sou · GVB332 · 2008-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att tänka på att när man arrangerar ett mega eve- nemang så skaffar man sig också en större kapacitet inom besöks- näringen och det finns sedan inte något alternativ till att fortsätta med att utvecklas som evenemangsdestination om man inte vill ha en situation framöver med kapitalförstöring. Man skaffar sig en större kostym som man under många kommande år måste kunna fylla ut. Figur 9: Evenemangsportföljen (jfr. - evenemang som arrangeras mycket sällan (mark events) Mindre och medelstora, nationella, regionala och lokala; enstaka och återkommande evenemang I detta avsnitt kommer ekonomiska effekter att diskuteras för de tre typerna av evenemang: 4.1Mega evenemang: Ekonomin kring I ett arbete av Preuss (2004) jämförs studier av ekonomiska effek- ter av alla i till 2000 i . Dessutom finns budgeterade värden från i Athén och 2008. Tabell 6 visar ekonomiska intäkter, kostnader och resultat. Uppgifter från i saknas. SOU 2007:32 Bilaga 4 Arrangörens intäkter och kostnader för åtta –2008 sultat i % av (källa: Preuss, 2004) En slutsats som framkommer tydligt är att arrangemanget går ihop ekonomiskt och i de flesta fall genereras avsevärda överskott. Arrangören tycks ha en ganska säker situation. En anledning är att Olympiska Kommittén kräver att finansieringen är tryggad innan man ger klartecken för en arrangör. Detta medför i många fall (dock inte alla) att statliga och regionala myndigheter garanterar intäkter för arrangören innan evenemanget genomförs. Dessutom har TV och sponsorer kommit att bli stora och säkra inkomstkäl- lor. Finansieringen av i var på många sätt banbrytande och detta diskuteras på annan plats. Det som föranleder tveksamheter beträffande ekonomin kring ett arrangemang är alltså inte själva arrangemanget och arran- görskalkylen. Däremot har det nästan blivit regel att arrange- mang genererar mycket stora investeringar i infrastruktur och det är finansieringen av dessa som blir en tung post i den regionala och den nationella budgeten. i brukar användas som ett skräckexempel och det var inte bara en ovanligt hög ambitions- nivå utan också dålig ledning med bl. a. mycket kostsamma strejker bland byggarbetarna som ledde till så stora underskott att provin- sens medborgare fick en extra skatt att betala . Omfattningen av investeringar i förhållande till arrangörens ope- rativa kostnader visas i tabell 7 där 1976, 1988 och 1992 framstår som tre grandiosa vad gäller med- följande investeringar och en omfattande regional satsning där har fungerat som en katalysator. Jämförelse mellan direkta effekter, investeringar, sysselsättning och operativa kostnader för åtta . (källa: Preuss, 2004) Stora investeringar i samband med behöver inte vara en felaktig ekonomisk politik. Faran ligger främst i att man skapar en infra- struktur som sedan inte kan utnyttjas. Möjligheten ligger i att man skapar resurser, både materiella och immateriella, som turistnär- ingen sedan förmår utnyttja. brukar anges som ett prakt- exempel på hur kraftfullt bidrog till att skapa en turistdestina- tion som efter evenemanget har räknats som en av mest framgångsrika. En mer direkt regional fördel av stora investeringar är att direkta effekter och sysselsättning ökar med ökande investeringar vilket också framgår tydligt ur tabell 8. Det är uppenbart att stora inve- steringar skapar mycket sysselsättning vilket ju märks i de extremt höga sysselsättingseffekterna på de två destinationer och där investeringarna var som störst (81 MDR respektive 32 MDR). Observa emellertid att man inte kan jämföra direkta effekter med investeringar som man jämför intäkter och kostnader eftersom en investerad krona i allmänhet också blir en krona i direkt effekt (jfr. diskussionen under 3.1 sid. 19). Det skulle vara alltför lätt (och felaktigt) att räkna hem investeringar med den automatiken. En annan kommentar till tabell 7 kan vara att se på den mer affärsmässiga hanteringen i (och 2000) där man förutom ett nytänkande angående finansiering också kontrollerat kostnader och investeringar i högre grad än i andra . Man strävade efter att utnyttja befintlig infrastruktur i största möjliga mån. Storleksförhållandena mellan direkta effekter, investeringar, intäkter och kostnader för nio (uppgifter från saknas) framgår i figur 10. Det bör understrykas att alla uppgifter i figur 10 (liksom i tabell 6 och tabell 7) är infla- tionsjusterade (Preuss, 2004). Det bör också understrykas att upp- gifterna härrör från olika studier och skilda bedömningar och metoder skulle delvis kunna förklara skillnaderna. Figur 10: Ekonomiska effekter av 9 (källa: Preuss, 2004). Tyvärr saknas uppgifter om de direkta effekterna i , 2000. Dessa spel genomfördes ju mycket väl och gav mycket positiv uppmärksamhet. I kalkyler som gjordes innan räknade man med en ökad turism vilket ju verkar rimligt med tanke på den starka image effekt som genererade för . Tyvärr blev emellertid ett exempel på osäkerheten i denna typ av prognoser när terrorbombningen över förändrade resandet till . Detta är en viktig lärdom efter- som en ökad framtida turism blir en mycket dominerande stor positiv post i en förkalkyl för stora evenemang. Många mega- evenemang har därför räknats hem i förkalkyler med hjälp av att man antar en långsiktigt ökande turism till följd av förväntade positiva image effekter för destinationen och landet. 4.2 Märkesevenemang (Hallmark events) Denna typ av evenemang kan variera mycket i storlek och omfatt- ning och det är också stor variation i vilken omfattning destinatio- nens varumärke förknippas med evenemanget. Ett svenskt evene- mang som Storsjöyran fungerar som ett märkesevenemang för i vissa delar av och bland en viss del av befolk- ningen. För att ge ett exempel så finns i tabell 8 en sammanställ- ning av ett antal olika evenemang och festivaler med olika karaktär och med uppgifter om hur mycket dom genererat i turistinkoms- ter. Tabell 8: Ekonomiska effekter av ett antal studerade evenemang och festivaler. ,(2006) Under i var besökarnas direkta utgifter ,92 miljoner, vilka kan adderas till de ,7 millioner som spenderades av turister som förlängde sin vistelse på grund av festi- valen. De direkta utgifterna genererade ekonomiska effekter inom försäljning, personalinkomster och sysselsättning, som visas i tabell 6. Ser man till inverkan av evenemangets effekt på jobben, är dessa beräknade genom att addera de timmar som behövdes för att orga- nisera evenemanget och dela dessa med antal arbetsdagar . Man kan dock vara kritisk gentemot denna metod eftersom det verkar som om skapade 45 arbetstillfällen. Ofta infaller arbetsbehovet nämligen mycket säsongspecifikt, och många av dessa är därför inte heltidsjobb utan säsongsjobb. Tabell 9: Ekonomiska effekter av (Crompton et al, 2001) omsättningen ($) sysselsättning (jobb) Lounger, och barer Privata utgifter (bil) 1,964,234 4.3 Mindre och medelstora evenemang Det finns en mängd undersökningar av de direkta effekterna av evenemang och här ges endast några exempel på sport- och affärsevenemang. 1TP PT Avser de turister som förlängde sin vistelse på grund av evenemanget. Jämförelsen i tabell 10 visar på en klar skillnad i mängden som spenderas på de olika typerna av evenemang. Som ett kuriosum kan noteras att en stor fördel med Cricket (The 1st Cornhill Test Match: v ) jämfört med t.ex. fotboll eller rugby som evenemangssport är att man oftast spelar mer än och därför ökar utgifter per besökare avsevärt t.ex. till följd av behovet av övernattning. Tabell 10: Ekonomiska effekter av ett antal studerade sportevenemang. , (2004) The 1st Cornhill Test , (2004) Det finns några relativt nya studier som jämför flera mindre och medelstora sportevenemang för att förklara skillnader (Mondello, Rishe, 2004; , , 2003; , , Shibli, 2002). Mondello och Rishe (2004) sökte efter skillnader i ekonomiska effekter och föreslog att följande faktorer bestämmer utfallet: Antal besökare från andra regioner och antal dagar dom till- bringar på destinationen. I vilken grad lokala idrottsstjärnor (och lag) är framgångsrika. Andel och belopp av arrangörskostnaden som finansieras från andra regioner. Beloppen som spenderades per besökare från andra regioner varie- rade mellan $ 200 och $ 400. and (2003) undersökte ekonomiska effekter av sju medelstora tävlingar där deltagarna dominerar. Störst var en långloppstävling med 30 000 deltagare och minst var en regatta med Deltagarna stannade i genomsnitt under regattan och under långloppet men (fastpitch) och spenderade mellan $ 22 (fastpitch) och $ 85 (golf) per dag. Totala direkta effekter uppgick till mellan $ 40 000 för regat- tan och $ 3 500 000 för långloppet. Förutom åskådare och deltagare sätter , och (2002) fokus på professionella grupper t.ex. media, spon- sorer och ledare. Det visade sig att dessa besökare spenderar i genomsnitt mer än dubbelt så mycket och stannar mer än dubbelt så många dagar som den genomsnittlige idrottsturisten. Affärsturismen omfattar av turistkonsumtionen i Sve- rige (, 2007). Kongress- och konferensmarkanaden utgör en betydelsefull del av denna marknad och inår i den s.k. MICE sektorn (Meetings, Incentives, Conventions, Events). Kongresser och konferenser är en typ av evenemang med stora ekonomiska effekter bl.a. av föl- jande skäl enl. et al. (2003): Antal dagar på en destination är i genomsnitt större för en konferensturist än för en fritidsturist. Konferensturisten (särskilt den internationelle) spenderar i genomsnitt mer per dag än fritidsturisten. Många konferensturister deltar också i s.k. pre- eller post event tours. Det finns få publicerade studier om ekonomiska effekter av konfe- renser men et al. (2003) har undersökt 267 konferenser (con- ventions) i . I genomsnitt spenderade varje utländsk deltagare c:a $ 2000 utöver resor och konferensav- gifter. Fördelningen av besökarens och arrangörens (konferensav- giftens) utgifter faller till inom hotell (inkl. konferenslokaler), restauranger, shopping, affärstjänster, lokala resor, nöjen och övrigt. Är beräkningarna tillförlitliga? De flesta av ovan refererade studier har beräknat direkta ekono- miska effekter baserat på vad åskådare, deltagare och professio- nella besökare spenderar. Dessa fakta är i allmänhet baserade på god vetenskaplig metodik. Tveksamheten ökar när det påstås att den regionala ekonomin ökar med motsvarande belopp (eller mer om multiplikatorer används) och att sysselsättningen ökar mar- kant. Förklaringen till att forskare ställer sig tveksamma är främst en avsaknad av alternativkostnadsresonemang (Crompton et al., 2001; Dwyer et al., 2004; , 2005). Om alternativkostnaden ej beak- tas innebär detta ett antagande att alla resurser som används för ett evenemang alternativt (dvs. utan evenemanget) skulle ha varit oan- vända. Man kan argumentera för att mindre evenemang (som genom- förs under helgdagar) i hög grad kan motsvara detta antagande men knappast helt och för de flesta evenemang torde antagandet inte stämma. En vanlig alternativkostnad är t.ex. att fullbelagda hotell, till följd av idrottsevenemang, kan omöjliggöra en konferens eller affärsmässa och vi vet att affärsturister spenderar mycket mer än idrottsturister (et al., 2003). Vi har sett ovan, att modeller där hänsyn tas till alternativkostnader (t.ex. CGE) reducerar de eko- nomiska effekterna mycket kraftigt. En helt annan ansats har använts av som studerat den ekonomiska utvecklingen i regioner i och jämfört regio- ner med stora idrottssatsningar mot regioner som ej satsat på idrott utan använt resurserna till andra (ej specificerade) satsningar. Baade har gjort detta genom att se på den ekonomiska utvecklingen för ett stort antal regioner i och sedan jämföra regioner med idrottsinvesteringar mot regioner utan sådana. Kort sammanfattat är Baades slutsatser att lönsamheten av stora satsningar på idrott och idrottsanläggningar sedda i backspegeln är betydligt mindre än vad man brukar påstå i förkalkyler. De regioner som satsat på idrottsinvesteringar visar lika ofta en sämre som en bättre ekonomisk utveckling jämfört med andra regioner. Kortsik- tiga ekonomiska effekter (exklusive investeringar) av idrottseve- nemang är positiva men i betydligt mindre omfattning i studier ex- post än vad som hävdas i kalkyler ex-ante. En studie av mega evenemang i och (Baade, Matheson, 2002) beskriver hur sysselsättningen utvecklats till följd Slutsatsen för är att c:a 5 000 nya jobb skapades tillfälligt och någon långvarig effekt kan inte identifieras. I skapades c:a 24 000 permanenta jobb (att jämföras mot 77 000 i förkalkylen) Dessa jobb skapades med hjälp av regionala bidrag om $ 1,6 MDR vilket motsvarar en kostnad per skapat jobb ($ 63 000) till i stort sett normalt belopp för offentlig sysselsättning i . En studie av de städer i som arrangerade fotbolls (Baade, Matheson, 2004) visar ex-post att sammanlagt minskade dessa städers ekonomiska utveckling med c:a 5 MDR (att jämföras mot förkalkylens prognos om + $ 4 MDR). Värst var det för (- $ 3,5 MDR) och bäst gick det för (+ $ 1 MDR). En studie av det amerikanska mega evenemanget Super Bowl gav som resultat (Baade, Mathesen, 2003) att effekterna på Miamis ekonomi 1999 var netto c:a $ 70 M att jämföras mot arrangörens (NFL) påstående om $ 670 M. I en annan studie undersökte Baade och Dye (1990) åtta städer i som har satsat stora belopp på professionell football och baseball. Syftet vara att undersöka om de många återkommande evenemangen påverkade utvecklingen av tillverkningsindustrin, sär- skilt med tanke på de stora investeringar som gjorts i idrottsan- läggningar (super domes). De samband man fann var lika ofta negativa som positiva och i de flesta fall ej signifikanta. Slutsatsen som forskarna drar är att de anspråk på stora positiva ekonomiska effekter regionalt som ofta åberopas inte får stöd i en ekonometrisk undersökning ex-post. Städer bör noggrant utvär- dera uppblåsta kalkyler som lovar finansiella övervinster från mega evenemang innan man beslutar om ett stort offentligt stöd till ett sådant evenemang. (Baade, Matheson, 2004:354). En spekulation från forskarna är att den omställning som eko- nomin måste göra inför ett mega evenemang kan bli en udda sats- ning som inte passar i näringslivsstrukturen. Därför återgår eko- nomin efter mega evenemanget till den ursprungliga strukturen. Ekonomin har då utsatts för att två gånger behöva för- ändra skepnad och detta medför kostnader för effektivitetsförlus- ter. påpekar forskarna att icke ekonomiska värden som regional stolthet, idrottsintresse och glädje visst kan skapas och vara viktiga värden. Alhemoud, A. D. and , E. (1996). Image of Tourism Attractions in . (1985), Vad hände när var i stan? (1995), En modell för att utvärdera stora idrottseve- nemang med en fallstudie av i friidrott 1995 i , (1996), Vem vann på ? Effektivitet och fördel- ningseffekter av evenemang. I Evenemang, Affärsmöjligheter och imageskapare- Dokumentation. , universitet, sid 145–160. (1999), An alternative model of economic impact analysis – using dividends instead of multipliers, Conference proceedings Etour R 1999:2 (2006). ECTN – Conference at mics and Commercial , , Gothen- burg. D., & , L. (2001). Financial Effects of 2000 on the Public Sector; An Economic Impact Analysis of a . , , , A., & , H. (2004). Local resi- dents' monetary evaluation of sports events. Managing Leisure, 9(3), 145–158. Armbrecht, J. & , E. (2006). From Quality to Expenditu- res – A Case Study, of , , , , . K., , B., & , R. (2003). Economic impact of national sporting success: evidence from the stock exchange. Applied Economics Letters, 10(12), 783–785. Baade, R. A., & Dye, R. F. (1988). An Analysis of the Economic Rationale for Public Subsidization of Sports Stadiums. , 22(2), 37–47. Baade, R. A., & Dye, R. F. (1990). The Impact of Stadiums and Professional Sports on Metropolitan-Area Development. Growth and Change, 21(2), 1–14. Baade, R. A., & Matheson, V. A. (2002). Bidding for the Olympics: fool's gold? In Barros, C.P., Ibrahímo, M., Szymanski, S., (eds.) Transatlantic sport: the comparative economics of North American and European sports, pp. 127–151. Baade, R. A., & Matheson, V. A. (2003). Super bowl or super (hyper)bole? Assessing the economic impact of 's sports event. Working Papers – , 1–33. Baade, R. A., & Matheson, V. A. (2004). The for the Cup: Assessing the Economic Impact of the . Regional Studies, 38(4), 343–354. Baker, D. A., & Crompton, J. (2000). Quality, Satisfaction and Behavioral Intentions. 27(3), 785– 804. Bansal, H., & Eiselt, H. (2004). Motivations and Planning. , 25(3), 387– 396. Bigne, J.E., , M.I. and , J. (2001). Tourism image, evaluation variables and after purchase behaviour: inter-rela- tionship. , 22(6), 607–616. , A., , M. T., & Sugiyarto, G. (2003). Quantifying the Impact of Foot and Mouth Disease on Tourism and the UK Economy. Buhalis, D.(1998). Strategic Use of in the . , 19(5), 409–421. (2004). The Impact and Management of Tourism-Rela- ted Events. Evaluating Mega-events: a critical review, Not- tingham . Cornish, E. (2003). in Our Future. The Futurist, 37(4), 18–22. Crompton, J. (1994). Motivations for pleasure vacation. , 6(4), 408–424. Crompton, J. L., McKay, S. (1997). Motives of Visitors Atten- ding Festival Events. , 24(2), 425– 439. Crompton, J., , S., & Shuster, T. (2001). A Guide for Underta- king EconomicImpact Studies: The Springfest Example. Jour- nal of , 40, 79–87. & , S. (1992). Quality: A Reex- amination and Extension. , 56(3), 55–68. Crouch, G. (1992). Effect of Income and Price on . , 19(4), 643–664. Crouch, G. (1994). The study of international tourism demand: A review of findings. , 33(1), 12. Crouch, G. (1995). A Metaanalysis of Tourism Demand. , 22(1), 103–118. Crouch, G. (1996). Demand elasticities in international marke- ting – A meta-analytical application to tourism. , 36(2), 117–136. Croy, W. G., & , R. (2003). Fictional media, film and tourism. In Frost, W., 2004. Braveheart-ed : historic films, heritage tourism and destination image. Tourism Mana- gement, 27, 247–254. (2004). Beyond Input-Output Analysis: Using Occupation-Based Modeling to Estimate Wages Generated by a Event. , 43(1), 75– 82. J., & , W. C. (2003). Estimating the Economic Impacts of Events. , 8(4), 214–222. J., , W. C. & , M. (2004). Estimating Income Effects of a Event. , 31(1), 180–199. , P., & Parmenter, B. (1996). Computable general equilib- rium modelling for policy analysis and forecasting. In H. , D. Kendrick, & J. Rust (Eds. ), Handbook of computa- tional economics. Dritsakis, N. (2004). Cointegration Analysis of German and Bri- tish Tourism Demand for . , 25(1), 111–119. Dwyer, L., Forsyth, P., & , P. (2000). The Price Competitive- ness of : A Comparison of 19 Destina- tions. , 21(1), 9–22 L., Forsyth, P., & Spurr, R. (2004). Evaluating Tourisms Economic Effects: New and . Tourism Mana- gement, 25, 307–317. Dwyer, L., Forsyth, P., & Spurr, R. (2005). Estimating the Impacts of Special Events on an Economy. , 43(4), 351–359. (2003). Modelling determinants of tourism demands a five stage process: A discrete choice methodologi- cal approach. Tourism and , 25(4), 341– 354. Fakeye, P. C., & Crompton, J. (1991). Image differences bet- ween prospective, first-time, and repeat visitors to the Valley. , 30(2), 10–15. Falassi, A. (1987). Time out of Time: Essays on the Festival. Ed by Falassi, A. . Fayos-Solà, E. (1997). The Impact of Megaevents, Research Notes and Reports. , E., (1998). The Impact of Megaevents. rism Research, 25(1), 241–245 (2003). Local Economic Impacts: . , 30(2), 406–425. , D, (2004). , Ma B. (2004). WEATHER, CLIMATE AND TOURISM – A Geographical Perspective. , 32(3), 571–591. (2002). , 2001 attack on : a record of the immediate impacts and reactions in the tra- vel and tourism industry. , 23(6), 573– 580. Gursoy, D. & , K.W. (2006). Hosting : Mode- ling Locals Support. research, 33(3), 603– 623. , E., and B. , (1997). The Contribution of Tourism to the Economy of in 1990 and 1995. Tourism Manage- ment 18:535–553. Herrerro, L. C., Sanz, J. A., Devesa, M., Bedate, A., & del Barrio, M. (2006). The Economic Impact of Economic Events: A Case study of Salamanca 2002, European capital of Culture. European and Regional Studies, 13(1), 41–57. Hotchkiss, J.L., , R.E. & Zobay, S.M. (2003) Impact of the 1996 on employment and wages in . , 69(3), 691–704. Icoz, O., Var, T. & Kozak, M. (1997). Tourism Demand in . , 25(1), 236–240. , J., , M., , R., & Triandos, P. (2005). Innovations in Measuring Economic Impacts of Regional Fes- tivals: A Do-It-Yourself . , 43(4), 360–367. S., , K., & , K. (2003). Convention industry in South : an economic impact analysis. Tourism Mana- gement, 24(5), 533–541. Kozak, M. (2002). Comparative analysis of tourist motivation by nationality and destinations. , 23, 221– 232. Kurtzman, J. (2005). Economic impact: sport tourism and the city. , 10(1), 47–71. Laesser, C., & Crouch, G. (2006). Segmenting Markets by Expenditure Patterns: The Case of International Visitors to . , 44(4), 397–406. & , T. (2005). Critical reflections on the econo- mic impact assessment of a mega-event: the case of 2002 . , 26(4), 595–603. (2004). : A Multi-sector with Dynamic Markets. & , H. (2006). The Importance of Foreign Langu- age Skills in the Tourism Sector: A Comparative Study of Stu- dent Perceptions in the UK and . , 27(6), 1397–1407. (1987). A framework of tourist attraction research. , 14, 553–575. Lickorish, L. J., & , C. (1997). An Introduction to Tou- rism. (1997). Review of Demand Models. , 28(1), 68–82. , , , T., & Dellaert, B. (2001). Tourism Development; Assessing Social Gains and Losses. Vol 28 (4) pp 1010–1030. (1971). , (February): 75–81. Macmaughten, P. and Urri, J., 1998. Contested Nature, , Lon- don. Madden, J. (2006). Economic and Fiscal Impacts of Events: A General . , Vol 6, 3. pp. Mondello, M. J., & Rishe, P. (2004). Comparative Economic Impact Analyses: Differences Across Cities, Events, and Demographics. Economic Development Quarterly, 18(4), 331– 342. McHone, W. W. and Rungeling, B. (1999).Special cultural events: do they attract leisure tourists? pitality Management, 18(2), 215–219. C., & , R. (1993). Using Surveys to Value Public Goods: The Contingent Valuation Method. (1999). as Image Creators: Techniques to Evaluate Changes. in The Impact of , ed. by , T. D., , C., , B. & Ström, L–I. Moutinho, L. (1987). Role of budgeting in planning, implementing, and monitoring hotel marketing strategies. International Jour- nal of , 6(1), 15–22. Mules, T. & Dwyer, L. (2005). Public Sector Support for Events: The Role of Cost-benefit Analysis. Sport in Society, 8(2), 338–355. Noonan, D. (2003). Contingent Valuation and Cultural Resour- ces: A Literature. , 27, 159–176. ((2007) 2007, : 7318-384-0 O', D., Gardiner, S. (2006) Creating Sustainable : Networking and Relationship Development through Pre-Event Training. (2006). , 9(1), 25–47. Organisation mondiale du tourisme (2006). Yearbook of Tourism Statistics. (2005). Estimating the Cost and Benefit of : What Can Expect from Its 2008 Games? Industrial Geographer, 3(1), 1–18. Parasuraman, A., Zeithaml, V. A., & , L. (1988). SERV- QUAL: A Multiple-Item Scale for Measuring Consumer Per- ceptions of Service Quality. , 64(1), 12–40. Poirier, R. (1997). Political Risk Analysis and Tourism. , 24(3), 675–686. Porter, P.K. (1999). Mega-sports events as municipal investments: A critique of impact analysis. In J. Fizel, E. . Hadley (Eds. ), Sports economics: current research (pp. 61– 73). Westport, CT: Praeger. Preuss, H. (2004). The Economics of Staging the Olympics. : Cheltenham, UK , C., 1997. Tourism and indigenous people. Tourism Manage- ment, 18(7), 479–480. Raguraman, K. (1997). Airlines as instruments for nation and national identity: case study of and . 5 (4), 239–256. Shoemaker, S. (1994). Segmenting the U.S. Market Accor- ding to Benefits Realized. E., , S. J. and , K. F. (1996). A Pre- liminary Investigation into the Psychographics of Nature- Based Travellers to the Southeastern .