sou · GVB317 · 2008-01-01 00:00:00 — Bestämmelser om assisterad befruktning finns numera i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m.TPF39FPT Frågan om äktenskap för personer med samma kön har varit före- mål för bedömning vid ett flertal tillfällen . I motioner har det bland annat gjorts gällande att det är omoti- verat att två personer med samma kön inte skall ha samma rättig- heter och skyldigheter som två personer med motsatt kön. Det har också framförts att nuvarande ordning legitimerar fördomar och diskrimineringar mot homosexuella. uttalade lagutskottet med anledning av motioner med denna innebörd att äktenskap även fortsättningsvis endast skall få ingås av en man och en kvinna.TPF40FPT följde utskottet. Även påföljande år vidhöll utskottet 39TP PT Jfr avsnitt 2.5.1. 1997/98:LU10. Kortfattad historik och frågornas tidigare behandling med godkännande de uppfattningar tidigare hade gett uttryck för och avstyrkte bifall till de då aktuella motio- nerna.TPF41FPT Under de allmänna motionstiderna väcktes ett stort antal motioner som avsåg lagstiftningen om äktenskap och partnerskap, främst frågan om införandet av en könsneutral äkten- skapslagstiftning och därmed en s.k. könsneutral ÄktB. Bland annat förordades en särskild ordning med civiläktenskap för såväl par med samma kön som för par med olika kön. Enligt motionärerna skulle en sådan ordning innebära ett enhetligt sätt för alla, oavsett sexuell läggning, att ingå äktenskap. Det begärdes också att regeringen skulle tillsätta en utredning med uppdrag att i ett brett perspektiv se över ÄktB i syfte att en civil vigselceremoni skulle bli den juri- diskt bindande. Med anledning av berörda motioner konstaterade lagutskottet våren 2004TPF42FPT att det hade gått ursprung- liga ställningstagande till frågan om ett homosexuellt äktenskap. hade samhällets syn på homosexuella och homosexuell samlevnad förändrats radikalt. Det kunde enligt ut- skottet inte uteslutas att allmänhetens syn på dessa frågor också hade genomgått betydande förändringar, vilket vann stöd av då gjorda opinionsundersökningar. Utskottet ansåg att tiden var mogen för att brett och förutsättningslöst utreda frågan och förordade att en parlamentariskt sammansatt utredning skulle tillkallas. Såsom redan nämnts i föregående avsnitt utgick utskottet från att reger- ingen i samband med utarbetandet av direktiven till utredningen skulle beakta även motionsyrkanden med krav på en ordning med civiläktenskap. Betänkandet godkändes av . har härefter med godkännande avslagit motionsyrkanden med krav på en könsneutral äktenskapslagstift- ning med hänvisning till pågående utredningsarbete.TPF43FPT 41TP PT Se bet. 1998/99:LU18, 2000/01:LU13 och 2001/02:LU8. 2003/04:LU22 s. 15. 43TP PT Jfr bet. 2004/05:LU14. 4.1.1FN-konventioner om mänskliga rättigheter Enligt artikel 1 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättig- heternaTPF1FPT är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Av artikel 2 följer att envar är berättigad till alla de fri- och rättigheter som omfattas av förklaringen, utan åtskillnad av något slag, såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Principen om allas likhet inför lagen fastslås i artikel 7 och skyddet mot godtyckliga ingripanden i fråga om privatliv, familj, hem eller korrespondens framgår av artikel 12. I artikel 16 anges att fullvuxna kvinnor och män har rätt att utan någon inskränkning på grund av sin ras, nationalitet eller religion ingå äktenskap och bilda familj. De har lika rättigheter vid giftermål, under äktenskap och vid äktenskapets upplösning. Av artikeln fram- går också att äktenskap endast får ingås med de blivande makarnas fria och fullständiga samtycke. Slutligen anges att familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället och äger rätt till skydd från samhället och staten. Utöver och den allmänna förklaringen om de mänsk- liga rättigheterna har det inom FN:s ram utarbetats bind- ande konventioner som rör mänskliga rättigheter. om medborgerliga och politiska rättigheterTPF2FPT be- handlar rättigheter som rätten till liv, förbud mot tortyr och mot slaveri samt olika friheter som yttrande- och religionsfrihet. För att främja konventionens förverkligande finns en övervakningskom- mitté, mänskliga rättigheterna, vars huvudsakliga 1TP PT Förklaringen antogs och kungjordes av . 2TP PT FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter antogs av , prop. 1971:125, SÖ 1971:42. verksamhet består av att övervaka staters efterlevnad av konven- tionen främst genom granskning av deras rapporter. Konventionen ger i artikel 2 uttryck för principen om icke-diskri- minering. I artikeln anges att stater som har anslutit sig till konven- tionen skall respektera och tillförsäkra var och en, som befinner sig på dess område och är underkastade dess jurisdiktion, rättigheterna i konventionen utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, natio- nell eller social härkomst, egendom, börd eller ställning i övrigt. Uppräkningen är endast exemplifierande. för de mänskliga rättigheterna har fastslagit att diskrimineringsförbudet även omfattar bl.a. sexuell läggning. Principen om allas likhet inför lagen följer av artikel 26. Enligt denna är alla lika inför lagen och har rätt till samma skydd av lagen utan åtskillnad av något slag. I detta hänseende skall lagen förbjuda all åtskillnad och garantera envar ett likvärdigt och effektivt skydd mot varje åtskillnad på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social härkomst, för- mögenhet, börd eller ställning i övrigt. I artikel 23 föreskrivs att familjen är samhällets naturliga och grund- läggande enhet och är berättigad till samhällets och statens skydd. Rätten för giftasvuxna kvinnor och män att ingå äktenskap och bilda familj skall erkännas. Äktenskap skall inte ingås utan de blivande makarnas fria och fulla samtycke. Artikeln avslutas med en bestämmelse om att konventionsstaterna skall vidta lämpliga åtgär- der för att säkerställa makars likställighet i fråga om rättigheter och ansvar vid äktenskapets ingående, under äktenskapet och vid dess upplösning. Vid fall av upplösning skall åtgärder vidtas för att till- försäkra barnen erforderligt skydd. för mänskliga rättigheter har med anledning av ett klagomål mot haft anledning att uttala sig om den konventionsenliga rätten att ingå äktenskap. Med hänsyn till ordalydelsen i artikel 23 ansåg kommittén inte att en fördrags- slutande stats vägran att tillåta par med samma kön att ingå äkten- skap skulle anses utgöra konventionsbrott. Genom artikeln är med- lemsstaterna enbart förpliktade att erkänna föreningen mellan en kvinna och en man som önskar gifta sig med varandra som äkten- skap. I ett särskilt yttrande bilagt till avgörandet påpekade två av kommitténs medlemmar att bestämmelsen inte begränsar staternas frihet att erkänna samhörighet mellan två kvinnor eller två män i form av äktenskap eller i någon annan jämförbar form.TPF3FPT om ekonomiska, sociala och kulturella rättig- heterTPF4FPT behandlar rättigheter som rätten till arbete, rätten till till- fredsställande levnadsstandard och rätten till utbildning. Principen om icke-diskriminering slås fast i artikel 2. 4.1.2FN-konventionen angående samtycke till, minimiålder för samt registrering av äktenskap angående samtycke till, minimiålder för samt registrering av äktenskap ratificerades av den 29 april 1964.TPF5FPT I inledningen till konventionen hänvisas bl.a. till artikel 16 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.TPF6FPT Konventio- nen syftar främst till att förhindra olika former av tvångsäktenskap. I konventionens artikel 1.1 sägs att äktenskap inte skall anses in- gånget i laga ordning utan båda kontrahenternas av fri vilja avgivna samtycke. Samtycket skall avges av dem personligen efter veder- börlig kungörelse samt inför vigselmyndigheten och i vittnens när- varo i enlighet med vad som föreskrivs i lag. Enligt artikel 1.2 får en av parterna dock vara frånvarande i fall då vigselmyndigheten be- dömer att det finns särskilda omständigheter. Det ställs därvid krav på att parten har lämnat sitt samtycke inför behörig myndighet och i den ordning som föreskrivs i lag samt att parten inte har tagit till- baka samtycket.TPF7FPT Artikel 2 innehåller en bestämmelse om att minimiålder för äkten- skaps ingående skall regleras i lag. Äktenskap får inte ingås av en per- son som inte har uppnått denna ålder om inte befrielse från ålders- kravet har meddelats av behörig myndighet i fall då allvarliga skäl därtill föreligga och befrielsen är i de blivande makarnas intresse. I artikel 3 föreskrivs att vigslar skall registreras av behörig myndighet i ett lämpligt officiellt register. 3TP PT – CCPR/C/75/D/902/1999 [2002] UNHRC 36 (30 2002). om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter antogs av 1971:125, SÖ 1971:41. PT SÖ 1964:29. Konventionen trädde i kraft . 6TP PT Jfr avsnitt 4.1.1. 7TP PT Vid ratifikationen gjorde förbehåll mot andra stycket i artikel 1. beslutade att godkänna den av regeringen föreslagna strategin för att förverkliga i Sverige.TPF8FPT Utgångspunkten för strategin är att skall beaktas vid allt beslutsfattande som rör barn. Det skall där finnas ett tydligt barnperspektiv. bärs upp av fyra grundläggande principer: icke-diskriminering (artikel 2), barnets bästa (artikel 3), barnets rätt till liv och utveckling (artikel 6) och barnets rätt att komma till tals (artikel 12). Vid tolkningen och genomförandet av övriga rättigheter som föreskrivs i konventionen skall dessa grundläggan- de principer tas i beaktande. I artikel 7 anges att barnet skall regi- streras efter födelsen och skall ha rätt från födelsen till ett namn, rätt att förvärva ett medborgarskap och så långt möjligt, rätt att få vetskap om sina föräldrar och bli omvårdat av dem. Enligt skall barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offent- liga eller av privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, admini- strativa myndigheter eller lagstiftande organ. Principen om barnets bästa skall tillämpas på alla områden och gäller också i lagstiftnings- arbetet. Konventionen kräver inte att barnets bästa skall vara ut- slagsgivande, men barnets bästa skall finnas med och väga tungt i vågskålen när åtgärder som rör barn vidtas. är en mellanstatlig organisation som bildades . Medlemsstater i måste bekänna sig till principen om ett demokratiskt och lagstyrt samhällssystem där de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna respekteras. undertecknades i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ().TPF9FPT Medlemsstaterna i är skyldiga att respektera och följa konventionen. I artikel 1 åläggs staterna att garantera de fri- och rättigheter som anges i konventionen. Varje stats ansvar omfattar såväl lagstiftning, 8TP PT Prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr 1998/99:171. 9TP PT Konventionen trädde i kraft . rättstillämpning som annan form av maktutövning. Det innefattar också i viss utsträckning skyldighet att skydda individen från rättighetskränkningar från andra enskilda rättssubjekt. Om inte fri- och rättigheterna följs och respekteras i medlemslandet är det ett konventionsbrott. Medlemsstaternas skyldigheter att följa konven- tionens bestämmelser kan avgöras av den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (). Domstolens domar är bindande för medlemsländerna och domar som avkunnats av domstolen skall därför respekteras av myndigheterna i det land som berörs. Konventionen skall inte bara skydda ett medlemslands egna medborgare utan alla som bor eller vistas i landet eller på något sätt berörs av myndighetsbeslut som fattas i medlemslandet. Enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna skall konventionen jämte de tilläggsprotokoll som innehåller ändringar och tillägg till denna gälla som lag i . Genom konventionen (artikel 2–14) och tilläggsprotokoll garan- teras ett antal specifika rättigheter och friheter. Det gäller bl.a. rätt till frihet och säkerhet, rätt till rättvis rättegång, rätt till skydd för privat- och familjeliv samt rätt att ingå äktenskap. Framställningen i det följande begränsas till de artiklar och frågeställningar som kan vara av vikt som utgångspunkt för utredningsarbetet. Rätt till skydd för privat- och familjeliv Enligt artikel 8.1 i konventionen har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Rätten till respekt innebär i första hand ett skydd mot godtycklig myndig- hetsinblandning, men den kan också innebära en positiv förplik- telse för staten att skydda rättigheten och förhindra rättighets- intrång som görs av ett enskilt rättssubjekt mot ett annat. Av undantagsbestämmelsen i artikel 8.2 framgår att offentlig myndighet inte får inskränka åtnjutande av denna rättighet annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nöd- vändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra per- soners fri- och rättigheter. Laglighetskravet innefattar inte bara skriven lag utan också etablerad praxis enligt de principer som ut- vecklas i ett common-law system. Rätten till respekt för privatlivet är en svårdefinierad rättighet med många aspekter. Först genom rättspraxis kan begreppet få en någorlunda tydlig avgränsning. Vidare är gränsen mellan privat- och familjelivet flytande. Under skyddet för privatlivet faller bl.a. sexuella relationer. I konventionen är utgångspunkten att staten inte skall ingripa med lagstiftning eller på annat sätt utom om det finns mycket starka skäl, t.ex. för att skydda minderåriga. konstaterar i sin bok i europeisk praxis att synsättet i kon- ventionsstaterna kraftigt har förändrats sedan konventionens till- komst när det gäller synen på homosexuellt beteende. fanns i många länder förbud mot sexuella handlingar även mellan vuxna personer, och sådana förbud ansågs inte vara otillåtna inskränkningar i rätten till respekt för privatlivet. En mera tolerant hållning har successivt gjort sig gällande, och även tolk- ningen av konventionen har förändrats.TPF10FPT Enligt utgör äktenskapet och familjen vik- tiga institutioner i samhället. Som nämnts skyddas rätten till respekt för familjelivet i artikel 8. Härmed åsyftas främst den på äktenskapet grundade familjen, men artikeln tillämpas också på samlevnad utan äktenskap. Med stöd av artikel 8 kan det ställas krav på ett lands familjerättsliga lagstiftning. Den skall i rimlig mån skydda äktenskapet och familjen. Rätten att ingå äktenskap och bilda familj följer dock av artikel 12, som berörs närmare i det följande. Någon rätt till skilsmässa kan inte heller härledas ur artikel 8. Enligt måste det däremot finnas lag- bestämmelser som ger ett barn en acceptabel familjerättslig status och detta vare sig det fötts inom eller utom äktenskapet.TPF11FPT Ur arti- keln kan vidare härledas en rätt för föräldrar att ta ansvar för sina barn. Hur långt artikeln i detta avseende sträcker sig är dock inte alldeles klart. Rätten till ett namn kan också härledas ur artikel 8. Tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet Enligt artikel 9 har var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offent- ligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, 10TP PT , H., Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, 2 uppl., 2002, s. 266 f. 11TP PT s. 262. undervisning, sedvänjor och ritualer. Friheten att utöva sin religion eller tro får endast underkastas sådana inskränkningar som är före- skrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter. Artikel 9 ger skydd för såväl religiösa som icke religiösa livsåskåd- ningar. Även en pacifistisk övertygelse skyddas av nämnda artikel. Rätten till religionsfrihet innebär att kyrkor och religiösa sam- fund skall tillåtas verka och att enskilda personer skall kunna bli medlemmar av kyrkor och andra religiösa samfund och delta i deras verksamhet. Kyrkorna skall ha rätt att värva anhängare, och var och en skall vara fri att konvertera från en religion till en annan. En kyrka eller ett samfund måste också ha, eller på begäran kunna få, en sådan rättsställning att de religiösa uppgifterna kan fullgöras på ett effektivt sätt. Av det sagda framgår att en kyrkas rätt till religionsutövning skyddas genom artikel 9. Det föreligger däremot inte något hinder mot att annan verksamhet som en kyrka eller religiöst samfund bedriver, t.ex. av kommersiell art, underkastas samma villkor och föreskrifter som annan näringsverksamhet. Enligt måste begreppen samvetsfrihet och religionsfrihet tolkas relativt försiktigt även när det gäller den enskilda människans rätt enligt artikel 9. Det kan i och för sig hävdas att många olika handlingar strider mot en viss persons samvete eller religion, men syftet med artikel 9 kan enligt inte sträcka sig längre än till att skydda mot ingrepp i vad som framstår som det centrala innehållet i en övertygelse eller en religion och att förhindra att det uppkommer praktiska svårigheter för religionsutövning.TPF12FPT I samband med fullgörandet av förpliktelser på grund av en tjänst eller anställning kan frågan uppkomma om befrielse bör beviljas av religiösa eller ideologiska skäl. anger som exempel att en statlig tjänst eller anställning är organiserad så att arbete skall ut- föras som för arbetstagaren har särskild religiös betydelse. Arbetsgivaren är då inte nödvändigtvis förpliktad att avstå från att utkräva arbete på . Disciplinära åtgärder eller avskedande vid arbetsvägran behöver inte strida mot artikel 9. Enligt föreligger dock ett krav på proportionalitet och det är därvid av särskild betydelse om tjänstemannen eller arbetstagaren redan när 12TP PT s. 297. han accepterade sin tjänst eller anställning hade klart för sig att den ställde krav på honom som var svåra att förena med hans normala religionsutövning.TPF13FPT Motsvarande resonemang torde kunna föras också beträffande den som har förordnats att utföra ett uppdrag för statens räkning. Rätt att ingå äktenskap I artikel 12 fastslås att giftasvuxna kvinnor och män har rätt att ingå äktenskap och bilda familj i enlighet med de nationella lagar som reglerar utövandet av denna rättighet. har i flera fall tolkat artikel 12 så att den endast är tillämplig på kontrahenter som har olika könTPF14FPT. Någon rätt för homosexuella att ingå äktenskap eller registrera sitt partnerskap kan således inte härledas ur bestäm- melsen. Det kan tilläggas att oförmåga att avla och fostra ett barn inte påverkar den konventionsenliga rätten att ingå äktenskap.TPF15FPT Hänvisningen till nationell rätt kan enligt förstås så att de enskilda staterna har stor frihet att genom sina egna lagar reg- lera villkor och former för ingående av äktenskap. Eventuella in- skränkningar och villkor måste dock vara proportionerliga och får i vart fall inte vara sådana att de äventyrar själva substansen i den skyddade rättigheten.TPF16FPT har prövat en transsexuell persons rätt att gifta sig med någon som kromosommässigt var av samma kön bl.a. i målen mot Förenade samt I mot Förenade Konungariket.TPF17FPT Domstolen ansåg inte att ett totalt för- bud efter könsbyte mot giftermål med någon av motsatt kön var förenligt med artikel 12. Staterna fick dock ställa krav på bevisning om att könsbytet verkligen hade kommit till stånd. Situationen var däremot en annan i ett mål mot Sverige.TPF18FPT En person som var född som man hade bytt kön till kvinna och ville gifta sig med en annan kvinna. Könsbytet erkändes i . 13TP PT s. 300 f. 14TP PT Se t.ex. avgörande i målen Rees ./. Förenade (1986) och och Horsham ./. Förenade (1998). 15TP PT avgörande i målet ./. Förenade (2002). 16TP PT s. 348 f. 17TP PT Dom i båda målen . 18TP PT Beslut (Ansökan nr. 14573/89 och ./. samma kön kunde de inte ingå äktenskap enligt svensk lag. Europa- kommissionenTPF19FPT ansåg inte att detta innebar ett brott mot artikel 12. Enligt artikel 14 skall åtnjutandet av de fri- och rättigheter som an- ges i säkerställas utan någon åtskillnad såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt. Diskrimine- ringsförbudet har ingen självständig innebörd utan gäller endast med avseende på de rättigheter som upptas i konventionen och dess tilläggsprotokoll. Det är dock tillräckligt att de förhållanden med avseende på vilka diskrimineringen görs gällande, faller inom tillämpningsområdet för någon av de konventionsskyddade rättig- heterna. Vidare är de diskrimineringsgrunder som anges i artikeln inte uttömmande utan utgör närmast exempel på otillåtna diskrimi- neringsgrunder. Artikel 14 skyddar personer som befinner sig i analoga situatio- ner mot diskriminering. All olika behandling i en analog situation är dock inte diskriminering i den mening som avses i artikeln. Diskriminering föreligger endast om det saknas en objektivt god- tagbar grund för sådan behandling. Huruvida en sådan grund före- ligger får bedömas med hänsyn till ifrågavarande åtgärds syften och verkningar och med beaktande av de principer som normalt tilläm- pas i demokratiska samhällen.TPF20FPT Av det föregående framgår att artikel 8 bl.a. skyddar rätten till privatliv och familjeliv. har i flera fall prövat frågan om diskriminering med avseende på nämnda rätt såvitt gäller sexuell läggning och homosexuell samlevnad. Enligt karaktäriseras rättspraxis av en viss osäkerhet när det gäller synen på sådan samlevnad.TPF21FPT Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell lägg- ning har framhållit att i flera fall har slagit fast att en särbehandling på grund av sexuell läggning måste kunna moti- veras av särdeles starka skäl för att inte anses utgöra diskriminering, detta eftersom en människas sexuella läggning berör privatlivets 19TP PT kommission för de mänskliga rättigheterna hade mellan till uppgift att granska anmälningar om brott mot . 20TP PT Jfr det belgiska språkmålet och redovisning av detta, s. 363. 21TP PT Se s. 369 f. mest centrala delar.TPF22FPT skärpte domstolen dess- utom kraven ytterligare genom att lägga till ett nödvändighetsrek- visit. För att särbehandling på grund av sexuell läggning inte skall anses utgöra diskriminering måste syftet med särbehandlingen vara legitimt. Vidare skall särbehandlingen inte bara motiveras av starka skäl; den måste vara nödvändig för att det uppgivna legitima syftet skall kunna uppnås. Det får således inte finnas några alternativa handlingsmöjligheter.TPF23FPT Frågan om diskriminering på grund av sexuell läggning har prö- vats bl.a. Fretté mot FrankrikeTPF24FPT. I målet hade att bedöma ett beslut av den högsta förvaltningsdomstolen i att inte tillåta en homosexuell man att adoptera ett barn. Den franska domstolen ansåg att Fretté med hänsyn till sin livssituation inte skulle kunna erbjuda ett adoptivbarn en tillräcklig god miljö när det gällde familjeliv, uppfostran och allmänna uppväxtförhållanden. pekade på de olika uppfattningar som förelåg i fråga om lämpligheten av att tillåta sådana adoptioner och fann med hänsyn härtill att den franska domstolen haft rimliga skäl för sin ståndpunkt. Det fanns således en objektiv och godtagbar grund för bedömningen av Frettés fall.