sou · GWB339 · 2008-04-17 00:00:00 — När det gäller ämnet Kriminologi är kvinnorna mindre kritiska än män- nen och när det gäller Självskydd/Konikthantering är männen mer positiva än kvinnorna. Männen är mer kritiska till ämnet IT än kvinnorna. När vi studerar svaren för Vapen och taktik nner vi att båda grupper- na är mycket positiva men att kvinnor () svarar i högre grad Mycket bra jämfört med männen (). Ett av de ämnen som samtliga är mest kritiska till är Polisbilskörning, männen svarar dock Mycket dåligt oftare än kvinnorna (jämfört ).Akutsjukvård och Mentalt förhåll- ningssätt tycks vara ämnen där männen är något mer kritiska till innehållet 2Ålder tycks dock inte påverka svaren i något avseende. Tabell 2: Gör en bedömning av innehållet i följande ämnen (svarsfrekvenserna är uppdelade efter utbildningsort och anges i procent). Notera att svarsfrekvensen för alternativet Vet ej inte redovisas här. I de esta fall är den siran eller nära noll. Ett undantag är Statsvetenskap. Figur 6: Gör en bedömning av innehållet i följande ämnen i förhållande till ditt arbete som polis? Sammanställning för kvinnorna. Generellt åternns dock majoriteten av samtliga i kategorin Bra. När vi studerar hur utbildningsnivå påverkar svaren på frågorna kring innehållet i de olika ämnena nner vi att de med högre utbildningsnivå i större utsträckning utrycker att innehållet i Beteendevetenskap är Dåligt(jämfört ). Innehållet i Kriminalteknik tycks tilltala den grupp som inte tidigare läst vid något universitet eller högskola, menar att innehållet är Mycket bra (motsvarande sira för den andra gruppen är ). 2.3.1Öppna svar om utbildningens innehåll Låt studenterna komma ut på fältstudier innan aspiranttiden så skulle man får ta del av mötet med människor i större utsträckning. Varför inte gå tillbaka till det gamla systemet med GK1 och två. Jag skulle vilja att utbildningen gav en bra teoretisk grund - en trygghet Figur 7: Gör en bedömning av innehållet i följande ämnen i förhållande till ditt arbete som polis? Sammanställning för männen. att falla tillbaka på rent faktamässigt-men sedan måste man ha riktiga möten med människor. Varva teori och praktik. Vad man gör mest som IGV-polis är att köra polisbil, det man gjorde minst på skolan var att köra polisbil. 2.3.2Beskriv din utbildning med tre ord Vi bad de svarande att beskriva sin utbildning med tre ord. Vi väljer att presentera resultatet med de vanligaste förekommande kombinationerna. Nyttig, eget ansvar, rolig (03) Tråkig, rolig, nyttig (05) Lärorik, kul, omväxlande(05) Teori, ingen praktik (Phs 03) Intensiv, lärorik och kamratskapande (05) Bred, problemorienterad och grupparbeten (Phs 03) Personlig utveckling, spännande och oerhört rolig. (Phs 03) Eldsjälar, påkostad, genomtänkt (05) Hände, lärde, kände (PHS 05) Väl avvägd, lära för livet, intressant (05) 2.4Polisernas uppfattning om aspiranttjänstgöringen Överlag uppger de allra esta av respondenterna att de är nöjda med sin aspiranttid, vilket illustreras i Figur 8. Svaren skiljer sig inte åt varken med avseende på utbildningsort eller med avseende på kön. anser att asprianttiden var en bra utbildningstermin och nästan lika många anser att de blev väl förberedda för det kommande yrkeslivet under denna termin. Dock är av de tillfrågade inte särskilt nöjda med sin handledning. 2.4.1Öppna svar om aspiranttiden Under aspirant tidens förväntas man kunna det mesta, även praktiskt. Det är egentligen ända tiden för praktiskt lärande. I sin iver att visa att man kan och snabbt bli accepterad kopierar man andras beteenden utan reexion. Det tog ett tag efter aspiranten innan man litade på sitt sunda förnuft. Inför mentorskap för samtliga. 2.5Polisernas uppfattning om hur utbildningen skulle kunna förbättras Respondenterna ck i enkäten ta ställning till om man skulle vilja ha mer eller mindre av olika ämnen och om de tror att utbildningen skulle bli bättre om den blev en högskoleutbildning. Figur 8: I vilken grad överensstämmer följande påstående med din uppfatt- ning om din aspiranttjänstgöring? Figur 9: Om du ck möjlighet att förändra utbildningen till polis, hur skulle dessa förändringar se ut? Tabell 3: Ange de områden du velat ha mer av. Brott i nära relationer Observera att det endast gick att ange om man velat ha mer av de givna områdena, det gick inte att ange om man velat ha mindre. Figur 9 visar att majoriteten skulle vilja ha mer färdighetsträning och mer praktik vid myndighet. anser också att utbildningens längd skulle kunna utökas. De esta anser att teoridelens omfattning är bra som den är. Även när det gäller träning i att skriva och tala tycker majoriteten att den tid som ägnades åt detta var tillräcklig. Vid en jämförelse mellan kvinnor och män nner vi att den senare gruppen i högre utsträckning anser att utbildningen bör innehålla mindre teori (av männen jämfört av kvinnorna). Vid en jämförelse med hur ålder påverkar svaren på frågorna kring förbätt- ringar av utbildningen visar det sig att den äldre kategorin av de tillfrågade (i detta fall innebär det att man är född eller tidigare) är den grupp som har mest synpunkter man lägger på teori. anser att det är bra som det är (detta att jämföra för övriga åldersgrupper). Hur denna grupp vill förändra är dock inte tydlig; anser att man skulle lägga mindre tid på teori men vill öka tiden. Vid en jämförelse mellan individer med olika utbildningsnivåer nner vi några signikanta skillnader. På frågan om huruvida man vill förändra tiden som man har vid en myndighet, vill av de tillfrågade med en högre utbildningsnivå ha längre praktik medan motsvarande sira för övriga är . På frågan om man vill förändra den tid man lägger på träning i att tala så vill de med högre utbildningsnivå i större utsträckning lägga mer tid på detta jämfört med övriga. En annan fråga som respondenterna ck ta ställning till var om det fanns något område som de velat få mer kunskap om. Fler än hälften anser att det varit bra om de fått mer undervisning i narkotika. Nästan lika många anser att mer undervisning kunnat ges om ungdomar och ungdomsbrottslighet () och vardagsbrottslighet (). Några signikanta skillnader kan vi se mellan könen; er kvinnor vill ha mer omvärldskunskap än männen (mot ) men när det gäller narkotika är relationen den motsatta (mot ). Den största skillnaden hittar vi när det gäller området psykiskt störda där hälften av kvinnorna uppger att de velat läsa mer av medan enbart en tredjedel av männen svarat detsamma. När det gäller jämförelsen mellan utbildningsnivåer nner vi att er av den gruppen utan erfarenhet från tidigare högre studier vill ha mer kunskap om ungdomar och ungdomsbrottslighet. 2.5.1Polisernas uppfattning om Polisutbildningen skulle förbätt- ras om det blev en högskoleutbildning Test visar på signikanta skillnader mellan hur de som har erfarenheter från högre studier och de som saknar denna har svarat på frågan om Polisutbild- ningen skulle förbättras av att vara en högskoleutbildning. Den förra gruppen är mer positiv till att en universitetsutbildning kommer att förbättra Polis- utbildningen. De åsikter som framförs här är att det skulle vara lättare att se till att kvalitén på utbildningen mellan de olika lärosätena skulle säkras och bli mer likvärdiga.3 Dessutom menar de som svarat ja att det skulle kun- na innebära högre krav på lärarnas pedagogiska förmåga samt höja statusen på utbildningen. De som svarat nej har sällan motiverat sig, men ett antal skriver att det är fel väg att gå - istället för att akademisera utbildningen borde man satsa på mer praktik. 3Här tycks det nnas en föreställning om att kvalitén på utbildningen skiljer sig åt mellan de olika utbildningsorterna. Figur 10: Tror du att det skulle förbättra utbildningen om Polisutbildningen blev en högskoleutbildning? 2.6Polisernas uppfattning om behovet av vidareutbild- ning Fler än hälften anser inte att de får den vidareutbildning som de önskar. I en öppen fråga har de sedan fått ange vilka ämnen de isåfall skulle velat ha. 207 av respondenterna har uttryckt önskemål om olika vidareutbildningar. Resultatet visar att en majoritet av dessa, efterfrågar ut- bildningar i juridik. Det handlar både om repetition av tidigare kunskaper och om uppdatering av nya lagar. Andra områden där många önskar mer ut- bildning är inom Självskydd (), Narkotika (), Förhörsteknik (), Vapen och Taktik () samt Bilkörning (). Övriga områden som upp- märksammas, om än i något mindre utsträckning, är utbildningar i Taktik, om psykiskt sjuka, ungdomsbrottslighet m.. Märk väl att era respondenter har angett önskemål om era olika möjliga vidareutbildningar. Figur 11: Anser du att du får den vidareutbildning som du behöver? 3Förändringar i attityder - från polisstudent till yrkesam polis De två sista frågorna i enkäten rör deras attityd till vad som är ett lyckat ingripande och vilka egenskaper som är viktigast för att vara en bra polis. Frågan som rör ett lyckat polisiärt ingripande innebar att respondenterna ck välja fem ord utav 20 som de anser bäst känneteckar ett lyckat polisiärt ingripande. I Figur 12 redovisas hur många procent av de tillfrågade som anser att det aktuella ordet bör vara bland de fem som bäst kännetecknar ett lyckat polisiärt ingripande. anser att Säkerhet känne- teckar ett lyckat ingripande och med dessa siror är det det ord som est har markerat. Därefter kommer, i fallande ordning, Rättssäkerhet (), Tyd- lighet (), Korrekthet (), Humanitet () och Hänsyn (). Noteras bör också att när vi studerar eventuella skillnader mellan män och kvinnor nner vi få signikanta skillnader, de enda två som vi kan se är att av männen har angett Resolut som ett av orden medan endast en procent av kvinnorna valt samma ord, av kvinnorna har angett Säkerhet motsvarande sira för männen är . Intressant är att samma fråga ställdes i en tidigare undersökning till 371 polisstudenter som gick sin sista utbildningstermin vid Polisutbildningen . Svaren från polisstudenterna skiljer sig något från svaren som läm- Figur 12: Vilka fem av följande ord kännetecknar bäst ett lyckat polisiärt ingripande där det handlar om att inskränka en annan människas fri- och rättigheter? nades av de yrkessamma poliserna i denna enkätstudie. Studenterna svarade Hänsyn i högre utsträckning, hade det ordet som ett av sina fem. Detta i jämförelse i denna studie. Polisstudenterna värderade också ord som Säkerhet, Rättssäkerhet och Tydlighet högt vil- ket överenstämmer med resultaten här. av studenterna har också med Humanitet bland sina fem ord, motsvarande sira för de yrkessamma poliserna är . Ordet Korrekthet förekommer i av fallen för respondenterna i denna undersökning medan av de ännu inte färdiga poliserna anger detta ord. Skillanderna mellan könen är större i studien bland studenterna. På fyra av alternativen kunde observeras statistiskt signikanta skillnader mellan könen; män har i större utsträckning än kvinnor valt orden Rättvisa och Korrekthet , kvinnor har å andra sidan i större utsträckning tyckt att orden Humanitet och Tydlighet kännetecknar ett lyckat polisiärt ingripande. Den andra frågan som berörde attityder var vilka egenskaper som de till- frågade tyckte var viktigast hos en bra polis. Respondenterna ck välja fem utav 20 givna egenskaper och sedan rangordna dessa från 1 till 5. Resultatet redovisas i Figur 13. Exempelvis värderar Yrkeskunskap som den viktigaste egenskapen hos en bra polis (dvs. som nummer ett i sin rangordning). Den sammanlagda arean för en given egenskap visar i vilken utsträckning denna angavs som en av de fem viktigaste. Om den arean växer från vänster till höger så innebär det att respondenterna i högre utsträck- ning angav den på de sista platserna än som den viktigaste. Figuren visar att Yrkeskunskap, Empati och Handlingsförmåga är egenskaper som ofta är med bland de rangordnade. De två först nämnda åternns också oftast som de mest viktiga. Även Flexibilitet och Tålamod är ofta förekomman- de bland svaren. Humor och Taktiskt tänkande anses också som viktiga komponenter även om de inte rangordnas i så hög utsräckning som de allra viktigaste egenskaperna. Även denna fråga fanns med studien av 371 polisstudenter som gick sin sista utbildningstermin vid Polisutbildningen . Här skiljer sig resultaten enbart marginellt mellan undersökningen av studenter och denna undersök- ning som riktar sig till yrkessamma poliser. Figur 13: Vilka egenskaper anser du är viktigast hos en bra polis? Välj fem egenskaper. Rangordna dem genom att sätta en 1:a framför den viktigaste egenskapen. ansåg även de att Yrkeskunskap, Handlingsförmåga och Flexibilitet var viktiga egenskaper för en bra polis. 3.1Vad skulle du vilja arbeta ? De esta vill fördjupa sig inom det område de nu arbetar inom. Här följer några vanligt förekommande svar. Gruppchef för en utredningsgrupp Under denna rubrik kommer vi att ta upp de viktigaste slutsatserna i relation till utredningen. De esta poliserna i denna studie arbetar i yttre tjänst, arbetar inom utredningsverksamheten. Den diskussion som ibland förekom- mer att de nya välutbildade poliserna inte är intresserade av att arbeta i yttre tjänst styrks inte i denna undersökning. Istället önskar de esta av re- spondenterna att får fördjupa sig i sitt nuvarande område, vilket innebär fortsatt arbete i yttre tjänst, men med delvis nya uppgifter. När det gäller innehållet i polisutbildningen anser majoriteten av de tidi- gare studenterna att de har fått en bra teoretisk grund men att den praktiska kunskap man fått inte varit tillräcklig. Det är viktigt att påpeka att i just dessa frågor så är det de fyra första terminerna som respondenterna har utvärderat. De nya utbildningsorterna har lyckats bra enligt respondenterna, när det gäller genomförandet av polisut- bildningen. De före detta studenter som besvarat enkäten är bland de första som fått sin utbildning på polisprogrammet vid och . Det nns inget som tyder på att lärosätena i och är sämre på att utbilda till yrket polis, enligt resultaten i denna studie är det snarare tvärtom. Även om en stor andel av de tidigare studenterna vid polisutbildningen anser att de saknade mer praktiska kunskaper under utbildningen är det framför allt teoretiska ämneskunskaper som man önskar mer vidareutbildning inom, framförallt önskas fördjupade kunskaper inom juridik. Studietempot anses lågt eller ganska lågt av över hälften av studenterna som läst sin ut- bildning på PHS, motsvarande sira är för Växjöstudenterna och för respondenterna från utbildningen i . Antagningskraven anses av cirka 3/4 av respondenterna vara rimliga. De som är kritiska till dagens antagningskrav anger i de öppna svaren att an- tagningskraven bör vara lika för alla, inte minst kvinnorna som genomgått polisutbildningen anser att detta är viktigt. Det handlar om legitimitet dvs. att ingen som går en utbildning vill riskera att ses som inkvoterad. Respon- denterna anser också att kraven på kunskaper i svenska bör skärpas. Dess- utom framförs kritik mot att antagningen är godtycklig och att den skulle göras mer rättsäker om den var anonym. När de tidigare studenterna bedömer relevansen i de ämnen som man läst så kan man konstatera att de ämnen som uppskattas mest är de som är starkt relaterade till polisyrket som till exempel självskydd, juridik och vapen och taktik. Mer teoretiska ämnen som statsvetenskap har uppenbart haft svårt att lyckas fånga studenternas intresse och engagemang. bör man vara uppmärksam hur man i dessa ämnen lyckas med utmaningen att in- tegrera professionens särart i ämnet. Detta innebär säkert att man behöver mer forskning omkring professionens kärna. Många av de svarande anser att polisutbildningen inte bör bli en högskoleutbildning. Dessa anger i sina öpp- na svar att de är oroliga för att utbildningen ska bli mer teoretisk. är positivt inställda till att utbildningen blir en högskoleutbild- ning. Några av de argument som förs fram är att kvaliteten och statusen på utbildningen skulle förstärkas och att kvalitétsskillnader mellan de olika utbildningsorterna skulle jämnas ut. De svarande är överlag mycket nöjda med sin aspiranttjänstgöring men anser också att den skulle behöva vara längre. Hälften av respondenterna tycker inte att de får den vidare- och fortbild- ning de behöver. Detta visar tydligt att en kontinuerlig vidare- och fortbild- ning behövs.