sou · GWB391 · 2008-10-06 00:00:00 — En svensk veteranpolitik, del 2 Ansvaret för personalen före, under och efter internationella insatser En svensk veteranpolitik, del 2 Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att utforma förslag till en svensk veteranpolitik, dvs. ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser (dir. 2007:83). Chefen för förordnade , , riksdagsledamoten som särskild utre- dare. Som sakkunnig förordnades fr.o.m. ämnes- rådet . Som experter förordnades fr.o.m. kanslirådet , kanslirådet , överstelöjtnanten (sedermera översten) och fil.kand. förordnades . att vara bi- trädande sekreterare t.o.m. och från att vara expert. Folkrättsjuristen . förordnades som sekreterare i utredningen fr.o.m. . Utredningen, som antagit namnet (Fö 2007:03), överlämnade delbetänkandet En svensk veteran- politik, del 1 (SOU 2007:77) . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2007:159). förlängdes utrednings- tiden. förordnades byråchefen som ytterligare sekreterare i utredningen. överlämnar slutbetänkandet En svensk veteranpolitik, del 2 (SOU 2008:91). Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Diagram- och tabellförteckning............................................ Uppdraget och dess genomförande .............................. Direktiven för utredningen ..................................................... Generella utgångspunkter för arbetet m.m. ................... En sammanhållen veteranpolitik.................................. Uppdragets två delar................................................................ 2.2.2 Utredningens delbetänkande – ett Utredningens tolkning av det fortsatta uppdraget ................ Fredsfrämjande verksamhet m.m.................................. Former av fredsfrämjande verksamhet ................................... Aktörer i fredsfrämjande verksamhet ..................................... Europeiska unionen (EU) ............................................ 3.4.4 Organisationen för säkerhet och samarbete i Andra internationella krishanteringsoperationer........ 3.5.2 Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet........ 3.5.3 Den svenska nationella strategin för svenskt deltagande i internationell freds- och Sammanfattning och slutsatser................................................ Försvarsmaktens internationella militära insatser ........... Försvarsmaktens internationella uppgifter............................. Försvarsmaktens internationella insatser................................ 4.5Försvarsmaktens förband anmälda till internationella styrkeregister och i beredskap ................................................. Nordiska stridsgruppen () ..................... 4.9Befattningar i för stöd till internationellt samarbete och samverkan ........................................................ Försvarets internationella centrum......................................... Sammanfattning och slutsatser ............................................... Andra myndigheter och organisationer med Sammanfattning och slutsatser ............................................... Försvarsmaktens åtgärder i det korta perspektivet ........ 6.1Bakgrund – utredningens tidigare förslag till åtgärder i Reaktioner på utredningens förslag på åtgärder i kort Regeringens uppdrag till Försvarsmakten............................ 6.4.1 Försäkringsvillkor; information om försäkringar .... 6.4.2 Materiel; materiella brister med påverkan på främst medicinskt omhändertagande ........................ 6.4.3 Psykolog i förbandet NBG ........................................ 6.4.4 Behov av svensk veteransoldatstatistik ..................... 6.4.5 Försvarsmaktens åtgärder i övrigt med anledning av sin rapport .................................... 6.5Utredningens överväganden och förslag avseende Några internationella erfarenheter.............................. 7.2Redovisning från olika länder jämte kortfattade analyser om bedömd relevans för svenska förhållanden .................... Hur rekryteras soldater till väpnade insatser utanför den egna statens territorium? Soldaters tjänstgöringsplikt också utanför den egna statens territorium.............................................. Hur länge är soldater insatta i stridsaktiviteter utan återhämtning utanför operationsområdet? Hur ofta återkommande sätts soldater in i väpnade insatser; insatsfrekvens (individuellt Något om hur i strid fysiskt skadade soldater Hur omhändertas akut i strid psykiskt skadade Program och resurser för rehabilitering av skadade soldater i olika länder.................................... Hur påverkar tjänstgöring utomlands karriären för officerare?.............................................................. Hur ser ersättnings- och trygghetssystem ut för soldater som skadats i utlandstjänst?......................... 7.2.10 Finns det i övrigt något förhållande värt att notera när det gäller omhändertagande av soldater före, under och efter insats?......................... Rekrytering, insatsfrekvens m.m................................. Rekrytering till internationella militära insatser................... 8.2.3 Rekrytering till internationella militära insatser – 8.3Utredningens överväganden och förslag avseende 8.4.3 Insatsfrekvens – en problembild................................ 8.4.5 Försvarsmaktens förslag till framtida 8.5Utredningens överväganden och förslag avseende Arbetsmiljö, risker m.m............................................. Nuvarande regler om arbetsmiljön m.m............................... 9.2.2 Arbetsmiljölagens tillämpning i insatsområdet Försvarsmaktens arbetsmiljö- och säkerhetsarbete............. Arbetsmiljö- och säkerhetsarbetet inom Risker i internationella militära insatser m.m. ..................... 9.4.3 Risk för fysisk ohälsa.................................................. 9.4.4 Risk för psykisk ohälsa............................................... 9.4.5 Sambandet mellan tjänstgöring i internationella insatser och psykisk ohälsa ........................................ Arbetsskador i utlandsstyrkan................................... Sammanfattning och slutsatser ............................................. Medicinskt omhändertagande m.m............................. Nuvarande ordning för medicinskt omhändertagande 10.3.1 Försvarsmaktens organisation och uppgifter vid medicinsk omhändertagande m.m. ............................ Omhändertagande i insatsområdet ....................................... Större olycka eller annan allvarlig händelse .......................... 10.5.2 Övriga myndigheters ansvar....................................... 10.5.3 Lag om katastrofmedicin som en del av svenska Omhändertagande i av en skadad soldat.................. 10.6.2 Den allmänna hälso- och sjukvården ......................... 10.6.3 Medicinskt omhändertagande genom Sammanfattning och slutsatser.............................................. Försvarsmaktens särskilda uppföljningsansvar m.m. ..... Gällande bestämmelser, m.m................................................. 11.3.2 Sjuk- och aktivitetsersättning m.m. ........................... 11.3.3 Övriga ekonomiska förmåner vid sjukdom eller 11.3.4 Ersättning enligt statens riskgaranti vid 11.4.1 ansvar för rehabilitering m.m.... 11.4.2 Arbetsgivarens ansvar för rehabilitering m.m. .......... 11.4.3 Rehabiliteringsansvaret enligt arbetsrätten ............... Övriga rehabiliteringsansvariga aktörer................................ 11.5.1 Hälso- och sjukvården ................................................ 11.5.3 Den enskildes ansvar för sin egen rehabilitering....... 11.5.4 En ny rehabiliteringskedja med fasta hållpunkter..... 11.5.5 Ersättning under rehabilitering.................................. Försvarsmaktens subsidiära rehabiliteringsansvar ............... 11.6.2 Social rehabilitering .................................................... 11.6.3 Arbetslivsinriktad rehabilitering................................ 11.6.4 Försvarsmaktens ekonomiska stöd vid 11.6.5 Begränsning av rehabiliteringsansvaret i tiden.......... 11.6.6 Försvarsmaktens samverkan med andra 11.6.7 Försvarsmaktens rehabiliteringsansvar är 11.6.8 Försvarsmaktens ekonomiska stöd till anhöriga ...... 11.6.9 Försvarsmaktens organisation för rehabilitering 11.6.10 Försvarsmaktens uppföljnings- och 11.6.11 Utvecklingen av rehabiliteringsfall m.m. ............ 11.6.12 Redovisade ärenden avseende rehabilitering 11.7.1 Arbetsskadeförsäkringen m.m................................... 11.7.2 Frågan om det framtida rehabiliteringsansvaret ....... 11.7.3 Bör det subsidiära rehabiliteringsansvaret 11.7.4 Särskilt uppföljningsansvar ........................................ 11.7.5 Personlig kontakt ....................................................... Stöd till anhöriga m.m. ............................................. 12.2.2 Försvarsmaktens ekonomiska stöd till anhöriga enligt lagen om utlandsstyrkan inom 12.2.3 Övrigt stöd till anhöriga............................................. 12.2.4 Stöd till anhöriga vid allvarlig sjukdom eller skada 12.2.5 stöd till anhöriga................... Stödet till den anhörige – en problembild ............................ 12.3.2 Forskning m.m............................................................ 12.4.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 12.4.2 Behovet av anhörig- eller familjepolicy ..................... 12.4.3 Information till anhöriga ............................................ 12.4.4 Särskilt om informationen till barn............................ 12.4.5 Kommunikation mellan soldaten och dennes anhöriga under insats .................................................. 12.4.6 Praktiskt stöd till anhöriga ......................................... 12.4.7 Psykosocialt stöd till anhöriga ................................... 12.4.8 Kontaktpersoner, mentorskap, nätverk m.m. ........... Stöd vid kritik m.m. .................................................. Utredningens delbetänkande m.m. ....................................... Delbetänkandet, remissvar m.m............................................ 14.2.3 Andra än Försvarsmakten .......................................... Utredningens överväganden och förslag för stärkande av 14.3.1 Försvarsmaktens medalj för personal som skadats 14.3.2 Regeringens belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser........................... 14.3.3 En utvecklad statsceremoniel..................................... 14.3.4 En årlig officiell veteranceremoni.............................. 14.3.5 Ett minnesmonument................................................. Insatsen – en merit för vem? Hur ser man i och på meritvärdet efter Utredningens överväganden kring en ökad 15.4.2 Formellt respektive informellt meritvärde................ 15.4.3 Samordning mellan myndigheter............................... 15.4.4 Sammanfattning och slutsatser .................................. Organisationers roll m.m. .......................................... 16.2.2 Andra organisationer.................................................. 16.4.1 Behovet av Fredsbaskrarna och andra 16.4.2 Utredningens syn på organisationernas 16.4.3 Hur ska Fredsbaskrarna och andra organisationer stödjas från Försvarsmakten?..................................... NBG – Veteranpolitiska erfarenheter ........................... Frågeställningar och problem ................................................ En svensk veteranadministration ................................ Var behandlas veteransoldatfrågorna ?.......................... Erfarenheter från veteranadministrationen i ............ Bristen på svensk veteranadministration – en Utredningens överväganden och förslag .............................. 18.6.1 En framtida veteranadministrativ enhet .................... 18.6.2 Försvarsmaktens serviceskyldighet i ärenden Den framtida veteranpolitiken .................................... Utgångspunkter för en utvecklad veteranpolitik................. Den framtida veteranpolitiken .............................................. 19.3.3 Skyldighet att delta ..................................................... 19.3.5 Stöd vid kritik ............................................................. 19.3.6 Förstärkt uppföljningsansvar..................................... 19.3.7 Förstärkt stöd till tidigare tjänstgörande .................. 19.3.8 Utökat stöd till anhöriga............................................ En veteranadministration införs .......................... 19.3.12 En ny lagstiftning föreslås; begreppet Förslaget till lag (0000:00) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal vid internationella militära 20.3Behovet av en ny lag med bestämmelser för Försvarsmaktens personal i internationella militära 20.3.2 Den nya lagens tillämpningsområde.......................... 20.3.3 Anställningsform, arbetstid, semester m.m. ............. 20.3.5 Särskilt uppföljningsansvar ........................................ 20.3.8 Stöd till anhöriga......................................................... 20.3.9 Ersättning till anhöriga............................................... 20.3.10 Ikraftträdande m.m............................................... 21.1Förslag till lag (0000:00) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal i internationella militära Förslag till lag om ändring i lagen (2003:169) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands......................................... Förslag till lag om ändring i (1962:700).......... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.............................. 21.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160)............................................................................. Kostnads- och konsekvensanalys ................................ Konsekvenser i övrigt............................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................. Lag (1999:568) om utlandsstyrkan inom Förordning (1999:569) om utlandsstyrkan inom Rapport om psykisk ohälsa i internationella Förteckning omkomna i utlandsstyrkan – Bestämmelser för Försvarsmaktens förtjänstmedalj. Insatsfrekvens (Op-tempo) – sammanställning över några internationella jämförelser Insatsfrekvens i utlandsstyrkan under Anmälda arbetsskador avseende arbets- (indelade i grupper efter födelseår) Anmälda arbetsskador avseende arbets- (indelade i grupper efter födelseår) Anmälda arbetsskador per 1 000 anställda i Arbetsolycka och händelse med och utan frånvaro per 1 000 anställda i utlandsstyrkan Arbetssjukdom och orsaker i utlandsstyrkan Lag (1962:381) om allmän försäkring Arbetsmiljölagen (1977:1160) Avser person med ordinarie anställning i och militär personal. sådan personal som inte har sin ordinarie anställning i Försvarsmakten såsom reserv- officerare, hemvärns- och frivilligpersonal. Lag (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Lag (1977:265) om statligt personskadeskydd Lag (1999:568) om utlandsstyrkan inom Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) , den nordiska strids- Stridsgruppen inom den Europeiska unionen utgör ett snabbinsatsinstrument vid genomförande av militära krishanterings- var ansvarigt (ramnation) för den nordiska stridsgrupp som stod i NBG ingick förutom svenska enheter, enheter från , , och . Sammanhållande begrepp för militär (uni- formerad) personal oavsett grad/nivå m.m. personal till sjöss (ur Flottan) benämns Begreppet soldat avser således den övergripande professionen oavsett om indi- viden t.ex. i internationell militär insats är Förkortningar m.m. SOU 2008:91 yrkes- reserv-, förtidsavgången officer, menig eller har en viss specialistbefattning med civil bakgrund som t.ex. läkare, truckförare eller anställd för den militära uppgiften är soldater Av utredningen använd benämning på individ som tjänstgjort utomlands i Försvarsmaktens (Veteran av latinets vetus, med långvarig erfarenhet av ett verksamhets- Person som fullgör sin militära grund- utbildning, GU, och även därefter lyder har haft som uppdrag att utforma förslag till hur en samlad och trovärdig svensk veteranpolitik, dvs. hur ansvaret för personalen före, under och efter internationella mili- tära insatser, bör vara utformad. Riksdag och regering har uttalat att deltagande i freds- främjande verksamhet ska öka. Det innebär också att antalet perso- ner som deltar också kommer att bli större. Deltagande i interna- militära insatser är dock inte utan risker. Därför är förbere- delserna för personalen inför en insats, stödet under och omhän- dertagandet efter insatsen grundläggande för att ska ta sitt ansvar för berörd personal. Detta förutsätter att verksamheten grundas på en sammanhängande, trovärdig och allmänt accepterad personalpolitik. Denna politik måste täcka alla delar i kedjan från det att en insats initieras till långt efter att den avslutats. En sådan personalpolitik måste också omfatta alla som berörs av insatsen. En utgångspunkt i arbetet med att utforma förslaget till den framtida veteranpolitiken har varit att denna ska grundas på en hel- hetssyn som inkluderar rekrytering av personalen, utbildning och förberedelser inför insatsen, stöd och åtgärder under insatsen, omhändertagande samt stöd och eventuell rehabilitering efter insatsen. Också stödet till de anhöriga, särskilt barnen, utgör en viktig del i denna helhetssyn. En annan utgångspunkt har varit att bedöma hur samhället som helhet kan medverka i genomförandet av den framtida veteranpoli- tiken. Här har utgångspunkten varit att den myndighet eller orga- nisation som från ett samlat samhällsperspektiv är mest lämpad också bör ansvara för åtgärden. I arbetet med att forma den framtida veteranpolitiken har vissa särskilda behov kunnat identifieras . Före insats är behovet av information stort både för soldaten och dennes anhöriga, inte minst bland dem som åker ut . Soldaten och dennes anhöriga vill veta vad insatsen kan komma att innebära, vilka risker och påfrestningar som kan uppstå, vilken ekonomisk och medicinsk trygghet som kan påräknas, m.m. Soldaten har behov av att kunna ha kontakt med anhöriga också under själva insatsen utomlands. Att under långa perioder inte kunna träffas sätter relationer på prov. Vetskapen om att man snabbt kan sätta sig i kontakt med varandra om något inträffar, hemma eller i insatsområdet, betyder mycket för att dämpa oron, både hos soldaten och dennes anhöriga. Efter insats är uppföljningen av soldaten av stor betydelse. Att kunna identifiera soldater som drabbats av fysisk eller psykisk ohälsa under insatsen är en grundläggande förutsättning för att erbjuda relevanta stödåtgärder och kunna hjälpa den enskilde till- baka till sin normala livssituation. Det är också av stor betydelse hur tillgängliga och väl utformade stödåtgärderna är. Kedjan av information, kontakt och uppföljning utgör en utgångspunkt vid bedömningen av vilka åtgärder i omhänderta- gandet som ska prioriteras före, under och efter insatsen. Den framtida veteranpolitikens olika delar Utredningen har uppfattat uppdraget som mer än att bara göra en generell översyn av nuvarande ordning. Det innefattar också att föreslå hur förändringar ska fogas samman för att spegla det krav på helhet och kontinuitet som regeringen efterfrågar. Utredningen har kunnat konstatera att utvecklingen bara under har förändrat karaktären på de internatio- nella militära insatserna. och Försvarsmakten är enga- gerade i andra insatsområden och i andra typer av insatser. Det handlar även om nya rättsliga ramverk, andra huvudmän för insat- serna, mer dynamiska konfliktmiljöer och mindre förutsägbara ris- ker. Även Försvarsmakten ändrar kontinuerligt sin organisation. Med detta ändras också myndighetens interna ansvarsförhållanden och de funktioner som har att planera för, besluta om och genom- föra omhändertagandet av veteransoldater och deras anhöriga. samma gäller för de övriga myndigheter som deltar i omhänder- tagandet och de regelverk som styr deras verksamhet. Inte heller de ideella organisationer, som företräder och stödjer veteransoldater och anhöriga, förblir oförändrade. Nya organisationer och nätverk dyker upp, andra ändrar innehållet i sin verksamhet. Kunskaperna om veteransoldaters situation och reaktioner blir större. Jämfört med andra forskningsområden är detta dock tämligen nytt och utvecklingen går därför mycket snabbt. Utredningens slutsats är att ett framgångsrikt omhändertagande beror av att detta anpassas till en ständigt pågående utveckling. En förutsättning för att omsorgen om veteransoldater och anhöriga ska motsvara de påfrestningar och risker som deltagandet i internationella militära insatser innebär är att statsmakterna gemensamt är beredda att samverka kring denna målsättning. I andra länder har utredningen konstaterat att veteranpolitiska reformer genomförs både av flera olika ministrar och departement tillsammans och direkt av regeringschefen. Detta ökar genomslaget för förbättringarna och blir ett exempel för de olika myndigheter som har det närmare ansvaret för verksamheten. Motsvarande breda engagemang i krävs sannolikt för ett fullgott och sammanhållet omhändertagande. Den framtida veteranpolitiken föreslås omfatta en rad olika åtgärder i syfte att stärka omhändertagandet av våra soldater före, under och efter insats. Försvarsmaktens rekrytering måste förbättras. Det måste bli ett större inslag av personliga kontakter med de kvinnor och män som söker till internationella insatser. Forskningen till stöd för myn- dighetens rekrytering måste stärkas och en större framförhållning när det gäller rekryteringen av bland annat viktiga specialister måste öka. Samtliga kategorier av anställda i Försvarsmakten ska ha skyldighet att delta i den fredsfrämjande verksamheten. Sådan författningsgrundad skyldighet finns för relativt nyanställda officerare, men inte för de äldre, för reservofficerarna eller myn- dighetens civilanställda. Bättre information om utlandstjänsten mot det övriga samhället ska också locka fler sökanden utifrån. Bara genom att fler människor engageras för tjänstgöring kan bördan fördelas jämnare. Då undviks också att enskilda individer över- belastas genom många och alltför frekventa insatser. För att minska risken för att personalen drabbas av ohälsa och minska den sociala belastningen bör en policy som anger den enskildes insatsfrekvens införas. Målet är att anställda i Försvars- makten ska göra en insats . För soldater och officerare med placering i insatsförbanden kan en högre insatsfrekvens dock accepteras. Komplexiteten i de regler som kringgärdar den fredsfrämjande verksamheten måste få större uppmärksamhet på politisk nivå. Försvarsmakten måste bli mer öppen och bättre informera om den internationella verksamheten. Bättre utbildning i internationell rätt och mänskliga rättigheter ska öka kunskap och kompetens hos personalen och minska riskerna för kritik mot insatsernas genom- förande. Försvarsmaktens uppföljande verksamhet måste förstärkas. Denna ska bedrivas mer aktivt än tidigare och innefatta en personlig kon- takt med soldaten efter tjänstgöringen, om detta inte är uppenbart obehövligt eller omöjligt att genomföra. Förstärkt stöd till tidigare tjänstgörande