sou · GVB3108 · 2008-01-01 00:00:00 — De gäller både tillgängligheten, överskådligheten och jämförbarheten. De uppgifter vi har påträffat, sammanställt och använt oss av är inte primärt konstruerade för vårt syfte, som varit att undersöka maktpositionernas tillgänglighet för kvinnor respektive män. Vi har också påträffat sporadiskt genomförda undersökningar och undersökningar av vissa områden, organisationer, typer av institutioner eller företag. För en heltäckande undersökning behövs dock en systematisk insamling av enhetligt definierade uppgifter som görs offentligt tillgängliga, till exempel via hemsidor. En kontinuerlig granskning av utvecklingen när det gäller kvinnor och män på ledande positioner kräver tillgång till jämförbara uppgifter från olika områden i samhället. För att utvecklingen lättare skall kunna följas systematiskt och kontinuerligt vill vi föreslå ett antal åtgärder. 1.Statistiska Centralbyrån bör få i uppgift att regelbundet samla in och publicera de aktuella uppgifterna för den typ av positioner på olika samhällsområden som vi här utgått från. En refe- rensgrupp med vetenskaplig kompetens bör stå till förfogande när det gäller att välja ut de mest inflytelserika positionerna på varje samhällsområde och de viktigaste rekryteringsbaserna för toppositioner. Positioner med olika sorters makt bör vara representerade i urvalet. 2.SCB bör kontinuerligt samla in uppgifter om olika typer av mellanchefer och lägre chefer på olika samhällsområden (näringsliv, förvaltning, myndigheter, universitet och andra organisationer) och därvid skilja mellan linjechefer med resultat- ansvar å ena sidan och stabschefer med specialistfunktioner å den andra. Särskilt viktiga är inom näringslivet affärsområdes- chefer, divisionschefer, regionchefer och dotterbolagschefer. Chefer bör också alltid systematiskt särskiljas efter antalet underställda medarbetare, även i yrkesregistret som diskuteras i kapitel 1. Uppgifterna bör för näringslivet insamlas efter bransch, ägartyp (huvudman/sektor) och företagets storlek i form av omslutning, omsättning, antal anställda och börsvärde (eget kapital). Motsvarande uppgifter insamlas för andra samhälls- områden för att möjliggöra jämförelse. Inom exempelvis uni- versiteten skulle en kontinuerlig kartläggning av dekaner och prefekter göra det möjligt att följa hur pass tillgänglig den administrativa karriären är för kvinnor respektive män och i förekommande fall på vilken nivå eller inom vilka discipliner kvinnorna faller bort. 3.En enhetlig terminologi och definitioner för olika typer av mellanchefer bör skapas så att det framgår i vilken utsträckning uppgifter från olika företag är jämförbara. 4.Över huvud taget vore det önskvärt att företagens och orga- nisationernas m.m. hemsidor blir någorlunda enhetliga och jämförbara till sitt innehåll. Det förekommer att vissa företag saknar uppgifter om ägare och ledning, uppenbarligen för att man betraktar hemsidan främst som ett forum för presumtiva kunder med information om produkterna man säljer. Detsamma gäller kommuner, universitet och andra myndigheter och inte minst politiska partier. 5.Landsting och kommuner bör åläggas att redovisa könsfördel- ningen bland cheferna i de företag de äger. Dessa uppgifter bör insändas till SKL men också läggas ut på respektive hemsida. 6.Kommunernas inrapportering till SCB liksom till SKL bör använda en enhetlig chefsdefinition så att man inte riskerar att olika kommuner använder olika definitioner och inrapporterar uppgifter för olika typer av positioner. 7.Det bör klart redovisas dels vilken könsfördelning som blev resultatet av ett politiskt val (både i riksdags-, landsting- och kommunvalen), dels vilken fördelning som blev det faktiska resultatet då regeringsbildning och annat lett till omflyttningar av valda personer. 8.Inför enhetliga rekommendationer för organisationers, myndig- heters och företags hemsidor gällande vilka uppgifter som bör finnas där över antal och andel kvinnor och män. Varje enhet som är skyldig att inlämna jämställdhetsrapport borde lätt kunna lämna dessa uppgifter på hemsidan. 9.Ange alltid om en person är kvinna eller man i förteckningar över personal, förtroendevalda osv. Det framgår inte alltid av namnet i det mångkulturella . Det finns även namn som kan bäras av både kvinnor och män, t ex , , , . 10.Det initiativ som tagits av i att sammanställa statistik över kvinnor och män i politiken, kunde med fördel spridas till samtliga län. Det skulle ge en systematisk och heltäckande bild av utvecklingen på länsnivå. (Se Talande siffror. Kvinnor och män i politiken 2006. Öster- götland, rapport 2006:7, som omfattar kommuner och landsting i .) 11 Metod och material 11.1Vad styr statistikens förekomst och utformning? De källor som finns har skapats i olika syften och av olika skäl. Det kan finnas lagregler som stadgar att vissa uppgifter måste tillhanda- hållas såsom uppgifter i företagens årsredovisningar eller personal- statistik, och det kan vara ett intresse av att marknadsföra den egna verksamheten i ett företag eller en organisation genom att lämna uppgifter t ex via hemsidor till presumtiva kunder, leverantörer eller finansiärer. Olika syften skapar olika typer av information. Olika källor fokuserar olika uppgifter, vilket påverkar både inrikt- ning och kvalitet hos den information man gör tillgänglig. Den kanske viktigaste övergripande informationskällan är dock som haft i uppgift att förse staten och allmänheten med information om faktorer som är viktiga för den svenska ekonomin och politiken. Uppgifter kan också finnas i tidigare statliga utredningar, enskilda initiativ av jämställdhetshandläggare, forskare, politiker m.fl. Genom att jämställdhet blivit ett viktigt och omdebatterat politiskt mål med stor uppslutning i landet har också olika aspekter av könens verksamhet och möjligheter kartlagts och analyserats. Det finns också ibland enkäter som antingen läggs ut på spe- cialiserade kommersiella företag eller som forskare/utredare skickar ut direkt. Dessa har både fördelar och nackdelar. De kan innebära en tidsvinst t.ex. genom att man frågar företag efter deras mellan- chefspositioner i stället för att själv gå igenom alla företagens hemsidor eller årsredovisningar av varierande kvalitet, som inte för övrigt nödvändigtvis innehåller den önskade informationen. Sam- tidigt blir man beroende av den person som samlar in informa- tionen för att vidarebefordra den och hans/hennes bedömning av till exempel vad som är en chefsposition. Det är också svårt att undvika ett bortfall, eftersom alla inte har möjlighet eller lust att besvara en enkät. Detta bortfall kan vara mycket stort. Vi har i denna kartläggning använt många olika källor och metoder. Vi har använt oss av offentligt tillgängligt material kom- pletterat genom telefonsamtal och e-postförfrågningar. Vi har inte skickat ut någon enkät, eftersom utredningens tidsram inte tillåtit det. Vi har emellertid använt visst material från redan gjorda enkäter, dels för att diskutera vad detta material kan ge, dels för att diskutera eventuella svårigheter eller brister som också finns. När det gäller övergripande uppgifter om chefer på olika områden har vi använt SCB:s yrkesstatistik som återfinns på nätet. När det gäller näringslivets ledande positioner är en given källa företagens årsredovisningar. är företagen skyldiga att här uppge andelen kvinnor på vissa högre positioner. Det är ett tidsödande arbete att gå igenom dem, men det finns genvägar be- roende på vilken typ av information man söker. Sammanställningar och översikter görs regelbundet men omfattar endast de högsta positionerna. utger sålunda en årlig skrift som redovisar information om , deras ägare, sty- relser, vd och revisorer. Den brukar utkomma efter vårens bolagsstämmor. Den innehåller därför fullständiga och väl kon- trollerade uppgifter. Den senast utgivna versionen har samman- ställts av och och är utgiven i två volymer, Ägarna och makten i 2007 samt Styrelser och revisorer i 2007 2008. Här särskiljs bl.a. andelen kvinnor och män på dessa positioner. Tidskriften upprättar en databas be- stående av namn- och adresslistor över befattningshavare i de 500 största svenska företagen. Syftet bakom insamlingen är att få ett underlag till de årliga rangordningar man publicerar i tidskriften, men man säljer också uppgifter till olika intressenter. En poäng är att uppgifterna täcker alla de största företagen, såväl statliga, kommunala och kooperativa som privata. Uppgifterna samlas in från företagen men revideras inte däremellan.TPF1FPT En genomgång av den nu aktuella listan visar att namnuppgifter saknas för många befattningshavare, särskilt när det gäller stabspositioner. Bäst täckning har uppgifterna för vd-posterna, där den aktuella listan namnger 492 av 500 befattningshavare, dvs. Även för styrelseordförandena är täckningen god; här finns uppgifter för 422 positioner, dvs. För lägre chefer varierar täckningen betydligt. För ekonomi- eller finanschefer finns namnuppgifter för , för personalchefer och för marknadschefer 180 eller . Företagens hemsidor är också en användbar källa. Här finns befattningshavare på ledande positioner i företagen angivna med namn och ofta curriculum vitae. Det är styrelser och lednings- grupper som mest systematiskt finns medtagna. Emellertid varierar utförligheten och kvaliteten mycket mellan olika företag. Medan stora börsbolag lämnar fullständiga uppgifter, saknar mindre före- tag helt hemsidor. Informationen är heller inte alltid fullständig eller jämförbar. I de ovan nämnda källorna finns särskilt styrelser och lednings- grupper medtagna. Det är svårare att finna uppgifter om chefer på lägre nivåer. För detta är man i regel hänvisad till att samla upp- gifter direkt från företagens personalchefer. Då får man dock tänka på att som tidigare nämnts terminologin när det gäller mellanchefer och lägre chefer kan skilja sig mellan olika företag. har intresset för könsbalans på företagsledande positioner lett till att det finns utredningar och rapporter om könsfördelningen . En statlig utredning genomfördes av en forskargrupp under ledning av docent och redo- visades i SOU 2003:16. och Samhälle (SNS) har också haft ett projekt med uppgift att utreda och främja fler kvinnor på ledande poster i näringslivet. Inom ramen för detta projekt har kartläggningar och analyser gjorts. I föreliggande redovisning har vi använt för uppgifter om börsföretagens styrelser och vd samt Veckans Affärers lista för övriga chefer, främst i stabspositioner, i de 500 största företagen alla kategorier. Av tidsskäl har vi inte samlat uppgifter direkt från varje företag, dock med ett undantag. 1TP PT Enligt uppgifter från , Veckans affärer . mindre urval (50) av de största företagen bland VA 500 har hem- sidorna undersökts för att ge en uppfattning om andelen kvinnor och män bland de operativa mellanchefer som utgörs av affärs- områdeschefer, regionchefer, divisionschefer, dotterbolagschefer och motsvarande. Vi har också utgått från de listor över statliga företag och affärsverk, som finns på hemsidor för att sedan gå vidare och inhämta uppgifter om dem på respektive företags hemsida och i förekommande fall i Statskalendern . För vissa kommunala bolag har hemsidorna anlitats. En enkätundersökning gjord av SKL (Kommuner och Lands- ting) och inkluderande kommunala bolagschefer har också kort redovisats. När det gäller andra viktiga ekonomiska institutioner och myndigheter har uppgifter främst inhämtats från hemsidorna. AP-fonder, , OMX Stockholmsbörsen, , och Veckans Affärers databas 500 Hemsidor för respektive företag och institution statskalender sammanställs och innehåller allt som rör statlig politik och förvaltning. Denna har varit till stor hjälp under insamlandet av material. För vissa tjänstemannapositioner som enhetschefer och övriga departementsråd har dock regeringens förvaltningsavdelning och riksdagsförvaltningen kontaktats för att erhålla uppgifter från deras personalregister. I budgetpropositionen presenteras en sammanställning över statlig förvaltning där fördelningen mellan män och kvinnor bland myndighetschefer presenteras. För uppgifter om styrelse för olika myndigheter får man dock vända sig till respektive myndig- het, antingen via hemsida eller statskalender. Även om fältet statlig politik och förvaltning är stort är det relativt enkelt att få tag i uppgifter för området. På regeringens respektive hemsida finns länkar till exempelvis utskott och myndigheter. På hemsida presenteras dessutom fördelningen mellan män och kvinnor i efter parti. Riksdagsstyrelsen (+suppleanter) Riksdagsdirektör – kanslichef på kammarkansliet, biträdande kammarsekreterare, förvaltningschef Gruppledare för partiernas riksdagsgrupper Riksbanksfullmäktige samt presidiet i den interparlamentariska gruppen. (+ suppleanter) svenska delegation OSSE-delegationen församling utsände i EU Metod och material SOU 2007:108 Svenska domare i Europadom- stolen, Europeiska revisions- Sammanställning över statlig politik och förvaltning. Sammanställning över myndighetschefer. Återfinns som bilaga i budgetpropositionen. 11.5Kommun, landsting och regioner För kommuner och landsting har materialet hämtats från Sta- tistiska Centralbyrån och kommuner och landsting (SKL) samt från Statskalendern . kommuner och landsting är en arbetsgivar- och med- lemsorganisation för 290 kommuner, 18 landsting och regionerna och . På organisationens hemsida presenteras personalstatistik samt statistik över landstingens eko- nomi och verksamhet. På hemsidan finns även information om hur man når annan statistik över kommuner och landsting. Nedan diskuteras insamlingen för kommun, landsting och regioner mer ingående. Förvaltning inom kommun och landsting På SKL:s hemsida finns en hel del statistiskt material sammanställt. personal samlar uppgifter om antalet anställda, upp- delat på olika anställningsformer, yrken och positioner. Här är det lätt för den intresserade att söka och finna uppgifter om hur fördelningen mellan män och kvinnor skiljer sig åt mellan olika sektorer eller mellan olika anställningsformer. Motsvarande sam- manställning över personal inom landsting, Landstingspersonal 2005: en statistisk sammanställning, omfattar även en del upp- gifter som rör landstingsägda bolag. För den här utredningen har det varit aktuellt att undersöka hur fördelningen mellan kvinnor och män ser ut bland chefer med ett övergripande förvaltningsansvar. För att göra detta har vi använt oss av den kategorisering som gjorts av kommuner och landsting. Vi har således valt att inom landsting ta med kategorin avdelnings- chef, personaldirektör, primärvård- och tandvårdchef samt inom den kommunala sektorn kategorin planerings-, organisations-, utrednings-, och näringslivschef. Till detta har även lagts kom- munchef/kommundirektör och landstingschef/landstingsdirektör. Politik inom kommun och landsting För att nå de politiskt valda inom kommun och landsting har vi vänt oss till de sammanställningar som gjorts av SCB. Demokrati- databasen är ett verktyg som tillhandahålls via SCB:s hemsida. Här kan man göra egna körningar inom området kommun- och lands- tingspolitik med uppdelning på olika positioner, kommuner/lands- ting och valår. Eftersom antalet möjliga positioner är begränsat i databasen har det varit nödvändigt att använda fler källor än denna. I skriften På tal om kvinnor och män finner vi ett flertal fält för vilka fördelningen mellan kvinnor och män beräknats. Skriften, som utges av SCB, är en sammanställning av köns- uppdelad statistik inom olika områden. Uppgifterna som ligger till grund för sammanställningarna är hämtade från olika källor för respektive område. Vilka områden som belyses i skriften kan variera över åren. När det gäller politiskt valda inom kommun och landsting finner vi här sammanställningar för samtliga förtroende- valda uppdelat i ordförande, vice ordförande, ledamöter samt ersättare inom kommun och landsting. Vi finner också uppgifter om fördelningen mellan män och kvinnor inom kommun- och landstingsstyrelser samt kommun- och . För dessa finns dock inte uppgifter om hur fördelningen mellan kvin- nor och män ser ut uppdelat på posterna ordförande, vice ord- förande samt ledamöter. Dessa uppgifter finner man i stället på respektive kommuns och landstings hemsidor. Någon färdig sammanställning finns emellertid inte. Det ska beaktas att utredningen genomförts för val till riksdag, kommun och landsting. Med hänsyn till den tidsram som givits utredningen är de siffror som redovisas huvudsakligen grundade på uppgifter . De har dock kompletterats med årets siffror för landstingen och för de tre största kommunerna. För 24 regionala förbund har positionerna direktör, ordförande samt vice ordförande samlats in. Det har inte funnits någon färdig sammanställning över dessa, men på hemsidan för kom- muner och landsting (SKL) finns en lista över samtliga presidier och styrelser för de regionala förbunden. Utifrån denna lista har sedan en sammanställning gjorts av fördelningen mellan kvinnor och män. Metod och material SOU 2007:108 Hemsida för kommuner och landsting (SKL). Sammanställning över personalstatistik för kommuner. Finns att hämta på . Personalstatistik för landsting. Finns att hämta på . Är en tjänst som tillhandahålls via , . Här kan man göra egna körningar på data som finns i SCB:s databas. På tal om kvinnor och män Liten fickbok som sammanställs av SCB. Innehåller bland annat uppgifter över politiskt valda inom kommun och landsting. Går att ladda ner från Vid insamlandet av positioner inom medierna har Medieguiden, som utges av , varit till stor hjälp. I två volymer samlas här uppgifter om dagspress, tidskrifter, tv, radio och en del produktionsbolag. Informationen gäller upplaga, spridningsområde och kontaktuppgifter för det aktuella mediet. I vissa fall finns endast kontaktinformation för vd eller informationsavdelning, medan det i andra fall finns uppgiftsinformation till specifika redaktioner. Dagspress, tv och radio presenteras även regionvis. Medieguiden innefattar dock inte någon kategorisering av olika medier grundad på upplaga. Urvalet av tidskrifter och dagspress grundas på vissa avgräns- ningar gällande upplaga. Det var således nödvändigt att få infor- mation om vilka av tidningarna som föll inom urvalsramarna. För dessa uppgifter kontaktades ansvariga på Medieguiden, som ord- nade tidskrifter och dagspress i kategorier som motsvarade urvalsramarna. För tidskrifter har magasin med störst upplaga inom respektive genre varit en urvalskategori. Urvalet har baserats på den kate- gorisering av olika genrer som används av Medieguiden. Samma tidskrift kan därför förekomma i kartläggningen, men i olika kategorier. Uppgift om vd har i många fall saknats i Medieguiden. Eftersom det rört sig om ett stort antal företag där denna uppgift saknats har vi på grund av arbetets tidsram inte prioriterat att samla in dessa via företagets respektive hemsidor. Arbetet hade varit alltför omfattan- de. Där det handlat om enstaka uppgifter för vissa företag har dock material hämtats från hemsidor eller genom direkt kontakt med företaget . Som exempel kan nämnas ansvariga inom respektive programområde inom SVT och TV4. Metod och material SOU 2007:108 Ansvarig inom respektive pro- Ansvarig inom respektive pro- Chef för regionala stationer Chef för fiktion, nyheter, sport SOU 2007:108 Metod och material Urvalet innefattar de största privatägda radionätverken Dagspress med upplaga över 28 000 Dagspress med upplaga över 70 000 De fyra dagstidningarna med störst Chef för ledarredaktion, nyhets-, inrikes-, utrikes-, näringslivs- och Dagspress med störst upplaga inom Organisations-, fack- och populärpress med upplaga på 100 000 ex eller mer samt största tidskriften inom respektive genre (för genrerna kategorisering av målgrupp) Två volymer som samlar information om upplaga och sprid- ningsområden för tv, radio, tidskrifter, dagspress och produktions- bolag. För de uppgifter som inte funnits att tillgå i Medieguiden har hem- sidor för respektive medieföretag använts. Någon samlad löpande insamling eller databas över fördelning mellan män och kvinnor i styrelser och ledning för olika organisa- tioner finns inte. Här gäller att i varje enskilt fall undersöka fördelningen vilket lättast sker via de olika organisa- tionernas hemsidor. En paraplyorganisation kan vara till stor hjälp när det gäller att effektivisera arbetet. Dessa paraplyorganisationer finner vi främst för större och rikstäckande organisationer, exempelvis arbetsgivarorganisationer, fackliga organisationer och idrottsorganisationer. I denna undersökning har samtliga förbund inom LO, TCO och ingått. På centralorganisationernas hemsidor finns direktlänkar till förbunden. Detsamma gäller för idrottsorganisationer där vi finner samtliga idrottsförbund knutna till samlade på förbundets hemsida. För arbetsgivarorganisationer finns under cirka 50 medlemsorganisationer länkade från organisationens hemsida. För övriga organisationer finns inte den typen av paraplyorganisationer vilket gör att arbetet kan bli mycket tidsödande. De politiska partierna och deras olika organisationer har i kartläggningen behandlats i samband med det politiska fältet. Här diskuteras de emellertid tillsammans med övriga organisationer. Intresse-, idrotts- och boendeorganisationer Organisationer med fler än 7 000 medlemmar Organisationer som vid upprepade tillfällen förekommit som remissinstanser med fler än 100 000 medlemmar Biskop, domprost i , missionsföreståndare i frikyrkliga samfund, biskopar och ledare för övriga kristna samfund samt muslimska och judiska samfund. Metod och material SOU 2007:108 Samtliga fackliga förbund under LO, Källorna för organisationerna består främst av hemsidor för respek- tive organisation. Se separat bilaga 5. Liksom för övriga organisationer sker ingen löpande insamling av könsuppdelad statistik inom det kulturella fältet. Med den tidsram som givits utredningen har därför en kraftig avgränsning gjorts till att omfatta endast de största kulturinstitutionerna. Urvalet gäller verksamheter med nationellt ansvar, såsom Operan, och , vissa privatteatrar och regionala kulturinstitutioner såsom länsmusiken, länsmuseer, länsbibliotek och länsteatrar samt vissa organisationer och fack- förbund som organiserar verksamma inom området – exempelvis Konstnärliga och () och . Även ledningen för kultur- arvets bevarande har medtagits, såsom arkivväsendet och de större museerna. Vissa prisjuryer m.m. är också med. Statliga, regionala och vissa privata kulturinstitutioner Hemsidor för respektive institution eller organisation. När det gäller vetenskap och högre utbildning har uppgifter insamlats dels för universitet och högskolor (styrelser, ledning, dekaner och vissa personalkategorier), dels för viktiga forsk- ningsfinansierande organ (styrelser, ledning och beredningsgrupper eller motsvarande) samt vissa stiftelser och prisutdelande kom- mittéer med stor ekonomisk och symbolisk betydelse för fältet. Både statliga och större privata organisationer är medtagna. Leda- möterna i departementets forskningsberedning ingår också. Forskningsråd, stiftelser och prisjuryer Dagspress och radio/ och TV. Magasin och tidskrifter/. (1993) The Field of . Essays on Art and Literature. () (1986) Kvinnosyn och kvinno- politik. En studie av svensk socialdemokrati 1880–1910. (2007) Medieeliten. I Maktens kön (A , red).Nora: Nya Doxa förlag. Fast (2007) Regeringsrådens oberoende och roll. Rapport publicerad på nätadress: . (1997) Rulltrapperegioner och social infra- struktur. I: Om makt och kön (E , red), SOU 1997:83. Frangeur (1998) Yrkeskvinna eller makens tjänarinna? Striden om yrkesrätten för gifta kvinnor i mellankrigstidens . (2007–08) Styrelser och revisorer i 2007–2008. (2007) Ägarna och makten i börs- företag 2007. (2000) Sekelskiften och kön. Strukturella och kulturella övergångar 1800, 1900 och 2000. : Prisma förlag. , red (2007) Maktens kön. Kvinnor och män i den svenska makteliten . : Nya Doxa förlag.