sou · GVB359 · 2008-01-01 00:00:00 — i det svenska transportsystemet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en för- handlingsman för att ge förslag till åtgärder för hur hamnarnas samlade infrastruktur och resurser kan nyttjas mer effektivt. Direktiven för förhandlingsmannen (dir. 2006:61) finns i bilaga 1. Till förhandlingsman utsågs professor . Regeringen beslutade även att uppdra åt Ban- verket att föreslå ett strategiskt nät för kombiterminaler. ska föreslå dels vilka kombiterminaler som bör ingå i ett strategiskt nät, dels vilka villkor som bör gälla för de terminalhuvudmän som vill ansluta sig till nätet. Uppdragsbeskrivningen i sin helhet finns i bilaga 2. De båda utredningarna har antagit namnen strategiutredningen respektive . förordnades som sekreterare för . förordnade den 15 no- vember 2006 som sekreterare för uppdrag. har ansvarat för produktion av heloriginal. Härmed överlämnar jag betänkandet Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtidsperspektiv (SOU 2007:59) som behandlar bägge utredningarnas utgångspunkt: vikten för av ett väl fungerande godstransportsystem. Betänkandet ut- gör ett underlag för respektive utrednings förslag. Utredningarnas arbete är härmed avslutat. Bakgrund och innehåll................................................ Godstransporternas roll i det svenska transportsystemet..... 1.3Väl fungerande godstransporter en grundförutsättning Utvecklingen av den svenska godstransportmarknaden ....... Godstransportsystemet består av stråk och noder ................ Den globala godstransportmarknadens utveckling .......... 2.2Världsekonomin förbättras och nya marknader växer 2.2.1 Transporterna ökar i högre takt än BNP .................... Sjötransporternas ..................................utveckling – trender 2.3.1 ........................Bulk dominerar den sjöburna trafiken 2.3.2 ..........................Roro ökar stadigt, särskilt godsdelen 2.3.4 Styckegodsmarknaden är liten men utvecklas Den .....................................globala marknaden för flygfrakt Den .......................................europeiska järnvägsmarknaden ett tillväxtområde med potential.................. Den sjöburna trafiken ökar mest i ............. 3.1.1 – en liten del av Europa- Hamnstruktur för översjögods ............................................... Hamnstruktur för feeder-trafik............................................... 3.4Stora och åtskilliga utbyggnadsprojekt i hamnar runt 3.5Sveriges viktigaste handelspartners finns i Östersjö- 3.6Europeiska unionens transportpolitik – fokus på hållbar Europeiska unionens hamnpolitik ............................... EU:s tre järnvägspaket.................................................. Den globala utvecklingens betydelse för det svenska Påverkan på hamnverksamhet ................................................. Påverkan på järnvägstransporter ............................................. 4.3Godstransporternas utveckling i under 4.3.1 Utrikeshandeln har ökat kraftigt ................................. 4.3.2 Regional fördelning av godstransportflödena i Järnvägstyper och koppling till stråk ...................................... Godshantering i svenska hamnar ............................................ Framtida godsflöden och godsnoder i ................ Var behövs hamnar och kombiterminaler? 5.1.1 Strategiska hamnar och kombiterminaler ................... De strategiska nodernas relation till stråken.......................... 5.3Noderna och stråken i förhållande till den globala Uppdrag till att föreslå ett strategiskt nät för kombiterminaler................................................ Europeiska unionens transportpolitik fokus på Med ett anlöp menas att ett fartyg anländer och avgår från en hamn. Bulkvaror delas in i torrbulk och flytande bulk. Varorna är inte en- hetslastade utan lastas direkt i fartygens lastutrymme. I fallet med flytande bulk, exempelvis olja eller etanol, lastas detta i stora in- kapslade utrymmen som kan lastas och lossas i hamnen. Exempel på torrbulkvaror är skogsprodukter, kol och stålprodukter. Varorna lastas på och av med särskilda lolo-kranar (eng. lift-on/lift- off) som kan lasta och lossa varor över kaj. Vissa fartyg har egna kranar ombord. Containerisering innebär en utveckling mot att allt mer gods och nya godsslag hanteras i containrar. ESPO är en intresseorganisation för europeiska hamnbolag, hamn- administrationer och hamnmyndigheter. Precis som med FEPORT (se nedan) består medlemmarna av regionala och nationella in- tresseorganisationer, inte av enskilda hamnar. Huvudkontoret finns i . Det europeiska sjömotorvägsprogrammet är ett av trettio prio- riterade projekt inom TEN–T- programmet som delvis finansieras med EU-medel. Det syftar dels till att utveckla fungerande förbindelser där intermodala transporter används, dels till att förbindelser till perifera områden ska fungera. Det finns fyra sjö- motorvägsprogram i , varav Östersjöprogrammet (Motor- ways of the Baltic Sea) är ett. Programmet stöder projekt som främ- jar funktionaliteten av sjömotorvägar. Projekten kan vara antingen bilaterala mellan två hamnar eller gemensamma för hela Östersjö- området. FEPORT är en Brysselbaserad intresseorganisation för stuveri- bolag och terminaloperatörer. Medlemmar är ca 800 nationella och regionala intresseorganisationer för terminaloperatörer i EU:s medlemsländer. Feeder-trafik är matartrafik med mindre fartyg som går från större hubbar till mindre destinationer. Den hubb där flest varor med svensk slutdestination passerar är /, följt av och . GTD I och GTD II GTD I och GTD II är förkortningar för den första respektive andra Godstransportdelegationen – två statliga utredningar som /2001 och 2003/2004 hanterade trafikslagövergripande frågor. I utredningarna deltog en mängd ledande transportaktörer. Slutbetänkanden: SOU 2001:61 samt SOU 2004:76. Laster hanteras på olika sätt beroende på godstyper, t.ex. torrbulk, flytande bulk samt enhetslaster i form av t.ex. containrar, växelflak, trailrar och kassetter. En grönbok är ett meddelande från Europeiska kommissionen inom ett visst ämnesområde. Med grönböcker vill kommissionen stimulera debatt och samrådsförfarande inför ny lagstiftning. Ba- serat på den inkomna informationen från samrådsförfarandet lägger kommissionen sedan fram en mer utarbetad handlingsplan och konkreta lagförslag. HELCOM arbetar för att skydda den miljön i från alla typer av föroreningar. Inom HELCOM sluts regionala överenskommelser (t.ex. konventioner) mellan , , , , , , , , och Tysk- land. Den första konventionen för att skydda miljö skrevs och en ny konvention kom 1992, vilken trädde i kraft . IMO är för internationella sjöfartsfrågor med säte i . är ett FN-organ som bygger sin verksamhet på Chicago- konventionen . är organisatoriskt länkat till FN:s ekonomiska och sociala kommitté (ECOSOC). ISPS-koden (International Ship and ISPS-koden är ett internationellt regelverk om förbättrat sjöfarts- skydd på fartyg och i hamnanläggningar. En hubb är en central nod i ett transportnätverk där omlastning sker till en annan transportenhet för vidare transport till slut- destinationen. En kombiterminal är en terminal där väg möter järnväg. Kombi- terminalerna är öppna för flera trafikutövare. Där hanteras främst s.k. enhetsberett gods, dvs. sådant gods som är lastat i containrar, på växelflak eller i semi-trailrar. Linjetrafik är sådan trafik som går enligt regelbunden tidtabell. Roro-fartyg (eng. roll on/roll off) Ro-ro-fartyg är konstruerade så att fartygets last lätt ska kunna köras ombord och i land via ramper i fartygets för och akter eller fartygets sidor. Ropax (eng. roro and passengers) Ropax är en flexibel färjeform där roro-fartygets lastkapacitet kom- bineras med passagerarfärjornas komfort. Passagerar- och lastkapa- citet kan varieras efter säsonger och efterfrågan. Sammodalitet handlar om att varje trafikslag optimerar sin del av transportkedjan, var och en för sig eller i samverkan med andra trafikslag. Begreppet har lanserats inom ramen för EU:s transport- politik. Hamnar är arbetsgivar- och branschorganisationen för de flesta allmänna hamnar i . Organisationen är en del av Tran- sportgruppen och medlem i . Systemtrafik är uppbyggd utifrån ett särskilt företags behov av transporter. Ofta används lastbärare som är särskilt utformade uti- från just den kundens krav. Transeuropeiska nät (– TEN) Europeiska unionen ska bidra till att upprätta och utveckla trans- europeiska nät (TEN) för infrastruktur inom transport-, telekom- munikations- och energisektorerna (artikel 154 i EG-fördraget). Hamnar har kategoriserats i tre kategorier: kategori A, B och C. Kategoriseringen är bl.a. beroende av godsomsättningen och antal passagerare i hamnen. I finns 25 TENA-hamnar. Genom TEN–T-programmet finansieras genomförandet av de transeuropeiska näten. De europeiska sjömotorvägarna är ett del- program i TEN-T-programmet. TEU (eng. twenty-foot equivalent unit) TEU är en allmänt vedertagen standard för mätning av container- gods. Containertrafiken har två standardstorlekar, 20-fots- contrainrar och 45-fotscontainrar. Omräkning sker till 20-fots- containrar för att man ska kunna jämföra statistik. I officiell stati- stik är vikten på containern fråndragen; det är varornas vikt som in- rapporteras. Tonnage är ett rederis fartygsinnehav. Torrhamn (eng. dry port) En torrhamn är en lokalisering inne i landet dit transporter går direkt från hamnen. I torrhamnen utförs t.ex. tullklarering eller annan godsadministration som annars sker i hamnen. Genom att denna hantering sker utanför hamnområdet kan transporten gå direkt. Därmed avlastas infrastrukturen på hamnområdet. Varutransporter som passerar genom ett land eller område utan att bearbetas kallas transittrafik. Omlastning till annat transportslag är däremot möjlig. Transoceantrafik är trafik med direktanlöp från andra världsdelar. Begreppet är synonymt med översjötrafik. Med transshipment menas trafik som omlastas från ett större far- tyg i exempelvis Hamn till ett mindre s.k. feeder-fartyg och skeppas vidare till annan destination, t.ex. . En vitbok är ett förslag från på gemenskaps- åtgärder inom ett visst ämnesområde. En vitbok kan leda fram till konkreta handlingsplaner. Översjötrafik är detsamma som trafik från andra världsdelar. Begreppet är synonymt med trafik. och kombiterminalutredning har haft i uppdrag att peka ut de hamnar och kombiterminaler i som har störst strategisk betydelse för att skapa förut- sättningar för rationella och effektiva transporter i näringslivets tjänst. Uppdragen syftar till att den samlade infrastrukturen och resurserna ska nyttjas mer effektivt. Utredningarna har presenterat respektive arbete i var sin rapport.TPF1FPT Utredningarnas uppdrag redo- visas i sin helhet i bilaga 1 respektive 2. Godstransportsystemet i är helt marknadsstyrt, till skill- nad från persontransporterna. Statens uppgift är att skapa de förut- sättningar som krävs för att marknadens aktörer, varuägare och transportörer, tillsammans ska kunna forma de logistiklösningar som bäst tjänar deras behov. Eftersom resurserna är begränsade – och kommer att vara så också i förhållande till behov och efterfrågan – är det viktigt att prioritera de hamnar och de kombiterminaler som är av störst betydelse för näringslivet. I detta betänkande redovisas de två utredningarnas förslag i ett sammanhang utifrån utvecklingen på transportområdet globalt och i närområde. Syftet är att beskriva hur viktiga hamnar och kombiterminaler genom sin placering och sina funktioner utgör delar av ett gemensamt nät av viktiga godsstråk inom landet med förbindelse till de länder som är viktigast för svensk utrikeshandel. De förändringar i den globala handeln som skapas av minskade tullar, utvecklingen i stora länder som och m.fl. och som ofta beskrivs under begreppet globalisering, leder till en 1TP PT Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet (SOU 2007:58 )samt Strategiskt nät av kombiterminaler – intermodala noder i det svenska gods- transportsystemet. närmast dramatisk ökning av transporterna på global nivå. I ett längre perspektiv () har tillväxten av transportar- betet i världen nära följt BNP-utvecklingen, men sedan millennie- skiftet har detta samband förändrats och handeln mellan länderna har uttryckt i värde ökat väsentligt snabbare än den globala BNP:n. På europeisk nivå gäller dock fortfarande det traditionella sam- bandet mellan tillväxt och transportvolym. Åren 1995–ökade godsvolymerna som tillväxten var . Europeiska kommissionen prognostiserar att BNP inom EU kommer att öka och godstransport- erna . Vägtrafiken dominerade godstransporterna i med sina , och 2010 beräknas andelen vara uppe i . har minskat sin andel av godstransporterna . svarade järnvägen för men är marknadsandelen nere i . Det innebär att järnvägen i stort sett behållit sin transportvolym men inte ökat i takt med den allmänna tillväxten. Europeiska kommissionen gör prognosen att järnvägens kräftgång kommer att fortsätta , om än i långsammare takt och trots olika initiativ för att stärka järnvägen i . Globalt är det sjötransporter som dominerar. Den inter- nationella sjöburna godstrafiken ökade och omfattade . Åren 1985–2004 var den genom- snittliga årliga tillväxten för sjöburet gods mätt i ton. Även om containertrafiken ökar snabbast så dominerar fortfarande bulktransporterna. I hamnar svarar bulkgodset för och containergodset för . Ökar gör också roro-trafiken med antingen färjor med både passagerare och gods (s.k. ropax) eller renodlade godsfärjor. , och är områden med omfattande roro-trafik. Containertrafiken växer snabbast av sjöfartens olika segment. Detta är ett resultat dels av den globala handelns utveckling med strida godsströmmar från lågprisländer i till och , dels möjligheterna att skapa intermodala transportkedjor med standardiserade enhetslastbärare som lätt kan hanteras på både allt större fartyg och i rationell och automatiserad hantering i allt fler hamnar. Allt fler godsslag blir dessutom möjliga att lasta i con- tainrar och denna ökade containerisering ökar möjligheterna att skapa globala intermodala transportkedjor. Den totala container- trafiken i volym i världen ökade 2001–2006. Den ökade containertrafiken har främst inneburit att den tidi- gare styckegodstrafiken minskat betydligt. transporteras obe- tydliga mängder styckegods i översjötrafiken, dvs. i den långväga trafiken mellan olika kontinenter. En redovisning av godstransporterna på global nivå är inte full- ständig utan en kommentar om flygfrakten, vilken har ökat med i genomsnitt åren 1985–2005. Flygfrakten har under den tiden också ändrat karaktär – från att i första hand vara ett alterna- tiv för akuta transporter av värdefullt gods, t.ex. reservdelar till an- läggningar i främmande länder, till att bli den normala distri- butionslösningen för värdefullt gods. Flygfrakten svarar för av den totala flygmarknaden mätt i andel av total tran- sportlängd med flyg. – ett tillväxtområde med potential För transporterna i är utvecklingen i av stor betydelse. Upplösningen av och utvidgningen av Europeiska unionen till 25 medlemsländer skapar nya handels- och transportmönster som i sin tur innebär nya förutsättningar för svenska företag och transportaktörer. har en högre tillväxt än i övrigt och alla prognoser pekar på att tillväxten i , de baltiska staterna och fortsätter också . viktigaste handelspartners finns i norra och , både vad gäller export och import. När det gäller importen dominerar den tyska marknaden. Exporten är jämnare fördelad, men även här har en dominerande ställning. Tillväxt- marknader i och östra har goda tillväxtsiffror i svensk utrikeshandel men siffrorna utgår från låga nivåer. Det kommer därför att dröja innan dessa länder eventuellt kommer att dominera svensk utrikeshandel. De jämförelsevis korta och medellånga avstånden i Östersjö- området och till gör att en betydande del av godset tran- sporteras med roro-fartyg och bulkfartyg på fasta rutter mellan Östersjöhamnar och hamnar på kontinenten. Containertrafiken går antingen direkt till från andra kontinenter eller lastas om i , eller någon av hamnarna i eller för att sedan gå med feeder-fartyg till svensk hamn. har en särställning när det gäller containertrafiken. är den enda hamnen i med direkta anlöp av över- sjötrafik med contrainrar från . är den särklassigt största feeder-hamnen i landet med stor trafik till bl.a. . Andra stora containerhamnar är och . Godstransporterna har ökat snabbare i än vad som prognostiserats av analys () i samarbete med trafikverken. Denna prognos sträcker sig . Analysen bygger på de förutsättningar som långtidsutredningen /04 definierade i form av tillväxt och befolkningsmönster. Eftersom BNP-tillväxten varit snabbare än långtidsutredningens bedömning har också tillväxten av godstrafiken blivit större; den nivå som beräknades uppnåddes i princip . En viktig anledning till denna utveckling är att utrikeshandeln har ökat snabbare än vad som förutsågs. Exempelvis har handeln med andra länder ökat (2000–2004), vilket ska jämföras med en tillväxt på totalt . Den snabbare ökningen beror i sin tur på den stora interna- efterfrågan på traditionella svenska exportvaror som malm, stålprodukter, papper och massa. Godstransporterna inom är starkt koncentrerade till åtta godstransportstråk. Dessa beskrevs första gången av den första Godstransportdelegationen (GTD I) i samarbete med och beskrivningen har därefter uppdaterats . Stråken går mellan de tättbefolkade områdena i Väst-, Syd- och samt genom från via Bergslagen ner till . Stråken slutar i de områden där godset till andra länder lämnar landet. För att godsflödet i en region ska betraktas som ett stråk enligt GTD:s och definition måste flödet överstiga och/eller i värde . De olika stråken är mycket robusta – trots de stora förändringar som inträffat i närområde går godsströmmarna samma vägar som . Den enda förändring som kan noteras är att handeln med , främst och , nu ger ut- slag i ett stråk som volymmässigt överstiger viktkriteriet för hamnar. Trafiken i de tunga godsstråken sker både med långväga lastbils- trafik och med järnväg. Det dominerande godsslaget på järnväg är malmtrafiken som 2003 transporterade av den totala järnvägsvolymen. Malmtrafiken är ett slag systemtåg. Andra viktiga systemtåg är transporter för främst enskilda företag som (Stålpendeln mellan och ) och (det s.k. baseport-systemet med särskilda containrar). Systemtåg som inte är malmtrafik representerade av järnvägstrafiken med gods 2003, medan traditionell vagnlasttrafik svarade för ca 24 pro- cent . Snabbast växer den tredje järnvägsprodukten, kom- bitågen, vars andel 2003 var . På kombitågen tran- sporteras enhetslastbärare – containrar, växelflak och lastbilstrailer – mellan särskilda kombiterminaler. De stora flygplatser som dominerar när det gäller pas- sagerartrafiken är också viktiga noder för flygfrakten till och från . De största flygfraktvolymerna finns på och . Övriga stora flygfraktsfält är , och Öre- bro. har det skett en tredubbling av de fraktvolymer som hanteras på svenska flygplatser, vilket mot- svarar en ökning med . Framtida godsflöden och godsnoder i och kombiterminalutredning har var för sig utgått från dels de stora godsstråken, dels den be- dömning som kan göras av marknadens behov av godsnoder, när man har pekat ut de hamnar och kombiterminaler som kan be- dömas vara särskilt viktiga för godstransporterna . förslag bygger på en studie av samt- liga svenska hamnar och vilken roll de har förutsättningar att spela . Utredningen identifierar sex olika hamnfunktioner: Brohamnar för persontrafik och gods – har funktionen av en bro till näraliggande handelspartners. Industrihamnar – hamnar för industrivaror, vilka är inrättade för en särskild industris behov. Containerhamnar – dessa hamnar hanterar enhetslaster främst i form av containrar. Fordonshamnar – hanterar fordon, fungerar som transshipment- hamnar för Östersjömarknaden. Energihamnar – hanterar olja och andra bränslen. Avlastningshamnar – hamnar som avlastar ansträngd land- infrastruktur; i har hamnarna i och denna funktion. Med hänsyn till karaktären på utrikeshandeln och transport- behoven i olika delar av landet föreslår utredningen att följande hamnar ska prioriteras för framtida infrastrukturinsatser på land och till sjöss: – en nationellt strategisk hamn med den ojämförligt största godsomsättningen och därmed också största utbudet på hamntjänster. – en nationellt strategisk brohamn till samt efter den ledande containerhamnen. – har nationellt strategisk betydelse som brohamn till samt som energihamn för stora mängder olje- produkter och andra bränslen. – en nationellt strategisk brohamn för trafik till Tysk- land. (tillsammans med samverkanshamnen ) – en nationellt strategisk brohamn för transporter till södra samt energihamn för bränsletransporter . – en nationellt strategisk industri- och energihamn. – en nationellt strategisk brohamn till viktiga handelspartner i och . – en hamn med växande containerverksamhet och en nationellt strategisk industri- och energihamn (exempelvis flyg- bränsle till ). – en nationellt strategisk industrihamn för skogs- industrin. – en nationellt strategisk industrihamn för malm och stål- produkter. utgick för sin del från följande prin- ciper vid urvalet av vilka kombiterminaler som bör ses som stra- tegiska i ett samlat nät för kombitrafik inrikes och i kontakt med hamnar för import- och exportgods: Noder ska finnas vid stora produktions- och konsumtions- områden. Noder ska finnas i lägen som utgör naturliga start- och slut- punkter för ett eller flera trafikslag inom de viktiga stråken och som har koppling till viktiga internationella transportstråk. Noder ska ligga i strategiska lägen – dvs. där de stora stråken möts. Noder ska ligga där det är lätt att byta mellan trafikslag och om- fördela flöden till olika destinationer. Med utgångspunkt i dessa principer föreslår Kombi- terminalutredningen att följande orter pekas ut som lämpliga att förlägga eller ytterligare utveckla omlastningsmöjligheterna för en- hetslastbärare (växelflak, containrar och trailrar): Nedanstående figur visar hur de utvalda hamnarna och kombi- terminalerna ligger strategiskt placerade i de tunga robusta gods- stråk som GTD I och ursprungligen identifierade och som uppdaterats av () för räkning. Figur 1 Karta över godsstråk tillsammans med de utpekade strategiska hamnarna och kombiterminalerna Källa: och Kombiterminalutredningen.TPF2FPT Kartbilden visar tydligt hur de utvalda orterna utgör naturliga slut- punkter på stråken samt – vad gäller terminalerna – på orter där de stora stråken möts. Genom att satsa särskilt på att dessa godsnoder ska fungera rationellt och effektivt kan staten på ett så kostnads- effektivt sätt som möjligt skapa goda förutsättningar för närings- livets transporter och hushålla med begränsade resurser. Genom att bedöma hamnar och kombiterminaler i ett samman- hang blir sambanden mellan hamnarna och övriga delar av det nationella transportsystemet mer tydliga. Detta bör i sin tur skapa goda förutsättningar att bedöma vilka investeringsbehov som finns, även om det finns en lista med ett antal prioriterade hamnar och kombiterminaler. 2TP PT Med OPS-terminal avses orter där ny terminal bör byggas och finansieras i s.k. offentlig privat samverkan (OPS). Kopplingen till de robusta stråken bör också minska risken för att prioriteringslistan ska bli omodern i takt med den globala och europeiska utvecklingen av godstransporter. 1 Bakgrund och innehåll