sou · GVB345 · 2008-01-01 00:00:00 — De överväganden vi nu gör i sekretess- frågor omfattar således enbart sådana uppgifter och sådan verksam- het som berörs av vårt uppdrag. Beträffande frågan om vilket sekretesskydd som bör gälla hos SPV finns anledning att hänvisa till de resonemang som fördes i förarbetena till 9 kap. 28 § SekrL (framst. 2001/02:RS3 avsnitt 5.3.5). I bestämmelsen föreskrivs ett rakt skaderekvisit, dvs. en presumtion för att uppgifter kan lämnas ut. Av förarbetena framgår att det raka skaderekvisitet utformades efter en avvägning mellan offentlighetsintresset och behovet av sekretesskydd för uppgifterna i fråga, däribland uppgifter om inkomster som är pensions- grundande. Vi ser inte anledning att nu göra en annan bedömning i detta avseende. När det gäller uppgifter om pensionsgrundande inkomst som SPV skulle kunna få från i ärenden om inkomst- garanti för f.d. riksdagsledamöter och företrädare i Europaparla- mentet ger följaktligen gällande reglering ett välavvägt och till- räckligt sekretesskydd. Mot bakgrund av det anförda och för att stärka sekretesskyddet för uppgifter om pensionsgrundande inkomst i övriga nu aktuella pensionsärenden hos SPV anser vi att det i SekrL skall införas en ny bestämmelse, som tar sikte på dessa ärendetyper. I enlighet med de överväganden som gjordes vid införande av 9 kap. 28 § SekrL bör sekretess enligt en sådan bestämmelse gälla med ett rakt skade- rekvisit. Utökat elektroniskt informationsutbyte med Inkomstgarantin för f.d. riksdagsledamöter och f.d. företrädare i regleras i lag. Ärenden om sådan inkomst- garanti kan förekomma hos andra myndigheter än hos SPV, t.ex. hos riksdagsförvaltningen. Bestämmelsen i 9 kap. 28 § tar därför inte enbart sikte på uppgifter hos SPV. Fråga är om en eventuell ny sekretessbestämmelse skall avse enbart ärende eller verksamhet hos SPV eller gälla oberoende av var uppgiften befinner sig. Det kan då noteras att pensionsersättning och särskild pensionsersättning samt särskild pension till officerare respektive chefspension och förord- nandepensioner inte regleras i lag utan av trygghetsavtal respektive i förordningar. Beträffande pensionsersättning och särskild pensionsersättning är det föreskrifter till som anger att det är SPV som administrerar dessa pensionsförmåner. Ändrade föreskrifter kan således innebära att annan än SPV skall handlägga förmånerna. Det informationsutbyte som vi överväger avser emellertid ett utlämnande av uppgifter från till just SPV och det är uppgifter inom ramen för ett informationsutbyte mellan dessa båda myndigheter som vi vill stärka sekretesskyddet för. Vi finner därför att en ny sekretess- bestämmelse skall ta sikte på verksamhet enbart hos SPV. Vi föreslår således att det införs en ny bestämmelse, 9 kap. 28 a §, i SekrL enligt vilken sekretess skall gälla hos SPV i ärende om pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt avtal om trygghetsfrågor, ärende om pension enligt avtal om särskild pension för yrkesofficerare, och ärende om inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre bestämmelser för vissa arbets- tagare med statlig chefsanställning eller för statsråd. Sekretessen skall gälla för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen skall inte gälla beslut i nämnda ärenden. I fråga om uppgift i allmän handling skall sekretessen gälla i högst . Utökat elektroniskt informationsutbyte med Våra förslag: Sekretessbrytande bestämmelser i form av en uttrycklig uppgiftsskyldighet införs för gentemot SPV. Uppgiftsskyldigheten införs i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter, lagen om arvode m.m. till företrädare i och i skattedatabasförord- ningen skall till SPV lämna uppgifter om inkomster som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension, om det har betydelse för handläggningen av ett ärende om inkomstgaranti enligt lagen om ekonomiska villkor för ledamöter eller lagen om arvode m.m. till företrädare i . Uppgifterna skall lämnas ut från beskattningsdatabasen till SPV i den utsträckning det behövs för beräkning och kontroll av pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt avtal om trygghetsfrågor, pension enligt avtal om särskild pension för yrkesofficerare, inkomstgaranti eller motsvarande förmåner för statsråd och vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Som vi angett i avsnitt 3 bygger SekrL:s bestämmelser på att rutinmässigt utlämnande av uppgifter i regel skall vara författnings- reglerat. Utgångspunkten för våra förslag är vidare att elektroniska informationsöverföringar skall regleras genom i lag eller förordning intagna tydliga bestämmelser. En annan utgångspunkt är att endast de konkreta uppgifter som anges i lag och förordning skall få överföras. Det finns inga bestämmelser som särskilt reglerar uppgiftsutlämnade från till SPV. Vi anser därför att det skall införas sådana särskilda bestämmelser för att möjliggöra ett rutinmässigt elektroniskt informationsutbyte mellan dessa myndigheter. Bestämmelser om uppgiftsskyldighet för gentemot andra myndigheter finns bl.a. i skattedatabasförordningen. Enligt vår mening är det lämpligt att även de bestämmelser som avser utlämnande av uppgifter som behövs för SPV:s administration av pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt TA, sär- skild pension till officerare samt inkomstgaranti eller motsvarande Utökat elektroniskt informationsutbyte med förmåner enligt äldre bestämmelser för statsråd och för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning tas in i denna förordning. När det däremot gäller uppgiftsutlämnande för SPV:s admi- nistration av inkomstgaranti till f.d. riksdagsledamöter och f.d. företrädare i måste beaktas att fråga är om särskilda förhållanden som skall regleras i lag. Vår bedömning är att bestämmelser om uppgiftsskyldighet för denna verksamhet lämp- ligen skall föreskrivas i regelverket för respektive förmån, dvs. i ersättningslagen och i företrädarlagen. När det gäller uppgiftsutlämnande från till SPV för SPV:s handläggning av ärenden om pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt TA, särskild pension till officerare samt inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre bestäm- melser för statsråd och för vissa arbetstagare med statlig chefs- anställning föreslår vi en reglering i en ny paragraf, 7 a §, i skatte- databasförordningen. I denna skall anges att till SPV skall lämnas ut uppgifter ur beskattningsdatabasen i den utsträckning det behövs för beräkning och kontroll av de aktuella pensionsförmånerna De uppgifter som skall lämnas ut till SPV från beskattningsdatabasen, dvs. uppgifter om inkomster som är pensionsgrundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension, bör i enlighet med den systematik som finns i skattedatabasförordningen anges i ett andra stycke i den nya paragrafen. Såvitt avser inkomstgaranti enligt ersättningslagen framgår numera direkt av lagen att det är SPV som utbetalar sådan inkomst- garanti. Vi bedömer därför att det är möjligt att i en bestämmelse i ersättningslagen om uppgiftsskyldighet för uttryck- ligen ange SPV som mottagare av uppgifterna. Av företrädarlagen framgår däremot enbart att det är riksdagsförvaltningen som utbetalar inkomstgaranti till f.d. företrädare i . SPV:s rätt att administrera förmånen grundar sig, som vi redogjort för i avsnitt 13.1.4, på 2 a § lagen med instruktion för riksdags- förvaltningen och på avtal som SPV och riksdagsförvaltningen har ingått. Vår bedömning är att den uppgiftsskyldighet för Skattever- ket som vi föreslår skall föreskrivas i företrädarlagen uttryckligen skall gälla gentemot SPV, trots att lagen i övrigt talar om riksdags- förvaltningen. Härigenom fås en tydlig bestämmelse om vilken specifik myndighet som är mottagare av de uppgifter skall lämna ut. Vi föreslår således att det i en ny paragraf, 13 kap. 24 a §, i ersättningslagen och i en ny paragraf, 9 kap. 20 a §, i före- trädarlagen skall föreskrivas att , om det har betydelse Utökat elektroniskt informationsutbyte med för SPV:s handläggning av ärende om inkomstgaranti enligt dessa lagar, skall lämna SPV uppgifter om inkomster som är pensions- grundande enligt 2 kap. lagen om inkomstgrundad ålderspension. I enlighet med vad vi angett i avsnitt 9.3 skall den uppgiftsskyl- dighet vi föreslår för gentemot SPV i alla delar gälla utan krav på föregående begäran. Vår bedömning: SPV bör inte medges direktåtkomst till upp- gifter hos . SPV har inte efterfrågat direktåtkomst till nu aktuella uppgifter hos . Enligt direktiven för vår utredning är dock utgångs- punkten att det elektroniska informationsutbytet i största möjliga utsträckning bör ske genom att mottagaren har direktåtkomst till uppgifter hos utlämnaren. Vi har därför övervägt sådan åtkomst även i detta fall. När det gäller metoden för informationsöverföringen kan vi konstatera att de uppgifter som SPV enligt vårt förslag skall kunna få från avser inkomster avseende för att kontrollera om förmånstagare haft samordningsbara inkomster under tid som de uppburit pensionsförmån. Det är således fråga om en form av kontroll av förhållanden i förfluten tid. Behovet av att erhålla uppgifter i realtid är därför inte lika angeläget för mot- tagaren i det nu aktuella informationsutbytet som i flertalet andra informationsutbyten. Det har inte heller i övrigt framkommit något som tyder på att direktåtkomst för SPV skulle leda till några nämnvärda vinster i fråga om effektivare och snabbare ärendehante- ring, bättre service mot de enskilda och bättre kontroll av utbetalda medel. Vidare är det fråga om uppgifter som omfattas av ett starkt sekretesskydd hos den utlämnande myndigheten. Mot denna bak- grund anser vi att det inte nu finns tillräckliga skäl att föreslå direktåtkomst för SPV till uppgifterna hos . Utökat elektroniskt informationsutbyte med 13.4.6Ytterligare ändringar i registerförfattningar Vårt förslag: Bestämmelserna i skattedatabaslagen om de sekun- dära ändamål för vilka behandling av uppgifter får ske i Skatte- verkets beskattningsverksamhet kompletteras. Behandling skall få ske för tillhandahållande av information som behövs i för- fattningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beräkning, beslut och kontroll av förmån, bidrag och annat stöd i stället för som för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och annat stöd. Statens pensionsverks behandling av uppgifter Det saknas särskild registerförfattning för SPV. Vi lämnar därför inga författningsförslag avseende den behandling av personupp- gifter som det aktuella informationsutbytet innebär för myndighe- ten. För SPV:s behandling av personuppgifter gäller PuL fullt ut. Vi vill påpeka att ett utökat elektroniskt informationsutbyte i enlighet med vad som föreslås kan medföra att det finns behov bl.a. av ändrade ändamålsbeskrivningar för SPV:s behandling och för rutinerna för information till registrerade i verksamheten (se även avsnitt 9.2). Detta gäller såväl för att möjliggöra ett utökat informationsutbyte som för att behandla personuppgifter i SPV:s verksamhet genom att hämta in uppgifter från . Registerförfattningar som gäller för behandling av personuppgifter Behandling för vissa ändamål Den verksamhet i vilken SPV skall använda uppgifterna från får anses vara sådan författningsreglerad verksamhet som anges i 1 kap. 5 § första stycket skattedatabaslagen. Av de sekundära ändamål som föreskrivs i 1 kap. 5 § första stycket skattedatabaslagen är det, enligt vår bedömning, de ändamål som anges i punkterna 3 och 4 som närmast överensstämmer med det ändamål för vilket ett informationsutbyte skall ske mellan och . Enligt dessa punkter får uppgifter behandlas Utökat elektroniskt informationsutbyte med i beskattningsverksamhet för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd (3) och för pensionsberäkning (4). Vi anser det dock tveksamt om de nuvarande ändamålen till fullo täcker in det nu aktuella informationsutbytet. För att det skall bli tydligt att får behandla personuppgifter för det ända- mål som ett författningsreglerat informationsutbyte med SPV innebär föreslår vi därför ändringar i 1 kap. 5 § 3 skattedata- baslagen. Enligt vårt förslag skall behandling således få ske för beräkning, beslut och kontroll av förmån, bidrag och annat stöd. Utlämnande på medium för automatiserad behandling Skattedatabaslagen saknar reglering om möjligheterna för myndig- heten att lämna ut uppgifter till andra myndigheter på medium för automatiserad behandling. Som vi tidigare redovisat, avsnitt 4.3.3, är bakgrunden till denna reglering att det inte ansågs föreligga någon risk att mottagande myndigheter skall behandla personupp- gifter som hämtas in på medium för automatiserad behandling på ett sätt som inte är avsett. Det ansågs därför inte finnas anledning att reglera uppgiftslämnande till andra myndigheter. Under förut- sättning att myndigheten enligt författning kunde lämna ut upp- gifter till en annan myndighet ansågs det vara upp till myndig- heterna att avgöra på vilket sätt det skall göras. I våra förslag utgår vi från den systematik som berörda författningar har. Vi föreslår därför inte någon reglering av möjligheter att till SPV på medium för automatiserad behandling lämna ut de uppgifter som omfattas av den uppgiftsskyldighet vi lämnar förslag om. 14Utökat elektroniskt informationsutbyte med som mottagare av uppgifter I fråga om den typ av informationsutbyten som faller inom ramen för vårt uppdrag efterfrågar elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna och AMS. Som vi redovisat i avsnitt 1.6. kommer vi i våra förslag att för AMS använda begreppet Arbetsför- medlingen. 14.1Kronofogdemyndighetens organisation och verksamhet avvecklades de tio regionala kronofogdemyndig- heterna och en ny myndighet, KFM, med rikstäckande verksamhet inrättades. Denna myndighet är knuten till Skatte- verket för administrativ ledning och styrning i strategiska frågor, vilket framgår av 1 § förordningen (2006:883) med instruktion för . KFM ansvarar för indrivning av statliga fordringar, dvs. främst skatter och avgifter, men också för verkställighet av enskildas betal- ningsanspråk. Myndigheten ansvarar även för frågor om betalnings- föreläggande och handräckning, skuldsanering, tillsyn i och löne- garanti vid konkurs samt lönegaranti vid företagsrekonstruktion (2 § nämnda förordning). Som huvudregel företräder staten i domstol inom exekutionsväsendets verksamhetsområden. Regeringen har i propositionen En fristående kronofogde- myndighet m.m. (prop. 2006/07:99) föreslagit att KFM skall vara helt fristående och alltså inte längre vara knuten till för administrativ ledning och styrning i strategiska frågor. skall överta uppgifterna att ansöka om likvidation, ansöka om konkurs och bevaka det allmännas fordran i konkurs, ansöka om företagsrekonstruktion och företräda det allmänna vid rekonstruktion, besluta om att anta förslag om ackord, besluta om nedsättning av fordran och företräda det allmänna i skuld- Utökat elektroniskt informationsutbyte med saneringsförfarande samt väcka och utföra talan om preskrip- tionsförlängning. Det skall också ankomma på att ansöka om förordnande av boutredningsman enligt 19 kap. 1 § . Den nuvarande handläggningsordningen för allmänna utsökningsmål skall enligt förslaget behållas i huvudsak oförändrad. Ändringarna föreslås träda i kraft . 14.2Grunden för uppgiftsbehovet samt uppgifts- skyldighet gentemot Av 4 kap. UB framgår att KFM i ett mål om utmätning är skyldig att undersöka om gäldenären har utmätningsbar egendom (till- gångsundersökning). Det är då av intresse bl.a. om gäldenären har inkomster i form av arbetslöshetsersättning. För att indrivningsarbetet och tillgångsundersökningarna skall ske effektivt är KFM beroende av att information tillhandahålls av myndigheter, organisationer, enskilda osv. Tredje man har också en lagstadgad skyldighet att i mål om utmätning lämna information till KFM. I 4 kap. 15 § första stycket UB föreskrivs nämligen att tredje man är skyldig att uppge huruvida gäldenären har fordran hos honom eller annat mellanhavande med honom, som kan vara av betydelse för bedömning i vad mån gäldenären har utmätningsbar egendom, samt att ange den närmare beskaffenheten av mellan- havandet. Även myndigheter kan ha ställning av tredje man och omfattas av upplysningsskyldigheten enligt 4 kap. 15 § UB (jfr LU1980/81:23 s. 12). Om KFM önskar få del av sekretessbelagda uppgifter blir SekrL tillämplig. Som vi tidigare angett hindrar dock enligt 14 kap. 1 § SekrL sekretessen inte att sekretesskyddade upp- gifter lämnas till annan myndighet, om – såsom i förevarande fall – uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (jfr avsnitt 3.4). Med begreppet mellanhavanden i 4 kap. 15 § UB skall förstås alla slags rättsförhållanden mellan gäldenären och tredje man som avser en utmätningsbar tillgång hos gäldenären (jfr prop. 1980/81:8 s. 413 och 415 f.). Det kan således vara fråga om fall där någon är förpliktad mot gäldenären på grund av fordrings- eller rättig- hetsförhållande. Även den som t.ex. innehar gäldenären tillhörig egendom som pant eller disposition omfattas av uppgiftsskyldig- heten. Utökat elektroniskt informationsutbyte med 14.3Allmänt om nuvarande informationsutbyte Det vanligaste sättet för KFM att driva in pengar är genom löneut- mätning. I löneutmätningssammanhang räknas som inkomst lön, sjuk- och föräldrapenning, pension, barnbidrag, underhållsstöd, bostadsbidrag, aktivitetsbidrag och även arbetslöshetsersättning. Enligt KFM utgör i löneutmätningssammanhang arbetslöshets- kassorna som helhet gäldenärernas näst största arbetsgivare. Endast är större. fattade KFM drygt 120 000 grundbeslut om löne- utmätning samt färdigställde myndigheten mer än 150 000 utred- ningsrapporter avseende tillgångsundersökningar. Bakom dessa beslut och åtgärder ligger en mycket stor mängd förfrågningar till och mottagen information från tredje man. Enligt uppgift från KFM uppgick antalet skriftliga förfrågningar från myndigheten till arbetslöshetskassor i egenskap av arbetsgivare till ca 32 000 . Varje för- frågan till arbetslöshetskassorna har föregåtts av en skriftlig förfrågan till AMS för att bl.a. få uppgift om den enskildes tillhörighet till viss arbetslöshetskassa. Arbetslöshetskassornas och AMS svar till KFM skickas till sistnämnda myndighet i ett till förfrågan bifogat svarskuvert med förbetalt porto. KFM har angett att många av förfrågningarna generar ett beslut om löneutmätning som skall skickas tillbaka till arbetslöshets- kassan. Enligt KFM är en grov uppskattning att enbart myndig- hetens årliga portokostnader för denna hantering, inklusive kost- naden för att skicka beslut om utmätning i förekommande fall till berörd arbetslöshetskassa, uppgår till . KFM bedömer att ett elektroniskt informationsutbyte inte skulle inne- bära någon direkt besparing i arbetstid för handläggarna vid KFM. Enligt KFM skulle ett elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna och AMS effektivisera dess exekutiva verk- samhet. Med stöd av 4 kap. 15 § UB inhämtar KFM uppgifter från den arbetslöshetskassa som en gäldenär tillhör. Detta sker genom att den aktuella arbetslöshetskassan får fylla i en blankett som KFM Utökat elektroniskt informationsutbyte med har tagit fram för ändamålet. På blanketten efterfrågas följande uppgifter: om personen i fråga uppbär dagpenning skatt per dag på dagpenningen antal återstående ersättningsdagar i utbetalningsperioden genomsnittligt antal stämplade dagar per period. På blanketten finns även ett fält där arbetslöshetskassan kan lämna övriga upplysningar. Enligt KFM förekommer det att arbets- löshetskassorna i detta fält exempelvis lämnar uppgifter om att en gäldenär är avanmäld som arbetssökande hos arbetsförmedlingen. inhämtar KFM i mål om utmätning uppgifter från AMS om en gäldenär är anmäld arbetslös och i förekommande fall uppgifter om vilken arbetslöshetskassa han eller hon tillhör. Upp- gifterna inhämtas genom skriftliga förfrågningar. AMS lämnar ut uppgifter som omfattas av sekretess till KFM på grund av sådana förfrågningar med stöd av 14 kap. 3 § SekrL. Genom de uppgifter som inhämtas från AMS får KFM informa- tion om att en gäldenär kan vara aktuell för arbetslöshetsersättning samt om till vilken arbetslöshetskassa KFM skall vända sig för närmare uppgifter om gäldenärens inkomster i form av sådan ersättning. De uppgifter som KFM önskar erhålla från gäldenärens arbetslös- hetskassa genom ett elektroniskt informationsutbyte motsvarar i princip de uppgifter som inhämtas genom den särskilda blankett som beskrivits ovan. Förutom identifieringsupp- gifter är det följande uppgifter som efterfrågas: om gäldenären uppbär dagpenning skatteavdrag per dag på dagpenning Utökat elektroniskt informationsutbyte med antal återstående ersättningsdagar i utbetalningsperioden genomsnittligt antal stämplade dagar per period. Beträffande uppgift om att en gäldenär uppbär dagpenning har KFM anfört att information behövs om huruvida gäldenären har en levande ersättningsperiod och om storleken av och tidpunkten för utbetalning av arbetslöshetsersättning. När det gäller uppgift om antal återstående dagar är det fråga om uppgift om det antal ersättningsdagar som återstår i pågående ersättningsperiod. Med uppgift om genomsnittligt antal stämplade dagar per period avser KFM information om att gäldenären under ersättningsperio- den har någon form av deltidsarbete och omfattningen av detta arbete. KFM har angett att denna uppgift inte är av omedelbar be- tydelse för bedömningen av om det finns utmätningsbar egendom. Enligt KFM kan uppgiften vara bra att ha för myndigheten i ett vidare utredningsperspektiv. Från önskar KFM genom ett elektroniskt informationsutbyte få uppgifter om, förutom identifieringsuppgif- ter, att gäldenären är anmäld eller avanmäld som arbetssökande samt datum för detta. I förekommande fall önskas vidare uppgift om vilken arbetslöshetskassa som gäldenären tillhör. 14.5Överväganden i fråga om elektroniskt informationsutbyte med arbetslöshetskassorna Den exekutiva verksamheten kan effektiviseras genom att KFM ges möjlighet att hämta in nödvändiga uppgifter på ett enkelt och ratio- nellt sätt. De möjligheter till ökat elektroniskt informationsutbyte som dagens teknik medger bör i ökad utsträckning tas till vara även mellan KFM och sådana aktörer som enligt lag är skyldiga att lämna uppgifter till myndigheten. Ett automatiserat informations- utbyte mellan arbetslöshetskassorna och KFM i stället för det nuvarande förfarandet bör, enligt vår mening, ses som ett naturligt steg i samhällets IT-utveckling. Utökat elektroniskt informationsutbyte med vi redogjort för i avsnitt 6 gäller även för det aktuella informations- utbytet. Såvitt avser den avvägning som skall göras mellan kraven på skydd för den personliga integriteten och behov av utökat informationsutbyte hänvisar vi till våra överväganden i avsnitt 7. Det bör framhållas att det nu enbart är fråga om att arbetslöshets- kassorna skall lämna ut ett fåtal uppgifter som kan anses mindre integritetskänsliga samt att det hos KFM gäller sekretess- bestämmelser med starkare sekretesskydd än hos arbetslös- hetskassorna. Sammantaget anser vi att otillbörliga intrång i den personliga integriteten kan undvikas med den reglering vi föreslår. 14.5.2Informationsutbytet grundar sig på uppgiftsskyldighet Vår bedömning: Bestämmelsen i 4 kap. 15 § utsökningsbalken föreskriver i där aktuella fall en uppgiftsskyldighet för arbets- löshetskassorna gentemot KFM. Bestämmelsen möjliggör att sådana uppgifter som behövs i KFM:s verksamhet för där angivet ändamål kan inhämtas genom ett elektroniskt infor- mationsutbyte med arbetslöshetskassorna.