sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Analysen av exportens bestämningsfaktorer tyder på att små- företagens export begränsas av omfattande fasta exportkostna- der, som ökar med antalet exportprodukter och antalet destina- tionsmarknader. Kostnaderna är inte enbart relaterade till trans- porter, utan rör också den kunskap och information som är nödvändig för att agera effektivt på främmande marknader: högre avstånd för med sig större kostnader för export. Export- kostnader omfattar både svenska företags kunskaper om utländska marknader och potentiella utländska kunders kunska- per om svenska företag och produkter. Exportfrämjande som reducerar dessa inträdeshinder till utländska marknader kan för- väntas ha betydande positiva effekter på småföretagens export- utveckling. Det finns tydliga skillnader mellan svenska ursprungsregioner vad gäller exportutveckling och exportframgångar. och uppvisar en särskilt gynnsam utveckling, även vad gäller småföretagens export. Detta förklaras delvis av närheten till stora utskeppningshamnar och ett starkt entreprenörskap, men det är också möjligt att den effektiva organisationen och samordningen av exportrådgivningen till småföretag i Västsve- rige bidragit till framgångarna. En stor del av företagen i tillverkningsindustrin är så kallade temporära exportörer – företag som har export vissa år, men inte kontinuerligt. Det är troligt att deras exportframgångar begränsas av de omfattande kostnaderna för att införskaffa kun- skap och information om exportmarknader och för att förmedla kunskap om produkter och tjänster till potentiella utländska kunder. Denna grupp av företag har redan signalerat sin vilja att investera i export och kan därför vara särskilt mottaglig för exportfrämjande insatser i form av kunskapsutveckling och kun- skapsförmedling. Mot bakgrund av dessa observationer och slutsatser är det också möjligt att bedöma hur minskningen av exportmarknads- andelar bör tolkas. Utredningens uppfattning är att förändringarna i exportmarknadsandelar under det senaste årtiondet inte återspeg- lar utvecklingen i den svenska ekonomin. Orsaken är att globalise- ringen på många olika sätt urholkat det informationsinnehåll som en gång kunde utläsas ur statistik över utvecklingen av enskilda länders andelar av världsmarknaden. andel av världsexporten har minskat kraftigt . 1970 skeppades av världens sammanlagda varuexport från – 2006 hade den svenska andelen fallit till . Minskningen i den svenska andelen av världs- exporten är oroande: vår välfärd bygger i stor utsträckning på att vi kan dra nytta av de möjligheter som erbjuds på världsmarknaden. Exporten är viktig av flera skäl. Först och främst skapar den utrymme för att importera de produkter som inte går att tillverka i , eller de varor som vi inte kan producera lika effektivt som andra länder. Genom att svensk produktion koncentreras till verk- samheter där vi har komparativa fördelar och exportera det vi inte själva konsumerar kan vi uppnå en högre levnadsstandard än om vi försöker producera alla varor själva. Inkomsterna från exporten räcker helt enkelt till för att köpa en större varukorg på världs- marknaden än vad vi kunnat åstadkomma själva om exportindu- strins resurser hade omfördelats och använts för att tillfredställa vår egen inhemska efterfrågan. Teorin om komparativa fördelar är den teoretiska grunden som nationalekonomer använder för att visa den samhällsekonomiska nyttan av handel (först presenterad i , 1817). Komparativa fördelar definieras utifrån en jämförelse av alternativkostnader. Alternativkostnaden för en viss verksamhet är ett mått på värdet av den inkomst man skulle kunna ha tjänat i den bästa alternativa verksamheten. Om verksamheten bedrivs ineffektivt och kräver mycket resurser kommer alternativkostnaden att vara hög. Den grundläggande tesen i klassisk handelsteori är att det finns potenti- ella vinster av handel så fort alternativkostnaderna skiljer sig mellan länder, och att varje land bör specialisera sig på de branscher där man har lägre alternativkostnad snarare än lägre absolut kostnads- nivå än handelspartnern. Detta innebär bland annat att båda parter kan tjäna på handel även om den ena har en lägre absolut kostnads- nivå i alla branscher. Se t.ex. (1978) eller Krugman och Obstfeld (2008) för en mer detaljerad diskussion. Länders komparativa fördelar påverkas av teknologin, dvs. resursåtgången i produktionsprocessen (, 1817), och till- gången på produktionsfaktorer som kapital och arbetskraft (, 1933). Ett land som som har relativt god tillgång till kapital i relation till arbetskraft, och där kunskapsnivån är hög, ska baserat på detta resonemang specialisera sig på kapital- och kunskapsinten- siv produktion. En ytterligare källa till komparativa fördelar och samhälls- ekonomiska vinster av handel är möjligheten att producera i stor skala för världsmarknaden, snarare än enbart för den begränsade inhemska marknaden (Krugman, 1980 och Helpman, 1981). Många industrier uppvisar skalfördelar, vilket innebär att genomsnitts- kostnaden sjunker när produktionsvolymen ökar. Orsaken är de fasta kostnader för investeringar som är nödvändiga för att över huvud taget kunna producera många produkter. Exempel på investeringar som skapar fasta kostnader är anläggningar och maskiner, forskning och utveckling eller i vissa fall marknadsföring för att nå ut till kunderna. Om vi bara producerar för den inhemska marknaden måste varje tillverkad enhet bära en relativt stor andel av de fasta kostnaderna. Om vi istället kan producera för en större marknad – , , eller Världen – blir varje enhets andel av de fasta kostnaderna mycket mindre. Detta gynnar inte bara konkurrenskraften utomlands, utan också konsumenterna på hemmaplan, som får tillgång till billigare inhemskt producerade varor. Möjligheten till större produktionsvolymer kan bidra till snab- bare tillväxt och starkare framtida konkurrenskraft. Orsaken är att en större produktionsbas ger utrymme för större investeringar i forskning och utveckling, vilket är nödvändigt för att konkurrera i moderna industrier där ny teknik och nya produkter är de viktig- aste måtten på framgång. Dessa vinster brukar kallas dynamiska vinster, medan vinsterna från högre effektivitet benämns statiska vinster. Ofta uppfattas exporten också som en förutsättning för att sys- selsättningen i ska kunna upprätthållas på en hög nivå. På kort sikt är det utan tvivel så, men på lång sikt är det troligt att sys- selsättningen inte är den viktigaste vinsten av handel. Orsaken är att en minskning av exporten på också skulle reducera importmöjligheterna, och skapa utrymme för inhemska företag i branscher som tidigare dominerats av importvaror. Denna effekt skulle sannolikt drivas på av en försvagad växelkurs. De resurser som i så fall kunde föras över från den krympande exportsektorn till den importkonkurrerande sektorn skulle emellertid inte klara av att producera lika mycket varor som tidigare importerades: arbets- kraftens reala produktivitet och realinkomst skulle minska. Det är därför mera lämpligt att betrakta framgångsrik export som en förutsättning för att nå en hög levnadsstandard snarare än full sys- selsättning – , som är en av de minst framgångsrika exportörerna i världen, lider mer av låg nationalinkomst än arbets- löshet. Ytterligare vinster av export uppstår om det finns möjligheter att importera utan att möta höga tullar eller andra handelshinder. Om förutsättningarna för import är goda kan exportörerna sänka sina kostnader och specialisera sin verksamhet på de komponenter och moment som lämpligast görs i . Fördelarna med att kunna importera enkla arbetskraftskrävande komponenter från länder med lägre arbetskraftskostnader är uppenbara: faktum är att goda importförutsättningar är ett grund- läggande villkor för exportkonkurrenskraft i de flesta industrier. Konsumenterna gynnas också av importen eftersom utländska producenter tillverkar produkter som skiljer sig från de svenska varorna – variationen och valfriheten ökar (, 1961). Dessutom ökar konkurrensen. Den disciplinerande effekt som kommer från importen är särskilt viktig i små länder som . Om våra företag ska kunna konkurrera internationellt måste de ofta vara relativt stora. I ett litet land finns sällan plats för många stora företag inom en och samma bransch, vilket kan leda till höga konsumentpriser och stora effektivitetsförluster på grund av kartellbildning eller till och med monopol. Dessa problem kan undvikas om importen tillåts utgöra ett billigt alternativ för kon- sumenterna. Att världsmarknadsandelar minskar skulle i värsta fall kunna betyda att vissa av dessa vinster håller på att urholkas. En svagare exportutveckling skulle kunna tyda på minskad importka- pacitet och därmed en lägre realinkomst. Om företagens invester- ingar i fasta kostnader – forskning och utveckling – också krymper på grund av utvecklingen på exportmarknaderna är situationen ännu allvarligare. En konsekvens skulle kunna vara att den framtida tillväxtpotentialen håller på att bli svagare. Avsikten med detta kapitel är att undersöka hur de svenska exportmarknadsandelarna utvecklats under det senaste dryga årti- ondet, . Den genomgång som följer utgör till viss del en uppdatering av (2005) studie av försvagningen i de svenska exportmarknadsandelarna. Utredningen fördjupar analysen genom en mer ingående genomgång av exportutveckling och en jämförelse av den svenska utvecklingen med en grupp refe- rensländer. svenska ekonomin expanderade snabbt, både på grund av det försprång som näringslivet fått genom att Sve- rige höll sig utanför världskriget och den stimulans som kom med en växande arbetsstyrka och omfattande investeringar i utbildning och infrastruktur under årtiondena efter kriget. Toppen nåddes omkring 1970, då nått fjärde plats i den internationella väl- färdsliganTPF1FPT, slaget endast av , och . Under denna ekonomiska framgångsperiod ökade gradvis Sveri- ges andel av världsexporten. Som högst uppgick den svenska varu- exporten till av världens samlade export (, 2005). Med tanke på att den svenska befolkningen bara utgjorde av världens befolkning och bruttonatio- nalprodukten motsvarade av världens totala produk- tion var detta en imponerande bedrift (FN, 2007a). kom dock att bli ett dystert årtionde för utvecklingen av svensk export. I skuggan av oljekriserna tappade den energi- intensiva tunga industrin mycket av sin konkurrenskraft, och problemen späddes på av en ekonomisk politik som skapade infla- tion och underskott i både bytesbalans och offentliga finanser. Vändningen kom inte förrän , då andelen av världsexporten redan hunnit falla till . De omfat- tande devalveringar som genomfördes och 1982 – på sam- manlagt – återskapade den svenska exportindustrins konkurrenskraft, men den följande exportboomen visade sig vara tillfällig. Efter endast hade kostnadsfördelarna urholkats av hög inflation, och började exportmarknadsandelarna åter 1TP PT Välfärdsligan är en vanligt förekommande benämning på årliga sammanställning av de utvecklade ländernas köpkraftsjusterade bruttonationalprodukt per kapita. Istället gick kapitalet till finansiella tillgångar och fastig- heter, med snabbt stigande priser som följd. Kapital fanns tack vara avregleringen av finansmarknaden som möj- liggjorde upplåning utomlands och bidrog till ökad konkurrens mellan banker och finansinstitut. De låga realräntorna bidrog till att göra lånefinansierade investeringar i fastigheter och på kapital- marknaderna förmånliga. hade kombinatio- nen av hög inflation, fast växelkurs och bubblor på tillgångsmark- naderna bäddat för en finanskris av stora mått (se Kokko, 1998). av spekulation och oro på de internationella marknaderna, som bland annat ledde till att de fasta växelkurserna mellan EU-valutorna fick ses över (inom ramarna för ), tvingades ge upp försvaret av den fasta kronkursen. Den flytande kronan depreciera- des med , och försvagades ytterlig- are . Detta i kombination med svag inhemsk efter- frågan bidrog till att exporten började återhämta sig . Förändringarna i exportframgångar återspeglade de djupgående strukturförändringar som omvandlade den svenska ekonomins karaktär. Inom tillverkningsindustrin har de största förändringarna varit relaterade till den långsiktiga ökningen i arbetskraftskostnader, som bidragit till att verksamheter med högt förädlingsvärde fått allt större andelar. låg av tillverkningsindustrins förädlingsvärde i textil- industri, livsmedel, och trä- och pappersindustri, medan maskin- industrin hade av förädlingsvärdet (ITPS, 2005). var tillväxten i basindustrin relativt långsam, medan mer kvalificerad verksamhet, till exempel inom läkemedels- och telekomindustrierna utvecklades snabbt, särskilt efter mitten av . hade maskinindustrins andel av tillverkningsindustrin vuxit till , medan textil, livsmedel, trä och papper tappat till . har maskin- industrin fortsatt att växa snabbare än basindustrin. Dessa struk- turförändringar har gett tydliga avtryck i exportstrukturen: inom basindustrin har exporten rört sig från massa och malm mot mera avancerade pappersprodukter och specialstål, som kun- skapsintensiva branscher inom den kemiska industrin och maskin- industrin blivit viktigare. Hela branscher, som varvs- och textilin- dustrin, har i princip försvunnit. Trots denna strukturomvandling har varuproduktionens andel av förädlingsvärde varit i stort sett oförändrad sedan slutet Industrins andel av sysselsättningen har dock mins- kat betydligt : nedgången i antalet arbetade timmar är (ITPS, 2005). Detta är ett tecken på den kraftiga ökningen i arbetsproduktivitet som registrerades framför allt under och efter finanskrisen, då minskningen i sysselsättning var som störst. Antalet anställda i tillverkningsindustrin föll från omkring 900 000 till 700 000 . har sysselsättningen i tjänstesektorn ökat kraftigt. Efter att den offent- liga sektorns expansion avbröts är det i första hand privata tjänster inom databehandling, FoU och andra före- tagstjänster som ökat. De privata tjänsternas andel av den totala sysselsättningen har gått från till . Detta har också gett tydliga avtryck i export, där tjänsternas andel ökat kraftigt (se Avsnitt 2.2. nedan). I rörliga priser uppgick varuexport 1995 till . hade exportvärdet ökat till . Detta motsvarade av BNP av BNP 2006. Trots den betydande tillväxten lyckades inte försvara sina andelar av världens exportmarknad. Följande avsnitt undersöker hur marknadsandelarna utvecklats i fråga. 1.2Sveriges andelar av världsexporten av varor Utvecklingen av andelar av varuexporten visas i Figur 1.1. Den nedersta kurvan visar andel av den samlade världsexporten. Andelen var oförändrad på , då tillväxten inom IT- och telekombran- schen började, vilket slog hårt mot den svenska exporten. har utveckling åter varit relativt stabil, och andel av världsexporten har pendlat . Figur 1.1 andelar av varuexporten från Världen, och , 1995–2006 Källa: Comtrade (2008). Figuren illustrerar även andelar av exporten från och . Dessa kurvor visar att oron på de internationella marknaderna ledde till en minskning av andel av exporten, men att utvecklingen skiljer sig något beroende på vilken nämnare vi har i andelen. Dessa skillnader syns tydligare i Figur 1.2, som fokuserar på förändringarna i andelar genom att normalisera värdet till 1. Medan den svenska exporten tappat av sin andel av den totala världsexporten är nedgången mycket mindre om jämförelsen istället baseras på andel av exporten från eller EU-15. Då begränsas minskningen av andelar till . Medan andelar av världens samlade export sjönk med några procent i tidsperioden finns ingen sådan trend i jämförelsen med och . Förändringar i andelar av varuexporten från Världen, och , 1995–2006 (1995=1) Källa: Comtrade (2008). Skillnaderna mellan de tre grupperna av länder är intressant. I syn- nerhet bör det noteras att länderna i kategorierna EU-15 och är mogna industriländer med många likheter till medan kategorin Världen även omfattar tillväxtekonomier som skiljer sig markant från . Redan i detta stadium av analysen kan man således börja ana sig till några av orsakerna till att tappat andelar av världsmarknaden under det senaste årtiondet. Tillväxtekonomier som , , , , samt ett antal asiatiska och europeiska länder utvecklas snabbt och ökar sina andelar av världsmarknaden. Tar vi med dessa länder i jämförelsen ser utveckling ganska dyster ut. Om vi istället jämför oss med ekonomier som är mer lika den svenska har vi fortfarande förlorat andelar av varuhandeln, men i en betydligt makligare takt. Medan jämförelsen med den samlade världsexporten antyder att situationen är allvarlig och att det krävs snabba och drastiska åtgär- der för att vi inte ska fortsätta tappa mark kan jämförelsen med och leda till slutsatsen att det finns utrymme för noggrannare analys och eftertanke innan vi går vidare med genom- gripande reformer. 1.3Var tappar marknadsandelar? Ett första steg i analysen är att undersöka var tappar exportmarknadsandelar, och i synnerhet var vi förlorar mer än andra jämförbara länder. Vilka regioner och länder och vilka bran- scher är det som står för den svagaste utvecklingen i den svenska varuexporten? (2005) ställde en liknande fråga, och fann att minskningen i exportmarknadsandelar var kon- centrerad till : av de sammanlagda förlusterna –2003 kunde hänföras till EU-15, med och som de största förlustmarkna- derna. Dessutom tappade andelar i andra europeiska länder, som och . På övriga marknader var förändringarna relativt små, kanske främst beroende på att inte hade stora marknadsandelar att försvara. På branschnivå var förlusterna mera jämnt fördelade. Ungefär tre fjärdedelar av branscherna på 3-siffrig SITC-nivåTPF2FPT registrerade sjunkande världsmarknadsandelar, med pappersmassa och pappers- avfall och fartyg och båtar som de största förlorarna. Bland de varukategorier som ökade mest fanns margarin och annat matfett samt medicinska och farmaceutiska produkter. Med tanke på att den största delen av dessa förändringar inträf- fade innan mitten av är det intressant att skärskåda utvecklingen . I detta avsnitt undersöker vi därför hur den svenska exportmarknadsandelen utvecklats i ett antal regioner och länder, samt i de nio breda industrikategorier som ingår i SITC:s grövsta uppdelning.TP F3FPT Alla jämförelser av förändringar över tiden är känsliga för valet av tidsperiod. Utredningen har valt 1995 som utgångspunkt för analysen, med motiveringen att det var ett relativt normalt år, utan exceptionella ekonomiska händelser. De föregående åren påverka- des i större utsträckning av efterdyningarna från den finanskrisen , medan perioden komplicerades av Asienkrisen och krisen inom IT-sektorn. Valet av årtal inom perio- den –1997 har dock ingen avgörande betydelse för de mera långsiktiga jämförelserna. För att möjliggöra en tolkning av den svenska utvecklingen jämför utredningen kontinuerligt med 2TP Trade Classification (SITC) är en klassificering av export- och importvaror som möjliggör jämförelser mellan länder och över tiden (FN, 2007a). Systemet är upprättat av FN. Jämförelser kan göras i breda kategorier, på en- eller tvåsiffernivå, eller mer detaljerat på högre siffersnivåer. 3TP PT Definierat på SITC-ensiffernivå. motsvarande utveckling för och , samt med ett antal västeuropeiska länder. De länder som valts ut för jämförelsen är , , , , , , och . Valet med likheter i industristruktur, ekonomiernas utvecklingsnivå och geografiskt läge. Det är också betydelsefullt att jämförelseländerna är hemvist för många av de företag som konkurrerar med svenska företag på utländska mark- nader. För att ytterligare bredda jämförelserna finns även och med i analysen. I delar av analysen tar utredningen dess- utom med stora tillväxtekonomier, som och , för att analysera hur dessa länder påverkar och deltar i den internationella ekonomin. Utgångspunkten för analysen presenteras i Tabell 1.1 och Tabell 1.2. Tabell 1.1 visar fördelningen av den svenska varuexporten 1995 uppdelad på de regioner och länder som vi använder i beskriv- ningen av marknadsandelarnas utveckling nedan. uppgick den svenska varuexporten till . EU-län- derna utgjorde den viktigaste destinationen för svensk varuexport, med av totalen. Övriga europeiska länder – , forna , , och – var den näst största gruppen, med . Därefter följde med och av exporten. Övriga världsdelar var relativt obetydliga, och hade en sammanlagd andel som var . Bland de enskilda exportdestinationerna var störst, följt av , och . Av de utomeuropeiska länderna var och de största destinationerna efter . SOU 2008:90 Utvecklingen av exportmarknadsandelar Svensk varuexport 1995: regioner och länder Källa: Comtrade, 2008. Den klart viktigaste industrikategorin i den svenska varuexporten 1995 var maskiner, apparater och transportmedel. Som de första kolumnerna i Tabell 1.2 visar svarade denna sektor (som i princip omfattar verkstadindustrin inklusive telekomsektorn) för av varuexporten. Den näst största kategorin var bearbetade varor med papper, järn och stål som viktigaste produkter. Andra viktiga produktgrupper var kemiska varor, råvaror som trä, pappersmassa och malm, samt den kategori som omfattar diverse färdiga varor. Övriga fem kategorier på denna aggregeringsnivå hade en sammanlagd andel på av totalexporten. De två sista kolumnerna av Tabell 1.2 identifierar de 29 kategorierTPF4FPT som hade av den svenska exporten 1995: totalt omfattar statistiken 66 kategorier. De största produktgrupperna på denna aggregeringsnivå var vägfordon, papper och telekomutrust- ning. Även andra verkstadsprodukter, järn och stål, trävaror, pappersmassa och läkemedel var viktiga exportprodukter. Däremot saknas livsmedel, drycker, kläder och skor i listan. 4TP PT På tvåsiffrorsnivå. Utvecklingen av exportmarknadsandelar SOU 2008:90 Svensk export 1995 per produktgrupp Livsmedel o. levande djur Råvaror, icke ätbara, utom bränslen o. skrot av metaller Mineralbränslen, smöroljor, elström Mineraloljor o. produkter därav Animaliska o vegetabil. av kemiska o. närstående industrin Plast i obearbetad form Plast i bearbetad form Bearbetade varor, i huvudsak efter material Varor av trä el. Papper, papp o. varor därav Garn, vävnader m.m. utom kläder Varor av utom metaller Metaller utom järn o. stål Maskiner och apparater samt Maskiner för särskilda industrier Tele-, radio-, TV-apparater o.d. Monterings-, byggnads-, VVS- Möbler, madrasser, sängkläder Mät- o. kontrollinstrument m.m. Källa: , Handel med varor och tjänster. Inom produktgrupperna bearbetade varor respektive maskiner, apparater och transportmedel fanns också flera underkategorier på SOU 2008:90 Utvecklingen av exportmarknadsandelar tresiffersnivå med betydande export. Bland bearbetade varor märktes till exempel papper och papp och valsade platta produkter av legerat stål av den totala svenska varuexporten. Ytterligare åtta underkategorier, främst inom järn och stål, hade . De dominerande undergrupperna inom maskiner, apparater och transportmedel var tele- och radiomateriel av Ett mått på bredden inom den svenska verkstadsindu- strin är att det sammanlagt fanns 26 branscherTPF FPT av den svenska exporten. Figur 1.3 visar utvecklingen av olika ländergruppers andelar av EU- 15:s varuimport (dvs. de olika ländernas andelar av den export- marknad som utgörs av EU-15).TPF6FPT Utvecklingen på denna marknad är naturligtvis viktig för samlade exportmarknadsandel, eftersom EU-15 är den tyngsta destinationen för den svenska exporten: den sammantagna utvecklingen återspeglar i stor utsträckning de förändringar som sker på den europeiska markna- den. Andelarna är normaliserade så att den faktiska andelen 1995 = 1. Då stod för av EU:s import, av importen var intern EU-handel, och hade en marknadsandel på . (De absoluta exportmarknadsande- larna som ligger till grund för analysen i detta avsnitt redovisas i Bilaga 4.) har både , och förlorat marknadsandelar, men har tappat mest, i synnerhet .