sou · GVB360d10 · 2008-01-01 00:00:00 — Bilaga B 24 SOU 2007:60 82 Tabell 1.9 Socioekonomiska parametrar relevant för europeiskt jordbruk: Semikvantitativa bedömningar av specifika socioekonomiska parametrar som påverkar gårdens ekonomi samt beskrivning av huvudsakliga drivkrafter bakom dessa. +++ anger stark ökning och --- stark minskning. (Abildtrup et al., 2006; Tabell 6). (ACCELERATES) Parameter A1 A2 B1 B2 Efterfrågan på jordbruksprodukter ++ Låg bef. tillväxt +++ Hög bef. tillväxt Låg ekon. tillväxt + Låg bef. tillväxt Måttlig ekon. tillväxt ++ Måttlig bef. tillväxt Måttlig ekon. tillväxt Efterfrågan på lyxprodukter (inkl. mjölk & kött) ++ Rik värld ökar efterfr. på lyx + Ökad efterfr. på lyx endast i i-världen + Rikare värld men uthålliga produkter föredras Uthålliga produkter föredras Utbud av jordbruksprodukter +++ Snabb utveckling och spridning av teknologi + Långsam utveckling och spridning av teknologi ++ Måttlig utveckling och spridning av teknologi + Långsam utveckling och spridning av teknologi Effekt av subventioner och kvoter --- Avreglering - Produktsubv. och kvoter -- Endast miljömotiverade subventioner Frikopplade arealstöd och stöd till regionala grödor Priser på energi, pesticider och maskiner -- Nya energikällor, låga skatter 0 Ökad befolkning men låga skatter ++ Höga skatter på energi +++ Hög bef. tillväxt och låg energieffektivitet Pris på arbetskraft +++ Hög ekonomisk tillväxt + Låg ekonomisk tillväxt ++ Hög ekonomisk tillväxt + Stor landsbygdsbefolkning Pris på vatten ++ Marknadspriser 0 Utbudet subventionerat +++ Restriktioner på jordbrukets användning +++ Restriktioner på jordbrukets användning Växtföljdsproblem (skördeminskning vid monokultur) --- Kraftigt minskade restriktioner på pesticidanvändning -- Minskade restriktioner på pesticidanvändning - Ökade restriktioner på pesticidanvändning 0 Ökade restriktioner på pesticidanvändning, liten effekt av ny teknik Gårdsstorlek +++ Inga legala restriktioner. Konkurrens driver kostnadsbesparingar ++ Mindre utsatt för internationell konkurrens ++ Miljörestriktioner minskar incitament för ökad storlek + Restriktioner på storlek och incitament för småskaligt jordbruk SOU 2007:60 Bilaga B 24 83 ACCELERATES har, för att bedöma framtida markanvändning, använt sig av en linjär programmeringsmodell, där enskilda jordbrukare antas maximera sina vinster givet priserna under respektive scenario. Ett problem med denna metod är att det saknas en återkoppling från de samlade produktionsbesluten tillbaka till priserna. För att generera de priser som behövs i den linjära programmeringsmodellen lät man inom ACCELERATES ett antal experter göra bedömningar grundade på ovanstående beskrivningar av globala drivkrafter och jordbruksrelevant drivkrafter. Det skall alltså noteras att expertbedömningarna som ligger till grund för prisuppskattningarna 2020 inte är transparanta och det är oklart hur bedömningarna beror på val av experter. Bedömningarna 2050 och 2080 bygger dessutom på det enkla antagandet att alla förändringar fortsätter linjärt. Detta antagande är troligen gjort i brist på andra teorier vilket innebär att förutsägelserna sannolikt bör betraktas som en förstärkt signal av den uppskattade utveckling . Bedömningar och extrapoleringar av priser enligt ACCELERATES redovisas i Tabell A1.2 och bör alltså tolkas med stor försiktighet. Notera alltså att parametervärdena inte har skattats med hjälp av några modeller och att man noterade att det var svårt att göra konsistenta bedömningar av priserna via expertbedömningar. I grova termer bedöms priser på insatsmedel öka pga miljörestriktioner i miljöscenarierna. Priserna på arbete är mer lika mellan scenarierna, men med en tendens att öka långsammare i de regionala scenarierna. Avsalupriser på grödor sjunker i främst tillväxtscenarierna (A1 och A2), och inkomsterna genom bidrag försvinner i A1 och vad avser matproduktion i B1. Köttpriserna förändras på liknande sätt som matpriserna, men allmänt mindre. Mjölken blir påtagligt billigare i A1 och dyrare i B2 än . Kostnaderna för, och användningsrestriktionerna mot, bekämpningsmedel ökar kraftigt i miljöscenarierna, medan priset på vatten ökar kraftigt i alla scenarier (Tabell A1.2). I ATEAM modellen finns inte priser explicit med som en drivkraft utan istället definieras ett antal nyttofunktioner som antas styra efterfrågan och därmed markanvändningen. De bakomliggande antagandena går inte att tolka men modellens utformning implicerar ett antagande om att den givna (alltså prisoberoende) kvantitet som konsumeras också kommer att produceras (oberoende av priser). Det som i modellen kallas för efterfrågan skall alltså snarare tolkas som konsumerad kvantitet. Bilaga B 24 SOU 2007:60 84 ATEAM-skattningarna har gjorts för regionen plus och (EU15+2). Den relativa konsumerade kvantiteten (efterfrågan), jämfört med dagens (2000) hämtades från en beräkning med IMAGE-modellen där såväl inhemsk europeisk efterfrågan som efterfrågan från övriga världen beaktats. I tabell 1.10 redovisas den framtida konsumtionen relativt dagens för åkermarksprodukter respektive gräsmarksprodukter. Efterfrågan på åkermarksprodukter ökar mest i A1FI-scenariet till följd av antagandet att export är viktigare i en ekonomsikt inriktad globaliserad värld och minst i B2-scenariet eftersom export antagits vara mindre viktig. Efterfrågan på gräsmarksrelaterade produkter antas minska till följd av antagandet att konsumenterna i allt större utsträckning kommer att föredra gris och kyckling till förmån för nöt och får. Minskningen i den efterfrågan är minst i A1FI-scenariet eftersom detta scenario antar en rikare värld med en högre efterfrågan än 2000. Tabell 1.10 Konsumtion/efterfrågan på jordbruksprodukter relativt , baserad på IMAGE-modellen. Källa (Rounsevell et al, 2005). (ATEAM) Scenario Åkermarksprodukter Gräsmarksprodukter 2020 2050 2080 2020 2050 2080 A1FI 1.25 1.51 1.46 0.85 0.87 0.85 A2 1.14 1.31 1.38 0.91 0.67 0.64 B1 1.18 1.39 1.29 0.91 0.67 0.64 B2 1.06 1.09 1.07 0.91 0.67 0.64 I ATEAM antar man alltså att den kvantitet som konsumeras (och eventuellt exporteras) kommer att produceras. Utöver att producera för konsumtion är det möjligt att en viss överproduktion upprätthålls med hjälp av jordbrukspolitik. I ATEAM har man antagit att det eventuellt, beroende på scenario, kommer att ske en viss överproduktion. I samtliga fall, förutom de ekonomiskt inriktade scenariernas (A-scenariernas) åkermarksprodukter, har man antagit att en överproduktion på kvarstår också . Det betyder att överproduktionen, relativt dagens överproduktion, av åkermarksprodukter för Ascenarierna blir cirka 0.91 och för B-scenarierna 1.0 (dvs. en fortsatt 1 Mer exakt borde den relativa överproduktionen vara 0,91 (=1/1,1). SOU 2007:60 Bilaga B 24 85 överproduktion ; tabell 1.11). Detta betyder att det i Ascenarierna inte sker någon överproduktion, byggt på antagandet att de ekonomiskt inriktade scenarierna medför en marknadsanpassning av jordbruket som leder till en balansering av utbud och efterfrågan. För B2-scenariot (samt för gräsmarker i B1-scenariot) har man antagit att man inte kommer att acceptera någon minskning av jordbruksarealen . Detta innebär att modellen i princip skulle kunna användas för att beräkna antingen ett framtida värde på överproduktionsfaktorn, alltså vilken relativ överproduktion som måste accepteras, eller för att beräkna vilken minskning i produktivitet, genom extensifiering, som krävs för att nå målet om bibehållen areal. Tabell 1.11 Antagen relativ förändring i överproduktion av jordbruksprodukter Källa (Rounsevell et al, 2005). (ATEAM) Scenario Åkermarksprodukter Gräsmarksprodukter 2020 2050 2080 2020 2050 2080 A1FI 0.90 0.90 0.90 1.00 1.00 1.00 A2 0.90 0.90 0.90 1.00 1.00 1.00 B1 1.00 1.00 1.00 1.00 1.00 1.00 B2 1.00 1.00 1.00 1.00 1.00 1.00 Sammanfattningsvis skulle man kunna tolka ATEAM-modellen så att det inte finns några priser som jordbrukarna anpassar sig till utan att man istället tänker sig en anpassning till den kvantitet som konsumeras (inhemskt och via export) och som efterfrågas som överproduktion via jordbrukspolitiken. 1.4 Produktivitet Som ovan nämnts är det inte bara priser som påverkar den enskildes beslut om markanvändning utan också produktiviteten hos marken och andra resurser. Högre produktivitet innebär möjlighet att minska resursåtgången per producerad enhet vilket Bilaga B 24 SOU 2007:60 86 också innebär att kostnaderna per producerad enhet, allt annat lika, kan bli lägre vilket stärker gårdens konkurrenskraft. Bedömningar av produktivitetsutvecklingen är därför central för att bedöma framtida markanvändning. Det är främst tre faktorer som antas bestämma produktivitetsutvecklingen; teknisk utveckling, ökad koldioxidkoncentration i atmosfären samt klimatförändring. För att bedöma de framtida utvecklingarna av dessa faktorer behövs det extrapoleringsmetoder. För att bedöma koldioxid och klimateffekter finns det grundläggande naturvetenskapliga teorier att utgå från, medan för den tekniska utvecklingen blir mer spekulativa resonemang basen för extrapoleringar. Även om koldioxid- och klimateffekter kan bedömas utifrån naturvetenskaplig teorier så behövs det i praktiken så mycket data att beräkningarna blir komplicerade och risken är stor att resultaten blir osäkra. Av bl.a. det skälet skiljer sig metoder åt och ATEAM använder en mer statistisk ansats och ACCELERATES en mer mekanistisk ansats. Teknikutveckling Produktiviteten kan påverkas kraftigt av den tekniska utvecklingen. I ATEAM modellen antas den i medeltal årliga produktivitetsökningen (kg/ha/år) bestå . Detta innebär att åkermarksprodukter i A1-scenariet får en ökning av produktiviteten fram . De andra scenarierna får en lägre ökning; för A2, för B1 och för B2. Det är emellertid oklart hur de andra scenariernas avvikelse neråt från A1 har beräknats. För gräsmarksprodukter är produktivitetsökningarna betydligt mindre; 50, 43, 32 respektive till 2080 (tabell 1.12). SOU 2007:60 Bilaga B 24 87 Tabell 1.12 Antagen relativ produktivitet till följd av förändringar i teknologi och management i ATEAM. Källa (Rounsevell et al, 2005). (ATEAM) Scenario Åkermarksprodukter Gräsmarksprodukter 2020 2050 2080 2020 2050 2080 A1FI 1.37 1.87 2.34 1.14 1.32 1.50 A2 1.36 1.81 2.16 1.14 1.30 1.43 B1 1.29 1.62 1.86 1.11 1.23 1.32 B2 1.19 1.27 1.27 1.07 1.20 1.10 I tabell 1.13 redovisas en jämförelse mellan antagandena i ACCELERATES och ATEAMs antagande för åkermarksprodukter. Den största skillnaden är att ACCELERATES antar en betydligt högre produktivitetsökning till följd av teknikutvecklingen än ATEAM. blir skillnaden mycket påtaglig (ökning i ACCELERATES jämfört i ATEAM). De andra scenarierna visar liknande ökningar för respektive modell. Tabell 1.13 Jämförelse mellan prognoser för produktivitetsutveckling mellan ATEAM och ACCELERATES 2020 2050 2080 Relativ produktivitet till följd av teknologisk utveckling A1 A2 B1 B2 A1 A2 B1 B2 A1 A2 B1 B2 ACCELERATES 100 167 131 130 104 268 177 176 109 368 223 221 115 ATEAM (åkermarksprod.) 100 137 136 129 119 187 181 162 127 234 216 186 127 Det är rimligt att tro att potentialen i produktivitetsökning via teknikutveckling kan bero på klimatet. Exempelvis har produktivitetsökningen varit betydligt lägre i torra Bilaga B 24 SOU 2007:60 88 sydliga länder i , såsom , än i mer nordliga länder såsom . Det framgår inte att någon sådan bedömning är beaktad i någon av modellerna. Det bör slutligen noteras att teknologiförändringar är okända och att förutsägelserna är mycket osäkra men att de har potentiellt mycket stor påverkan på bedömningar av framtida markanvändning. Koldioxideffekter Produktiviteten påverkas också av CO2-koncentration i atmosfären och därmed påverkas produktiviteten olika eftersom de olika scenarierna innebär olika socioekonomiska utvecklingar vilka leder till olika CO-halter i atmosfären och därmed till olika CO2effekter på grödors tillväxt. Största atmosfäriska CO2 koncentrationen kommer att uppnås i A1, därefter A2, sedan B2 och lägst i B1. I ATEAM bedöms ökad CO2-koncentration öka produktiviteten med 32, 27, 11 respektive för A1, A2, B1 respektive B2 till 2080 (tabell 1.14). Tabell 1.14 Antagen relativ produktivitet till följd av förändringar i CO2koncentration enligt ATEAM. Källa (Rounsevell et al, 2005) Scenario Åkermarksprodukter Gräsmarksprodukter 2020 2050 2080 2020 2050 2080 A1FI 1.04 1.16 1.32 1.04 1.16 1.32 A2 1.04 1.13 1.27 1.04 1.13 1.27 B1 1.04 1.09 1.11 1.04 1.09 1.11 B2 1.04 1.11 1.15 1.04 1.11 1.15 ACCELERATES redovisar ingen bedömning av hur ändrad CO2halt påverkar produktiviteten. SOU 2007:60 Bilaga B 24 89 Klimatförändring Klimatförändringarna innebär såväl ändrade temperatur- som nederbördsförhållanden. Såväl årsmedelvärden som variationer inom året (månader) ändras. I ATEAM beräknas effekterna av klimatförändringsscenarierna på produktiviteten indirekt via effekten på naturlig vegetation. har delats upp i vegetationszoner utifrån omgivningsparametrar. Modellen härleder ett statistiskt samband mellan skördenivåer för jordbruksgrödor (SCB för och databasen för ; et al., 2005) å ena sidan och vegetationszoner å den andra. Detta förhållande härleds för dagens förhållanden (dvs. 1990) och antas sedan bestå vid ett förändrat klimat. Detta påminner om extrapoleringen av de regionala skillnaderna som beskrevs i ovanstående stycke, men är en betydligt mer sofistikerad metod där vegetationszonerna m h a en statistisk modell (PCA modell) beräknas som funktion av 14 variabler inom kategorierna klimat, mark, latitud, höjd över havet och markens lutning (Environmental stratification; Metzger, 2005). Klimatförändringsscenarierna resulterar i nya klimatdata som indata till PCA-modellen och nya Environmental zones beräknas. ATEAM metoden inkluderar förändringar i hela odlingssystem och dess effekter på produktivitet, men extrapoleringarna baserar sig på ett statistiskt skapat matematiska samband vars relation till odlingssystemets biogeofysikaliska och -kemiska funktioner är oklara. Att dessa samband rimligen gäller under förändrade klimatiska förhållanden är ett antagande som ej är vederlagt teoretiskt (per definition är det ju inte vederlagt empiriskt, eftersom framtiden ännu inte inträffat). ATEAM beräkningarna visar på en mycket liten effekt av klimatförändringarna på genomsnittliga produktivitet för samtliga scenarier. För åkermarksprodukter pekar scenarierna på en viss minskning ( (på ) och för gräsmarksprodukter en viss ökning (på ), se tabell 1.15. Inom dessa genomsnittliga förändringar kan stora regionala skillnader rymmas. Vissa publicerade kartor visar just på sådana stora skillnader inom , men några sammanställda resultat redovisas inte. Bilaga B 24 SOU 2007:60 90 Tabell 1.15 Antagen relativ produktivitet genomsnittligt i till följd av klimatförändringar, enligt ATEAM. Källa (Rounsevell et al, 2005) Scenario Åkermarksprodukter Gräsmarksprodukter 2020 2050 2080 2020 2050 2080 A1FI 0.99 0.92 0.93 0.95 0.91 1.09 A2 1.01 0.97 0.95 1.01 1.00 1.06 B1 1.01 0.98 0.97 1.03 1.05 1.11 B2 1.01 0.98 0.97 1.03 1.03 1.08 I ACCELERATES markanvändningsmodell bedöms effekterna av en klimatförändring huvudsakligen utifrån biogeofysikaliska funktioner hos växtodlingssystemet och speciellt förändringar i vattenförhållanden. Hur produktiviteten förändras med variationer i vattenförhållanden och temperatur beräknas med en tillväxtmodell (ROIMPEL) som beräknar grödans fenologiska utveckling, vattenomsättning och tillväxt. Detta innebär att markstruktur och väder är indata till modellen. En fördel med denna modell är att den ger mer transparenta och begripliga resultat utifrån en förståelse av systemets naturliga funktioner. En annan fördel är att systemets funktioner är formulerade på ett sätt som vetenskapen tror ska fortsätta vara giltig vid en klimatförändring. En nackdel är att resultaten bara gäller för en begränsad del av all odling därför att de antaganden som förts in i modellen inte är fullständigt uppfyllda i den praktiska växtodlingen. Det finns också risk att relativt små men många osäkerheter i indata till modellen kan ge stora osäkerheter i de simulerade resultaten. Den stora mängden indata, t.ex. markparametrar, minskar metodens transparents. I tabell 1.16 redovisas de procentuella förändringarna av skördarna per hektar för de länder som får den minsta ökningen (alternativt största minskningen) samt för de länder som får den största ökningen av avkastningen. SOU 2007:60 Bilaga B 24 91 Tabell Ändring av hektarskördar i till 2050 (ej nya grödor för en region; ACCELERATES) Höstvete Vårvete Majs Potatis -4, +10 Öst., Port, It, Irl. -1, +6 Öst., Irl. -15, -10 Grekl, Port +30 -6, +48 Öst, Irl, Lux, NL +25 Grek. +70, +40 Fin, Skot, Grekl +40 Tyskl. +55 +35, +30 Finl, kommer att få ganska lika relativa skördeökningar som eller kanske rentav högre. Både majs (9 t/ha) och solros (4t/ha) blir nya grödor. bedöms få stora skördeökningar och speciellt höga skördar av höstvete (12 t/ha) och vårvete (9 t/ha) som blir nya grödor, liksom bomull (0.2 t/ha). kommer att få den största relativa skördeökningen för vall () i (norra finns inte analyserad). Att norra får mycket högre skördeökningar än förklaras med att får betydligt varmare somrar. En egen reflektion är att de höga höstveteskördarna i stor utsträckning bör bero på milda vintrar. får skördenivåer som liknar , något mindre kanske. Den övervägande bilden för är ökande skördar. De relativa skördeökningarna varierar ofta mer inom nationer än mellan nationer. Ingen omedelbar enkel geografisk bild syns. För vete uppstår det minskningar i , och lägsta ökningar i och , men bland de högsta ökningarna i , och främst i norra och centrala . uppvisar de största minskningarna av alla grödor och då främst i och , och ökar mest i . Potatis ökar ganska jämt i hela . , som i stor utsträckning avspeglar förändringar i vattentillgången minskar i , ökar svagast i , och och ökar mest i och . I kommer hektarskördarna att, till 2050, öka för alla grödor. Störst effekt på avkastningen per hektar har A1FI-scenariet medan de övriga scenarierna har något lägre men likartade effekter på avkastningen För A2-scenariet kommer den relativa ökningen att bli större i (från för vårkorn till för potatis) än i (från för vårkorn till för höstraps). kommer erhålla majs som ny gröda med Bilaga B 24 SOU 2007:60 92 en skörd på /ha, och solros (3 t/ha). kommer att få höstraps som ny gröda med en skörd på /ha. Sojabönor och bomull bedöms inte kunna odlas i . Tabell Ändring av hektarskördar i i A2-scenariet med klimatmodellen HadCM3 (ACCELERATES) Höstvete Vårvete Majs Höstraps Potatis Solros Höstkorn Vårkorn 20 20 11 t/ha 70 40 4 t/ha 30 15 20 Mellersta 60* 15* - 3.5 t/ha 60 - 40 20 35 *=jämfört med SCB:s normskörd. Sammanfattningsvis kan det konstateras att ATEAM utgår från att klimatförändringarna får såväl positiva som negativa effekter på produktiviteten men att den genomsnittliga effekten för hela blir försumbar. ACCELERATES, å andra sidan, förutspår att klimatförändringarna, bara med några få spridda undantag, ger positiva effekter på produktiviteten i hela . 1.5 Markanvändning för som en region modellerar markanvändningen med huvudsakligt syfte på europanivå. Man utgår vad avser delar av modellen från områden inom men det är oklart hur dynamiken mellan dessa områden är representerad. ACCELERATES, å andra sidan, modellerar markanvändningen utgående från den enskilda gårdens lönsamhet och konkurrensen mellan områden i , och syftar inte direkt till att erhålla resultat för som en region. I detta avsnitt redovisas därför endast resultat från ATEAM. ATEAM ATEAM modellen tar sin utgångspunkt på europanivå och betraktar i ett första steg åkerarealen i som en enhet. Arealen används till odling av grödor för att möta konsumtionen. Konsumtionen av en viss grödkategori bestäms av antalet konsumenter multiplicerat med den årliga konsumtionen av respektive produktkategori. Man skiljer på produkter från åker (eng. crop) SOU 2007:60 Bilaga B 24 93 och från (eng. grassland). Konsumenterna kan vara såväl invånare i som utanför , beroende på socioekonomiska antaganden om internationell handel. Modellen är uppbyggd utifrån antagandet att Produktion (kg/år) = Konsumtion (kg/år) * Överskottfaktor (-) där konsumtionen alltså är beräknad med en annan modell (se ovan). Överskottsfaktorn representerar den överproduktion, relativt konsumtionen, som kan åstadkommas med politisk styrning och bestäms utifrån antaganden under respektive socioekonomiskt scenarium (se ovan). Arealbehovet för att åstadkomma denna produktion bestäms av produktiviteten (som också den bestäms med en annan modell, se ovan) enligt: Areal (ha) * Produktivitet (kg/ha/år) = Konsumtion (kg/år) * Överskottfaktor (-) Detta innebär att arealåtgången kan beräknas som Areal (ha) = [ Konsumtion (kg/år) * Överskottfaktor (-) ] / Produktivitet (kg/ha/år) Konsumtion påverkas bland annat av befolkningstillväxt men också av befolkningens inkomstnivån, som påverkar konsumentens val mellan olika typer av produkter. Exempelvis ökar efterfrågan på åkermarksprodukter (fläsk och kyckling) relativt gräsmarksprodukter (nötkött) när inkomstnivån stiger. Konsumtionen inom specifika regioner påverkas också av antaganden om omfattningen av världshandeln. Efter att beräknat/uppskattat förändringarna i konsumtion och produktivitet (se nedan) och gjort antaganden om eventuell överproduktion har förändringarna i den totala arealen för respektive grödkategori beräknats för de olika socioekonomiska scenarierna för åkermarksprodukter. Resultatet från modellberäkningarna visar att det totala behovet av åkerareal inom EU15+2 minskar successivt och framtill 2080 behövs mindre areal för matgrödor och mindre areal för fodergrödor för A2. I stort sett är bilden densamma för B2. I Tabell 1.18 och Fig. 1.5 redovisas resultaten översiktligt och mer i detalj i tabellerna A1.3 och A1.4. Bilaga B 24 SOU 2007:60 94 Tabell 1.18 Arealanvändning för åkermarksprodukter (och gräsmarksprodukter) 2080 relativt 2000 av åker respektive i beräknad med ATEAM modellen (relativ faktor, = 1.00) Komponent i massbalans A1 A2 B1 B2 Konsumtion 1.46 (0.85) 1.38 (0.64) 1.29 (0.64) 1.07 (0.64) Produktivitet Teknik 2.34 (1.50) 2.16 (1.43) 1.86 (1.32) 1.27 (1.10) Koldioxid 1.32 (1.32) 1.27 (1.27) 1.11 (1.11) 1.15 (1.15) Klimat 0.93 (1.09) 0.95 (1.06) 0.97 (1.11) 0.97 (1.08) Överproduktion 0.9 (1.0) 0.9 (1.0) 1.0 (1.0) 1.0 (1.0) Areal 0.53 (0.49) 0.55 (0.42) 0.70 (0.94) 0.72 (0.62) SOU 2007:60 Bilaga B 24 95 Figur 1.5 ATEAM modellens beräkning av framtida relativ markanvändning (-) för (överst) och (nederst). Resultaten för B1-scenariet avviker från det som redovisas i Rounsevell et al. (2005) där B1+R (där någon minskning av arealen inte tillåtits) Användning, 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1 1,1 2000 2010 2020 2030 2040 2050 2060 2070 2080 År Relativ markanvändnin g A1FI A2 B1 B2 Användning, 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1 1,1 2000 2010 2020 2030 2040 2050 2060 2070 2080 År Relativ markanvändnin g A1FI A2 B1 B2 B1+R Bilaga B 24 SOU 2007:60 96 1.6 Markanvändning i enskilda länder De två modellerna beräknar markanvändningen på nationell eller regional nivå på olika sätt. I ATEAM finns i princip ingen fördelning inom modellen vilket betyder att den spatiala fördelningen av areal har gjorts enligt en särskild procedur efter det att arealbehovet för hela har beräknats med modellen. ACCELERATES, däremot, modellerar direkt markanvändningen på regional nivå. ATEAM Tillgång-Efterfrågan modellen beräknar den totala jordbruksarealen för . Denna ska sedan fördelas på olika delar av . delas in i så kallade ATEAM-celler som är 10 X stora (dvs. i nord-sydlig riktning). Nuvarande fördelning av jordbruksmark är utgångspunkten liksom indelningen av denna i Less Favoured Areas (LFA) och ej LFA, enligt CAP. Dessutom beaktas skyddsområden speciellt, och markanvändningen inom dessa områden får inte ändras under något av scenarierna. I övrigt gäller utgångspunkter och fördelningsregler enligt Tabell 1.19.