 20-fotscontainer för att kunna jäm- föra statistik. I officiell statistik är vikten på containern fråndragen; det är varornas vikt som inrapporteras. Transeuropeiska nätTPF3FPT (–TEN) Europeiska unionen ska bidra till att upprätta och utveckla trans- europeiska nät (TEN) för infrastrukturerna inom transport-, tele- kommunikations- och energisektorerna (artikel 154 i EG-för- draget). Följande kategorier av hamnar kan få bidrag ut TEN- budgeten: inlandshamnar som har trafik överstigande eller kusthamnar med internationell sjöfart, vars trafik överstiger eller 200 000 passagerare och som har intermodala förbindelser med övriga TEN (kategori A); godstrafik över eller 100 000 199 999 passagerare och förbindelser till övriga TEN samt utrustning för närsjöfart (kategori B); av regional betydelse som inte uppfyller kraven i kategori A eller B men som är lokaliserade på öar, i EU:s utkanter eller i avlägsna trakter och som tillgodoser förbindelser mellan dessa regioner och mer centrala delar av (kategori C). TEN–T-programmet () TEN–T-programmet ska finansiera genomförandet av de trans- europeiska näten. De europeiska sjömotorvägarna är ett delpro- gram i TEN–T-programmet. Tompositionering innebär tomtransporter av lastbärare, t.ex. con- tainrar, järnvägsvagnar samt flak. Tomtransport uppkommer av att varuflöden är ojämna. Torrhamn (eng. dry-port) En torrhamn är en plats, i regel inne i landet, dit transporter går direkt från hamnen. I torrhamnen utförs exempelvis tullklarering eller annan godsadministration som annars sker i hamnen. Genom att denna hantering sker utanför hamnområdet kan transporten gå direkt, vilket i sin tur avlastar infrastrukturen på hamnområdet. 3TP PT Mer detaljerad information om möjligheter för hamnarna att delta TEN-programmet, se SOU 2007:59. Transittrafik är olika slags varutransporter som passerar genom ett land eller område utan att bearbetas. Omlastning till någon annat transportslag är däremot möjlig. trafik är trafik med direktanlöp från andra världsdelar. Ett annat ord för översjötrafik. Med transshipment menas trafik som omlastas från ett stort fartyg i t.ex. Hamn till ett mindre feeder-fartyg och skeppas vidare till någon annan destination. Översjötrafik är trafik från andra kontinenter. Ett annat ord för trafik. huvuduppgift är att identifiera hamnar av särskilt strategisk betydelse för det svenska godstransport- systemet och föreslå regeringen vilka hamnar som ska ges prioritet i förhållande till övriga när det gäller statligt finansierad infra- struktur. I prioriteringsarbetet ska hela beaktas. Vidare ska utredningen föreslå vilka åtaganden och krav de prioriterade ham- narna ska uppfylla. Det är regeringen som slutligt avgör vilka hamnar som ska få en prioriterad ställning. Prioriteringen av hamnarna är dessutom inget slutligt ställningstagande eftersom förutsättningarna för utpekan- det kan ändras . Därför bör återkommande översyner genomföras av vilka hamnar som ska vara prioriterade. Hamnarnas åtaganden blir därmed också tidsbegränsade. Utredningen ska också se över principerna för kostnadsfördel- ningen mellan stat och hamn när det gäller de allmänna farlederna samt presentera förslag på hur det framtida finansiella ansvaret för de allmänna farlederna bör vara utformat. I detta ligger en ambition att få en helhetssyn vad gäller den samlade infrastrukturen till och från hamnar. Utredningsdirektiven anger sex kriterier som stöd i prioriteringsarbetet: godsomsättning godsmängd, godsets värde, antal lastenheter, färjetrafik samt möjligheter att erbjuda intermodala lösningar infrastruktur befintlig infrastruktur till och från samt inom hamnen miljö miljödifferentierade hamnavgifter, aktivt miljöarbete i hamnen säkerhet och skydd arbetsmiljö, trafiksäkerhet och skyddsarbete i hamnen utveckling – utvecklingspotentialen för hamnen samarbete – huruvida hamnen i olika former samverkar med andra hamnaktörer i och utanför regionen eller nationen. För att bilda sig en uppfattning om hamnarna i olika delar av landet har träffat representanter för ca 50 hamnar vid personliga besök i respektive län/region. Därefter har, som ett första steg i urvalsprocessen, de allmänna hamnarna och de största industrihamnarna kartlagts. Kartläggningen beskriver hamnarnas verksamhet och omkringliggande infrastruktur – på så- väl sjösidan som landsidan – samt hamnarnas samarbeten med andra hamnar; den typ av samarbete som är viktigast för utred- ningens uppdrag är samarbete som syftar till en effektivare hamn- struktur i . I kartläggningen görs också en genomgång av regionala utveck- lingsplaner och länstransportplaner för att identifiera kopplingen till länets/regionens övriga utvecklingsarbete. Kartläggningen visar en stor variation i hamnarnas verksamhet, som hamnstrukturen är specialiserad och rela- tivt koncentrerad. Över hälften av alla svenska hamnar har torrbulk (huvudsakligen skogs- och stålprodukter) som sitt absolut dominerande godsslag (> av total hantering i ton över kaj). Det finns också en stor koncentration av godsmängd till ett fåtal av totalt ca 50 hamnar (exklusive mindre industri- kajer). Totalt hanterades ca i svenska hamnar, varav drygt () i de 25 största. Hamnarnas verksamhet och behov av landinfrastruktur upp- märksammas endast till en del i det regionala utvecklingsarbetet; regionförstoring och persontransporter har generellt sett en högre prioritet i de regionala planerna. Förmodligen beror detta på att re- gionala företrädare anser att dagens infrastruktur till och från hamnarna helt enkelt är tillräckligt bra. Hamnar har olika roller i transportsystemet I dagens hamnstruktur hanterar majoriteten av hamnarna skog- och stålprodukter, vilket visar att viktig svensk basindustri har stora behov av hamnverksamhet. Dessa hamnar benämns som industri- hamnar i utredningen. Industrihamnarna finns utspridda över landet. Vidare har vissa hamnar funktionen av bro till våra grannländer. Denna funktion är viktig, inte minst för att handelsströmmarna till dessa länder är stora. I utredningen benämns dessa hamnar bro- hamnar. Brohamnar finns huvudsakligen i , och i . Det är också i brohamnarna hamnarnas passagerartrafik finns. har dock valt att helt bortse från passagerares behov, då det är godstransporter som i utredningens perspektiv är centralt. Flera hamnar hanterar huvudsakligen oljeprodukter och andra bränslen. Dessa hamnar benämns i utredningen energihamnar. Energihamnarna finns främst på , där de stora olje- raffinaderierna finns, men även i andra delar av hanteras bränsleprodukter, främst för den egna närmarknadens behov samt transitlagring. Containerhanteringen ökar i globala handelsströmmar främst av två skäl; för det första blir globaliseringen med det nya handels- strömmarna framförallt till allt viktigare för varuförsörjningen. För det andra är det numera tekniskt möjligt att lasta allt fler godsslag i containrar (s.k. containerisering). För att möta denna utveckling har flera av de svenska hamnarna satsat på att starta eller utöka sin containerhantering för att också bli containerhamnar. Två hamnar utmärker sig genom att ha en mycket större containerhantering än övriga – Hamn och Hamn. Hamnar planerar där- utöver att kraftigt utöka sin containerhantering genom nybyggnation av en containerhamn i (Norvik). Fordonsindustrin har länge varit en viktig industri för . Hamnarna har en viktig roll i fordonsindustriernas transport- kedjor; , , och är exempel på denna typ av hamnar. En ny trend för det som i utredningen benämns fordonshamnar är att hamnarna är s.k. transshipment- hamnar, där hamnarna fungerar som lager för bilar som tillverkas på andra kontinenter, främst . Särskilda översjöfartyg transporterar fordonen till hamnen där de ställs upp och färdigställs för leverans när slutordern kommer. Efter färdigställandet (Pre- Delivery Inspection, PDI) transporteras fordonen vidare. och har denna funktion. Till skillnad från andra EU-länder minskar insjöfarten i . Det finns därför anledning att ytterligare fundera på insjöfartens roll i godstransportsystemet. I utredningen benämns insjöhamn- arna som avlastningshamnar, eftersom de fyller en viktig funktion för att avlasta ansträngd infrastruktur på land. Avlastningshamnar av betydelse finns i och . I både och har gemensamma hamnbolag bildats – res- pektive Mälarhamnar. En och samma hamn kan dessutom ha flera funktioner i gods- transportsystemet. Exempelvis är både industrihamn, brohamn, energihamn, containerhamn och fordonshamn. är den enda svenska hamn som fyller samtliga dessa funk- tioner. Övriga svenska hamnar kan kategoriseras till en, två eller högst tre kategorier. Hamnar som kvalificerar sig att kunna vara strategiska Kartläggningen ligger till grund för utredningens sammanvägda be- dömning av godsomsättning, infrastruktur och samverkan. Gruppen hamnar som i det första urvalssteget utsetts vara kvali- ficerade att vara strategiska består av , , , , , , , , Mälarhamnar (och ), , , , (, ), , Söder- tälje, , , , (sju hamnar i ) och . Var behövs hamnar? För att komma fram till det slutliga urvalet är det viktigt att be- grunda var det behövs hamnar. Det kan konstateras att hamnarna har en avgörande roll för ett utrikeshandelsberoende land som , där det är vitalt för landet att varuströmmarna till viktiga handelspartners fungerar. De hamnar som sköter förbindelserna med grannländerna, vilka historiskt sett varit landets viktigaste handelspartners, har därför en strategisk funktion.