sou · GWB368 · 2008-07-04 00:00:00 — För de kommuner där man inte genomför ett slutsamråd kommer bygglovsavgiften att bli lite högre. Hur mycket är svårt att uppskatta. Bygglovsavgiften kan skilja sig väsentligt mellan kommunerna och normalt är den inte fastställd för alla typer av projekt, utan beräknas för vissa projekt som byggnads- Kostnader och andra konsekvenser nämnden lägger ner på ärendet. Eftersom slutsamrådet blir en bekräftelse för byggherren på att kraven förefaller vara uppfyllda och att byggprojektet förefaller att ha drivits på avsett sätt, blir sannolikt denna kostnad också försumbar i projektet. Eftersom detta uppföljande moment är en garanti för att parterna kommer att genomföra kontrollerna på avsett sätt, bör samhälls- vinsterna för färre fel i byggandet bli betydande. Ett provisoriskt slutbesked kan utfärdas med villkor och upplysningar Genom uppstyrningen av hela kontroll- och tillsynsprocessen räknar vi med att slutbeskedet kommer att bli det viktiga dokument som lagstiftaren tidigare eftersträvade, men som i verkligheten nästan aldrig har blivit efterfrågat. På detta sätt har projekten haft svårt att avslutas, vilket har lett till problem och kostnader för både kommuner och kvalitetsansvariga. Förslaget att göra slutbeskedet mer anpassat till verkligheten genom att ska kunna ge ut provi- soriska besked i avvaktan på vissa kontroller eller att kunna skriva in vissa mindre anmärkningar kommer också att göra dokumentet mer verklighetsanpassat och därmed mer efterfrågat. De ändringar som föreslås i rivningsförfarande torde sammantaget innebära mycket marginell påverkan på kostnaderna. Kravet på riv- ningsanmälan avskaffas medan krav på tekniskt samråd tillkommer, om inte funnit sådant samråd obehövligt. Att även krav på rivningslov införs vid rivningar utanför planlagt område kompenseras av att rivningsanmälan tas bort. Kravet på att säkerhetsfrågor ska tas med i rivningsplanen är ett byggherreansvar som finns i nu gällande lagstiftning. Många av de konsekvenser för företag som vi har redogjort för ovan är giltiga även för enskilda personer. Men eftersom merparten av ärenden rör mindre byggåtgärder finns det anledning att fokusera på effekterna av vårt förslag även när det Kostnader och andra konsekvenser gäller dessa åtgärder. I flertalet fall är det enskilda personer som är byggherrar för dessa mindre åtgärder. Vid uppförandet av ett bygglovspliktigt plank eller en carport bör det räcka med en bygglovsprövning mot 8 kap. 1112 §§ PBL. Att bedöma de tekniska egenskaperna i ett tekniskt byggsamråd är normalt obehövligt. Det finns heller ingen anledning att vare sig genomföra ett tekniskt byggsamråd eller att fatta beslut om en kontrollplan med olika kontrollpunkter. Byggstartbeskedet kan beslutas med bygglovet. Byggstartbeskedet kan innehålla uppgifter om att ett slutsamråd inte behövs och att byggherren i stället ska anmäla när bygget är avslutat. Därefter kan handläggare skriva ut ett slutbesked. En tillbyggnad av ett småhus kan vara ett mycket enkelt ärende som kan hanteras som beskrivits ovan. Men en tillbyggnad som t.ex. innehåller hygienrum kan behöva hanteras på ett mer nog- grannt sätt. En ansökan om bygglov prövas mot 8 kap. 11-12 §§ PBL. Enligt vårt förslag prövas redan i samband med bygglovet både kraven på ändamålsenlighet, t.ex. planlösning, och tillgänglighet med beaktande av byggnadens förutsättningar och kravet på varsamhet. Eftersom det normalt inte krävs vare sig KA eller AA vid en tillbyggnad av ett småhus, behöver byggherren inte lämna förslag på några sådana till . Om bedömer att det ändå bör finnas en KA och/eller en AA bör meddela detta skriftligen eller telefonledes. I beslut om lov ska det sedan framgå om KA behövs och vem detta i så fall är. När det gäller behovet av AA framgår det av byggstartbeskedet. med bygglovsprövningen kallar handläggare byggherren till ett tekniskt samråd. Om betraktar tillbyggnaden som ett mer komplicerat ärende, är det lämpligt att byggherren uppmanas att inför det tekniska samrådet ta fram ett förslag till kontrollplan, Kostnader och andra konsekvenser presentera ritningar över kritiska byggtekniska lösningar, t.ex. över grundläggningen, anslutningen till det befintliga huset och utförandet av . Beroende på byggprojektets svårighetsgrad avgör om det behövs någon KA och/eller AA. Ofta kan det räcka med att handläggare känner tillit till att arbetet ändå kommer att utföras tillfredställande. Vid det tekniska samrådet tar handläggaren även ställning till om han eller hon ska göra ett tillsynsbesök på byggarbetsplatsen. Om projektet inte har vare sig en AA eller en KA, finns det större anledning att handläggare själv gör ett tillsyns- besök på arbetsplatsen vid lämpligt tillfälle. Vissa moment kan vara aktuella före byggstart, som utstakning och tecknande av en byggfelsförsäkring. Detta klargörs också vid det tekniska samrådet. Bedömningen av att de tekniska egenskapskraven kommer att uppfyllas kan göras helt parallellt med bygglovsprövningen. I de flesta mindre kommuner har man en gemensam handläggare för lov och bygganmälan. Inget talar för att man inte fortsättningen kommer ha en gemensam handläggare av lov och byggstartbesked. Omfattningen på anmälningar, kontroller och tillsyn kan helt anpassas efter projektets omfattning och svårighetsgrad. För något större tillbyggnader av småhus blir det rimligen aktuellt med ett slutsamråd och ett slutbesked. Vid nybyggnad av ett småhus gäller i princip hela det resonemang vi fört i avsnitten 9.5.3-17. Uppförandet av ett enda småhus kanske i ett samhällsperspektiv inte verkar så viktigt. För den enskilde byggherren kan det dock vara livets stora investering. Om huset skulle få allvarliga brister, kan detta leda till en ekonomisk katastrof för byggherren. Av detta skäl och eftersom byggherren normalt är helt okunnig om byggteknik och produktionsmetoder, har vi också föreslagit att det offentligrättsliga ansvaret för fel i stället kan drabba den som utfört åtgärden. Vid leverans av s.k. kataloghus som säljs som byggsatser, har vi gått ett steg längre och lagt ansvaret på leverantören. Det är därför av yttersta vikt att AA, som representant för byggföretaget, är med på det tekniska samrådet för att ta del av ansvarsreglerna. Kostnader och andra konsekvenser Det behövs ingen byggfelsförsäkring för arbetsmoment som byggherren utför själv. Detta påverkar byggkostnaden i positiv riktning utan att innebära någon försämring av rättsläget för byggherren. Bygglovpliktiga fasadändringar enligt förslag föreslog i rapporten bort! bl.a. en utökad bygganmälningsplikt för sådan ändring av en byggnad som i större omfattning berör material i fasad. Den föreslagna utökade anmäl- ningsplikten medför en administrativ kostnad för den enskilde. Regeringen överlämnade rapporten till oss. I avsnitt 9 föreslår vi att bygganmälan slopas och som en följd av detta tar vi in de av åsyftade fasadåtgärderna som bygglovspliktiga. I nämnda rapport finns en utförlig konsekvensanalys av förslag. Vi ber att få hänvisa till innehållet i denna rapport såvitt avser konsekvensanalysen. De kulturvärden som finns i vår bebyggelse måste betraktas som en mycket värdefull resurs, i vissa fall oersättlig. Vi har under arbetet fått frågor om hur våra förslag beaktar kulturvärdena. Vi vill därför sammanfatta konsekvenserna av vårt förslag när det gäller kultur- värdena specifikt. Eftersom våra förslag endast rör förfarandereglerna för detaljplane- läggning och inte vilka intressen som ska beaktas i planerna, påverkas inte kulturvärdena direkt av förslagen. Ansökan om planbesked enligt 5 kap. 17 ad §§ kan dock få viss betydelse. Denna begäran hos kommunen gäller även för att ta fram områdesbestämmelser. Områdesbestämmelser är ett viktigt redskap för att skydda kultur- värden i bebyggelsen utanför detaljplan. Genom sådana bestämmelser kan kommunen införa bygglovsplikt för underhåll och ändring av särskilt värdefull bebyggelse, skyddsbestämmelser för byggnader Kostnader och andra konsekvenser med särskilt bevarandevärde, och tydligare definierade varsamhets- krav. Dessutom kan kommunen i värdefulla miljöer införa bygg- lovsplikt för de på småhus annars bygglovfria åtgärderna samt vid större ändringar kräva följdändringar. Det nya förslaget innebär att t.ex. en hembygdsförening kan begära hos kommunen att få ett besked om de är villiga att ta fram områdesbestämmelser för vissa värdefulla byggnader och bebyggelse- miljöer. Eftersom områdesbestämmelser innehåller färre frågeställ- ningar än detaljplaner, innebär det enklare ställningstaganden från kommunens sida, vilket bör kunna leda till snabbare beslut. Den som har tagit initiativet kan naturligtvis genom ett gott förarbete underlätta kommunens ställningstagande. Krav som rör kulturvärden Vårt förslag att ändra begreppet byggnad till byggnadsverk för att åstadkomma en harmonisering med BVL:s begrepp, förändrar inte kraven på något sätt. Den ändring som vi föreslår att alla ändringar och allt underhåll av byggnader med särskilt bevarandevärde (skyddsbestämmelser) ska vara bygglovspliktiga, kan få en viss betydelse. gäller att endast underhåll av sådana byggnader är bygganmälanspliktiga. Vår känsla är dock att detta ofta inte har respekterats i praktiken. Det kan därför bli en ökad uppmärksamhet på sådana frågor. Kraven på tekniska lösningar är i princip desamma som i nuva- rande BVF. Genom att slopa den särskilda bygganmälan uppstår dock större möjligheter att få en rimlig balans mellan kraven på tekniska förbättringar och varsamhetskravet. Hur de tekniska kraven och varsamhetskravet ska vägas mot varandra, kan med vårt förslag ut redan i ett församråd. Framför allt vid ändring av ett byggnadsverk aktualiseras denna avvägning. Vi har i författ- ningskommentaren till 3 kap. 6 § gjort uttalanden, ägnade att tjäna till ledning vid avvägningen. Enligt nuvarande regler är det i prak- tiken byggherren som gör tolkningen, och kan ingripa först i efterhand, när skadan redan är skedd. På den här punkten innebär alltså vårt förslag en avsevärd förbättring. Kostnader och andra konsekvenser Förslaget att slopa bygganmälan och låta även ändringar ingå i bygglovsplikten, bör få en positiv effekt även när det gäller att uppmärksamma kulturvärdena. En vanlig uppfattning är att kraven på varsamhet ofta har kommit i bakgrunden vid de bedömningar och prioriteringar byggnadsnämnderna har gjort i dagens system, när de tekniska egenskapskraven hanterats i byggsamråden. Enligt 8 kap. 11-12 §§ PBL, ska ju kravet på varsamhet enligt 8 kap. 10 § och förbudet att förvanska särskilt värdefulla byggnader enligt 8 kap. 12 §, prövas i bygglovet. Kvaliteten i denna prövning ökar också i och med bygglov- granskarens nära samverkan med de personer som bedömer förut- sättningarna för att lämna ett byggstartbesked. Bygglovsgranskaren kan även delta i det tekniska samrådet, eftersom detta inte är helt avgränsat till rent tekniska frågor. Om bygglovshandlingarna inte tillräckligt visar hur en ändring uppfyller varsamhetskravet, kan inför det tekniska samrådet begära förtydliganden i olika handlingar som visar förut- sättningarna för att kunna lämna ett byggstartbesked. Råder det tveksamhet om huruvida varsamhetskravet eller förvansknings- förbudet kommer att uppfyllas för vissa ändringsarbeten, kan bygg- nadsnämnden vänta med ett byggstartbesked till dess att detta är visat. Det som då främst aktualiseras är att kulturvärdena blir beskrivna genom en förbesiktning av den befintliga byggnaden. I mycket tveksamma fall kan nämnden även kräva att en särskilt sakkunnig gör denna beskrivning och bedömning. I sällsynta fall kan enligt 9 kap. 5 § utse en särskilt sakkunnig som gör denna förbesiktning på byggherrens bekostnad. Att kulturvärdena inte förstörs vid arbetena kan regleras genom kontrollpunkterna i kontrollplanen. Nivån och omfattningen på kontrollerna kan då preciseras. Om kontrollen inte fungerar eller om kraven på varsamhet m.m. inte uppfylls, finns enligt 10 kap. möjligheter att stoppa byggnads- Kostnader och andra konsekvenser arbetena och kalla till ett nytt samråd. Brister i dessa avseenden kan även uppdagas genom det nya kravet på att byggnadsnämnderna normalt ska göra minst ett tillsynsbesök på byggarbetsplatserna. Enligt nuvarande regler kan en ägare till en kulturhistoriskt värde- full byggnad på landet riva hela eller delar utan att behöva söka rivningslov för detta hos kommunen. Rivningslovplikt kan i och för sig införas genom områdesbestämmelser. Men det har naturligtvis inte varit realistiskt att alla skyddsvärda byggnader på landsbygden skulle ha kunnat få ett sådant skydd, då kommunen har begränsade resurser att inventera och planlägga allting som skulle kunna behöva regleras. Vi anser det därför vara rimligt att kommunen i stället får möjlighet att ta ställning till eventuella kulturvärden i samband med en ansökan om rivningslov även utanför detaljplan. Vi föreslår alltså generell rivningslovsplikt, vilket också blir ett viktigt steg för att värna kulturvärdena. Sammantaget tror vi att dessa förslag, trots att de främst handlar om ändrade förfaranderegler, blir viktiga bidrag för att stärka landets kulturvärden. 17Frågor som ligger utanför direktiven och som inte behandlats i utredningen Till en början ska sägas, att tiden inte har medgett att vi har gjort någon genomgång av lagstiftning som angränsar PBL och att därför några författningsförslag inte har kunnat lämnas i den delen. Fram- för allt bör i det fortsatta lagstiftningsarbetet beaktas behovet av att justera bestämmelser av den typ som finns i 14 § första stycket väg- lagen (1971:948), dvs. hur en allmän väg får byggas i förhållande till regleringen i en detaljplan eller områdesbestämmelser. Det nya begreppet godtagbar avvikelse bör avspeglas även i annan lagstift- ning. Under utredningens gång har vi mött ett antal frågor som vi inte har haft möjlighet att gå närmare in på dels av tidsbrist och dels på grund av att vi har ansett att de ligger klart utanför ramen för våra direktiv. Frågorna har antingen väckts av våra kontaktpersoner som är engagerade i den praktiska tillämpningen eller också har vi själva velat lyfta fram dem. Vi har bestämt oss för att sammanfatta dessa spörsmål i punktform och att förteckna dem till ledning för reger- ingens fortsatta överväganden rörande PBL-reformen. Detta ska ses som ett tecken på att vi anser det vara angeläget att alla dessa saker får sin lösning. Det kan vara intressant att få remissin- stansernas synpunkter även på detta. Punkterna nedan anges utan någon inbördes rangordning. 1.Förfarandet vid ändring av översiktsplan bör ses över och moderniseras så att det om möjligt görs mera likartat med vad vi nu föreslår beträffande detaljplan och områdesbestämmelser. 2.Det bör undersökas om inte fastighetsplanen bör avskaffas som ett särskilt plan-instrument. Frågor som ligger utanför direktiven och som inte behandlats i utredningen 3.Begreppet fritidshus bör utmönstras ur lagstiftningen. I den mån det behövs en särreglering bör begreppet kunna ersättas med något mer entydigt, exempelvis med hjälp av en viss angiven bygg- nadsarea. 4.Exploateringsavtalen bör på något sätt lagregleras i fråga om avtalens tillkomst, möjliga innehåll och rättsverkningar. 5.När det gäller Friggebodarna finns det ett antal oklara frågor. Det är fortfarande inte klart vad som menas med uttrycket gränsen i 8 kap. 4 §. Friggebodens höjd ska enligt rättsfallet RÅ 1994 ref. 73 räknas från markens medelnivå invid bygg- naden, sedan Friggeboden är uppförd. Detta betyder att flertalet förtillverkade Friggebodar i landet är olagliga, eftersom de som regel är från underkant av fasaden till taknocken. Höjden på kubformade Friggebodar är en besvärlig fråga.– Det diskuteras intensivt vilka skärmtak som är befriade från bygglov. – Tillämpningen av 5 kap. 36 § är skiftande när det gäller bygg- lovsbefriade åtgärder. 6.Altaner som är sammanbyggda med en byggnad vållar stora pro- blem i rättstillämpningen. För att komma runt Regerings- rättens prejudicerande dom i RÅ 1995 ref. 42, som gör det klart att altaner i princip är befriade från bygglov, laborerar många bygg- nadsnämnder utan stöd i lag eller rättspraxis med olika gräns- dragningar som utgår från altanens höjd över marken. T.ex. före- kommer höjden eller som gräns för att häv- da en bygglovsplikt. Det bör således övervägas om inte altaner generellt bör göras bygglovspliktiga. 7.Vad som är bygglovspliktiga murar och plank är inte alltid klart i praktiken. Det förekommer ofta diskussioner kring olika slags stängsel. Solfångare på taken vållar också problem. Förtyd- liganden är påkallade. 8.Uppräkningen i 8 kap. 2 § av bygglovspliktiga anläggningar synes inte vara helt tidsenlig. Det borde kunna göras vissa kom- pletteringar med t.ex. skateboard-ramper, fyllning av massor för att åstadkomma t.ex. bullervallar, bryggor m.m. 9.Definitionen av byggnadshöjd i 9 § PBF utgår från den tid när takfotens höjd i stadsbilden var viktigast. Definitionen har lett till otaliga rättsfall och märkliga konsekvenser. Definitionen bör göras om och utgå från nockhöjd. Där takfoten bör bestämmas Frågor som ligger utanför direktiven och som inte behandlats i utredningen kan detta göras i detaljplan. – Vid definitionen av byggnadshöjd bör inte takkupor beaktas. 10.Definitionen av våning i PBF och våningsplan i BVF bör sam- ordnas. 11.Erfarenheten visar att mycket stora anläggningar och nya bostads- områden ibland tillkommer utan stöd av detaljplan, dvs. pröv- ningen sker i enskilda bygglovsärenden. Det bör därför utredas hur detaljplanekravet i 5 kap. 1 § kan skärpas. Formuleringen i andra stycket punkt 2, som innebär att detaljplanekravet gör sig gällande bara, om tillkomsten inte kan prövas i samband med prövning av ansökan om bygglov eller förhandsbesked, bör i första hand ses över. 12.Ett problem som bör lösas är det som hänger samman med befint- liga byggnaders planstridighet. För byggnader som har blivit plan- stridiga genom en PBL-plan gäller ett byggstopp för till- byggnader, även om tillbyggnaden i sig är planenlig (8 kap. 11 § första stycket 2 och 17 kap. 18 a §). Någon möjlighet att för- klara denna avvikelse som mindre avvikelse finns inte. En sådan förklaring kan bara avse avvikelser som har uppkommit genom antagande av en plan före PBL:s tillkomst eller avvikelser som har godtagits vid en bygglovsprövning. Problemet är att byggstopp genom en PBL-plan inte sällan inträffar av misstag. Att i sådana fall alltid vara tvungen att ändra planen anses alltför tungrott. Därför väljer byggnadsnämnder och handläggare ibland att bortse från nämnda bestämmelser – i den mån man över huvud taget känner till hur reglerna är konstruerade. Vi har varit inne på att lösa problemet inom utredningens ram och då i våra resonemang vidgat synfältet, så att vi har ifrågasatt om det egentligen behöver finnas något grundläggande krav på att en byggnad måste vara placerad i enlighet med planen för att en viss komplettering ska kunna ske. Vi har frågat oss, om det inte borde räcka med att bedöma själva åtgärdens inverkan på omgiv- ningen. Lösningen fanns inom räckhåll, när vi plötsligt insåg att den utmätta sluttiden hastigt närmade sig. 18.1Förslag till lag om ändring i (1987:10) Den som berörs av frågan kan genom en ansökan om planbesked ta initiativ till upprättande, ändring eller upphävande av detaljplan eller områdesbestämmelser. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 2.5.3 och 3.5.2. Paragrafen om planbesked är ny. Planbesked behandlas i 5 kap. 17 a–17 d §§. Till byggande och rivning av byggnadsverk samt till schaktning, fyllning, trädfällning och skogsplantering fordras tillstånd i form av bygglov, rivningslov respektive marklov i den omfattning som föl- jer av denna lag. För bygglovspliktiga åtgärder krävs, i den omfattning som följer av denna lag, ett byggstartbesked innan arbetena får påbörjas. Beträffande åtgärder som kräver bygglov får ges förhandsbesked huruvida byggande kan tillåtas på den avsedda platsen. Bestämmelsen är en följd av de förslag utredningen har lämnat i avsnitt 9 om prövning, tillsyn och kontroll av byggandet. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska full- göra kommunens uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet och ha den närmaste tillsynen över byggnadsverksamheten. Vad som sägs i denna lag om byggnadsnämnd ska tillämpas på den eller de nämnder som utses enligt första stycket. 1.församråd, tekniskt samråd, slutsamråd och tillsynsbesök på byggarbetsplatsen enligt 9 kap. och 2.åtgärder som syftar till påföljder och ingripanden enligt 10 kap. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 9.5.16. I första stycket har gjorts den ändringen att inseendet har bytts mot tillsynen. I ett nytt tredje stycke har tillsyn definierats i två punk- ter. I denna lag avses med 1.byggherren: den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten, 2.byggnadsverk: byggnader och andra anläggningar, 3.nybyggnad: dels uppförande av ett nytt byggnadsverk och dels flyttning av ett tidigare uppfört byggnadsverk till en ny plats, 4.tillbyggnad: en åtgärd varigenom ett befintligt byggnadsverks volym utökas, 5.ändring av byggnadsverk: en åtgärd som förändrar ett bygg- nadsverks konstruktion, funktion, användningssätt utseende eller dess kulturhistoriska värde, 6.underhåll: en åtgärd som vidtas i syfte att bibehålla eller åter- ställa ett byggnadsverks konstruktion, funktion, användningssätt utse- ende eller dess kulturhistoriska värde, 7. ombyggnad: en tillbyggnad eller en ändring, som tillsammans med efter gjorda tillbyggnader, ändringar eller underhåll leder till en påtaglig förnyelse av byggnadsverket eller av en betydande och avgränsbar del av detta . Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 11.3 och 13.3. Paragrafen är ny och innehåller de väsentliga definitionerna i PBL. Definitionen av byggherren motsvaras i gällande rätt av 9 kap.1 § PBL Defini- tionen av byggnadsverk är densamma som finns i den gällande 1 § första stycket BVL. De övriga definitionerna behandlas utförligt i respektive avsnitt ovan. Alla handlingar i ärenden om detaljplan, områdesbestämmelser och fastighetsplan samt ansökningar och beslut i ärenden om planbesked, lov och förhandsbesked får hållas tillgängliga på kommunens webb- plats, även om de innehåller personuppgifter enligt personuppgiftslagen (1998:204). Därvid får dock inte utan personens medgivande anges namn på eller personnummer för en fysisk person, som är i livet, och inte heller känsliga personuppgifter enligt 13 § personuppgiftslagen. Bestämmelserna om den personuppgiftsansvariges informations- skyldighet enligt 23–26 §§ personuppgiftslagen gäller inte vid tillämp- ning av första stycket. Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 3.5.5, 3.5.7 och 7.5.3. Para- grafen är ny. Bestämmelsen behandlar förhållandet mellan om automatisk behandling av personuppgifter i ärenden om rättsverkande planer, lov och förhandsbesked samt planbesked och motsvarande bestämmelser i personuppgiftslagen (1998:204), PUL. Innebörden är i korthet följande. Definitionen av begreppet personuppgift enligt PUL är all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. En direkt personuppgift kan alltså sägas vara en uppgift i klartext om namnet på en person. Bestämmelsen i 11 § förbjuder att sådana uppgifter publiceras på kommunens webbplats. Däremot är det tillåtet att publicera indirekta personuppgifter, d.v.s., sådan information som kan hänföras till en viss person. Det är alltså fullt möjligt att ange fastighetsbeteckningar och gatuadresser. Det är enligt 11 § inte tillåtet att publicera vad som i 13 § PUL betecknas som känsliga personuppgifter, vilket innebär ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk över- tygelse, medlemskap i fackförening och uppgifter som rör hälsa eller sexualliv.