sou · GVB318 · 2008-01-01 00:00:00 — Totalt fick således av deltagarna arbete genom projektet eller efter att detta hade avslutats. 5.1.4Siktet och Med Siktet Framåt i regi av i // Projektet pågick från till . Beviljat stöd från ESF-Rådet var , total projektbudget . Målgrupp var ung- domar 18 . Syftet var att ge ungdomar med dåliga erfarenheter av skolan insikt om vikten av att lära och kunna samt finna den egna motivationen och drivkraften för att uppnå en varaktig förändring på individnivå. Mätbara mål var att utveckla ett sätt att arbeta med ungdomar. Deltagandet i projektet varierade från , genomsnittlig tid i projektet var . Inriktningen var att stimulera varje individ att ta ansvar för sina egna beslut vilket gjordes genom att dela in verksamheten i fyra steg. Utgångs- punkten var att varje individ behöver olika för sin utveck- ling i respektive steg. Mentorn hade en viktig roll genom att följa deltagarna mellan de olika stegen. Gemensamt för deltagarna var att genomgå alla fyra steg om än i olika takt. 1.Insikt där man fastställer individens styrkor, utvecklings- områden, intressen och möjligheter. Under introduktionen jobbar man med personlig utveckling och att bygga upp del- tagarnas självbild och självförtroende. Man gör också en omvärldsanalys över hur arbetsmarknad och utbildningsmöjlig- heter stämmer med individens profil – Vad klarar jag av? 2.Åsikt att skapa realistiska målbilder inom arbete, hälsa, fritid och omvärld genom att diskutera frågor som Varför ska man studera? och Varför ska man jobba? Man arbetar vidare utifrån Vad vill jag? I detta steg ingår bl.a. studie- och yrkes- vägledning, fördjupade mentorsamtal samt studieförberedande insatser inom kärnämnen och data. 3.Utsikt handlar om vägar att nå målen. När man vet vad man vill analyseras detta i tre framtidscenarier: Önskvärd framtid – Möjlig framtid – Trolig framtid. Hur når jag dit jag vill? 4.Avsikt, att göra en avsiktsförklaring och följa sin individuella handlingsplan. I detta steg kan ingå intensifierat jobbsökande, att läsa in gymnasiebetyg, validera reella kunskaper eller vidare studier hos någon extern utbildningsanordnare. Projektet har utvärderats av företaget . hade 226 ungdomar deltagit i projektet, av dessa hade efter projektets slut fått arbete eller studerade. Resultatet visar också att deltagarna överlag var nöjda med sin tid i Siktet. Projektet är en utveckling av projektet och startade för att pågå till och med . Beviljat stöd från ESF-Rådet är , total projektbudget är . Målgrupp är arbetslösa unga kvinnor och män i åldern 18 . Inriktningen är i stort densamma som i projektet . beviljades av regeringen för att arbeta med satsningen Att bryta ungas utanförskap på arbets- marknaden 2006. Finansiering har skett genom medel från Allmänna arvsfonden. Arbetsmarknadssatsningen ut- gick från ett integrationsperspektiv och riktade sig till ungdomar med utländsk bakgrund eller socioekonomiskt utanförskap. Sammanlagt 69 projekt har beviljats ekonomiskt stöd och pro- jekt har bedrivits i 30 kommuner. Följande redovisning utgår från om Arbetsmarknadssatsningen.TPF2FPT Flertalet ungdomar som deltog i de olika projekten hade varit arbetslösa och haft a-kassa, därefter kom gruppen som hade haft tillfälliga arbeten, sedan gruppen som till största del hade deltagit i olika arbetsmarknadsprogram och sist gruppen som hade haft arbete innan de gick med i projektet. Av de 17 ungdomar som upp- gav att de varit på olika behandlingshem, t.ex. för missbruk eller 2TP PT Arbetsmarknadssatsningen – att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden, Ung- domsstyrelsens skrifter 2006:6. kriminalitet, hade de flesta varken arbetat eller studerat innan de kom med i något projekt. De projekt som fick stöd har arbetat utifrån likartade synsätt. Grundläggande var en bejakande och öppen inställning inom projekten, att deltagarnas behov skulle vara i fokus, att alla deltagare skulle ges tid till individuell utveckling samt att man alltid skulle utgå från frivillighet, flexibelt tänkande och en samsyn kring målgruppen. De metoder som användes har varierat och utvecklats . I den utvärdering som genomförts utkristalliserades fyra olika metoder; Coaching, Lärande, Personligt entreprenörskap och Praktik – lärling – trainee. Flera av projekten arbetade med personlig vägledning eller coaching, som de vanligen kallade det. En bra coach ska enligt organisationerna kunna sätta sig in i den enskilde deltagarens situa- tion och stötta denne. Stödet ska vara personligt och långsiktigt. Huvudlinjen i vägledningen/coachingen var att den skulle vara hjälp till självhjälp. Organisationerna framhöll att de traditionella skolformer som finns inte passar alla ungdomar. Därför använde projekten alternativa metoder för lärande. Några ville höja värdet av infor- mellt lärande och andra ansåg att den lärande miljön måste föränd- ras. Gemensamt för projekten var att de lyfte fram lärande som en väg in på arbetsmarknaden. Med personligt entreprenörskap menade organisationerna upp- muntran av den inneboende kraft som finns hos alla människor och som handlar om förmågan att se möjligheter och att ha kraften att göra någonting av dem. Praktik, lärling, trainee De flesta organisationer ansåg att kontakt med näringslivet var en viktig del i deras arbete. Kontakten med arbetslivet gav ungdomar- na nödvändig arbetslivsorientering. återskapa arbetets mening för deltagarna genom arbetsmarknads- nära aktiviteter, t.ex. lärlingsplatser, praktik och traineeverksamhet. beslutade dåvarande regeringen att en del i satsning skulle vara att utveckla navigator- centrum som skulle byggas upp genom samverkan mellan kom- mun, arbetsförmedling, näringsliv och ideella organisationer. Syftet med navigatorcentrum är i första hand att vägleda, stötta och motivera arbetslösa ungdomar mellan till arbete, studier eller annan sysselsättning. Verksamheten avser också att utveckla nya arbetsmetoder i arbetet med unga och verka som motor för samverkan mellan myndigheter som unga berörs av. Enligt de riktlinjer som arbetade fram skulle navigatorcentrumen arbeta med att: utveckla gemensamma förhållningssätt och arbetsmetoder till en helhetssyn kring individens behov, bidra med nya idéer och metoder som ger ungdomar kontakt med arbetsmarknaden, utveckla nya former för samarbete mellan arbetsförmedlingen, , skolan, det lokala näringslivet och föreningslivet, utveckla former för stöd och vägledning till unga arbetslösa för att enklare lotsa in dem på arbetsmarknaden samt skapa en fysisk plats där ungdomarna kan uträtta flera olika ärenden så att de slipper bollas mellan olika instanser i sam- hället. Det första navigatorcentrumet, Communicare, startades i . Ytterligare fyra ideella navigatorcentrum har därefter fått medel. Dessa är: Drömmarnas Hus i , Oikos i , och Urkraft i . Dessutom har ett 25-tal kommuner fått ekonomiskt stöd från för att stimulera utvecklingen av kommunala navigatorcentrum. Erfarenheter av den fortsatta verksamheten inom navigatorcentrum kommer att följas upp och utvärderas för att kunna spridas till andra kommuner. har beviljat 19 av de projekt som fått bidrag särskilda medel för utvärdering. Fem av dem är navigatorcentrum. Utvärderingarna har utförts av projekten och beskriver metoder och resultat. De flesta organisationer anser att de har lyckats med sina målsättningar, även om effekterna inte syns i arbetsmarknads- statistiken. Enligt utvärderingen har satsningen varit en lärande process för alla inblandade och erfarenheterna kan leda till att förändra arbetet med arbetslösa ungdomar. Projekten har varit betydelsefulla för deltagarna. De har inte alltid lett till en anställning men deltagarna har fått sociala och praktiska erfarenheter som arbetslivet frågar efter. Projekten har gett ungdomar med olika bakgrund och skilda förutsättningar kunskaper som underlättar för dem att ta sig in på arbetsmark- naden. Flertalet ungdomar ansåg att arbetsmarknadsprojektet varit en bra satsning som gett dem personlig utveckling, stärkt själv- känsla, vidareutbildning och inte minst större chans att bli anställda. I alla projekt försökte man skapa en miljö som stödde deltagar- nas idéer och gav det stöd som ungdomarna behövde. Alla orga- nisationer framhöll att det var väsentligt att varje individ lyftes upp, i stället för att behandlas som en del av en homogen grupp. Enligt projektledare berättade många arbetslösa ungdomar att de känt sig osynliga på de stora informationsmötena på arbetsförmedlingarna. Därför valde projekten att satsa på mindre grupper för att ung- domarna skulle känna samhörighet. Vissa projekt lyckades bättre än andra. Av 14 projekt redovisade nio att mer än hälften av ungdomarna som deltagit fått arbete eller börjat i någon utbildning. I några projekt hade 70 gått vidare till studier eller arbete. Resultaten bör dock läsas med förebehållet att vissa projekt hade få deltagare. Enligt utvärderingen beror de skilda resultaten på olika faktorer, t.ex. vilket samarbete organisationerna haft med kommuner och lokalt näringsliv, mål- gruppens problematik, personalens kompetens och förhållningssätt samt projektens verklighetsförankring. De projekt som lyckats bäst hade som målsättning att inte bara sysselsätta ungdomarna utan även att ge deltagarna långsiktiga för- utsättningar till egen försörjning. Frivillighet och egna val främja- des. I utvärderingen betonas att metoder som tvingar in deltagare i ett projekt kan vara förödande för såväl deltagarna som för verk- samhetspersonalen. 5.2.2Beskrivning och resultat från ett par av projekten Knappt hälften av de projekt som ingår i satsning har även delvis finansierats av ESF-medel. De projekt som beskrivs nedan har finansierats av och respek- tive projektägare. Idé och Framtidsverkstaden i Projektet och Framtidsverkstaden startade och avslutades . Målgrupp var ungdomar 18 i Bjuvs kommun som av olika skäl stod långt från arbetsmarknaden. Minst hälften av deltagarna uppbar försörjningsstöd och var inte aktiva i några aktiviteter från kommunen eller arbetsförmedlingen. Inriktningen i projektet var att involvera så många aktörer som möjligt. Verksamheten skulle präglas av nyckelorden: mål, mening och ansvar. Syftet var att ungdomarna i första hand skulle bli anställbara, inte att de skulle få betyg, vilket innebar en viktig skillnad i förhållningssättet till deltagarna. Föreningen Företagarna i var huvudman och initiativtagare till projektet med Bjuvs kommun som samarbetspart och huvud- saklig finansiär. beviljade bidrag för . I projektet samverkade arbetsförmedlingen, , utbildningsföretag samt kommunens arbetsmarknadsenhet och utbildningsförvaltning. fungerade samarbetet med arbetsförmedlingen mycket bra och det lokala näringslivet ställde upp med resurser, kompetens och utbildningsinsatser. Glädjande i projektet var att alla aktörer upplevde att samarbetet efterhand utvecklades mycket positivt. Man fann kontaktytor och samstämmighet som banade väg för en samlad och framgångsrik handläggning av varje individ. Verksamheten var uppdelad i en kortare introduktionsperiod med fem olika faser och . Metoden för projektet var att utifrån sex strategier hitta vägar till ungas etable- ring. 1.Förberedelsefasen, uppsökande verksamhet, intervjuer med berörda ungdomar och ta fram preliminära handlingsplaner. 2.Kritikfasen, allt som den unge vill ändra på lyfts fram och diskuteras. 3.Visionsfasen innebär att ungdomarna gör sig en bild/en vision över hur framtiden skulle kunna te sig. 4.I Konkretiseringsfasen görs planer för hur visionen ska förverk- ligas som resulterar i en konkret och realistisk handlingsplan. 5.I Handlings- och uppföljningsfasen följs handlingsplanen upp och revideras kontinuerligt för att vid behov ändras. 6.Utbildningsfasen som innehåller utbildningar inom lager, logi- stik och försäljning, service. Utbildningen som avslutade projektet pågick i . Projektet har genomfört tre omgångar om vardera med totalt 42 deltagare. Resultatet visar att 76 pro- cent av deltagarna nådde sina uppsatta mål. Av de ungdomar som fick arbete, , var det inte i något fall subventionerade anställningar. Många ungdomar gick således från att uppbära försörjningsstöd till att bli skattebetalare på denna korta tid. Övriga har efter fördjupad vägledning gått vidare till för dem lämplig verksamhet för att i ett senare skede stå rustade för nya utmaningar. Projektet startades av Drömmarnas Hus på i . Målgrupp var ungdomar i åldern 19 i som levde på försörjningsstöd, ungdomsgarantin eller liknande och tillhörde dem som av egen kraft inte hade förmågan att komma vidare till arbete. Det handlade om unga som inte fullföljt gymnasieskolan, som hamnat i missbruk eller i kriminalitet och unga i avsaknad av sociala nätverk. I projektet samverkade stadsdelskontoren, skolor, lokala för- eningar och volontärer. Samverkan skedde även med två före- tagarorganisationer, Kooperativt utvecklingscentrum och Rosen- gårds företagsgrupp. Projektet finansierades huvudsakligen med bidrag från åren 2004 2006. Metoden för projektet var individorienterad och utgick från ungdomarnas individuella handlingsplaner. Enskilda samtal och samtal i grupp var viktiga moment som förekom regelbundet för att öka deltagarnas självförtroende. Ungdomarna gjorde studie- besök och deltog i föreläsningar. De befann sig också i olika verksamheter som köksarbete och skapande verkstad. Studier erbjöds och det fanns även möjlighet att tentera upp betyg i vuxenutbildning. Deltagarna fick prova på praktik när de kände att det var dags. Projektet samarbetade med olika företag och anpassade praktikplatserna efter ungdomarnas önskemål. Handledarna på praktikplatserna hade täta kontakter med Puzzels personal. Vidare förekom samarbete med bl.a. behandlingshem och folkhögskolor dels för att deltagarna remitterades från dessa instanser, dels för att ungdomarna i vissa fall gick vidare till studier på en folkhögskola. Av de 67 deltagare som deltagit i Puzzel har fått arbete och gått vidare till någon form av utbildning. stöd till projektet har upphört och projektet har lagts ned . Under arbetet med detta betänkande har vi tagit del av en mängd projekt som pågår runt om i landet med mer eller mindre varie- rande innehåll, metoder och olika finansiärer för att stödja unga arbetslösa personer. Många av dessa projekt har utvecklat en spän- nande och intressant verksamhet och erbjudit ungdomarna individuellt anpassad utbildning av varierande innehåll och omfatt- ning. Projekten har i många fall utvecklat fungerande samverkan mellan en rad aktörer som socialtjänst, försäkringskassa, arbetsför- medling, gymnasieskola och vuxenutbildning, privata utbildnings- anordnare, föreningsliv och det lokala näringslivet. Flera projekt har också bidragit till att ungdomar, trots en trasslig bakgrund, har hittat sin väg mot studier eller arbete. En viktig framgångsfaktor i projekten har varit att främja frivillighet och egna val. I de fall ungdomar tvingas in i en verk- samhet är de omotiverade och blir inte kvar utan avbryter ofta sitt deltagande. Deras passivitet förstör också för andra deltagare som ser projektet som en möjlighet. Detta synsätt bekräftades också vid hearingen . Det individuella perspektivet framhålls som väsentligt, att individer lyfts upp i stället för att behandlas som en del i en homogen grupp. Deltagarna måste få känna att det är deras behov som styr och uppleva att det finns någon som tror och satsar på dem. Av framgår att det finns många ungdomar som har individuella orsaker till sitt utanförskap: t.ex. att de varit utsatta för mobbing, diskriminering, har missbruks- problem eller psykiska och sociala problem, sjukdom och funk- tionshinder, tonårsgraviditet och ett liv med skyddad identitet som gjort det svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. betonar att även om denna grupp inte varit stor måste dessa ungdomars problem tas på allvar. För flera av ungdomarna ligger arbetsmarknaden väldigt långt borta. De kan enbart ta små steg i taget, som t.ex. att passa tider, lära sig skriva en CV, besöka arbetsförmedlingen eller fullfölja en kortare praktikperiod. Vi har också erfarit att många projekt har inriktat verksamheten enbart på stödjande och motivationsstödjande insatser kombinerat med praktik i olika former. För de mest utsatta ungdomarna är det kanske på detta sätt man måste börja för att dessa ska komma närmare egen försörjning. Ett stort problem är att det som skett inom ramen för alla olika projekt alltför sällan tas tillvara genom uppföljning och utvärdering så att erfarenheterna och resultaten kan spridas vidare. Ofta lever tyvärr projekten också bara så länge de drivs av eldsjälar och det tillförs projektmedel. Därmed faller de lärdomar man kunde ha fått i glömska. 6Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning i ett internationellt perspektiv Detta kapitel har som syfte att beskriva den svenska arbetsmark- naden för ungdomar i ett internationellt perspektiv, att redogöra för vilka erfarenheter man har haft av arbetsmarknadspolitiska insatser riktade mot ungdomar internationellt samt att beskriva politiska initiativ, med särskilt fokus på arbetsmarknadsutbildning, tagna i två länder som lyckats förbättra ungdomarnas arbetsmark- nadssituation: och . Kapitlet börjar med två avsnitt som beskriver utvecklingen av ungdomars arbetsmarknad inom . Syftet är att beskriva utredningens målgrupp i ett internationellt perspektiv. Analysen som refereras är hämtad från en OECD-studie som gjordes i samband med uppföljningen av från 1994.TPF1FPT Därefter analyseras resurser och åtgärder inom arbetsmarknads- politiken riktade mot ungdomar. Det fjärde avsnittet behandlar erfarenheter dragna från utvärderingar av arbetsmarknadspolitik riktad mot ungdomar medan det femte avsnittet behandlar initiativ tagna inom politiken i och . Kapitlet av- slutas med sammanfattande slutsatser. 6.1Ungdomars situation på arbetsmarknaden I det här avsnittet kommer en mängd jämförande statistik att redo- visas som beskriver ungdomarnas situation på arbetsmarknaderna inom . Innan vi börjar genomgången kan det vara bra att presentera de mått som används. 1TP PT (2006), Starting Well or Losing Their ? The position of Youth in the Labour market in Countries, Social, Employment and Migration Working Papers no 39, DELSA//WD/(2006)8. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Figur 6.1 Olika grupper på och utanför arbetsmarknaden Befolkningen i åldern 15 delas in i grupperna i arbetskraften och utanför arbetskraften. Arbetskraftsdeltagandet mäter arbetskraften i förhållande till befolkningen. Personer i arbetskraften kan vara sysselsatta eller arbetslösa. Sysselsättningsgraden mäts som andelen av befolkningen som är sysselsatt. För att räknas som arbetslös måste man vara registrerad som arbetssökande på arbetsförmedlingen och kunna ta ett jobb. Relativa arbetslösheten är andelen av arbetskraften som är arbetslös. Personer utanför arbetskraften kan vara heltidsstuderande (som inte söker jobb) eller tillhöra gruppen övriga som bl.a. omfattar unga som reser utomlands, gör värnplikt, är sjuka, är hemarbetande eller bara inte aktivt söker jobb. analyserar även de som varken arbetar eller studerar som en grupp. Den består av arbetslösa och gruppen övriga enligt figuren ovan. Figur 6.2 6.4 visar ungdomars (15 ) relativa arbetslöshet respektive sysselsättningsgrad . har ganska hög arbetslöshet bland ungdomar jämfört med övriga länder och den har stigit medan den inom har fallit något (Figur 6.2). SOU 2007:18 Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Ungdomsarbetslöshet, 15 , , 1995 och 2005 Panel A. Unemployment rates of youth Not: använder definition på arbetslöshet där heltidsstuderande som söker arbete räknas som arbetslösa. I svensk statistik räknas de som utanför arbetskraften. Källa: (2006). Ungdomsarbetslösheten är konjunkturkänslig vilket gör att ett mer neutralt mått är ungdomars relativa arbetslöshet i förhållande till vuxnas (25 ) vilket redovisas i Figur 6.3. I har unga 3,5 gånger så hög arbetslöshet som vuxna vilket är ett mycket högt värde jämfört med övriga länder. Relationen har försämrats kraftigt då ungdomars arbetslöshet var 2,5 gånger så hög som vuxnas. Även inom som helhet har ungdomarnas situation försämrats. ungdomsarbetslöshet är också relativt hög även om den har minskat från . I relation till vuxnas arbetslöshet har situationen dock försämrats. är ett framgångsland avseende ungdomarnas situation på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten är mycket låg i ett internationellt perspektiv. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Figur 6.3 Ungdomsarbetslöshet i relation till vuxnas arbetslöshet, , 1995 och 2005 Ratio of the unemployment rate of youth to those of the adults Not: Se Figur 6.2 för förklaringar av symboler. Källa: (2006). Sysselsättningsgraden bland ungdomar i , dvs. andelen av befolkningen i den åldersgruppen som är sysselsatta, ligger på den genomsnittliga nivån för , (Figur 6.4). Det motsvarar ungefär hälften av sysselsättningsgraden för vuxna (25 ). Eftersom unga utbildar sig allt mer behöver inte en låg sysselsättningsgrad indikera problem om inte ungdomarna i stället befinner sig i arbetslöshet eller inaktivitet. har en betydligt högre sysselsättningsgrad på medan har en något lägre andel sysselsatta än . SOU 2007:18 Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Ungdomars sysselsättningsgrad, , 1995 och 2005 Panel C. Employment rates of youtha Not: a) Se Figur 6.2 för förklaringar av symboler. Värdet inom parentes är sysselsättningsgraden bland unga (15 24) i förhållande till vuxna (25 54) . Källa: (2006). Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Ungdomar erfar oftare arbetslöshetsperioder än vuxna men perioderna brukar å andra sidan var kortare än vuxnas tider i arbetslöshet. Figur 6.5 visar andelen långtidsarbetslösa ungdomar av samtliga arbetslösa ungdomar. Figur 6.5 Långtidsarbetslöshet bland ungdomar i procent av total arbets- löshet bland ungdomaraP ,P , 1995 och 2005 Not: a) Värdet inom parentes är långtidsarbetslösheten bland unga (15 24) i förhållande till vuxna (25 54) . definierar långtidsarbetslöshet som 12 månader eller mer. b) 2004 för och . Källa: (2006). har en relativt låg andel långtidsarbetslösa ungdomar liksom övriga nordiska länder. Andelen har också fallit kraftigt i . Värdet inom parentes visar andelen långtidsarbetslösa Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning bland ungdomarna i förhållande till andelen långtidsarbetslösa bland vuxna (25 ). I är andelen långtidsarbetslösa bland ungdomar en dryg tredjedel av andelen långtidsarbetslösa bland vuxna. 6.1.3Varken i sysselsättning eller i utbildning Ett ytterligare mått som speglar ungas position på arbetsmark- naden är andelen som varken arbetar eller studerar. Denna grupp innehåller förutom de arbetslösa även ungdomar som inte ingår i arbetskraften och som inte studerar. Bland dessa finns t.ex. ung- domar som reser utomlands men också ungdomar som lämnat arbetskraften för att de har gett upp hoppet om att hitta ett jobb. Av Figur 6.6 framgår att har en relativt låg andel unga som varken arbetar eller studerar. Andelen har minskat något . och har något lägre andelar medan har betydligt högre andelar unga som varken arbetar eller studerar. Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning Andel unga vuxna () och tonåringar (15 ) varken i utbildning eller sysselsättning, , 1996-2003P Unweighted average in 2003 Teenagers (15-19) adults (20-24) Not: a) För , , och avser data 2002 istället ; för , och avser data 1997 istället ; för och avser data 1998 istället . För och saknas data . Källa: (2006). Svenska ungdomars arbetsmarknad och arbetsmarknadsutbildning 6.1.4Ungdomar med tillfälligt arbete och deltidsarbete Många ungdomar startar sitt yrkesliv med en tidsbegränsad anställ- ning.