sou · GWB3114 · 2008-12-01 00:00:00 — In accordance with its basic principles, the Inquiry also proposes that the financial sup- port requirement should not apply as a condition for the immi- gration of family members of Swedish citizens. The Inquiry is also of the opinion that an exemption from the financial support requirement should be made if the sponsor is a national of an EU state, an EEA state or . This is due to the fact that no real interest is served by letting the financial support requirement apply to nationals of an EU state, an EEA state or . This is because there are special rules on right of and permits for such nationals and their family members, requiring in principle that the national concerned is pro- fessionally or has other means of support. Moreover, it would be against the principle of equal treatment laid down by Com- munity law to let the rules that apply to the granting of permits to family members under Chapter 5, Section 3 or 3a of the Aliens Act differ depending on whether the reference is to ties to a Swedish citizen or to a national of another EU state. An exemption from the financial support requirement will also be made if the sponsor is a child. Furthermore, refugees and certain categories of people otherwise in need of protection will be exemp- ted from the financial support requirement. The Inquiry considers that those people otherwise in need of protection who should be exempted are people granted a permit on the grounds that they feel a well-founded fear of capital punishment or of being subjected to corporal punishment, torture or other inhuman or degrading treatment or punishment or on grounds of external or internal armed conflict.TPF3FPT Under the Family Reunification Directive, as a general rule a financial support requirement may not be made a condition for the reunification of a spouse and underage children with a refugee. The Qualification DirectiveTPF4FPT prescribes that people 3TP PT I.e. people otherwise in need of protection referred to in Chapter 4, Section 2, first para- graph, point 1 and the first part of Chapter 4, Section 2, first paragraph, point 2 of the Aliens Act. 4TP Directive 2004/83/EC of on minimum standards for the quail- fication and status of third country nationals or stateless persons as refugees or as persons Summary of the Inquirys proposals otherwise in need of protection who are covered by the Directive (people with subsidiary protection status) are to be guaranteed certain rights similar to those accruing to refugees. The Inquiry con- siders that people who are regarded as being in need of protection according to the Directive should be treated in the same way as refugees with regard to the financial support requirement as well. The Inquiry is also of the opinion that there may be situations in which there is reason to grant an exemption from the financial support requirement. The Inquiry proposes a possibility of exempt- ions in cases where there are exceptional grounds. Such grounds may exist, for example, if the sponsor has a protracted impairment of his or her ability to work because of illness. Exceptional grounds for granting an exemption from the financial support requirement can also be found to exist in view of the living conditions of a child applying for a permit under Chapter 5, Section 3 or 3a of the Aliens Act. The Inquiry recalls that the provision in the Aliens Act concerning the best interests of the child is to be taken into account in making this assessment. Substance of the financial support requirement The Inquiry proposes as a general rule that a financial support require- ment should be made a condition for an alien being granted a permit on the grounds of personal ties under Chapter 5, Section 3 or 3a of the Aliens Act. The financial support requirement is directed towards the sponsor in this country and means that he or she must have economic resources that are sufficient for his or her own maintenance and must have at his or her disposal suitable accommodation for himself or herself and for the person (family member) who is applying for a permit. The examination of whether the financial support requirement is met will take place only in connection with examination of whether the permit application is to be granted on grounds of personal ties under Chapter 5, Section 3 or 3a of the Aliens Act. After a permit has been granted no further control is to be made of whether the sponsor meets the financial support requirement. who otherwise need international protection and the content of the protection granted, OJ L 304, 30.9.2004, p. 12, Celex 32004L0083. Summary of the Inquirys proposals The principle is that the sponsor will be considered to have an adequate financial support capacity if he or she has regular income from work of a certain permanence corresponding to the level of the reserve amount for a single person specified in the norms for an attachment of earnings order under the Swedish Enforcement Code, which presently stands at 734 per month, plus requisite funds to cover his or her own housing expenses. The sponsor is to have accommodation at his or her disposal, for example, owner- occupied or rented accommodation. If the sponsor is renting accom- modation, he or she must have a valid lease or sublease of a certain permanence. The assessment of whether the accommodation is suitable for the sponsor and the applicant (the family member) is to be based on on Financial Support,TPF5FPT concerning norms for reasonable housing standards in connection with a change of accommodation. , the financial support requirement does not mean that the sponsor has to support his or her family members. The finan- cial support requirement the Inquiry proposes therefore differs substantially from the financial support requirement that applies under the Family Reunification Directive and the financial support requirements laid down as conditions for granting a right of resi- dence or a permit to family members of nationals from EEA states and EU states and for granting third country nationals permanent resident status in . As already stated, the purpose of the financial support requirement is to increase incentives for people to obtain work and support them- selves. Consequently, even if the purpose is not to increase societys revenue it has become clear that society will gain substantially if the financial support requirement leads to people moving from benefit dependence to self-support. The reform will be economi- cally justified (i.e. the revenue is higher than the costs) even if only a small proportion of the sponsors who are now dependent on financial support become self-supporting. 5TP PT allmänna råd om ekonomiskt bistånd, SOSFS 2003:5. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att det i utlänningslagen (2005:716) ska införas tre nya paragrafer, 5 kap. 3 b, 3 c och 27 §§, av följande lydelse Uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person enligt 3 eller 3 a § får beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till har till- räckliga ekonomiska medel för att klara sin försörjning och förfogar över lämplig bostad för sig själv och för utlänningen. Om det finns synnerliga skäl får kraven i första stycket helt eller delvis efterges Kraven i 3 b § första stycket gäller inte om den person som ut- länningen åberopar anknytning till 1 är en svensk medborgare, 2. är en medborgare i en EES- stat eller i , 3. är ett barn, 4. är en utlänning som har permanent uppehållstillstånd och som har vistats i med uppehållstillstånd för bosättning av , 5. är en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller förklarats vara flykting, 6. är en utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidarebosättning), eller 7. är en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 1 eller på grund av yttre eller inre väpnad konflikt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försörj- ningsförmågan och lämplig bostad enligt 3 b §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 5 kap. 3 c § första stycket 7 ska även gälla en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 3 kap. 3 § första stycket 1 eller på grund av yttre eller inre väpnad konflikt enligt 3 kap. 3 § första stycket 2 i utlännings- lagen (1989:529). Utredarens uppdrag enligt utredningsdirektiven (dir. 2008:12) är att lämna förslag på författningsändringar som innebär att ett för- sörjningskrav som villkor för anhöriginvandring för utländska med- borgare och statslösa personer införs i svensk rätt. Enligt utredningsdirektiven ska den särskilda utredaren närmare överväga och lämna förslag på 1.vilken krets av sökande respektive anknytningspersonerTPF1FPT som ska omfattas av försörjningskravet, 2.hur försörjningskravet ska anses vara uppfyllt, samt 3.hur prövningen av försörjningskravet praktiskt ska gå till. Enligt direktiven ska utredaren även redovisa lagstiftningen om försörjningskrav i några med jämförbara EU-medlems- stater. Vidare ska det redogöras för lagförslagets ekonomiska och andra konsekvenser, t.ex. jämställdhetskonsekvenser, samt konse- kvenser för barn, för antalet asylsökande respektive sökande av andra skäl. Om förslaget medför ökade kostnader ska förslag till finansiering redovisas. Den närmare utformningen av förslaget och avgränsningen av personkretsen, bl.a. vilka kategorier av skyddsbehövande i övrigt som bör undantas, ska göras med beaktande av bl.a. EG-rättsliga aspekter. 1TP PT Med sökande avses de anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL. Med anknytningsperson avses den person som den sökande åberopar anknytning till. Avgränsning av kretsen sökande och anknytningspersoner som ska omfattas av försörjningskravet Enligt utredningsdirektiven är utgångspunkten att försörjnings- kravet ska omfatta en så vid krets av sökande som möjligt, dvs. make, sambo, barn, personer som avser att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande samt andra anhöriga som kan beviljas uppehålls- tillstånd i enligt gällande regelverk. Enligt direktiven ska dock ett försörjningskrav inte införas som villkor för att uppehålls- tillstånd ska beviljas anhöriga till flyktingar, vissa kategorier av skyddsbehövande i övrigt och barn. Vidare ska anhöriga till svenska medborgare och till personer som har haft permanent uppehålls- tillstånd i inte omfattas av försörjningskravet. Utredaren ska lämna förslag på vilka kategorier av skydds- behövande i övrigt som bör undantas från försörjningskravet. Utredaren ska även pröva från vilken tidpunkt fyraårsperioden ska räknas vid olika former av uppehållstillstånd. Utredaren ska vidare överväga om det finns anledning att undanta även andra anknyt- ningspersoner från försörjningskravet för att undvika orimliga konsekvenser. Hur ska försörjningskravet anses vara uppfyllt? Utgångspunkten enligt utredningsdirektiven är att försörjnings- kravet är uppfyllt om det finns tillgång till regelbundna försörj- ningsmedel, t.ex. lön från heltidsarbete, som tillgodoser livsuppe- hället för anknytningspersonen. Dessutom ska det finnas lämplig bostad för anknytningspersonen och sökanden. Utredaren ska ana- lysera hur ett sådant bostadskrav ska utformas på ett sätt som inte är orimligt restriktivt. Hur prövningen av försörjningskravet praktiskt ska gå till Utredaren ska lämna ett förslag på hur prövningen av försörjnings- kravet ska gå till i praktiken. Utgångspunkten enligt utrednings- direktiven ska vara att försörjningsförmågan endast prövas vid ansök- ningstillfället. Utredaren ska bl.a. göra överväganden om prövningen avseende lämnade uppgifters tillförlitlighet. Sedan utredningens sekretariat inrättades har utred- ningen haft sex sammanträden. har även haft åtskilliga sammanträden och andra kontakter med enskilda experter. Med utgångspunkt i utredningsdirektiven och rättsliga studier av gällande svensk och internationell rätt har information till betänk- andet främst inhämtats genom de experter som varit knutna till utredningen eller efter hänvisning från experterna. Utredningen har även anordnat en hearing för särskilt inbjudna intresseorganisationer, kommuner och myndigheter för att inhämta information och när- mare belysa vilka konsekvenser utredningens förslag kan få för barn. Vidare har utredningen inhämtat information om nyanlända barn från , och . kommun har ombetts att inkomma med information, men har avböjt att göra detta. Utredningen har dock besökt kommun på inbjudan av kommunen. har även besökt en av tillståndsenheter i . , , , , och har skriftligen tillställts och besvarat frågor om anhöriginvandring och försörjningskrav. Utredningen har haft kontakt med utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering och beaktat denna utrednings betänkande (SOU 2008:58). Utredningen har även samrått med Asylmottagnings- utredningen (Ju 2007:18). Utredningen har inhämtat statistiskt material från Migrations- verket och . Förutom statistiker vid dessa myndigheter har metodstatistiker vid bistått utredningen i detta arbete. Kapitlet om den närmare prövningen av försörjningskravet har utformats efter samråd med . Utredningen har även anlitat en extern konsult för att bistå utredningen med ekonomisk konsekvensanalys. Betänkandet inleds med en förkortningslista, en sammanfattning av utredningens förslag på svenska och engelska samt ett författnings- förslag. I kapitel 1 redovisas utredningens uppdrag och arbete. Kapitel 2 innehåller en beskrivning av nuvarande förhållanden avseende gällande svensk och internationell rätt som är av betydelse för utrednings- uppdraget. I kapitel 3 finns en sammanfattning av andra EU- medlemsstaters regler och tillämpning när det gäller försörjnings- krav som villkor vid anhöriginvandring. I kapitel 4 beskrivs den nuvarande situationen för personer som anlänt till , främst när det gäller bostad och arbetsmarknadsetablering. Kapitlet fokuserar särskilt på de nyanlända barnens nuvarande situation. I kapitel 5 redogörs för behovet och de bakomliggande syftena med ett försörjningskrav. Av kapitel 6 framgår utredningens över- väganden och förslag angående vilken personkrets som ska omfattas respektive undantas från försörjningskravet, varvid utredningen bl.a. har beaktat barns intresse. I kapitel 7 redogörs för innebörden av försörjningskravet, dvs. under vilka förutsättningar försörjnings- kravet kan anses uppfyllt. I kapitel 8 beskrivs närmare om pröv- ningen av om försörjningskravet är uppfyllt. Kapitel 9 innehåller en beskrivning av vilken information om försörjningskravet som bör lämnas. I kapitel 10 återfinns analyser av försörjningskravets konse- kvenser. Kapitel 10.1 innehåller en barnkonsekvensanalys, kapitel 10.2 en ekonomisk konsekvensanalys och kapitel 10.3 en redogörelse för övriga konsekvenser av utredningsförslaget. Kapitel 11 innehåller en författningskommentar. Till betänkandet finns bilagt de två utredningsdirektiven, en sammanfattning av de synpunkter som framkom vid den av utred- ningen anordnade hearingen, de ovan nämnda kommunernas och Svenska barnläkarföreningens svar på utredningens frågor angående barn samt en rapport från kommissionen till rådet och Europa- parlamentet om tillämpningen av rådets direktiv /86/EG om rätt till familjeåterförening. är ett invandringsland.TPF1FPT –2007 invandrade cirka 183 340 personer till . var invandringen störst någonsin i historia.TPF2FPT Då bosatte sig 99 485 utländska med- borgare och statslösa här i landet. Av dessa kom 26 413 personer från (inklusive återvändande svenska medborgare), 23 694 från en annan EU-stat och 49 378 från länder utanför EU och Norden.TPF3FPT Migrationen går hand i hand med globaliseringen och är en utveckling som gynnar ett litet land som . Länder som kan ta tillvara på migrationen och se till att de nyanlända får goda möjligheter att integreras väl i samhället kan få stora konkurrens- fördelar i den globala ekonomin.TPF4FPT Familjeanknytning är det vanligaste skälet till att människor utan- för , EU samt får tillstånd att bosätta sig i . beviljades cirka 29 000 personer ur denna kategori förstagångstillstånd pga. anknytning.TPF5FPT Av dessa var 16 700 kvinnor och 12 300 män.TPF6FPT beviljades drygt 18 000 personer som an- sökt om asyl i permanent uppehållstillstånd på olika grunder. Här medräknas även 1 844 s.k. kvotflyktingar,TPF7FPT dvs. utländska med- borgare och statslösa som beviljats uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 2 § UtlL enligt den flyktingkvot som regeringen fastställt.TPF8FPT 1TP PT , Rapport 2005, s. 11. PT Regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap – 2008/09:24 s. 7. PT , Kort om migration , s. 5. TP PT , Rapport 2005, s. 11. PT Med förstagångstillstånd avses ett uppehållstillstånd som beviljas en person ansökningstillfället till skillnad från förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, vilket sker exempelvis vid uppskjuten invandringsprövning enligt 5 kap. 16 § utlänningslagen (2005:716). 6TP PT Regeringens skrivelse Migration och asylpolitik, Skr. 2008/09:33 s. 26. 7TP PT Av dessa var 780 barn och 1 064 vuxna. 8TP PT Kort om Migration 2007, s. 5. Anhöriginvandringen följer i många avseenden de senaste årens asylinvandring. Så är fallet t.ex. med länder som och Somalia.TPF9FPT Många personer från och som beviljades uppehållstill- stånd i var således familjemedlemmar till utlänningar som varit asylsökande och därefter beviljats permanent uppehålls- tillstånd här i landet. I regel sker anhöriginvandringen med viss fördröjning från det att en person beviljats uppehållstillstånd i . Tiderna varierar, bl.a. mellan länder, men har uppskattat att det i genomsnitt tar från det att en person som finns här i landet beviljades uppehållstillstånd till dess att en familjemedlem beviljas uppehållstillstånd på grund av anknyt- ning till honom eller henne. 2.2Regler om anhöriginvandring i utlänningslagen 2.2.1Generella regler om uppehållstillstånd pga. anknytning I 5 kap. 3 och 3 a §§ utlänningslagen (2005:716), UtlL, finns regler om uppehållstillstånd i på grund av anknytning till en här bosatt person. Bestämmelsen i 3 § bygger på det s.k. familjeåter- föreningsdirektivetTPF10FPT medan regleringen i 3 a § inte grundar sig på detta direktiv. De anhöriga som omfattas av bestämmelsen i 5 kap. 3 § UtlL är make, sambo och ogifta barn till anknytningspersonen eller till hans eller hennes make eller sambo. Med make likställs registrerad partner enligt 3 kap. 1 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Sambo definieras i 1 § sambolagen (2003:376) som två personer som stadigvarande bor tillsammans i ett parförhållande och har gemen- samt hushåll. Med begreppet barn avses personer (1 kap. 2 § UtlL). Såväl biologiska som adopterade barn omfattas av begreppet. Uppehållstillstånd ska även beviljas en utlänning som är förälder till ett ogift, utländskt barn som är flykting eller skydds- behövande i övrigt, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § UtlL ska gälla . 9TP PT Kort om Migration 2007, s. 16. 10TP PT Europeiska unionens råds direktiv /86/EG om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003 s. 12, Celex nr 32003L0086). Enligt 5 kap. 3 a § UtlL får uppehållstillstånd beviljas en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda samboförhållande med en person som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges. En seriositetsprövning tillämpas alltså i dessa fall. Om en utlänning har beviljats uppehålls- tillstånd ska uppehållstillstånd också ges till utlänn- ingens ogifta barn. Enligt 5 kap. 3 a § UtlL får uppehållstillstånd även beviljas den som på annat sätt är nära anhörig till en person som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i under för- utsättning att han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. Det kan här röra sig om hemmavarande, ogifta barn eller om föräldrar eller en annan äldre släkting som i hemlandet tagits omhand av något barn.TPF11FPT Även en utlänning som ska utöva umgänge, som inte är av begränsad omfattning, med ett i bosatt barn får beviljas uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 3 a § första stycket 3 UtlL. Vidare får i andra fall än som avses i första och andra styckena – om det finns synnerliga skäl – sådant tillstånd beviljas en utlänning som är adopterad i i vuxen ålder, en anhörig till en utlänning som är flykting eller skyddsbehövande i övrigt eller till en utlänn- ing som på annat sätt har särskild anknytning till . Synner- liga skäl att bevilja uppehållstillstånd pga. särskild anknytning till kan exempelvis finnas när en förälder som inte har ingått i det härvarande barnets hushållsgemenskap vill förenas med sitt barn. Enligt förarbetena ska det då tas hänsyn till förälderns ålder, boendeförhållanden, försörjningsmöjligheter samt omständigheter av humanitär art.TPF12FPT Enligt 5 kap. 8 § UtlL ska ett uppehållstillstånd som beviljas en make enligt 3 § vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället om makarna inte stadigvarande sammanbott utomlands. Detsamma gäller när uppehållstillstånd i ett sådant fall beviljas utlänningens barn. Även ett uppehållstillstånd som beviljas en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande, och för hans eller hennes ogifta barn, ska vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället. Vid dessa s.k. snabba anknytningar tillämpas således en princip om uppskjuten invandringsprövning. 11TP PT Prop. 1996/97:25 s. 113 f och prop. 2004/05:170 s. 276. 12TP PT Prop. 2004/05:170 s. 277. innebär att det tidsbegränsade uppehållstillståndet som beviljas vid första beslutstillfället kan bli permanent , eller tidigare om det finns särskilda skäl, om förhållandet består, 5 kap. 16 § UtlL. I vissa fall kan permanent uppehållstillstånd beviljas även om förhållandet upphört (jfr. 5 kap. 16 § tredje stycket UtlL). I utlänningslagen finns också föreskrifter om att uppehålls- tillstånd får vägras i vissa fall. Enligt 5 kap. 17 § UtlL gäller detta om oriktiga uppgifter har lämnats samt vid skenförhållande, mång- gifte, särlevnad, eller om någon av makarna eller samborna är . Uppehållstillstånd får också vägras om den sökande utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet. Enligt 5 kap. 18 § första stycket UtlL ska en ansökan om uppe- hållstillstånd på grund av anknytning som huvudregel lämnas in i utlandet. Som huvudregel gäller även att en sådan ansökan inte får bifallas efter inresan. Reglerna om anhöriginvandring enligt 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL innehåller inga regler om försörjning, bostad eller integration. 2.2.2Regler om anhöriginvandring m.m. för särskilda kategorier av utlänningar Medborgare i en EES-stat och i samt tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt För medborgare i en EES-statTPF13FPT och i finns särskilda regler om anhöriginvandring.TPF14FPT Sådana särskilda regler finns även för tredje- landsmedborgareTPF15FPT som har ställning som varaktigt bosatt i eller en annan EU-stat.TPF16FPT Reglerna för EU/EES-medborgares och deras familjemedlemmars uppehållsrätt bygger på Europaparla- mentets och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra 13TP PT Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) omfattar de till EU anslutna staterna , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och samt de tre till EFTA anslutna staterna , och .