sou · GWB369 · 2008-07-03 00:00:00 — Välja fritt och välja rätt Drivkrafter fär rationella utbildningsval Välja fritt och välja rätt Drivkrafter för rationella utbildningsval Välja fritt och välja rätt Drivkrafter för rationella utbildningsval SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på utarbetas inom under ledning av Strukturenheten. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier, vilka presenteras som bilagor till . Av det kommande huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. Denna bilaga till bidrar till att förbättra kunskapsläget om val av utbildning. I bilagan diskuteras också hur vi kan skapa ett utbildningssystem som minskar förekomsten av felaktiga utbildningsbeslut och hur vi kan utforma incitament för att skapa drivkrafter för rätt utbildning med god kvalitet. Bilagan har utarbetats av filosofie doktor och professor vid och () och filosofie magister vid IFAU. Arbetet har följts av en referensgrupp bestående av: docent (VTI), kansliråd (Finans- departementet), departementsråd (Utbildnings- departementet), professor () och filosofie doktor (). Ansvaret för bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar helt på bilagornas författare. kontaktpersoner har varit departements- sekreterare och kansliråd . Särskilt tack riktas till för hjälp med redigering av manus. Kansliråd, Projektledare bilagor Social snedrekrytering internationellt .................................... Föräldrars utbildning och socialklass ..................................... Skola, omgivning och yrkesvägledning................................... 2.5Högskolans antagningssystem och geografiska Avkastning på utbildning ........................................................ En beskrivande analys av utbildningen i ............ Utbildningsnivån i den svenska befolkningen ....................... Bilaga 8 till LU 2008 Ekonomiska incitament till utbildningsval ..................... Utbildningsval – inriktning och nivå ...................................... Val av utbildningsnivå .............................................................. Effekter av val av lärosäte.......................................... Inkomst- och lönedata samt lärosäte .................................... Teori och metod ..................................................................... 6.4.1 Selektion på observerbara variabler............................ Appendix A Data .............................................................. Appendix B Beräkning av måttet för social snedrekrytering ... Appendix C Beskrivning och skattning av modellen .......... Appendix D Skattning av modellen för val ....................... Appendix E Tabeller ......................................................... Bilaga 8 till LU 2008 Appendix F Diagram......................................................... Att arbetsgivare kan finna lämplig arbetskraft för det arbete som ska utföras är mycket viktigt för att god ekonomisk tillväxt ska kunna uppnås. Kortsiktigt kan denna matchning mellan arbetsgivare och arbetstagare underlättas genom geografisk rörlighet (lokalt, regionalt men också internationellt).1 En annan, mer långsiktig strategi för att uppnå en god matchning på arbetsmarknaden är att individer väljer rätt utbildning dvs. en utbildning som gör att de utbildade individerna finner ett passande jobb vid avslutade studier. Eftersom utbildning tar tid och strukturomvandlingen är snabb är det svårt, för att inte säga omöjligt, för samhället att styra individerna att välja rätt utbildning. Det är dock viktigt att tillhandahålla all den information som gör det möjligt för individer att fatta informerade beslut. Samhället kan och bör dessutom utnyttja olika incitament för att skapa drivkrafter som dels uppmuntrar individer att utbilda sig, dels stimulerar skolor, högskolor och universitet att erbjuda en kvalitativ utbildning. Avkastningen på utbildning är ett ekonomiskt incitament som kan påverka individens utbildningsval. Detta val styrs dock inte enbart av ekonomiska drivkrafter utan också av social bakgrund, värderingar och normer. Om beslutsfattare ska kunna påverka de val som görs är det angeläget att närmare analysera betydelsen av dessa två typer av faktorer (ekonomiska och sociala) för individernas utbildningsval. Trots detta är kunskapen om vad som styr individens val av utbildningsinriktning och utbildningslängd relativt begränsad. Syftet med denna bilaga till är att förbättra kunskapsläget om valet av utbildning. Bilagan är också tänkt att fungera som ett diskussionsunderlag för hur vi kan skapa Bilaga 4 till LU2008 (SOU 2007:35) för en genomgång av flyttning och pendling i . Bilaga 8 till LU 2008 ett utbildningssystem som minskar förekomsten av felaktiga utbildningsbeslut och hur vi kan utforma incitament för att skapa drivkrafter för rätt utbildning med god kvalitet. För högskole- utbildning, som denna bilaga till stor del fokuserar på, är utbildningsvalen beroende av hur resurser fördelas till utbildning via staten. Fördelningen av antalet utbildningsplatser till varje universitet eller högskola sker enligt en budgetprocess. Detta medför att anpassningen till arbetsmarknadens behov troligen är låg. Det är därför intressant att fundera över hur ett framtida resursfördelningssystem, som både främjar en rättvis och effektiv utbildning och tar hänsyn till arbetsmarknadens behov, skulle kunna utformas. En stor del av bilagan består av beskrivning, genomförande och diskussion av egna dataanalyser kring individers val av utbildning, men vi börjar bilagan med en översikt av tidigare empirisk litteratur. Vår dataanalys börjar med en deskriptiv del där vi beskriver hur den svenska befolkningens utbildningsnivå och utbildningsinriktning har förändrats över tiden, samt jämför genomsnittliga utbildningsnivåer och inriktningar i med de i andra länder. Deskriptionen fortsätter sedan med en beskrivning av den sociala snedrekryteringen till högre utbildning, där analysen också omfattar skillnader i snedrekrytering mellan olika lärosäten. Vi analyserar även skillnader i ingångslöner, sysselsättningsgrad och inkomster samt risken för arbetslöshet för individer med olika utbildningsnivåer och inriktning. Betydelsen av ekonomiska incitament för individers utbildningsval analyseras därefter och slutligen undersöks om det finns systematiska skillnader i inkomster och löner för tidigare studerande från olika lärosäten. I denna kunskapsöversikt har vi i princip begränsat oss till den sociologiska och nationalekonomiska forskningen. Utifrån resultat inom båda dessa discipliner drar vi slutsatsen att familjebakgrund har stor betydelse för individers val av både nivå och inriktning på utbildning. Ett annat resultat är att betydelsen minskar med nivån på utbildning. Familjebakgrund har t.ex. liten betydelse för valet till forskarutbildning jämfört med för valet till korta universitets- studier. Vidare drar vi utifrån den ekonomiska litteraturen slut- satsen att individer (betingat på familjebakgrund) väljer utbildning Bilaga 8 till LU 2008 utifrån förväntningar om framtida inkomster. Det finns också resultat som tyder på att en förlängning av den obligatoriska utbildningen (dvs. ) skulle minska snedrekryteringen till högre utbildning. Studiemedlen verkar öka andelen som studerar, däremot råder delade meningar om huruvida studie- medlen minskar den sociala snedrekryteringen till utbildning. Från deskription och jämförelsen och rum kan vi utifrån data från konstatera att den svenska befolkningen 2004 hade fler antal år i utbildning i genomsnitt jämfört med hela befolkning. I den svenska befolkningen hade av männen och av kvinnorna minst sekundär utbildning (gymnasium eller däröver) . Detta var mer än i de övriga nordiska länderna och också mer än OECD-genomsnittet. När det gäller utbildningsinriktning är det stora skillnader mellan OECD- länderna. För 14 av de 21 jämförda länderna är samhällsvetenskap, företagsekonomi och juridik den vanligast förekommande inriktningen. Detta område är också det vanligaste i . Den näst vanligaste utbildningen i är pedagogik och lärarutbildning medan ingenjörsutbildning är det näst vanligaste i som helhet. Utbildning och den svenska arbetsmarknaden Utifrån svenska registerdata för åren 1990–2003 kan vi se att utbildningsnivån har ökat över tiden. Andelen kvinnor med högskoleutbildning ökar snabbare än andelen män: 2003 hade av kvinnorna och av männen högskole- utbildning. Andelen män med forskarutbildning är fler än andelen kvinnor men skillnaden minskar över den studerade perioden. Vi har också undersökt hur utbildningsnivåerna skiljer sig åt mellan generationer. De största förändringarna har skett när de äldsta generationerna (30- och 40-talisterna) utbildade sig. Andelen med förgymnasial utbildning var bland 30-talisterna – 1993 men bland 40-talisterna . Bland de sysselsatta är de med högre utbildning över- representerade och denna överrepresentation har ökat över tiden. Bilaga 8 till LU 2008 var överrepresentationen en procentenhet medan den var 2003. En likartad, men kraftigare, utveckling märks för männen, där överrepresentationen är . är underrepresentationen av män med förgymnasial utbildning mindre än den är för kvinnor. En möjlig förklaring till denna ökning är att kravet om utbildning har ökat på arbetsmarknaden över tiden. En annan, och enligt vår mening mer trolig, förklaring är att de lågutbildade har utvecklats till en alltmer marginaliserad grupp som oavsett utbildningsnivå skulle ha haft det svårt på arbetsmarknaden. Med marginaliserad menar vi att gruppen har blivit mer enhetlig på så sätt att den har en begränsad förmåga på arbetsmarkanden. Social snedrekrytering är ett återkommande tema i praktiskt taget all forskning om individers utbildningsval. Vi introducerar ett nytt index som sammanfattar snedrekryteringen ur ett antal olika aspekter. Analysen visar det som många andra före oss sett, nämligen att den sociala snedrekryteringen är stor och att betydelsen av familjebakgrund minskar vid val till de högre nivåerna. Vi kan också konstatera att familjebakgrunden är mer betydelsefull bland svenskfödda individer än bland invandrare, men mindre bland kvinnor än bland män. Dessa två senare resultat är intressanta och vi har inte funnit några tidigare studier som studerat detta. Det skulle vara intressant att närmare undersöka varför svenska män i så stor utsträckning följer i sina föräldrars fotspår. En potentiell förklaring är helt enkelt ekonomiska drivkrafter, dvs. att vissa framförallt manliga yrken med låga krav på utbildning ger hög inkomst: både nominellt och realt. Det finns stöd (i alla fall anekdotisk sådan) för mer möjligheter att undandra inkomstskatt för vissa hantverksyrken med låga krav på utbildningsnivå jämfört med för mer akademiska yrken. Barn till fäder med hantverksyrken kan ha information om att dessa yrken genererar en hög real inkomst och detta skulle potentiellt kunna medföra att de väljer samma yrken som sina fäder. Denna effekt förstärks också av att mäns val av utbildning beror mer på ekonomiska drivkrafter än kvinnors (se kapitel 5). Den sociala snedrekryteringen skiljer sig kraftigt åt mellan de äldre lärosätena. De relativt sett nyare universiteten i och Bilaga 8 till LU 2008 har studenter vars föräldrar i stort har samma utbildning som riksgenomsnittet, medan , , och delvis har studenter vars föräldrar är relativt sett högutbildade.2 Utbildning, inkomster och bakgrund Utbildning, löner och inkomster Grupper med högre utbildning har i genomsnitt högre ingångs- löner än de lågutbildade och skillnaderna ökar med utbildnings- nivån. De procentuella skillnaderna i ingångslöner relativt gymnasiestudier för studenter som har läst på univer- sitetet ligger mellan (humaniora och konst) och (teknik och tillverkning). Det är svårt att se några klara förändringar över tiden, förutom i två fall. Ingångslönerna för disputerade inom hälso- och sjukvård har minskat i relation till ingångslönen för referensgruppen. För tidigare studenter med inriktningen humaniora och konst med eller fler på handlar det om en minskning av ingångslönerna i jämförelse med gymnasieexamen från till . Förutom ingångslöner beräknar vi även marginella livsinkomst- skillnader.3 Resultaten tyder på att dessa har ökat , men att det främst är högutbildade mäns marginella livsinkomster som ökat. Ekonomiska incitament och bakgrund Vi finner att valet av utbildningsinriktning beror av förväntad inkomst efter examen.4 Vidare finner vi, liksom många före oss, att betydelsen av familjebakgrund minskar med nivån på utbildning. Betyget har stor betydelse för valet till längre universitets- utbildning. Moderns utbildning är mer betydelsefull än faderns, medan faderns inkomst är mer betydelsefull än moderns. 2Detta resultat stöder , K. [2006] som fann att snedrekryteringen har minskat i samband med att de nya mindre högskolorna etablerades. 3Vi kontrollerar dock inte för bakgrund vid beräkningarna, utan detta handlar om ren deskription. 4Detta har också konstaterats av Cebula, R. & Lopes, J. [1982], , M. [1988], Boudarbat, B. [2004]. Bilaga 8 till LU 2008 Sammantaget kan man utifrån våra analyser säga att om vi ska bryta den sociala snedrekryteringen till högre studier bör vi satsa mer resurser på utbildning i ett tidigt skede i livet.5 Vidare finner vi att valet av utbildningsinriktning är tämligen okänsligt för förändringar i den statliga skattesatsen. En sänkning av inkomstgränsen för statlig skatt skulle dock medföra en ökning av andelen individer som väljer utbildningar som leder till låga inkomster, på bekostnad av utbildningar som leder till höga inkomster. Detta resultat stöds av genomgången av betydelsen av skatter för utbildningsval i USA.6 Vi finner också att ett förstärkt studiestöd skulle leda till att individer skulle välja längre utbild- ningar men med i princip samma inriktningar. När vi genomför analyser separat för olika sociala grupper får vi resultatet att en höjning av avkastningen på utbildning för alla individer och för alla inriktningar inom en nivå skulle leda till en minskning av den sociala snedrekryteringen. Vi visar också att en höjning av studiebidraget skulle minska den sociala sned- rekryteringen. Båda dessa reformer skulle dock leda till att individer med sämre förkunskaper attraheras till högre utbildning vilket potentiellt skulle minska effektiviteten i utbildningen. Därför drar vi slutsatsen att om den sociala snedrekryteringen ska brytas bör samhället, givet begränsade resurser, satsa resurser på utbildning i ett tidigt skede i livet, snarare än att öka de ekonomiska incitamenten via exempelvis högre studiebidrag. Resultaten beräknas även separat för män och kvinnor. Det visar sig att män i högre utsträckning reagerar på en höjning av inkomsten, medan kvinnors utbildningsval påverkas mer av en ökning av studiebidraget. Detta beror i huvudsak på att kvinnor i genomsnitt tjänar mindre än män. Bidragsdelen relativt inkomsten är därför viktigare för kvinnor. Bilagan avslutas med att analysera effekten av lärosäte på inkomster och löner. Det primära resultatet är att betydelsen av val av lärosäte för inkomster och löner i är underordnat valet av utbild- ningsinriktning. Ett annat generellt resultat är att det kan vara stora 5För en amerikansk studie som också kommer fram till samma slutsats se , S. & Heckman, J. [1998]. 6Se Heckman, J. [2000]. Bilaga 8 till LU 2008 skillnader i både löner och inkomster mellan lärosäten i råa data, men när vi kontrollerar för familjebakgrund och betyg är skill- naderna ganska små. Detta gäller speciellt skillnader i löner. Vi finner också stora skillnader i rangordning mellan lärosätena beroende på om vi använder lön eller inkomst. Som exempel finner vi att utbildade pedagoger från har de näst högsta lönerna men om vi istället tittar på inkomst så kommer dessa studenter först på tionde plats. Detta tyder på att det finns stora skillnader i fråga om möjligheterna att få arbete efter avslutad utbildning och att den geografiska mobiliteten efter avklarade studier är låg i . Tyvärr saknas kunskap kring studenters geografiska mobilitet. Eftersom denna information är mycket relevant för att förstå både utbud och efterfrågan av framtida utbildning ser vi detta som ett intressant område för framtida forskning. När vi studerar effekten för lärosäte för varje utbildnings- inriktning separat finner vi inga entydiga resultat; det finns alltså inget lärosäte som konsekvent framstår som bättre än andra. När vi studerar genomsnittliga effekter framstår det som att studier vid , eller skulle ge högre inkomster efter avslutad utbildning jämfört med många andra lärosäten. Vi tror dock inte att dessa skillnader mäter skillnader i kvalitet mellan lärosätena. Även om vi lyckats kontrollera för selektionen (se Faktaruta 1.1, Ordlista) till lärosätena har vi potentiellt problem med selektion med avseende på nätverk (s.k. sortering) och att arbetsmarknaden är lokal (dvs. att individerna inte söker efter arbete i hela ). Det primära syftet med denna bilaga till är att den ska förbättra kunskapsläget om utbildningsval. Bilagan fungerar också som ett diskussionsunderlag för hur vi kan skapa ett utbildningssystem som minskar förekomsten av felaktiga utbildningsbeslut men också för hur incitamenten ska se ut för att skapa drivkrafter för rätt utbildning med god kvalitet. Nedan diskuterar vi policyåtgärder inom dessa två delområden som vi tycker är relevanta för en framtida utbildningspolitik. Bilaga 8 till LU 2008 Vid en diskussion av hur man kan minska förekomsten av felaktiga utbildningsbeslut är det viktigt att definiera vad som menas med detta. Vår utgångspunkt har varit att förmåga vid födseln är jämt fördelad över sociala klasser. Detta innebär att den sociala snedrekryteringen till högre studier utgör felaktiga (ineffektiva) val av utbildning och att samhället bör försöka utjämna dessa skillnader.7 Utifrån vår studie och tidigare studier, tror vi inte att nuvarande studiestödsystem i någon större utsträckning minskar den rådande sociala snedrekryteringen. Det nuvarande studiestödsystemet kan ses som regressivt omfördelande dvs. utbildning subven- tionerar till stor del barn från högre sociala klasser.8 Den sociala snedrekryteringen grundläggs under uppväxten. Vid begränsade resurser anser vi därför att det är bättre att omfördela statens utgifter för studiemedlen till förskola, grundskola och gymnasium. Denna omfördelning bör dock föregås av en konsekvensanalys, det är inte lämpligt att exempelvis banker (som skulle kunna bli de nya finansiärerna av studielån) baserar räntan på lånen på observerbara risker (dvs. familjebakgrund, hälsa etc.). Däremot skulle finansiärer potentiellt kunna basera sin avgift på vald utbildning för att t.ex. spegla arbetslöshetsrisker etc. Ett problem som är intimt sammankopplat med den sociala snedrekryteringen är att den studievägledning och yrkesorientering som bedrivs är mycket bristfällig: både kvalitativt men också kvantitetsmässigt.9 I en undersökning gjord av 1995 finner man att elever från socialgrupp ett i större utsträckning får hjälp av sina föräldrar vid valet av utbildning än elever från socialgrupp tre. Den omvända relationen gäller stöd från skolans vägledare, dvs. elever från socialgrupp tre är mer beroende av stöd från dessa. I samma studie nämns att 60–av eleverna 7Via data på adopterade visar , A., , M. & Plug, E. [2006] att av inkomströrligheten mellan föräldrar kan härröras till den biologiske föräldern medan resten kan härröras till adoptionsföräldern. Detta är en ganska stor effekt och kan, om den är korrekt, medföra att den sociala snedrekryteringen inte innebär felaktiga utbildningsval från ett effektivitetsperspektiv. Utifrån ett rättviseperspektiv man ändå hävda att den sociala snedrekryteringen är felaktig. 8Eftersom den relativa kostnaden av att studera jämfört med att arbeta minskar med tillgång till subventionerade studiemedel kommer dessutom, via ekonomiska incitament, tillgång till dessa att förlänga tiden i studier. 9SOU 2001:45, [2005], [2007] och Diehl, J. [2006]. Bilaga 8 till LU 2008 säger att lärarna aldrig (eller endast någon enstaka gång) under läsåret haft någon studie- eller yrkesorientering i undervisningen.10 För att elever/studenter ska kunna fatta beslut om inriktning och längd på sin utbildning samt om lärosäte är det viktigt att det finns lättillgänglig information om utbildning och arbetsliv, att eleverna får stöd att hitta denna information och att det ges möjlighet att diskutera och analysera uppgifterna.11 Det senare är speciellt viktigt för elever från studieovana miljöer. Studie- och yrkesorientering bör göras till ett naturligt inslag i undervisning och inte endast förekomma i samband med val till gymnasium och/eller val till högre utbildning. Detta vore bra utifrån flera aspekter men kanske främst som ett sätt att öka elevers motivation i skolarbetet.12 saknas lättillgänglig information om förväntade utfall av diverse utbildningsval. Dessa utfall skulle kunna vara inkomster, löner och arbetslöshet, och skulle t.ex. kunna redovisas, och årligt uppdateras, på eller hem- sidor.13 Det lämpligaste måttet att redovisa är livsinkomster, som är ett sammanfattande mått på lön och arbetslöshetsrisk. Vår rekommendation är att resultaten presenteras i liknande form som t.ex. tabell 4.15 i vår bilaga men med en finare uppdelning på inriktning, t.ex. ekonomi, socialt arbete, läkare, etc. Tabellerna bör innehålla både ojusterade mått och mått som är justerade för social bakgrund m.m. Den sociala snedrekryteringen på lärosätesnivå, t.ex. det index vi föreslår, skulle också kunna beräknas och presenteras. Ett annat mått som vi tycker skulle vara allmänt tillgängligt är skattade inkomstutvecklingar för olika utbildnings- inriktningar (se t.ex. diagram 4.1). 10Lärarna delar inte denna bedömning. I en intervjustudie från [2005] finner man dock likartade resultat och i samma studie håller lärarna med om att studie- och yrkesorientering sällan berörs i undervisningen. 11Dresch, J & , A [2003]. 12En elev från intervjuundersökning 2005 ([2005])berättade att hans lärare uppmanade sina elever att skaffa bra betyg . men inte berättade vad man ska ha dem till. 13I dag finns mycket information om genomsnittliga löner för olika yrken lättillgängliga från SCB hemsida. SCB publicerar också mycket tydliga och bra deskriptiva rapporter(se t.ex. SCB [2007] och SCB [2008]) om utbildning och yrke. Bilaga 8 till LU 2008 Incitamenten för drivkrafter för en utbildning med god kvalitet När det gäller policyrelevansen av vår analys av lärosätespremien tror vi inte att dessa presenterade mått, och inte heller arbetslöshet för före detta studenter från ett visst lärosäte, kan tolkas som kvalitetsskillnader mellan lärosäten. Vi tycker därför inte att dessa mått är speciellt lämpade att använda för att fördela resurser mellan lärosäten i ett resursfördelningssystem som syftar till att vara mer decentraliserat än dagens. I dagens system är incitamenten sådana att de skapar drivkrafter för kvantitet snarare än kvalitet i undervisningen och detta måste ses över.14 Men i stället för att använda löner, inkomster eller arbetslöshetsmått för att få en uppfattning om kvalitet tror vi i stället att studenterna bör göra centrala kunskapsprov som inte skiljer sig åt mellan högskolorna i slutet av sin utbildning. Via resultat från centrala kunskapsprov tror vi att det med tillräcklig information om social bakgrund, gymnasiebetyg, familjebakgrund, m.m. skulle vara möjligt att mäta kvaliteten på den specifika utbildningen inom varje lärosäte.