sou · GVB325 · 2008-01-01 00:00:00 — Däremot kan dessa erhållas från författarna. A.2.6 En härledning av den empiriska ansatsen för att analysera regional tillväxt i kapitel 3 Nedan visas hur den empiriska ansatsen som används för att skatta konvergens mellan svenska kommuner och regioner i kapital 3 härleds från bakomliggande teoretiska modeller. Diskussionen utgår först från den traditionella tillväxtmodellen som baseras på Solow (1956) och (1956). Utgångspunkten i den modellen är en produktionsfunktion med skalavkastning, avtagande marginalproduktivitet för kapital och arbete, en exogent (dvs. den ändras inte i modellen) bestämd sparandekvot i ekonomin. Övriga produktionsfaktorer, utöver kapital (K) och arbete (L), antas ha en marginell betydelse för tillväxten. Med dessa antaganden som avstamp formaliseras modellen genom att anta en viss typ av teknologi; teknologin (vilken är den vanligaste). Produktionen i ekonomin kan därmed beskrivas av följande ekvation: 4 Dessa gränsvärden diskuteras dock inte här utan den intresserade hänvisas till Midelfart- Knarvik, K. H., Overman, H. & , A. [2000]. Y = AK L1 , (0,1) och A > 0, där Y är produktionsnivån, A är produktiviteten eller den teknologiska nivån i ekonomin och är en parameter som visar hur produktionsnivån påverkas av kapitalackumulation (elasticiteten med avseende på kapital). Ytterligare en viktig byggsten är ackumuleringen av kapital, som beror på hur mycket som investeras (som i sin tur beror på sparandegraden) och hur mycket av den initiala kapitalstocken som deprecieras. Kapitalackumuleringen per individ beror även på befolkningsutveckling och den teknologiska utvecklingen. En snabbt växande befolkning och en ny teknik som förstorar arbetskraften reducerar mängden kapital per arbetskraft. Utifrån dessa byggstenar härleds hur snabbt en ekonomi närmar sig en jämviktsnivå (steady state) för per capita produktionen 5: b = (1 )( x + n + ), där x är en tillväxtgrad för den teknologiska nivån (A), n är befolkningstillväxt och är deprecieringsgraden i ekonomin. Genom en del omskrivningar (se Arbia, G. [2006 ] för en utförlig beskrivning) ges följande specifikation för att analysera i vilken mån regioner närmar sig varandra eller inte: y i ,T = + ln y i ,0 + i , y i ,0 där yi,T är produktionsnivån vid period T, och är parametrar som estimeras medan i är en stokastisk felterm. På grund av omskrivningarna beräknas konvergensparametern (b) och en halvtidsparameter (h) som: b = ln(1 + ) / T , h = ln(2) / b. Konvergensparametern b, som beräknas med hjälp av den skattade parametern från ekvation (A.14), fångar den absoluta konvergensen; om denna är positiv (eller om < 0) innebär det att fattigare regioner växer fortare än rikare och därmed konvergerar regionerna mot en gemensam inkomstnivå per invånare. Halvtidsparametern (h) visar i sin tur hur (antal år) som det tar för en kommun att nå halvvägs från sin initiala produktionsnivå till den långsiktiga jämviktsnivån. Den villkorade konvergensparametern beräknas genom att lägga till ett antal förklarande variabler på höger sida av ekvation (A.14) som kontrollerar för strukturella skillnader mellan kommuner (t.ex. skillnader i befolkningsstruktur eller arbetslöshet). Därmed villkoras konvergensen och en positiv konvergensparameter, vilket ska förväntas enligt den traditionella tillväxtteorin, innebär att regionerna växer mot en egen jämviktsnivå. Alternativt kan den villkorade uppskattas som en absolut konvergensparameter för en delmängd av alla regioner vilka med stor sannolikhet kan antas ha samma jämviktsnivå. Ekvation (A.14) kan alltså appliceras på regioner som förutsetts ha samma jämviktsnivå. En positiv konvergensparameter i detta sammanhang innebär att fattigare regioner inom den utvalda gruppen växer snabbare mot en jämviktsnivå som samtliga regioner inom gruppen konvergerar mot. Den endogena tillväxtmodellen (i sin enklaste form) utgår från följande produktionsfunktion: (A.16) Y = AK, där (som i ekvation A.12) Y är den totala produktionen, K är kapitalstocken, och A är en som speglar nivån på teknologin eller produktiviteten. I denna situation är avkastningen för kapitalet , vilket innebär att i per capita termer kommer tillväxten i ekonomin bestämmas av: 6 y / y = Y = sA (n + ), där pricken över y indikerar förändring , står för tillväxtgraden i y, och som tidigare står s för sparande graden i ekonomin, n för befolkningstillväxten och för deprecieringen. Så länge sA (sparandekvoten i relation till ekonomins produktivitet) är större än summan av befolkningstillväxten och deprecieringen kan tillväxten fortsätta i samma takt utan en exogen teknologisk utveckling (x ovan). Ett högre sparande eller teknologiska skift, liksom en lägre befolkningstillväxt och depreciering, medför att den långsiktiga tillväxttakten ökar. Till skillnad från den traditionella tillväxtteorin förutser emellertid inte den endogena tillväxtteorin ingen konvergens (vare sig absolut eller villkorad) utan eftersom kunskapsnivån skapar ny kunskap som lägger grund för mer tillväxt kommer en större kunskapsmassa innebära en ständigt högre tillväxt. 6 Se Romer, P. [2000]. (topografiskt entropimått med LA-områden som basenhet) för olika branscher 1990 och 2003 koncentration (%) Jordbruk, skog och fiske Anm.: Baserat på en BCA konfidensintervall med 999 bootstraps. + (-) indikerar en statistiskt signifikant ökning (minskning), medan ~ indikerar att förändringen mellan de två åren är för liten för att vara statistiskt säkerställd. Källa: Egna beräkningar. basenhet) för olika branscher 1993 och 2003 koncentration (%) Jordbruk, skog och fiske Anm.: Baserat på en BCA konfidensintervall med 999 bootstraps. + (-) indikerar en statistiskt signifikant ökning (minskning), medan ~ indikerar att förändringen mellan de två åren är för liten för att vara statistiskt säkerställd. Källa: Egna beräkningar. Tabell A.4 De tio mest specialiserade kommuner (fallande skala) 1993 och 2003 De 10 mest specialiserade De 10 mest specialiserade De 10 kommuner som ökar 1993 (mest specialiserade 2003 (mest specialiserade mest i rangordningen (rang (Övrig tillverkning av (Tillverkning av metallvaror (Övrig tillverkning av tillverkning av reseffekter, (Tillverkning av icke- (Tillverkning av icke- ((Tillverkning av icke- (Övrig tillverkning av (Tillverkning av elektrisk tråd och kabel) (Massa- pappers- och (Tillverkning av icke- (Byggande och reparation av (Massa- pappers- och Källa: Egna beräkningar. Tabell A.5 De tio minst specialiserade kommuner (fallande skala) 1993 och 2003 De 10 minst specialiserade 1993 De 10 minst specialiserade (mest specialiserade branscherna) 2003 (mest specialiserade som faller mest i (Tillverkning av kläder) (Tillverkning av instrument för (Tillverkning av teleprodukter) (Tillverkning av kläder) (Tillverkning av rälsfordon) (Tillverkning av rälsfordon) (Tillverkning av instrument och apparater för mätning) (Uthyrning av fordon och (Massa-, pappers- och (Tillverkning av rälsfordon) (Förvärsarbete i hushåll) (Tillverkning av övriga maskiner) (Kol- och torvutvinning) (Tillverkning av instrument och (Tillverkning av instrument för apparater för mätning) Källa: Egna beräkningar. Tabell A.6 Definition av variabler som används för att bestämma koncentrations- och specialiseringsmönster i avsnitt 2.6 - som andel av sysselsatta inom - högutbildade som andel av totala sysselsättningen (Källa: SCB/RAMS) utbildning (Källa: SCB/RAMS) Jordbruks, skogs- och fiskeintensiv - som andel av totala kommunarealen - insatsvaror från jordbruk, skog och fiske som andel av total produktion (Källa: SCB:s input-output tabeller) Tillgång på skog och mineraler - approximeras av en binär variabel som - insatsvaror från utvinning av mineraler tar värdet 1 om kommunen befinner sig i som andel av total produktion Källa: norra , annars 0 SCB:s input-output tabeller) - antal sysselsatta per hektar (Källa: - löneandel av totala förädlingsvärdet (Källa: SCB:s input-output tabeller) - se avsnitt A.2.4 för en definition - genomsnittlig omsättning per företag Källa: SCB:s input-output tabeller) - andel av totala försäljningen som går till inhemska slutkonsumenter Källa: SCB:s input-output tabeller) - insatsvaror som andel av produktionen Källa: SCB:s input-output tabeller) Anm.: Alla variabler från SCB:s input-output tabeller härrör () och (). utgörs av , , , , och . Tabell A.7 Underliggande regressioner till diagram 2.9 – 2.11 Beroende variabel är anställda i en verksamhet som en andel av kommunens totala sysselsättning -6,130 -6,105 -6,107 -6,095 (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) Ln(befolkningsandel), ( 1) -0,026 -0,026 -0,027 -0,023 (0,07) (0,07) (0,05) (0,11) Ln(Verksamhetens andel av total sysselsättning), ( 2) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) Kommunspecifika variabler (- -0,165 -0,224 -0,261 -0,299 (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) -0,025 -0,019 -0,012 -0,016 (0,06) (0,19) (0,39) (0,27) (0,04) (0,04) (0,01) (0,55) Tillgång på skog och mineraler -0,092 -0,080 -0,062 -0,063 (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) -0,340 -0,325 -0,384 -0,328 (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) Branschspecifika variabler(- -0,094 -0,222 -0,045 -0,182 (0,00) (0,00) (0,01) (0,00) -0,180 (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) Jordbruk, skog och fiske (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) -0,010 -0,078 -0,079 (0,42) (0,00) (0,02) (0,00) -0,126 -0,053 -0,145 -0,086 (0,00) (0,02) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) -0,030 -0,202 -0,070 -0,335 (0,08) (0,00) (0,00) (0,00) Interaktioner ( l) Tillgång på högutbildade X -0,034 -0,023 -0,065 -0,035 (0,05) (0,27) (0,00) (0,28) Tillgång på jordbruksmark X -0,008 -0,010 -0,012 Jordbruk, skog och fiske (0,95) (0,57) (0,48) (0,42) Tillgång på skog och mineraler (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) Jordbruk, skog och fiske Tillgång på skog och mineraler (0,23) (0,13) (0,54) (0,28) Tillgång på arbetskraft X (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) -0,072 -0,075 -0,066 -0,081 (0,02) (0,01) (0,03) (0,03) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) Förklaringsgrad (R2) Anm.: P-värdena inom parenteserna är konsistenta för heteroskedasticitet och alla variabler är normaliserade. Regressionerna är baserade på 59 tvåsiffriga SNI92-koder där följande exkluderas: SNI92-koderna 73, 75, 80, 85, 90, 91 och 99. Källa: Egna beräkningar. Tabell A.8 Några tidigare konvergensstudier Urval, period, antal Konvergens (%) EU, 1950-1990, 90, BRP per capita 1990, 11, BRP per 1950-1990, 11, 1990, 21, BRP per Arbia (2006) EU, 1980-1996, 129, BRP per Arbia (2006) 1999, BRP per 1995-2001, 62 / 128, , BRP per (, 1997) 1993, 24, (, 2006) Anm.: d markerar studier som finner divergens. Tabell A.9 Analys av absolut konvergens 2001-2003 Kommuner som minsta geografiska enhet 0,0385 *** 0,0582 *** 0,1338 *** LA-områden som minsta geografiska enhet 0,0334 *** 0,0614 *** 0,1746 *** Anm.: Konvergenshastigheten definieras i avsnitt A.2.6. Med halvtid menas hur det tar för en given kommun att växa halvvägs från dess inkomstnivå 2001 till den nivå som alla kommuner växer mot. *** anger att konvergensparametern ( ) i den skattade ekvationen (3.1) är statistiskt signifikant på 1-procentsnivån. Källa: Egna beräkningar. Tabell A.10 Test av modell för tillväxt i medelinkomst och lön H0: Inget geografiskt H0: Inget geografiskt 63 (0,00) 0,30 (0,58) 82 (0,00) 19 (0,00) 25 (0,00) 0,09 (0,76) 40 (0,00) 14 (0,00) Anm.: Värden inom parantes är p-värdet för teststatistikan. Källa: Egna beräkningar. Diagram A.1 Samband av specialiseringsmått baserat på olika mått på ekonomisk aktivitet och antal branscher 2003 Specialiseringsindex (RAMS) Specialiseringsindex (RAMS) Specialiseringsindex (INDSTAT, Sysselsatta) Anm.: RAMS använder antalet sysselsatta och 71 branscher medan INDSTAT använder antalet sysselsatta eller förädlingsvärden, (VA1), och 32 branscher. Källa: Egna beräkningar. Ades, A. F. & Glaeser, E. [1995], vol 110, sid 195-227. [2005], Regionalpolitiken bör Ekonomisk Debatt, årg 33, nr 1, sid 17-32. , R., Quigley, J. [2004], University Decentralization as Regional Policy: The Swedish Experiment, , vol 4, sid 371-388. Anselin, L. [1988], Spatial Econometrics: Methods and Models, Kluwer Academic Publishers, . Arbia, G. [2006], Spatial Econometrics: to Regional Convergence, Springer, . & , J. [2000], Regional Economics and Policy (Third edition), Blackwell Publishers, . , , , J. & , M. [2001], Regional Income Growth and Net Migration in , Regional Studies, vol 35, sid 823-830. [2005], Industry Location: The Causes, , vol 12, sid 9-27. , R., Forslid, F., , P., Ottaviano, G. & Robert- Nicoud, F. [2003], Economic Geography and Public Policy, , and . & Forslid, R. [2000], The Core-Periphery Model and Integration, Economica, vol 67, sid 307-324. Barro, R. Sala-i-Martin, X. [1995], Behrens, K., Ottaviano, G. Thisse, J-F. [2003], regional and International Trade: Seventy Years after , CEPR Discussion Paper 4065, , . Boldrin, M. & Canova, F. [2001], Inequality and Convergence in Europes Regions: Reconsidering European Regional Policies, Economic Policy, vol 6, sid 206-253. [2007], , (). Braunerhjelm, P. & Borgman, B. [2004], Geographical and Regional Growth: Evidence from in , 1975-99, Regional Studies, vol 38, sid 929-947. Brülhart, M. & Traeger, R. [2005], An Account of Geographic Concentration Patterns in Europe, Regional Science and , vol 35, sid 597-624. Calmfors, L., , A. & Hemström, M. [2002], Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens effekter?, Rapport 2002:8, IFAU – , . Caminal, R. [2002], Personal Redistribution and the Regional Allocation of , UFAE and IAE Working Papers from Institut d'Anàlisi Econòmica (CSIC) and (). Cheshire, P. & Carbonaro, G. [1996], in Europe: Testing Theory and Policy Prescriptions, , vol 33, sid 1111-1128. Cheshire, P. & Magrini, S. [2000], Endogenous Processes in European Regional Growth: Convergence and Policy, Growth and Change, vol 31, sid 455-479. Ciccone, A. [2002], Agglomeration Effects in Europe, , vol 46, sid 213-227. Ciccone, A. & , R. [1996], Productivity and the Density of Activity, The American vol 86 (1), sid 54-71. Combes, P-P., Duranton, G. & Gobillon, L. [2004], Spatial Wage Disparities: Sorting Matters!, CEPR Discussion Paper 4240, Combes, P-P. & Lafourcade, M. [2005], Measures, Determinants and Regional Policy Implications for , , vol 5, sid 319-349. Combes, P-P. & Overman, H. [2004], The Spatial Distribution of Economic Activities in Union, i , J. V. & Thisse, J-F. (red), Handbook of Regional and , , . Bilaga 2 till LU 08 Referenser De la Fuente, A. & Vives, X. [1995], Infrastructure and Education as Instruments of Regional Policy: Evidence from , Economic Policy, sid 12-51. , V. & , P. [2005], Subsidies to Poor Regions and Inequalities: Some Unpleasant Arithmetic, , vol 6, sid 223-240. Duranton, G. & Monastiriotis, V. [2002], Mind the Gaps: The Evolution of Regional Earnings Inequalities in the U.K., 1982- 1997, , vol 42, sid 219-256. Duranton, G. & Overman, H. [2005], Testing for , Review of Economic Studies, vol 72, sid 1077-1106. Duranton, G. & Puga, D. [2000], Diversity and Specialisation in Cities: Why, Where and When Does It Matter?, , vol 37, sid 533-556. Ederveen, S., de Grot, H. L. F. & Nahuis, R. [2006], Fertile Soil for ? A Analysis of the Conditional Effectiveness of European Cohesion Policy, KYKLOS, vol 59, sid 17-42. Ellison, G. & Glaeser, E. [1999], The Geographic Concentration of Industry: Does Natural Advantage Explain Agglomeration?, , vol 89, sid 311-316. & , O. [2003], Regionala tillväxt- indikatorer – teoretiska aspekter, begrepp & empiriska illustrationer, ITPS A2003:004, . [2006], Purchasing Parities, , (). Faini, R. [1998], Trade Unions and Regional Development, , vol 43 sid 457-474. Faini, R. [1983], Cumulative Process of Deindustrialization in an Open Region: The Case of Southern 1951-73, , vol 12, sid 277-301. Falkenhall, B. & , M. [2003], Sysselsättningsbidraget – utvärdering av ett regionalpolitiskt företagsstöd, ITPS A2003:006, . Forslid, R. & Leamer, E. [2006], Globaliseringen och Europa- integrationen – effekter på produktion och löner i , (sid 157-172), Topel, R. (red), NBER Rapporten : Att reformera välfärds- staten, , . & , P. [2003], Employment, Mobility, and Labor Market Programmes, Working Paper 2003:3, IFAU – , . Fujita, M. & Thisse, J-F. [2002], Economics of Agglomeration – Cities, Industrial Location, and Regional Growth, , . [2002], 2002, , . & Helpman, E. [1991], Innovation and Growth in the Global Economy, , , and . & , H. [2005], The Disciplinary Effect of the Single Market on , , vol 16, sid 381-398. , J. V. [2003], 's Scale Economies, , vol 52, sid 1-28. [2005], On Regional Growth Convergence in , Regional Studies, vol 39, sid 1245-1260. [2002], Long-run Trends in World Trade and Income, , vol 1, sid 89-100. , T., Strannefors, T. & , H. [2003], Geografisk rörlighet och arbetsgivarbyten, AMS Ura 2003:1, Arbets- marknadsstyrelsen, . [1995], Expansion of Markets and the Geographic Distribution of Economic Activities: The Trends in U.S. Structure 1860-1987, , vol 110, sid 881-909. Krugman, P. [1991], Geography and Trade, , , . Krugman, P. & Elizondo, R. [1996], Trade Policy and the Third World Metropolis, , vol 49, sid 137-150. Krugman, P. & Obstfeld, M. [2006], International Economics: Theory and Policy, , . [2006], Using Spatial Econometrics to Analyse Local Growth in , Regional Studies, vol 40, sid 303-316. Mankiw, N. G., Romer, D. & Weil, D. [1992], A Contri- bution to the Empirics of Economic Growth, , vol 107, sid 407-437. [2005], , , vol 12, sid 83-108. Bilaga 2 till LU 08 [1998], Can Regional Policies Affect Growth Geography in Europe?, World Economy, vol 21, sid 707-732. & , C. [1995], Industrial Location and Public Infrastructure, , vol 39, sid 335-351. & Sunley, P. [1998], Slow Convergence? The New Endogenous Growth Theory and Regional Development, Economic Geography, vol 74, sid 201-227. Midelfart, K. [2004a], Does Agglomeration Explain Regional Income Inequalities?, SNF Working Paper, No 20/04. Midelfart, K. [2004b], Regional Policy Design: An Analysis of Relocation, Efficiency and Equity, CEPR Discussion Paper Series no 4321, , . Midelfart-Knarvik, K. & Overman, H. [2002], Delocation and European Integration: Is Structural Spending Justified?, Economic Policy, vol 35, sid 323-59. Midelfart-Knarvik, K. Overman, H. & , A. [2002], Comparative Advantage and Economic Geography: Estimating the Determinants of Industrial Location in the EU, CEPR Discussion Paper, No 2618. Midelfart-Knarvik, K. Redding, S. [2000], The Location of , European Commission Economic Papers, Nr 142. Monfort, P. & Nicolini, R. [2000], Regional International Integration, , vol 48, sid 286-306. , V. & , A. [1995], International Trade, Factor Mobility, and Trade Costs, , vol 105, sid 1488-1504. [2005], Regionala tillväxtprogrammen 05: På väg mot fler starka regioner?, , . Ottaviano, G. [2001], Footloose Capital, Market Access and the Geography of Regional State Aid, HWWA Discussion Overman, H. Redding, S. & , A. [2001], i Harrigan, J. & , K. (red), Handbook of International Trade. [1997], Convergence Across the Swedish Counties, 1911-1993, , vol 41, sid 1835-1852. Puga, D. [1999], The and Fall of Regional Inequalities, , vol 43, sid 303-334. Rauch, J. [1999], Networks Versus Markets in International Trade, , vol 48, sid 7-35. Regeringens proposition 2006/07:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 19: Regional utveckling. Regeringens proposition 2005/6:1, Budgetproposition , Bilaga 1: Specifikation av statsbudgetens utgifter och inkomster . Regeringens proposition 2001/02:4, En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. Regeringens proposition 1997/98:62, Regional tillväxt – för arbete och välfärd. [2007], Budget och mål för Utbildnings- departementet, , (). Romer, D. [1996], Advanced Macroeconomics, , Romer, P. [1990], Endogenous Technological Change, , vol 98, sid 71-102. Romer, P. [1986], Increasing Returns and Long-Run Growth, , vol 94, sid 1002-1038. Sala-i-Martin, X. [1996], The Classical Approach to Convergence Analysis, , vol 106, sid 1019- 1036. Sapir, A. [2003], An Agenda for a Growing Europe: Making the EU system Deliver, EU Commission, . SCB [2006],Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, Excelblad från SCB:s hemsida: /OE0110/2007A03/K_KomEkUtj07slut.xls. Solow, R. [1956], A Contribution to the Theory of Economic Growth, , vol 70, sid 65-94. SOU 2000:87, Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande, Slutbetänkande från regionalpolitiska utredningen, Närings- departementet. SOU 1996:34, Aktiv arbetsmarknadspolitik, Expertbilaga till Arbetsmarknadspolitiska kommitténs betänkande, Arbets- marknadsdepartementet. riksdag [2007], EU-upplysningen /templates/EUU/standardRightMenuTemplate _1726.aspx, (). Bilaga 2 till LU 08 , T. W. [1956], Accumulation, , vol 32, sid 334-361. Südekum, J. [2004], Unemployment Disparities, Papers in Regional Science, vol 84, Südekum, J. [2002], Subsidizing Education in the Economic Pitfall of Regional Policies?, Discussion Paper 209. Tabuchi, T. & Thisse, J-F. [2001], Labor Mobility and Economic Geography, Discussion Paper CIRJE-F-99, University of Tondle, G. [2001], Regional Policy, i , M. Nixson, F. (red), The Economics of Union: Policy and Analysis, , . Vandenbussche, J., Aghion, P. Meghir, C. [2006], Growth, Distance to Frontier and Composition of Human Capital, , vol 11, sid 97-127. [1999], Trade Liberalisation and Factor Mobility: An 23-48), i Faini, R., (red), Migration: The Controversies and Evidence, , . [2007], [2005], Geografisk tillväxt, i Rauhut, D. & Falkenhall, B. (red), Arbetsrätt, rörlighet och tillväxt, ITPS A2005:016, . , O. & Østbye, S. [2006], Is Migration Important for Regional Convergence? Comparative Evidence for Norwegian and Swedish Counties, 1980-2000, Working Paper in Economics and Management no 07/06, june 2006, , . [2004], Så fungerar globaliseringen, , . Följande bilagor till är beslutade och kommer att publiceras . För närmare information, se /lu2008 ekonomi – utsikter till Plats för tillväxt? för tillväxt och konkurrenskraft Individers val av utbildning 106 47 Tel Fax