sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — De länder eller regioner som minskat andelen av världsexporten är främst , och . Den relativt sett största förloraren är EU; trots att unionen fått nya medlemmar har andelen av världsexporten minskat . Figur 2.2 Andelar av världens export av varor, 1990 och 2006 Källa: WTO, 2008. Varför tappar exportmarknadsandelar? Medan utveckling illustrerar sambandet mellan ekonomisk tillväxt och exportmarknadsandelar visar exemplet EU att det inte finns någon direkt korrespondens mellan förändringar i BNP- andelar och förändringar i exportandelar: EU har vuxit något när vi ser till dess andel av världens BNP, men andelen av världsexporten har minskat. Bristen på tydligt samband gäller också för , som minskar andelen av världsexporten trots att ekonomins relativa storlek är tämligen . Gruppen Övriga är ett ytterligare exempel på ett svagt samband; dessa länder ökar andelen av expor- ten trots att dess andel av BNP är oförändrad. Detta återspeglar de komplicerade processer som bestämmer vilken andel av världs- exporten ett enskilt land eller en region uppvisar. Utvecklingen i omvärlden har en avgörande påverkan på ett lands exportmarknadsandel. Reformer för att främja en export- inriktad tillväxt i stora tillväxtekonomier som , , eller har lett till att de tar andelar på bekostnad av mogna ekonomier med långsammare tillväxt. Det är mera osäkert hur utvecklingen inom de mogna västerländska ekonomier påver- kar exportmarknadsandelarna. En källa till osäkerhet är att vi inte alltid kan förutspå i vilken utsträckning en förstärkning av ett lands konkurrenskraft slår igenom i exportindustrin respektive den importkonkurrerande industrin. I ett litet land som är det troligt att bättre näringsförutsättningar snabbt översätts till ökad tillväxt och ökad export, men detta kanske inte gäller i samma utsträckning i stora länder som . Den främsta kortsiktiga effekten av en förstärkning av den amerikanska industrins konkur- renskraft skulle antagligen vara att de inhemska företagen tog större andelar av sin hemmamarknad, på bekostnad av importen. I ett sådant fall skulle effekten på exportandelar vara begrän- sad. En annan komplikation är att förändringar i ekonomins konkur- renskraft ofta leder till justeringar av växelkurserna. Länder med svagare konkurrenskraft tenderar att få problem med bytesbalansen då de samlade exportintäkterna inte räcker till för att betala importen, vilket vanligtvis leder till en anpassning av växelkursen. I länder med fast växelkurs behövs en devalvering, medan länder med flytande växelkurs typiskt genomgår en mera gradvis försvagning av valutan som en del av sin anpassningsprocess. När växelkursen försvagas minskar landets realinkomst och dess andel av världens nominella BNP. blir landets exportörer mera konkur- renskraftiga och landets andel av världsexporten kan komma att Varför tappar exportmarknadsandelar? På motsvarande sätt kan ett land med mycket stark konkur- renskraft och stor export ha råd att tillåta en appreciering av växel- kursen. Detta leder till ökad realinkomst och en större andel av världens BNP, men kan ha en återhållande effekt på exportande- larna. Mera generellt kan företag i länder med svag konjunktur och låg inhemsk efterfrågan tvingas fokusera mera på exportmarkna- derna, oavsett vad som händer med valutakurserna, medan företag i länder med hög inhemsk efterfrågan kanske uppnår sitt kapaci- tetstak utan att behöva tänka på att söka nya utländska kunder. Alla dessa exempel illustrerar situationer där exportandelar och nationalinkomster antingen inte har ett direkt samband på kort och medellång sikt, eller där de till och med kan vara negativt korrele- rade. Sambandet mellan exportmarknadsandelar och andelar av världens BNP visas i Figur 2.3. Den tydligaste trenden är den gradvisa minskningen av båda andelarna. Det är troligt att denna långsiktiga trend i första hand har att göra med den över- gripande utvecklingen på världsmarknaden, där tillväxtekonomier som , , , och ökar sina andelar på bekostnad av mogna ekonomier. På kort sikt syns bland annat effekten av valutakursförändringar tydligt. styrdes mönstret av stora devalveringar i början av årtiondet. De ledde till att inkomstandelen sjönk kraftigt samti- digt som exporten ökade snabbt. genomgick den svenska kronan en real appreciering,TPF6FPT vilket orsa- kade ett motsatt mönster: inkomstandelen ökade medan exportill- växten stagnerade. Finanskrisen , som ledde till att den fasta kronkursen övergavs, ledde också på kort sikt till en lägre inkomstandel och en högre exportandel. har andel av världsinkomsten varit eller till och med ökat något, tack vare den relativt goda ekonomiska utvecklingen under det senaste årtiondet och den allt svagare dol- larn, medan trenden för exportandelen är fortsatt negativ. Med andra ord bekräftar Figur 2.3. exportparadoxen: det går ganska bra 6TP PT Man kan tala om två typer av appreciering av valutor. En nominell appreciering är en situation då valutakursen stärks – landets valuta blir dyrare. En real appreciering uppstår då valutakursen är oförändrad men inflationen i landet är högre än inflationen i omvärlden. Resultatet är att landets varor och tjänster blir dyrare på de internationella marknaderna, på samma sätt som om valutakursen hade stärkts. Utvecklingen under andra halvan av 1980- talet, med fast växelkurs men relativt hög inflation, är ett exempel på en real appreciering av kronan. Varför tappar exportmarknadsandelar? för den svenska ekonomin, men exporten fortsätter ändå att tappa världsmarknadsandelar. Figur 2.3 andelar av världens BNP och varuexport 1960-2006 Källa: , 2008. En slutsats baserad på diskussionen ovan är att den långsiktiga trenden för och andra mogna industriländer sannolikt pekar mot fortsatta förluster av exportandelar, åtminstone så länge BRIC-ländernaTPF7FPT och andra tillväxtekonomier håller fast vid exportinriktade tillväxtstrategier och fortsätter att växa snabbt. Hur länge kommer denna process att fortsätta? Det är troligt att dagens stora tillväxtekonomier kommer att hamna i en situation där löneökningar och valutakursförändringar leder till att exporttillväxten avtar och där den inhemska efterfrågan blir en starkare drivkraft. En långsiktig jämvikt karakteriseras förmodligen av att stora länder har en exportandel som är klart mindre än deras BNP-andel, medan små länder har en andel av exporten som jämfö- relsevis är större. I detta perspektiv är en gradvis minskning av Sve- riges andel av världens varuexport oundviklig, och utgör inte nöd- vändigtvis ett tecken på svagheter i ekonomin. 7TP PT BRIC-länderna är ett samlingsnamn för de stora tillväxtekonomierna , , och (, 2007). Varför tappar exportmarknadsandelar? andra mogna industriländer är liknande. Utvecklingen är oroande först om marknadsandelar krymper snabbare än jämför- bara länder. En ytterligare slutsats är att vi bör vara försiktiga med att tolka den kortsiktiga utvecklingen. En ökning av exportmark- nadsandelarna kan till exempel vara ett resultat av svag inhemsk efterfrågan eller följden av valutakursförändringar, som i sin tur är ett tecken på svagheter i den inhemska ekonomin. Även om tillverkningsindustrin fortfarande har en central betydelse för den svenska samhällsekonomin får tjänsterna allt större bety- delse. Enligt SCB:s officiella statistik genererades av förädlingsvärde genom privata tjänster. Den offentliga sektorn hade en andel på , ideella organisatio- ner producerade drygt en procent av förädlingsvärdet, medan varu- producenter stod för ; resterande andel utgjordes av produktskatter.TPF8FPT Av det totala antalet arbetade timmar ägnades till tjänsteproduktion, medan tillverkningsindu- strin hade , den offentliga sektorn , och ide- ella organisationer stod för de kvarvarande 2 procentenheterna. Tjänsternas höga andel av det nationella förädlingsvärdet är resultatet av en strukturförändring som pågått . Som Figur 3.4 visar översteg tjänsteproducenternas andel av arbetade timmar varuproducenternas andel . Med tanke på att den offentliga sektorn i huvudsak producerar tjänster, och eftersom en stor del av de anställda i tillverkningsindustrin faktiskt också är sysselsatta med tjänsteproduktion – administration, mark- nadsföring, forskning och produktutveckling, och så vidare – kan man utan större tvivel konstatera att minst tre fjärdedelar av den svenska sysselsättningen ligger i tjänstesektorn. 8TP PT Baspriset är det pris producenten får behålla vid försäljning av en vara. Det utgörs av marknadspriset minus produktskatter (skatter som betalas per enhet av en vara eller tjänst som produceras eller ingår i en transaktion, till exempel importtullar, energiskatter eller moms) plus produktsubventioner. Informationen om förädlingsvärden kommer från SCB. Varför tappar exportmarknadsandelar? Figur 2.4 Fördelningen av arbetade timmar: varor, tjänster och offentlig sektor 1980-2007 i procent Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s statistik över nationalräkenskaperna. Tjänsteproduktion har fått en allt större samhällsekonomisk bety- delse, men det betyder inte att den varuproducerande industrin har mist sin betydelse. Det är viktigt att notera de starka kopplingarna mellan tjänste- och varuproduktionen. Många av de tjänster som utvecklats till viktiga delar av det svenska näringslivet kräver att det också finns varuproduktion. Tjänsterna har utvecklats för att möta de behov som finns i tillverkningsindustrin, och företagen som producerar tjänsterna har i många fall knoppats av från företag i tillverkningsindustrin. Utan en stark tillverkningsindustri finns det ingen inhemsk efterfrågan för industrinära tjänster. Uppdelningen i en tjänsteproducerande och en varuproducerande sektor kan därför vara missvisande, särskilt om den leder till slutsatser som antyder att fortsatta ansträngningar för att säkerställa tillverkningsindu- strins konkurrenskraft inte är lika viktiga som . Istället är det ett faktum att god konkurrenskraft inom den varuproduce- rande industrin är en förutsättning för fortsatta framgångar för de industrinära tjänsterna. Med denna anmärkning i åtanke kan utredningen konstatera att den inhemska expansionen av tjänster också slagit igenom i Sveri- ges utrikeshandel. Tjänsteexporten utgjorde av samlade exportvärde 1995 och hade vuxit till 2007. Enligt nationalräkenskaperna ökade exporten av tjänster från 136 miljarder till . Varför tappar exportmarknadsandelar? har överskottet från tjänstehandeln också vuxit sig allt större: var tjänsteexporten nästan större än tjänsteimporten, som Figur 2.5 visar. Figuren antyder att har utvecklat allt starkare komparativa fördelar inom tjänsteproduktion . Som en jämförelse kan det noteras att överskottet från varuhandeln, som ju fortfa- rande utgör av total export, uppgick till . Figur 2.5 Import och export av tjänster 1993–2007 (mnkr) Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s statistik över nationalräkenskaperna. Flera av komponenterna i tjänstebalansen har stärkts . har fortfarande ett minus i resebalansen, som Figur 2.6 visar, men intäkterna från utländsk turism i har ökat mycket snabbare än de svenska utgifterna utomlands. Det största överskottet återfinns i kategorin övriga affärstjänster, men även intäkterna från data- och informationstjänster, transporter och licenser/royalties har ökat snabbare än utgifterna. Varför tappar exportmarknadsandelar? Figur 3.6 Import och export av tjänster 2007 per undergrupp (mnkr) Källa: Utredningens beräkningar baserat på SCB:s statistik över nationalräkenskaperna. En analys av tjänstexportens utveckling är viktig för att ge en balanserad bild av handelsrelationer. Men det finns även en mer specifik anledning att undersöka tjänsterna. Den diskussion vi har fört i föregående kapitel om exportmarknadsandelar – och den bild som oftast presenteras i den allmänna debatten – är nämligen begränsad till varuexporten. När analysen breddas till att även inkluderar tjänster, där den svenska exporten uppenbarligen utvecklats mycket starkt, förändras intrycket av relativa position. Figur 2.7 jämför förändringarna i andel av världens samlade tjänsteexport med utvecklingen för EU-15 och . Figuren är jämförbar med de figurer som presenterades i Kapitel 1 för att beskriva utvecklingen av andelar av varuexporten. I motsats till varuexporten, där utvecklades relativt svagt, ser vi här att haft en mycket starkare utveckling än de jämförbara länderna inom och EU. har den svenska andelen av global tjänsteexport vuxit med , från 2006. Även många andra mogna ekonomier har varit relativt framgångsrika på tjänstesidan och lyckats försvara sina marknadspositioner: EU-15 haft en stabil andel av världens tjänstexport, och minskningen för har varit . Varför tappar exportmarknadsandelar? Figur 2.7 Förändringar i andelar av global tjänsteexport, 1995– 2006 (1995=1) Källa: WTO Statistics Database, 2008. Den svenska utvecklingen är framgångsrik även i jämförelse med den referensgrupp vi definierat tidigare. Figur 2.8 jämför med , och , och visar att är det enda landet som uppvisar en starkare utveckling än –2006. , som är en av de få mogna ekonomi- erna som lyckades öka sina andelar på varumarknaden, förlorade något på tjänstesidan. Marknadsandelarna för övriga referensländer återfinns i Bilaga 3, där det framgår att också utvecklats starkt, medan , , och tappat betydande andelar. Som en ytterligare jämförelse kan det noteras att fördubblade sin andel av världens tjänsteexport från medan ökade från . Varför tappar exportmarknadsandelar? Förändringar i länders andelar av global tjänsteexport 1995– 2006 (1995=1) Källa: WTO Statistics Database, 2008. Om vi kombinerar informationen om varuexport som diskuterades i Kapitel 1 med denna statistik över tjänsteexport får vi en bild av totala export. I Figur 1.2 illustrerades utvecklingen av den svenska varuexporten i förhållande till den sammanlagda exporten från världen, och : resultatet var att tappat i jämförelse med utvecklingen för världsexpor- ten, och jämfört med och . Figur 2.9 nedan visar summan av varu- och tjänstehandeln har utvecklats. I jämförelse med världen tappar fortfarande: och tar andelar både i varu- och tjänstehandeln. Förlusten är dock betydligt mindre , och ligger på . I jämförelse med och har inte tappat något. Efter en svacka har tjänsteexportens snabba tillväxt bidragit till att ökat sina andelar av den samlade exporten från och . Denna beskrivning stämmer betydligt bättre med bilden av goda makroekonomiska utveckling än vad analysen av enbart varuex- porten gjorde. Varför tappar exportmarknadsandelar? Figur 2.9 Förändringar i andelar av exporten av varor och tjänster från Världen, , och EU15, 1995–2006 (1995=1) Källa: Comtrade och WTO Statistics Database, 2008. I föregående kapitel kunde vi följa utvecklingen av varuexporten i detalj, men det är svårt att gå vidare med mera noggranna analyser och jämförelser av tjänsteexporten. Orsaken är att den internatio- nella statistiken över tjänstehandel är mycket mindre komplett än statistiken på varusidan. Det grundläggande problemet är naturligt- vis att flöden av varor är relativt lätta att observera och mäta, medan tjänstehandel i många fall är abstrakt och svår att observera. Inom WTO:s tjänstehandelsavtal GATS identifieras till exempel fyra olika sätt att leverera tjänster, som skiljer sig mycket när det gäller möjligheterna att mäta flöden. Den gränsöverskridande han- del som sker när en tjänst levereras från ett land till ett annat är till exempel mycket svår att observera: om en konsulttjänst levereras via Internet från ett land till ett annat finns kanske inga andra spår än de betalningsflöden som följer. Det är också svårt att mäta de tjänster som levereras genom att personer rör sig mellan länder för att utföra tillfälliga arbeten – den tjänsteexport som sker genom att utländska turister konsumerar varor i mäts heller inte med stor precision. Dessutom kräver många typer av tjänstehandel att leverantören etablerar ett dotterbolag på den utländska marknaden, och de flöden av tjänster som omfattas av multinationella företags Varför tappar exportmarknadsandelar? verksamhet fångas sällan upp i sin helhet.TPF9FPT Det är därför inte förvå- nande att många länder har bristfällig statistik över sin tjänstehan- del. I samlas information om både varu- och tjänstehandel genom enkäter till företagen, vilket möjliggör en någorlunda hel- täckande bild även av tjänstehandeln. De länder som valt att förlita sig på tullstatistik och information från centralbanker för sin stati- stikinsamling kan mäta varuhandeln väl, men har en mer bristfällig information över tjänstetransaktionerna. Det bör dock noteras att den svenska statistiken över tjänstehandeln har två mycket bety- dande svagheter som innebär att tjänsteexportens betydelse nor- malt underskattas. För det första finns ingen detaljerad statistik över den tjänste- export som sker via företagen i tillverkningsindustrin – en syste- matiska rapportering av tjänsteexporten avkrävs endast av företag i tjänstesektorn. Detta är en betydande brist, eftersom många exportföretag levererar komplicerade produkter som har ett mycket stort tjänsteinnehåll. För det andra finns det ingen syste- matisk behandling av de tjänsteflöden som ligger till grund för eta- bleringen av multinationella företag, vare sig de är varu- eller tjänsteproducenter. Den dominerande teoretiska förklaringen till uppkomsten av multinationella företag är att moderbolaget har skapat olika typer av immateriella tillgångar – patent och varumär- ken, kunskap om organisation och ledning, tillverkningsprocesser, FoU och design, marknadsföring eller andra specialkunskaper – som kan användas både hemma och utomlands (m.fl., 2001). Etableringen av ett utländskt dotterbolag kräver att vissa av dessa tillgångar förs över till dotterbolaget. I praktiken sker överföringen genom export av kunskap och andra former av tjänster. Dessa flö- den ger vissa spår i tjänstehandelsstatistiken, men den bild som skissas i den offentliga statistiken är inte komplett. De transaktioner som krävs för att skapa och driva utländska dotterbolag återspeglas till viss del som betalningar för licenser och royalties i tjänstehandelsstatistiken (en stor del av dessa transak- tioner sker inom multinationella företag), men näringslivet har ingen systematisk rapportering av de tjänsteflöden som sker genom att experter skickas ut för att överföra kunskap eller de insatser 9TP PT Dessa former för tjänstehandel överensstämmer med de fyra leveranssätt som diskuteras i det internationella handelsavtalet (General on Trade in Services) som är en del av . Där talas om gränsöverskridande handel (cross border supply), konsumtion utomlands (consumption abroad), lokal etablering (commercial presence) och tillfällig personrörlighet (temporary movement of natural persons). Varför tappar exportmarknadsandelar? som görs när anställda från dotterbolagen utbildas i . Den internationella statistiken som ändå finns att tillgå visar att har en stark position som kunskapsproducent och bas för multina- företag. Om vi jämför de betalningar för licenser och royalties som registreras i bytesbalansen är det endast i och som denna typ av kunskapsexport är mer bety- delsefull än i . I båda länderna utgör inflödet av licenser och royalties av BNP, medan motsvarande siffra för ligger på av BNP. Genomsnittet för EU-15 är av BNP. Ser vi till nettointäkterna från licenser och royalties ligger på första plats i gruppen. Som Figur 2.10 visar har utvecklats från en nettoimportör av dessa tjänster till en stor nettoexportör : motsvarade nettoexporten av licenser och royalties av BNP. Även och har betydande nettoexport på området, medan de flesta andra länder är nettoimportörer. Figur 2.10 Nettoexport av licenser och royalties 1995–2006, procent av BNP för , EU och referensländer -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 Källa: , 2008 c. En annan del av de transaktioner som ligger till grund för utländska direktinvesteringar syns också i betalningsbalansen som kapital- flöden i form av vinster och utdelningar från svenskägda företag. Informationen om vinster och utdelningar är dock både svårtill- gänglig och svårtolkad, bland annat på grund av att en stor del av vinsterna återinvesteras och på grund av att skillnader i skattenivåer Varför tappar exportmarknadsandelar? påverkar företagens internationella redovisning. För att ändå för- söka få en uppfattning om kvantiteten av dessa transaktioner kan statistiken över avkastning från direktinvesteringar i utlandet jäm- föras med exporten av varor och tjänster. , då den svenska varuexporten uppgick till och tjänsteexpor- ten summerade till , var avkastningen från direktinvesteringar . Med andra ord motsva- rade tjänsteexporten och de registrerade flödena från utlandsinvesteringar av totala intäkter från varuexport. Inkomster från tjänsteexport och direktinvesteringar utomlands är viktigare för än för de flesta andra länder, och har också vuxit snabbare under det senaste årtiondet. Denna utveckling syns inte direkt i exportmarknadsandelarna. 2.3Direktinvesteringar och internationell handel Utländska direktinvesteringar (UDI) har fått en allt större bety- delse i den global ekonomin. Liksom för tjänstehandeln har utländska direktinvesteringar – både utgående och inkommande – en allt större inverkan på svensk ekonomi. Tabell 2.1 sammanfattar direktinvesteringarnas roll i och våra referensländer. Den vänstra halvan av tabellen visar stocken av svenska direktinvester- ingar i utlandet som andel av BNP under senare årtionden, och det framgår tydligt att hör till de länder som är mest beroende av sina multinationella företag. motsvarade stocken av utlandsinvesteringar av BNP, medan genom- snittet för EU inte uppgick till . och är de enda två länder där stocken av utgående direkt- investeringar utgör en större andel av ekonomin än i – den stora export av licenser och royalties från dessa båda länder som noterades i föregående avsnitt speglar just det faktum att de utgör hemvist för många stora multinationella företag. När det gäller stocken av inkommande direktinvesteringar är det endast Neder- länderna som uppvisar en något högre kvot än . Detta är en effekt av att svensk samhällsekonomi domineras av multinationella företagTPF10FPT. 10TP PT Med multinationella företag avses här företag med produktion i flera länder. Varför tappar exportmarknadsandelar? Utgående och inkommande direktinvesteringar som andel av BNP: och referensländerna, 1985–2006 Stock av utgående direktinvester- Stock av inkommande direktinvester- ingar som andel av BNP ingar som andel av BNP Källa: , 2007. De flesta mogna ekonomier har uppvisat en snabb tillväxt i utflödet av utländska direktinvesteringar . Svenska företag utmärker sig trots det som mycket aktiva investe- rare utanför hemlandet. Det har lett till att andel av värl- dens samlade utlandsinvesteringar ökat kraftigt . 1980 hade av världens utgående UDI-stock; 2006 var andelen (Figur 2.11). var den svenska andelen som högst med . Det är viktigt att notera att minskningen inte beror på att svenska multinationella företag är mindre aktiva. Orsa- ken till nedgången av andel är istället att många svenska multinationella företag köpts upp eller gått samman med utländska företag. De uppköpta bolagen inkluderar och Volvos bil- divisioner. , ABB, och är exempel på samgåenden mellan svenska och utländska företag där bolagets hemvist place- rats utanför . I fallen , och Sonera lig- ger däremot huvudkontoren i . Dessa affärer bidrog till att höja det utländska ägandet på Stockholmsbörsen från till (och , 2001). Totalt stod svenskägda multinationella företag för av Varför tappar exportmarknadsandelar? den svenska sysselsättningen , medan utlandsägda företag hade av sysselsättningen. Inom tillverkningsindustrin är andelarna ännu högre: svenskägda multinationella företag hade och utländska av sysselsättningen (ITPS, 2007; ITPS, 2008). Stocken av svenska direktinvesteringar utomlands: miljarder