sou · GVB360d7 · 2008-01-01 00:00:00 — Hälsa och säkerhet är starka allmänna intressen som tas upp på flera håll i PBL. I den kommunomfattande översiktsplanen ska de miljö- och riskfaktorer redovisas som bör beaktas vid beslut om användningen av mark- och vattenområden. Till riskfaktorerna hör översvämningar, skred, ras och erosion. Det är viktigt att se hela planeringsprocessen som ett led i att skapa en säker bebyggelsemiljö. är det viktigt att poängtera att säkerhetsfrågorna i fysisk planering omfattar endast en del av de faktorer som styr säkerheten. Både tekniska, mänskliga och organisatoriska faktorer styr i hög grad säkerheten i en verksamhet eller inom ett område. Därför är det viktigt att säkerhetsfrågorna lyfts fram tidigt i den fysiska planeringen men med insikt om att de åtgärder som kan komma att vidtas till följd av den fysiska planeringen bör ses i samspel med eventuella andra åtgärder som ligger utanför PBL:s ramar. Som tidigare nämnts ska i förekommande fall uppmärksamma regeringen på behov av förändringar i lagstiftningen. Till introduktionen av en ny plan- och bygglag har därför viktiga uppgifter med att ta fram nytt och uppdaterat vägledande material till tillämpningen av regelverket. Det gäller till såväl detaljplanenivån som till översiktsplaneringen. Klimat- och sårbarhetsfrågorna kan behöva belysas och uppmärksammas ytterligare i detta arbete. Miljökvalitetsmål – God bebyggd miljö Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Klimat- och sårbarhetsfrågorna kommer med stor sannolikhet att få en alltmer framträdande roll i miljömålsarbetet. , som sektorsansvarig för God bebyggd miljö och med det övergripande ansvaret för frågor som avser fysisk planering byggnader och hushållning med mark SOU 2007:60 Bilaga B 14 149 och vatten inom samtliga miljökvalitetsmål, har därmed en viktig uppgift i arbetet med att integrera dessa frågor inom berörda områden. Pågående arbete Klimatförändringarnas konsekvenser ställer krav på att samhället ökar sin kunskap om sårbarhet och anpassningsbehov. Förändringarna berör samhällets alla sektorer och ställer bland annat nya krav på lokalisering och planeringen av ny bebyggelse och infrastruktur. Genom medveten planering och samhällsbyggnad samt förebyggande åtgärder kan samhällets sårbarhet minskas som anpassning kan ske till de konsekvenser som ett förändrat klimat medför. arbetar därför med , , och i ett myndighetsnätverk för att samla kunskap om klimatanpassning. roll i klimatanpassningsarbetet är att komplettera klimat- och sårbarhetsutredningens arbete och att ta fram ett webbaserat hjälpmedel för kommuner, länsstyrelser och andra lokala/regionala aktörer som behöver komma igång med anpassningsarbetet. utvecklar arbetet med att mer detaljerat beskriva den fysiska planeringens roll i detta nätverk samt att utveckla arbetet kring klimat- och riskplanering mer allmänt. Vidare arbetar verket med olika projekt och arbeten som berör Klimat och sårbarhetsområdet, bland annat planeras en ny för att vägleda kommuner och länsstyrelser i det vardagliga arbetet. Här finns möjlighet att bättre belysa och beskriva de möjligheter och begränsningar som bör beaktas i detaljplanearbetet bland annat rörande klimatfrågorna. Andra exempel på frågor som har anknytning till arbete och som verket arbetat med är hur förorenade områden kan beaktas i fysisk planering och möjligheterna att med hjälp av bestämmelser om säkerhetshöjande åtgärder i detaljplan beakta säkerhetsaspekter i planeringen. En revidering av verkets allmänna råd Bättre plats för arbete – planering av bostadsområden med hänsyn till miljö, hälsa och säkerhet planeras också att genomföras. Bilaga B 14 SOU 2007:60 150 9.1.2 - SGI () är en myndighet under . SGI ska som statens sakkunnigorgan i skred-, ras-, och stranderosionsfrågor medverka till att minska riskerna inom det geotekniska området i samhället. Utgångspunkten för verksamheten är att människor ska kunna bo på säker grund, så att liv och egendom inte går till spillo vid naturolyckor av typen skred, ras eller vid stranderosion. Arbetet ska medverka till att skapa en god miljö och en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och naturresurser samt energi. Ansvar och uppgifter - ras och skred Stöd till länsstyrelse och kommun - SGI medverkar i i vid behandling av plan- och byggärenden. Verksamhet omfattar granskning, remissyttranden, rådgivning samt förslag till åtgärder i hälso- och säkerhetsfrågor, främst ras och skredrisker men även erosions- och översvämningsrisker, markradonförhållanden, grundvattenpåverkan och grundläggningsfrågor. Övervakning av SGI har ett särskilt ansvar att övervaka stabilitetsförhållandena i . Uppdraget omfattar fortlöpande besiktningar inom , speciellt med avseende på inträffade skred och tecken på förestående skred, erosionsskyddens status och behov av underhåll, mätningar av markrörelser, portryck och vattennivåer i älven, löpande samråd och remisser, kunskapsuppbyggnad samt utryckning vid risker. Stöd till medverkar med tekniskt stöd åt vid behandling av anslag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Verksamheten omfattar besiktning av aktuella områden, granskning av tekniska utredningar, samråd med kommuner och konsulter samt prioritering av angelägna objekt. SGI medverkar också till att översiktliga kartering av stabilitetsförhållanden i bebyggda områden utförs i angelägenhetsordning med rätt omfattning och kvalitet. Utryckning, räddningstjänst vid naturolyckor - SGI biträder kommunala räddningstjänster och andra berörda när ras och skred inträffat eller befaras för att undanröja risker eller reducera skadeverkningar. Insatserna utgörs normalt av besiktning, värdering av SOU 2007:60 Bilaga B 14 151 risker, bedömning av erforderliga åtgärder samt rådgivning i akuta lägen. Delegation för ras- och skredfrågor, - En delegation för ras- och skredfrågor är knuten till SGI. Delegationen är ett kontakt- och samverkansorgan för myndigheter som ansvarar för frågor av betydelse för ras och skred. Ansvar och uppgifter – stranderosion Stöd till länsstyrelse, kommun och är remissinstans till länsstyrelser och kommuner vid förebyggande insatser och åtgärder mot stranderosion i fysisk planering med inriktning på integrerad förvaltning av kustområden. Institutet biträder miljödomstolar vid tillståndsärenden angående stranderosion. Samordningsuppgifter SGI har ansvar för samordning av frågor om stranderosion mellan olika myndigheter och svarar för nätverket med , , , , och . Institutet är också kontaktorgan i stranderosionsfrågor mot myndigheter inom EU och övriga länder. SGI medverkar i utveckling av EU:s strategier och direktiv med betydelse för kustområden. Inventering av omfattning av stranderosion – SGI utför översiktlig kartläggning av var stranderosion förekommer i och var det finns förutsättningar för sådan erosion med utgångspunkt från de geologiska förhållandena. Myndighetsuppgifter avseende naturolyckor SGI:s myndighetsuppgifter inom ras, skred och stranderosion utförs inom en myndighetsfunktion som är direkt underställd generaldirektören och har en från linjeorganisationen fristående ställning. SGI upprätthåller inte någon formell jourverksamhet för akuta insatser när skred, ras och stranderosion befaras eller har inträffat. Målsättningen är dock att ansvarig personal på SGI ska vara nåbar men omedelbara insatser kan inte garanteras. Bilaga B 14 SOU 2007:60 152 Arbete inom området klimatförändring En viktig del av samhällets omställning för att möta ett förändrat klimat rör geotekniska och miljögeotekniska frågor kring mark och vatten. Institutet arbetar aktivt inom FoU-verksamheten med att studera klimatkonsekvenser inom geoteknikområdet. Den kunskap som successivt växer fram används i olika delar av institutets arbete, bl.a. vid fysisk planering och vid förebyggande åtgärder mot skred, ras och stranderosion. SGI har på uppdrag av regeringen redovisat en handlingsplan för institutets verksamhet med anledning av klimatförändringar. I handlingsplanen redovisas behov och åtgärder rörande myndighetsstöd, kunskapsutveckling, kunskapsförmedling och samverkan. SGI prioriterar åtgärder för att stödja län och kommuner i deras planeringsarbete samt forskning om processer och egenskaper i marken till följd av ökad nederbörd. 9.1.3 geologiska undersökning – SGU Roll och uppgift geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. SGU har till uppgift att tillhandahålla geologisk information framför allt för områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk och totalförsvar. SGU ska i detta syfte undersöka, dokumentera och beskriva geologi. SGU ska marknadsföra geologisk information och verka för att den snabbt görs tillgänglig. SGU ska verka för ett ekologiskt och ekonomiskt balanserat utnyttjande av landets mineralresurser. SGU ska i övrigt 1. handlägga ärenden enligt minerallagstiftningen och lagstiftningen om kontinentalsockeln 2. inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla underlag för tillämpningen av 3–5 kap. och (1987:10) 3. ansvara för samordning, uppföljning och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet SOU 2007:60 Bilaga B 14 153 4. främja och stödja riktad grundforskning och tillämpad forskning inom det geovetenskapliga området Arbete med skred och ras Genom SGUs berggrunds- och jordartsinformation har samhället tillgång till grundläggande geoinformation vid planering av byggande och undersökning av markstabiliteten. Annan SGU-information som används i stabilitetsutredningar är data från grundvattennätet, brunnsarkivet och uppgifter från SGU:s beskrivningar och andra publikationer. SGU har deltagit i skredundersökningar, egna eller tillsammans med SGI, i arbete (19881? 996), i remissbehandlingar, allmänt sakkunnig i skredfrågor för länsstyrelser, kommuner och statliga verk, samt lämnat information till allmänhet, konsulter och skolor. har SGU deltagit i uppdrag för SGI i egenskap av rollen som GIS-expert och personal med lokal kunskap om jordarts- och hydrogeologisk information. Information om skred och ras ges genom bl.a. SGUs egna hemsida och den gemensamma hemsidan med SGI och . Dokumentation av inträffade skred i görs av SGU. SGU deltar i Delegationen för ras- och skredfrågor, som leds av SGI (SFS 2001:1015, § 6a och 6b). Arbete med grundvatten Vid SGU genomförs grundvattenkartering och grundvattendokumentation, som kontinuerligt samlar in och lagrar data om brunnar, vattenkvalitet, grundvattenrapporter och flödande källor (brunnsarkivet). Även tidsmässiga förändringar i grundvattnets mängd och kvalitet (grundvattennätet) registreras. Inom Miljömålsarbetet har SGU ansvaret för det nationella miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. SGU har också regeringens bemyndigande att inom sitt ansvarsområde, dvs. grundvatten, meddela föreskrifter om förvaltningen av vattenmiljön enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Bilaga B 14 SOU 2007:60 154 SGU deltar i Samverkansgruppen för vattenkvalitet och vattenförsörjning (SAMVA), som leds av livsmedelsverket. I gruppen ingår en flertal myndigheter och organisationer. Verksamhet med anknytning till stranderosion SGU utgör expertorgan vad gäller vattendomar i samband med erosion i anslutning till kraftverksdammar. De flesta av dessa ärenden är avslutade. SGU har på uppdrag av SIG framställt en karta som visar erosionsförutsättningarna längs kuster och vattendrag. I princip utgör stranderosion en gråzon mellan landkartering och havskartering, och har inte beaktats i någon större omfattning i samband med den reguljära karteringen. Dock har den information om berg och jordarter som SGU tillhandahåller relevans för bedömning av erosionsrisken utmed våra stränder. I samband med den maringeologiska kartläggningen, som i praktiken inte går ända in till strandlinjen (numera går den in till 3 m vattendjup, förr in till 6 m vattendjup) försöker man klarlägga materialdynamiken på havsbottnen. Detta kan indirekt ha en inverkan på kusterosionen. SGU har representanter i avseende stranderosion och Referensgruppen för erosionsskyddsteknik, ledd av kommun. Arbete med risker i samhället I syfte att minska sårbarheten i samhället och utveckla förmågan att hantera sina uppgifter under fredstida krissituationer och höjd beredskap samverkar SGU med , , , , , , KBM och SSI. I detta arbete ingår bl.a. deltagande i projektet , som avser utveckling och tillhandahållande av geografisk information för totalförsvarets räkning samt geologiskt kunskapsstöd. SOU 2007:60 Bilaga B 14 155 Forskning och utveckling SGU ger stöd till både intern och extern forskning som omfattar geovetenskapliga frågeställningar inom ett brett fält. Metodutveckling, undersökningar av materialegenskaper och miljörelaterad forskning bidrar till ökad kunskap om klimatrelaterade händelser. Arbete som remissinstans SGU utgör remissorgan vad gäller geologiska spörsmål och hanterar ett stort antal remisser från främst kommuner, länsstyrelser och exempelvis och . 9.1.4 - är en myndighet under . ska förvalta och utveckla information om väder, vatten och klimat som ger samhällsfunktioner, näringsliv och allmänhet kunskap och kvalificerat beslutsunderlag. De tre huvudsakliga ämnesområdena är meteorologi, hydrologi och oceanografi. Enkelt kan man beskriva att inom meteorologin studeras atmosfären, inom hydrologin vattnet i mark, sjöar och vattendrag och inom oceanografin vattnet i haven. ska vara samhällets expert inom dessa tre ämnesområden. Varningstjänst har ständig beredskap med en vakthavande meteorolog, en vakthavande hydrolog och också en vakthavande oceanograf. Ett omfattande prognossystem utgör grunden för den viktigaste arbetsuppgiften; att utfärda varningar som ska hindra och begränsa skador på människor, egendom och miljö. varningar ska vara ett fullgott underlag för kortsiktig planering och beslut inför väntad händelse som utgör överhängande fara. De typer av varningar som är mest relevanta för översvämningar, ras, skred och erosion är varningar för höga vattenflöden, varningar för högt havsvattenstånd och varningar för rikliga regnmängder. Varningarna distribueras till bl.a. länsstyrelser, Bilaga B 14 SOU 2007:60 156 kommuner, myndigheter, kraft- och regleringsföretag och massmedia. Varningarna finns också på webbsida och läses ut i radio. Stöd till kommuner och länsstyrelser Under varningssituationer erbjuder stöd till kommunernas räddningstjänster och länsstyrelser i form av specialriktade prognoser och konsultation. Vid svåra flödessituationer kan personal från stationeras på den berörda platsen som ett stöd till räddningstjänsten och . Forskning På pågår mycket forskning, bl.a. i förbättring av modellberäkningar och prognoser, som är underlag till de utfärdade varningarna. Det är viktigt att forskningen ska kunna omsättas i praktisk samhällsnytta. Klimatforskning ska inom ramen för sin klimatforskning sammanställa information om forskningens resultat och effekterna av ett förändrat klimat. Den största delen av klimatforskning finns på Rossby Centret, som deltar i flera nationella och internationella forskningsprojekt. är, tillsammans med andra delar av , också en resurs i klimatsamarbetet med andra myndigheter och avnämare. Resultat från forskningen och allmän information om klimatfrågan sammanställs och sprids på olika sätt. Publikationer framställs för olika avnämare i form av vetenskapliga artiklar, rapporter, konferensmaterial, broschyrer och tidningsartiklar. Mycket informationsmaterial och resultat läggs ut på webbsida. Föreläsningar är frekvent förekommande i olika sammanhang och en mängd kontakter sker med massmedia och allmänhet. SOU 2007:60 Bilaga B 14 157 Planerings- och beslutsunderlag samlar in och lagrar en mängd olika data och gör omfattande analys- och prognosberäkningar. Dessa data och produkter ska göras tillgängliga för allmänheten samt för uppdrags- och affärsverksamhet, forskning och utbildning. Data, produkter och kompetens inom väder, vatten och klimat ska utgöra en viktig del i samhällets planerings- och beslutsunderlag. Samverkan med myndigheter Till andra myndigheter levererar inom uppdragsverksamheten produkter, tjänster och expertkunnande inom områdena meteorologi, hydrologi och oceanografi. Det är ett stöd och komplement till deras myndighetsuppgift. Exempel på detta är expertstöd till i hantering av statsbidragsansökningar till förebyggande åtgärder mot naturolyckor, och det gemensamma uppdrag och har att förvalta vattendragsmodellerna från översiktlig översvämningskartering. 9.1.5 är en statlig myndighet som arbetar för ett säkrare samhälle. Uppdraget sträcker sig från vardagens olyckor till katastrofer och krig. Verket satsar på förebyggande arbete för att minska antalet olyckor och deras effekter. Verket är aktivt i det internationella samarbetet och har en hög beredskap för humanitära insatser. ska skapa goda förutsättningar för berörda aktörer att samverka och vidta förebyggande åtgärder mot naturolyckor, så att olyckorna och skadorna minskar. Verket har också i uppgift att stödja kommunerna med resurser vid mer omfattande räddningsinsatser i t.ex. samband med naturolyckor. Arbete med översvämningar Översiktliga översvämningskartor skapas med hjälp av en så kallad vattendragsmodell för de områden som riskerar att översvämmas utmed vattendragen. Kartorna är avsedda att användas vid planering Bilaga B 14 SOU 2007:60 158 av räddningstjänstens arbete och som underlag för kommunens översiktliga fysiska planering. Kartorna kan även användas som underlag för olika risk- och sårbarhets-analyser. Vattendragsmodellen kan även användas i akuta skeden för att räkna fram den sannolika vattenstånds- och vattenföringsutvecklingen under pågående översvämningar. Den till karteringen tillhörande hydrauliska vattendragsmodellen förvaltas för att kunna användas i akuta skeden för att räkna fram den sannolika vattenstånds- och vattenföringsutvecklingen under pågående översvämningar. Som underlag för beräkningen använder man då uppmätta värden på flöden och nederbörd från den aktuella situationen. Kommunen och andra aktörer kan därmed intensifiera beredskapen och insatser i kritiska områden. Modellen kan även köras med olika väderscenarier för att få simulerade värden på flöden och vattenstånd som ett underlag för både förebyggande arbete och ur planeringssyfte. Älvgrupper utgör ett forum för samarbete mellan och samordning av berörda intressenter inom älvens avrinningsområde. Samarbetet ger ökade kunskaper om berörda parters ansvar, funktion och kapacitet. verkar för bildandet av älvgrupper. följer utvecklingen av höga flöden över landet genom att inhämta uppgifter om flödessituationen från respektive länsstyrelse. Informationen sammanställs och rapporteras till Försvarsdepartementet. På så sätt erhålls tidiga signaler om behov av materiel och andra resurser i händelse av höga flöden och översvämning. Arbete med skred och ras Till stöd för den kommunala riskhanteringen låter utföra översiktliga kartläggningar av markens stabilitet i områden med befintlig bebyggelse. Kartorna visar på områden som har förutsättningar för skred och på områden som är i behov av detaljerade geotekniska utredningar för att klarlägga markens stabilitet. har många kommuner med osäkra markförhållanden tillgång till denna typ av kartläggning. Två typer av karteringar framställs, en i slänter med finkorniga jordar (lera/silt) och en i raviner och slänter i morän och grov sedimentjord. SOU 2007:60 Bilaga B 14 159 Stöd till räddningstjänst har en vakthavande tjänsteman, , som är utbildat brandbefäl med erfarenhet av att leda stora händelser och fungerar som stöd åt hjälpsökande kommuner. VT har kunskap om resurser och hur man kan få tillgång till dessa och har också kontakt med andra myndigheter och departement som kan beröras av en hjälpinsats från staten. Vid större olyckor som översvämningar kan staten genom bistå kommunerna med särskilda förstärkningsresurser. Förstärkningsresurserna består bl.a. av sandsäckar, tillfälliga översvämningsbarriärer och pumpresurser. Statligt bidrag och ersättning För bebyggda områden, där risken för naturolyckor är särskilt stor har kommuner möjlighet att söka statsbidrag till förebyggande åtgärder mot naturolyckor. har staten avsatt , och för åren 2007 avsätts , till förebyggande åtgärder. Kommuner som utfört eller ska utföra förebyggande åtgärder kan söka bidrag från detta anslag. En kommun som har haft betydande kostnader för en räddningsinsats har rätt till ersättning för räddningstjänstkostnaderna från staten, via , för den del av kostnaden som överstiger kommunens självrisk. Syftet med ersättningen är att skydda kommunerna från sådana kostnader som kan bli följden av stora och långvariga räddningsinsatser. Rätten till ersättning är kopplat till begreppet räddningstjänst som finns definierat i 1 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Forskning och utveckling I arbetet med att åstadkomma ett säkrare samhälle spelar kunskapsutveckling en viktig roll. Forskning är det viktigaste medlet för en sådan utveckling och grunden för det kunskapsutbyte som behövs för att utveckla och medborgarnas kunskaper och kompetens. Den forskning verket stödjer inom naturolycksområdet bidrar till effektivare förebyggande åtgärder och stöd till räddningstjänst. Bilaga B 14 SOU 2007:60 160 Samverkan arbete innebär ett nära samarbete med ett stort antal myndigheter. Verket deltar också i en mängd delegationer, nätverk och samverkansgrupper, till exempel Rådet för räddningstjänst, Delegationen för ras- och skredfrågor, Samverkansgruppen för vattenkvalitet och vattenförsörjning och Älvgrupper. Utbildning Lagen om skydd mot olyckor har gett kommuner och myndigheter ett tydligare ansvar i arbetet med att förebygga olyckor. breda utbildningsprogram svarar upp mot de förutsättningar som lagen innebär. Lärande av olyckor I samband med större eller särskilt intressanta olyckor genomför observatörsinsatser, både nationellt och internationellt, för att lära av såväl insatserna som hur samarbete och förebyggande åtgärder fungerat. har i uppdrag att, i samverkan med berörda myndigheter, bygga upp en databas med statistik som ger en samlad bild av naturolyckor i . Databasens innehåll ska baseras på myndigheternas erfarenhetsåterföring från naturolyckor. Bakgrunden till uppdraget är att det inte finns någon samlad information i om naturolyckor, dess konsekvenser eller erfarenheter och lärdomar från olika aktörer. Nationell Plattform för samverkan om naturolyckor har i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer vidta åtgärder för att förbättra samordningen av arbetet med att förebygga och mildra effekterna av naturolyckor och påbörja inrättandet av en nationell plattform. Åtgärderna ska syfta till att uppfylla åtaganden i Hyogodeklarationen och Framework for Action. Syftet är att reducera naturolyckornas effekter på människor, sociala system, ekonomi och miljö, att samordna och följa upp olika aktörers och SOU 2007:60 Bilaga B 14 161 intressenters arbete med att förebygga naturolyckor, att upprätta nationella mål för Disaster Risk Reduction och att rapportera till FN:s arbete, International Strategy for Disaster Reduction, ISDR. ska ha bildat en nationell plattform för samverkan kring naturolycksfrågorna. Samverkan inom EU och internationell verksamhet deltar aktivt i ett flertal EU- och internationella sammanhang i syfte att utveckla arbetet med naturolyckor. Detta sker genom politiska forum, samverkans- och expertgrupper samt olika projekt.