sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — ha uppnått myndig ålder och själv ha ansökt om ekonomiskt bistånd. 6TP PT Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2005. Utbetalda belopp samt antal biståndsmottagare och antal biståndshushåll, 2006. 7TP PT För att räknas som långtidsarbetslös i ska arbetslöshetsperioden ha överstigit . Bland dem definieras en person som långtidsarbetslös efter tre månaders sammanhängande arbetslöshet. En bakgrund: Förändrade etableringsvillkor på arbetsmarknaden Som framgår av figur 1.7 har andelen långtids- arbetslösa fluktuerat påtagligt, något som delvis förklaras av månads- visa förändringar i programvolymerna. Genomsnittligt är arbetslös- hetsperioderna för unga och unga vuxna betydligt kortare än för medelålders och äldre. Medeltalet för samtliga åldersgrupper var medan motsvarande uppgift för personer i åldrarna var 35 dagar.TPF8FPT Andel långtidsarbetslösa av det totala antalet arbetslösa ung- domar i åldern 18 (fyra månaders löpande medeltal). Källa: EcoWin. Unga är kraftigt överrepresenterade bland de arbetslösa Om vi ska sammanfatta detta inledande kapitel kan vi följaktligen konstatera att ungdomar i åldrarna drabbades synnerligen hårt av 1990-talskrisen. De är också kraftigt över- representerade bland de öppet arbetslösa. Det sistnämnda gäller alltså även om vi tar hänsyn till att ungdomar i allmänhet är arbetslösa än äldre. Totalt utgör populationen i åldrarna av antalet individer . Som framgår av figur 1.8 har andelen unga bland de öppet arbetslösa – räknat på veckobasis – varit betydligt högre än . 8TP PT SOU 2007:2 Från socialbidrag till arbete. En bakgrund: Förändrade etableringsvillkor på arbetsmarknaden Figur 1.8 Andel arbetslösa av det totala antalet öppet arbetslösa i åldern (fyra månaders löpande medeltal). Andel arbetslösa i åldern av total arbetslöshet Källa: EcoWin. Detta är inte på något sätt någon ny eller unik svensk företeelse. I har ungdomsarbetslösheten varit föremål för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser allt sedan 1930-talet.TPF9FPT I de flesta länder har ungdomars arbetslöshet varit dubbelt så hög som arbetslösheten för medelålders och äldre. Detta har åtminstone gällt så länge som det har förekommit statistiksammanställningar av arbetslöshet i olika åldersgrupper, dvs. under mer än ett halvt sekel. Undantagen är länder med starka lärlingsutbildningstradi- tioner som och Tyskland.TPF10FPT I det följande kapitlet ska vi gå närmare in på vilka ungdomar det är som drabbas av arbetslöshet. Kan vi utifrån aktuell forskning och befintlig statistik säga något mera bestämt om varför så många ungdomar drabbas av arbetslöshet och försörjningsproblem? Vilka av de arbetslösa kan i sin tur karakteriseras som särskilt utsatta? 9TP PT L. , Från springpojke till fullgod arbetare. Om bakgrunden ungdoms- reservarbete, 1991. 10TP PT W. . Gangl, The Transition from Work to School, i W. . Gangl, (red. ), Transitions from Education to Work in Europe. The Integration of Youth into EU Labour Markets, 2003. 2Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Det brukar anföras ett antal olika förklaringar till att ungdomar löper större risk att bli arbetslösa än medelålders och äldre. För det första handlar det om risker och osäkerheter ur ett arbetsgivar- perspektiv, för det andra om åldersrelaterade effektivitetsskillnader och för det tredje om relativa löner. Arbetsgivare är osäkra på ungdomars egentliga kompetens. Det sistnämnda gäller särskilt i länder där yrkesutbildningarna på gymnasial nivå är skolförlagda och frikopplade från arbetslivet. Den internationella forskningen om övergången från skola till arbetsliv tyder på att betydande inslag av arbetsplatsförlagt lärande och socialisation i arbetslivet underlättar ungdomars etablering på arbetsmarknaden.TPF1FPT Ett standardiserat och arbetslivsanknutet utbildningssystem gör det lättare för arbetsgivare att bedöma ungdomars arbetsförmåga och upplärningsbehov. Det finns också anledning att förmoda att osäkerheterna kan leda till särskilt ogynnsamma effekter i länder med hårda regleringar av anställningsskyddet. De höga nivåerna på ungdomsarbetslösheten i länder som och brukar t.ex. sättas i samband med brister i utbildningssystemet och en långtgående arbetsrättslig lagstiftning. Det finns också naturliga förklaringar till att ungdomar i allmänhet är mindre produktiva än medelålders och äldre. Det tar tid att bygga upp kunskaper och färdigheter för att uppnå full effektivitet i arbetet. Ju mer generellt inriktat utbildningssystemet är, dvs. ju mindre arbetslivsanknuten utbildningen är, desto större är effektivitetsskillnaderna mellan äldre erfaren arbetskraft och yngre nyutbildad arbetskraft. 1TP PT För en översikt om forskningen på området, se J. , Lärlings- utbildning – ett återkommande bekymmer eller en oprövad möjlighet? Se också mer om de internationella erfarenheterna av ungdomsarbetslöshet och ungdomsinsatser i kapitel 6 i detta delbetänkande. Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Lönestrukturen anses i allmänhet ha betydelse för ungdomars etableringsmöjligheter i arbetslivet.TPF2FPT Höga ingångslöner ger samma utestängningseffekter som en långtgående lagstiftning för att garantera anställningsskyddet för tillsvidareanställda. Relativt låga ungdomslöner anses motiverade med tanke på att ungdomar i all- mänhet behöver en period av upplärning för att uppnå full effek- tivitet. Ur en arbetsgivares synpunkt kan alltså en relativt låg ingångslön ses som ett sätt att kompensera för lägre produktivitet såväl som för behovet av kompletterande utbildningsinsatser. Historiskt sett har det varit en vanlig uppfattning att ungdoms- arbetslösheten inte nödvändigtvis behöver uppfattas som ett sär- skilt allvarligt socialt problem. Även om ungdomar har en högre risk att bli arbetslösa än medelålders och äldre är arbetslöshets- perioderna, som vi konstaterade i föregående kapitel, relativt korta. Ungdomar är också av naturliga skäl mer rörliga på arbetsmarkna- den än äldre, byter jobb och bostadsort oftare. Jobbyten som åtskiljs av kortare arbetslöshetsperioder behöver inte nödvändigtvis ses som något negativt. Job-shopping berikar och ger erfaren- heterna från olika delar av arbetsmarknaden. Men det finns också svenska och internationella studier som pekar på att arbetslöshet kan ha menliga inverkningar på den unges arbetsmarknadskarriär och inkomster sett över hela livscykeln. Värdet av utbildningsmeriter devalveras snabbt om inte kunskaper och färdigheter kommer till användning. Det sist- nämnda gäller särskilt när tekniska och organisatoriska föränd- ringar i arbetslivet sker med sådan snabbhet som . I flera internationella studier har det också påtalats att arbets- marknadsutvecklingen har varit särskilt ogynnsamma för ungdomar.TPF3FPT Det pekas på allt starkare utbildningskrav, generellt ökade krav på företagsspecifik och social kompetens. Samtliga dessa faktorer kan missgynna ungdomar med begränsade erfarenheter av såväl arbetslivet som livet i övrigt. Nya sätt att organisera arbetet inom både industrin och tjänsteorien- terad verksamhet, med mindre hierarkiska styrsystem, mer växlan- de och kundorienterade arbetsuppgifter i stället för sträng arbets- delning, anses ofta missgynna ungdomar och invandrare.TPF4FPT 2TP PT O. m. fl., Fritt inträde? Ungdomars och invandrares väg till det första arbetet. Väl- färdsrådets rapport . 3TP PT World Employment Report 1998 99. Employability in the Global Economy. How Training Matters, 1998. 4TP PT R. . Broomé, Generationsväxlingen och de sju dödssynderna, 2003. Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? finns det faktorer som talar för att ungdomar borde få lättare att hävda sig på den nya arbetsmarknaden. Ingen tidigare generation har varit så välutbildad, så berest och språkkun- nig. Den nya informationsteknologins revolutionerande inflytande i samhället borde stärka yngres förhandlingsposition gentemot äldre på arbetsmarknaden. Dessutom har de årskullar som trätt in på arbetsmarknaden varit relativt små, vilket också – allt annat lika – borde ha förbättrat konkurrens- möjligheterna. Men om vi återgår till de svenska erfarenheterna: Vad vet vi om de arbetslösa? Vilken betydelse har faktorer som etnicitet och utbildningsbakgrund? Och hur ser försörjningsvillkoren ut? Kan vi särskilja en grupp arbetslösa med avsevärt svårare villkor än andra arbetslösa, en grupp som också är i behov av särskilda stödinsatser? 2.1Arbetslöshet och försörjning bland ungdomar i Utrikesfödda och lågutbildade är överrepresenterade bland de arbetslösa ungdomarna. Även om uppfattningarna om samband och orsaker skiftar är detta en beskrivning som ständigt återkom- mer i olika rapporter som behandlar sysselsättning och försörj- ningsförhållanden bland unga.TPF5FPT Uppgifter som vi kommer att redovisa och diskutera mer i detalj i nästa kapitel visar att nästan 60 000 personer påbörjade ett arbetsmarknads- politiskt program . Utöver dessa var det mer än 95 000 i samma åldersgrupp som var öppet arbetslösa utan att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program. De med enbart förgymnasialtbildning utgjorde (13 800 indi- vider) av programdeltagarna och (16 300 individer) av de öppet arbetslösa. De utrikesfödda utgjorde (9 000 respektive 14 200 individer) av såväl gruppen programdeltagare som öppet arbetslösa. 5TP PT Se t.ex. SOU 2006:102 Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden. Social rapport , ; 2006. På vuxenlivets tröskel, . Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Frågan om utbildningens betydelse är i högsta grad aktuell eftersom lämnar gymnasieskolan utan slutbetyg.TPF6FPT Några regressionsberäkningar gällande åren 1993 kan illustrera förhållandena. Jämfört med en inrikesfödd referens- person med gymnasieutbildning är sannolikheten att en 24-åring individ som saknade slutbetyg från gymnasieskolan 2,35 gånger större att försörja sig på a-kassa eller aktivitetsstöd och 6,4 gånger större att ha försörjningsstöd som huvudsaklig inkomst. För en utrikesfödd är risken att sakna fullbordad gymnasieutbild- ning 3,3 gånger större än för en inrikesfödd.TPF7FPT När vi talar om ungdomars etablerings- och försörjningsvillkor räcker det emellertid inte att ensidigt fokusera på arbetslöshet. Vi måste också ta hänsyn till det som brukar kallas för ekonomisk inaktivitet.TPF8FPT Med inaktivitet avses att individer varken förvärvs- arbetar, söker jobb eller bedriver några organiserade studier. presenterades en utredning som belyste omfattningen av och ofärdsfaktorer kopplade till inaktivitet bland svenska ung- domar. I stället för inaktivitet användes uttrycket unga utanför.TPF9FPT I slutbetänkandet bekräftades att låg utbildning och invandrarbak- grund ökade risken för inaktivitet. Ett problem är att det är svårt att urskilja gruppen inaktiva i den offentliga statistiken. Även om kommunerna är skyldiga att hålla sig underrättade om ungdomar i åldrarna som inte bedriver gymnasiestudier saknas en samlad bild av dem som står utanför. En utredning om kommunernas uppföljningsansvar som presenterade avslöjade stora brister.TPF10FPT Mindre än hälften av alla kommuner hade någon hand- lingsplan för ungdomar som varken studerar eller förvärvsarbetar. av kommunerna saknade uppgifter om de ungdomar som står utanför gymnasieskolan. Enligt osäkra uppskattning är det strax över 32 500 ungdomar i åldrarna som varken förvärvsarbetar eller studerar. 6TP PT För att få ett slutbetyg krävs betyg i samtliga kurser. Men som betyg räknas också icke godkänd (ig), dvs. det finns inget krav på godkänt resultat utan villkoret för slutbetyg är bara att man ska ha deltagit i undervisningen. De som inte deltagit i alla kurser får i stället ett samlat betygsdokument. För att uppnå allmän behörighet för högskolestudier krävs i sin tur att av kurserna i gymnasieskolan avslutas med godkänt resultat. Andelen som lämnar gymnasieskolan utan att ha uppnått allmän högskolebehörighet understiger 60 pro- cent. 7TP PT Beräkningarna grundas på material från Lisadatabasen. 8TP PT Social rapport , . 9TP PT SOU 2003:92 Unga utanför. 10TP PT Information om icke-skolpliktiga ungdomar – det kommunala uppföljningsansvaret. Skol- verket, . Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Även när vi ska urskilja antalet inaktiva i åldrarna ställs vi inför betydande problem avseende bristen på doku- mentation och statistik. SCB gör visserligen uppfölj- ningar om hur det har gått för ungdomar som avslutade sina gymnasiestudier . Den senaste uppföljningen presen- terades 2006 och avsåg dem som lämnade gymnasieskolan våren 2003.TPF11FPT Problemet med SCB:s uppföljningsundersökningar är emellertid att de inte ger någon heltäckande bild. Det handlar om urvals- och enkätbaserade undersökningar som omfattar ca 10 pro- cent av målgruppen. Svarsfrekvensen ligger på . Det finns naturligtvis en betydande risk att resultaten påverkas av selek- tionseffekter. De som är i mindre gynnsamma omständigheter kan vara mindre benägna att besvara enkäten än de som har mer gynnsamma försörjningsvillkor. Ett sätt att försöka operationalisera begreppet inaktiva är att vända på perspektivet något och utgå från inkomst istället för verksam- hetsstatus.TPF12FPT Då kan vi utnyttja SCB:s registerdata för att få en mer precis bild av hur gruppen är sammansatt. En inkomstgräns mot- svarande ett prisbasbelopp , ca , kan uppfattas som ett rimligt sorteringsinstrument för att urskilja dem som varken förvärvsarbetar, söker jobb eller studerar. Från denna grupp ska vi naturligtvis också särskilja dem som står utanför arbets- kraften och utbildningssystemet därför att de är sjuka, föräldra- lediga, värnpliktiga etc. utgjorde andelen så kallat inaktiva ung- domar, enligt definitionen årsinkomster under ett prisbasbelopp, i åldrarna , dvs. ca 30 000 individer. Bland utrikesfödda var andelen 11 procent.TPF13FPT Andelen inaktiva bland ungdomar som fötts i av invandrade föräldrar var . Den etniska bakgrunden är följaktligen en viktig faktor när vi diskuterar inaktivitetens omfattning. PT SCB UF 86 Inträdet på arbetsmarknaden. avgångna från gymnasieskolan /03. PT För närmare beskrivningar se J. . Östh, 2007 samt J. E. Wadensjö, 2006. PT Ett prisbasbelopp uppgår till . Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Frågan är vilken betydelse utbildningserfarenheten hade? I tabell 2.1 anges andelen inaktiva personer i procent av dem utan slutbetyg från gymnasieskolan. Det kan tilläggas att var andelen personer med grundskoleutbildning som högsta avslutade utbildning (båda könen) bland 20-åringarna, 11 pro- cent bland 25-åringarna och bland 30-åringarna. I åldrarna handlar det totalt om runt 75 000 individer. Andelen 20-åringar utan fullbordad gymnasieutbildning ökade kraftigt , men har därefter varit relativt stabil och till och med svagt minskande. I tabellerna 2.1 och 2.2 anges andelen inaktiva personer i procent bland dem med en grundskoleutbildning som högsta avslutade utbildning samt de med en avslutad gymnasial yrkesutbildning. Det är rimligast att fokusera på dessa båda grupper eftersom de med en avslutad studie- förberedande utbildning i allmänhet har en gynnsammare social bakgrund, vilket vi återkommer till . Procentuella andelar med inkomster under ett prisbasbelopp , exklusive förtidspensionerade, sjuka, handikappade, värn- pliktiga och studerande. * Både kvinnor och män. * Med sjuka avser vi personer som haft sin största årliga inkomst i form av sjukbidrag eller sjukpenning. Källa: SCB, Lisadatabasen. SOU 2007:18 Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Procentuella andelar med inkomster under ett prisbasbelopp , exklusive förtidspensionerade, sjuka, handikappade, värn- pliktiga och studerande. Både kvinnor och män. Källa: SCB, Lisadatabasen. Bland dem med grundskoleutbildning som högsta avslutade utbild- ning har en betydande andel inkomster under ett prisbasbelopp. Andelen ökade kraftigt första hälft, dvs. i sam- band med den ekonomiska krisen. senare del minskade sedan andelen inaktiva något, men knappast särskilt dramatiskt. Detta illustrerar att försörjningsmöjligheterna för dem som saknar gymnasial utbildning har blivit svårare. Andelen med mycket låg årsinkomst bland dem med högst grundskoleutbildning minskar markant fram till . Därefter sker ingen större förändring. Detta kan vara ett uttryck för att de lågutbildade som återstår vid denna ålder utgör en hård kärna av mycket svår- placerade på arbetsmarknaden. Det handlar då om ca 10 000 indi- vider per årskull. Bland dem med en fullbordad gymnasial yrkesutbildning var en betydligt mindre andel inaktiva. Det är också en lägre andel bland yrkesutbildade med låga årsinkomster än bland dem som fullföljt en studieförberedande gymnasieutbildning. Det talar för att yrkes- utbildade i relativt begränsad utsträckning tillhör gruppen med för- sörjningssvårigheter.TPF14FPT 14TP PT I en rapport från konstaterades att ungdomar med enbart grundskole- eller gymnasieutbildning i större utsträckning än högskoleutbildade fastnade i lågt betalda och okvalificerade arbeten. Detta konstaterande överensstämde i stort med resultaten från tidigare studier. Men bortsett från detta framgår det av Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? För att vi ska kunna tolka dessa uppgifter korrekt är det naturligtvis viktigt att ta hänsyn till att grupper med olika utbild- ning också omfattas av olika sociala ursprung och därmed också skilda villkor. Längre perioder utan eller med mycket låga in- komster behöver inte ha samma negativa följder för ungdomar som kommer från hem med stabila ekonomiska förhållanden. Perioder med låga inkomster kan också vara ett resultat av enskildas aktiva val: sabbatsår, utlandsvistelser etc. Det kan också vara ett resultat av att föräldrar bekostar sina barns utbildning. En hypotes är att detta med större sannolikhet förekommer bland ungdomar som har avslutat en teoretiskt inriktad gymnasieutbildning och/eller en eftergymnasial utbildning. 2.2Utbildningens effektivitet ur social synpunkt Det räcker följaktligen inte med uppgifter om arbetslöshet och sysselsättningsgrad för att vi ska kunna säga något om olika utbild- ningars effektivitet i termer av sysselsättnings- och försörjnings- effekter. Vi behöver också veta mer om skillnader i social rekry- tering till olika utbildningar. Elever i yrkesinriktade utbildningar kommer i högre utsträckning från familjer med lägre inkomst än vad elever i studieförberedande utbildningar gör. Föräldrarna saknar i större utsträckning erfarenheter av högre utbildning. Dess- utom har yrkeseleverna betydligt sämre betygsresultat från grund- skolan än elever på studieförberedande program. Med hjälp av SCB:s databas och uppgifter om betyg från ska vi i det följande granska villkoren för ungdomar i åldrarna med olika utbildningsbakgrund. Uppgifterna täcker åren . För att kunna jämföra utfallet av olika utbildningar och utbild- ningsinriktningar behöver vi kunskaper om elevers tidigare utbild- ningserfarenheter. Uppgifter om betygsresultat från ger en uppfattning om elevers tidigare skolprestationer. Vi vet också att betygsresultat är starkt korrelerade till elevers sociala bakgrund. Nuteks studie att i undersökningspopulationen (ett urval äldre ungdomar i åldrarna 25 ) hade de med en yrkesutbildning från gymnasieskolan högst sysselsättningsintensitet vid undersökningsperiodens början (1987). Fastnar ungdomar i låg- lönefällan? Vinner medelålders på utbildning? Se även L. , Ungdomars etablering på arbetsmarknaden – , , 1995. Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Till att börja med kan vi konstatera att personer med högst grundskoleutbildning respektive yrkesorienterad gymnasieutbild- ning, i åldrarna , varit påtagligt överrepresente- rade i gruppen med ett betygsresultat från som understiger genomsnittet. uppgick överrepresentationen till för dem med högst grundskoleutbildning och till för dem med yrkesutbildning. var talen respek- tive . För dem med studieförberedande gymnasieutbild- ning gällde att de var påtagligt överrepresenterade i gruppen med grundskolebetyg som översteg genomsnittet. Jämfört med dem som hade en studieförberedande gymnasie- utbildning hade en betydligt större andel av de yrkesutbildades föräldrar en årsinkomst under genomsnittet och en utbildning som enbart motsvarade grundskolenivå. Både bland dem med högst grundskoleutbildning och yrkesutbildning var andelen vars för- äldrar hade en inkomst som understeg genomsnittet () högre än vad som motsvarade gruppernas andel av det totala antalet 20 24-åringar. Bland dem med en studieförberedande gymnasieutbildning uppgick överrepresenta- tionen i föräldragruppen med inkomster över genomsnittet till mellan . Ser vi till föräldrarnas utbild- ningsnivå kan samma mönster urskiljas. De med högst grundskole- utbildning och gymnasial yrkesutbildning har föräldrar med en svagare utbildningsbakgrund än de med en studieförberedande gymnasieutbildning. Överrepresentationen i gruppen med föräldrar som enbart har grundskoleutbildning uppgick till för grundskoleutbildade respektive 2002. Uppgifterna om betygsresultat från och uppgifterna om föräldrarnas utbildning och inkomst illustrerar hur elever fördelas efter social bakgrund. En väsentlig fråga är då i vilken utsträckning utbildningarna förmår kompensera för skillnader i socialt ursprung. I det följande ska vi ange över- respektive underrepresentation för grupper med olika utbildningsnivå och utbildningsinriktning bland dem med betyg under genomsnittet i , bland de Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? förvärvsarbetande, de som huvudsakligen försörjer sig på eko- nomiskt bistånd, bland arbetslösa etc. Av dem som vi har klassat som inaktiva, med inkomster under ett prisbasbelopp, utgjorde t.ex. gruppen med högst grundskoleutbildning nästan en dubbelt så stor andel som dess andel av det totala antalet individer . Gruppens andel av dem med ekonomiskt bistånd var i sin tur närmare fyra gånger så stor som dess andel av antalet personer . Uppgifterna i tabell 2.3 ska tolkas enligt följande: Varje årskull delas in i andelar med högst grundskoleutbildning (A), fullbordad yrkesförberedande gymnasieutbildning (B) respektive studieför- beredande gymnasieutbildning (C). Sedan räknar vi fram motsva- rande andelar med A, B och C bland dem som förvärvsarbetar, lever på a-kassa, ekonomiskt bistånd etc. Därefter kan vi bedöma i vilken utsträckning A är över- eller underrepresenterad (har en kvot som överstiger respektive understiger 1). En sifferangivelse under 1 betyder att utbildningsgruppens andel av en viss kategori understiger dess andel av det totala antalet personer i åldrarna 20 . På omvänt sätt betyder en siffra som överstiger 1 att utbildningsgruppen är överrepresenterad i en viss kategori i för- hållande till sin storlek i åldersgruppen som helhet. Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? Tabell 2.3 Andelen med högst grundskoleutbildning, gymnasial yrkesutbild- ning samt studieförberedande gymnasieutbildning inom olika grupper i förhållande till andelen med respektive utbildning i åldersgruppen som helhet. 3=Huvudsakligen försörjd via ekonomiskt bistånd (försörjningsstöd). 4=Föräldrar med årsinkomster över genomsnittet. 5=Inkomster under ett prisbasbelopp. 6=Inkomster över tre prisbasbelopp. 7=Huvudsakligen försörjd via a-kassa eller aktivitetsstöd. Källa: SCB. Inleder vi med dem som saknar fullbordad gymnasieutbildning kan vi som väntat konstatera att de är överrepresenterade bland dem med svaga grundskolebetyg. Deras föräldrar är underrepresente- rade i gruppen med högre inkomster. De utan fullbordad gym- nasieutbildning är överrepresenterade bland dem med mycket låga Vilka ungdomar blir arbetslösa och varför? inkomster, bland dem som försörjer sig på ekonomiskt bistånd och arbetslöshetsrelaterad ersättning. Unga vuxna som har en studieförberedande utbildning på gymnasiet som högsta utbildningsnivå var något överrepresenterade bland dem med lägst inkomster under början av undersökningsperioden.