sou · GVB322d2 · 2008-01-01 00:00:00 — 3.7Medborgarnas deltagande i forskning, , 1995 Undersökningen rörde bl.a. inställningen till överföring av uppgifter från Statens person- och adressregister (SPAR) till banker, , kreditupplysningsföretag, , forskningsinstitutioner, , försäkringsbolag och reklam- företag. 3.8Transportinformatik och personlig integritet, TFK 2002 Studien undersökte allmänhetens inställning till videoövervakning och samband med minskad brottslighet och känslor av trygghet. Bland annat belyste undersökningen hur de tillfrågades användning av kommunala transportmedel påverkade trygghetskänslan. Olika strategier kan användas för att formulera frågor. Viktigt är att grunda frågorna på någorlunda väl definierade informations- behov och inte falla för frestelsen bra att ha eller, rättare sagt, bra att veta. En möjlighet är att utgå från en mycket generell grundritning och från denna bygga frågebatteriet, detalj för detalj. Schemat eller tankemodellen nedan skall tas som ett exempel på ett möjligt tillvägagångssätt. Modellen bygger på en enkel struktur med två dimensioner relaterade till varandra, där den ena dimensionen går från speciellt till generellt och den andra från begränsning till utveckling. Generellt syftar på frågor av över- gripande art, t.ex. hur människor ser på behovet att få vara anonym. Det speciella rör detaljfrågor av typen Är det acceptabelt med videokameror i taxibilar?. Utveckling och begränsning tar sikte på behovet att skapa och befästa skyddade rättspositioner respek- tive behovet att begränsa rättspositioner och stämma av dem mot motstående intressen. Modellen resulterar i fyra fält och ger möjligheter att överväga både hur balansen mellan frågor av olika typ kan utformas och att skapa en grundläggande, enkel systematik. Med koppling till modellen har man att överväga vilka kunskaps- behoven är och hur de kan belysas genom frågor. Man kan också bestämma var tyngdpunkten skall ligga, t.ex. på att studera gene- rella frågor snarare än speciella. Modellen kan också användas för att sortera frågor från tidigare undersökningar och klargöra om och i vilken form de kan återanvändas. Givetvis finns det variationer på modelltemat och den ovan formulerade modellen är en bland många möjligheter. Modellen skall inte utvecklas vidare här. Avsikten med att presentera den i detta skick är att indikera ett sätt för kommittén att ta ställning till kunskapsbehoven och till själva grundfrågan behövs det ytterligare en opinionsundersökning om den personliga integriteten? Nedan följer en diskussion byggd på andra premisser, nämligen tänkbara frågor uppdelade på ett antal centrala frågekategorier som mer eller mindre frekvent förekommit i tidigare undersökningar. En indelning i flera olika sociodemografiska kategorier, som kön, ålder, utbildning och inkomst, kan ge användbar kunskap. Men det är viktigt att konstatera att tidigare undersökningar påvisat några stora skillnader i åsikterna hos olika grupper. Frågor om IT-vana och upplevelse av tidigare intrång bör inte uppfattas som sociodemografiska kategorier utan kan hanteras på annat sätt. Eftersom det inte är (ekonomiskt) möjligt att använda sig av ett stort antal kategorier måste man noga tänka igenom vilka eventu- ella gruppvariationer som är relevanta. Räcker det med t.ex. kön, ålder och utbildning? 4.3Uppfattningar om begreppet personlig integritet Då lagstiftningen syftar till att skydda enskilda människors personliga integritet har det självkart intresse att försöka klargöra vad det är allmänheten uppfattar skall skyddas. Fokus i forskningen och i den allmänna diskussionen ligger oftast på behandling av personuppgifter, vilket är det dominerande problemkomplexet inom den aktuella diskursen. Men frågan bör ställas om det är motiverat att låta en undersökning ta ett bredare grepp. Den kan t.ex. relatera den ideella integriteten (inriktad på informationshantering) till den fysiska integriteten för att få en uppfattning om samband och prioriteringar. Frågor om den ideella integriteten kan tänkas inriktade dels på allmänna frågor (bör det finnas en rätt till absolut anonymitet? ; bör man lagstifta om skydd så snart det finns en teoretisk risk för intrång? ), dels på olika, konkreta sammanhang som hus och hem, innehåll i kommunikation (brev, telefon, e-post), uppgifter om den egna personen, uppgifter om familj och närstående, uppgifter om en persons omgivning (stadsdel, grannen, bekantskap). När det gäller behandlingen av personuppgifter är det naturligt att använda underkategorier som insamling, spridning, bearbetning. En hypotes kan vara att allmänheten ser på insamling på ett annat sätt än spridning och har olika uppfattningar om integritetskränk- ningar i de olika sammanhangen. Här kan man även beakta t.ex. till vem uppgifterna sprids och på vilket sätt spridningen sker (jfr t.ex. åtkomlighet på särskild förfrågan med allmän tillgång via Internet). Frågorna bör syfta till att nå fram till en positiv bestämning av begreppet personlig integritet och placera fenomenet och de anknytande problemen i en genomtänkt ram. Frågor om synen på tillåtna intrång, dvs. en negativ bestämning av begreppet personlig integritet, bör grupperas för sig (jfr ovan begränsning). 4.4Vilka uppgifter är känsliga? Olika rättsliga föreskrifter bygger på att personuppgifter kan delas in i olika typer med olika grad av känslighet. Som framkommit i den ovan kommenterade norska rapporten behöver detta dock inte alltid speglas i allmänhetens attityd till olika typer av uppgifter. Även den dagspolitiska diskussionen tenderar att kretsa kring olika typer av information, t.ex. personnummer och trafikdata. Det kan därför vara intressant att ta reda på hur allmänheten uppfattar olika typer av uppgifter och studera i vilken utsträckning allmänhetens inställning är i harmoni med lagstiftningen. Frågorna kan ställas på olika sätt, och behöver inte nödvändigtvis bygga på en enkel, binär kvalificering som känslig eller icke känslig, utan kan sikta till att rangordna efter grad av känslighet eller vikt. Ett ytterligare alternativ är att använda sig av en indelning som den i SCB:s Undersökning rörande personuppgifters känslig- het 1975, nämligen inte det minsta känslig, lite känslig, mycket känslig, oerhört känslig samt vet ej och vägrar. Nackdelen med den sistnämnda varianten är dock att ordet känslig i sig innebär en värdering, vilket kan påverka resultaten. Det förefaller viktigt att i frågorna ge konkreta exempel, så att de tillfrågade kan ta ställning till dessa. Förebilder finns i tidigare undersökningar, bl.a. de som genomförts av SCB. Exempel på uppgifter som kan förekomma i frågorna är fysisk adress, e-postadress, mobiltelefonnummer, hemtelefonnummer, personnummer, kundnummer, hälsouppgifter, uppgifter om religion, sexuell läggning, fackligt medlemskap, medlemskap i ideella före- ningar, bilder av identifierbara personer, köpvanor, uppgifter om var man befinner sig, politiska åsikter, uppgifter om den tillfrågades familj (barn, make, föräldrar), sysselsättning, uppgifter om ekono- miska förhållanden (skulder, bankkonto), betyg från tidigare utbildningar, medlemskap i ett politiskt parti, tidigare straff, osv. Eftersom listan kan bli mycket lång är det särskilt angeläget att överväga informationsbehoven och hålla i minnet att de svar som erhålls skall vara till nytta i det praktiska arbetet med regel- utformning. Svaren på frågor i denna kategori kan relateras till frågor av annat slag för att bedöma olika samband. Det kan t.ex. vara fråga om att en uppgift som generellt uppfattas som känslig likväl i speciella situationer kan bedömas som ofarlig. 4.5Vilka intrång är accepterade? Till skillnad mot frågorna om begreppet personlig integritet i punkten 4.3 syftar den här gruppen av frågor till att avgränsa personlig integritet på ett negativt sätt. Frågorna handlar om upp- fattningar om vad som är acceptabla intrång och om upplevelser av kränkning satta i relation till intrångets syften, dess omfattning m.m. Intresseavvägningar av detta slag är grundläggande i integritets- skyddsdiskussionen och hör hemma på både hög och låg nivå i skyddsdiskussionen. Frågeblocket kan börja med t.ex. en allmän fråga om hur (ett visst) intrång upplevs och vad som motiverar upplevelsen. Det förefaller intressant att undersöka orsakerna till oroskänslor och kränkningskänslor i olika sammanhang. Möjliga faktorer är vem som företar intrånget och i vilket syfte, om intrånget är fysiskt eller psykiskt, den egna kännedomen om intrånget osv. vägagångssätt kan vara att fokusera på några få exempel och under- söka fenomenet mer på djupet än på bredden. Viktigt i det här sammanhanget är sannolikt att de tillfrågade redan kan ha en viss grunduppfattning i en fråga, t.ex. om kamera- övervakning, men kanske inte har tänkt på en viss aspekt. Människor kan således vara allmänt bekanta med ett visst integritets- skyddsproblem men ändå inte ha tänkt igenom alla dess konsek- venser. Man kan också se det så att det kan finnas populäruppfatt- ningar om vissa kända integritetsskyddsproblem som inte nöd- vändigtvis stämmer överens med uppfattningarna om dolda konsekvenser. Några skissartade frågor som belyser det föregående kan vara: Accepterar du kameraövervakning på offentliga platser om övervakningen sker i brottsförebyggande eller brottsupp- klarande syfte, dvs. accepterar du att blir filmad på gatorna om detta kan förhindra stölder eller misshandel? Om kameraövervakningen inte sker i brottsförebyggande eller brottsuppklarande syfte, accepterar du den ändå? Det kan vara t.ex. ett varuhus som genom kameror skaffar sig en uppfattning om hur kunderna rör sig mellan olika avdelningar. Känner du oro över att kameraövervakning sker? På vilket sätt gör du det? På grund av oron över att uppgifterna kan miss- brukas, på grund av själva känslan att bli filmad eller på grund av andra skäl? Vilka i så fall? Är det skillnad om en privatperson filmar på en offentlig plats eller om det är polisen som använder en kamera? Är det skill- nad om kameran endast spelar in, men ingen ser på filmerna om ingenting inträffar jämfört med att en person sitter framför en monitor och övervakar? Ett annat block kan behandla uppgifter inom t.ex. hälso- och sjuk- vården och visa möjliga orsaker till oroskänslor på just detta område. De flesta människor har varit på vårdcentraler eller sjuk- hus och har på så sätt praktiskt erfarenhet i frågeställningarna. Detta bidrar sannolikt till att ge svaren realism. En skiss till ett frågebatteri kan se ut så här: Accepterar du informationsutbyte mellan sjukhus och vård- centraler så att en läkare kan ta fram dina hälsouppgifter var du än befinner dig? Har du samma uppfattning även om du är medveten om att detta informationsutbyte medför en risk att annan sjukvårds- personal får tillgång till dina uppgifter? Känner du större oro över att någon annan än sjukvårds- personalen kan läsa dina uppgifter och sprida dessa uppgifter vidare? Skulle du vilja få tillgång till dina journaler över Internet om det vore möjligt? Anser du att bör ha tillgång till dina hälso- uppgifter? Ett tredje block kan behandla fotografier av enskilda i t.ex. nyhetsbevakningssyfte. Detta är också ett mycket diskuterat ämne, särskild i medierna, varför man kan räkna med att de tillfrågade har en viss inblick i frågorna. Åter kan en skiss till ett frågeblock illustrera: I samband med nyhetsbevakning visas oftast bilder från offentliga platser i tidningar och på TV. Bilderna visar inte sällan enskilda personer. Betraktar du det som intrång i din personliga integritet om din bild skulle visas i en tidning? Betraktar du det som intrång i din personliga integritet om din bild skulle visas på ? Betraktar du det som intrång i din personliga integritet om din bild skulle visas på en seriös tidnings webbsida? Om du anser att din personliga integritet kränks mer om bilden visas på en webbsida, kan du nämna några orsaker till detta: (1) Risk för att bilden laddas ner och missbrukas. (2) Bilden blir kvar på webben, men visas bara en gång på TV eller i en tidning. (3) Fler människor kan se bilden. (4) Det finns möjligheter att titta på bilden . (5) Andra orsaker. De tre områdena – kameraövervakning, hälsouppgifter och bild- publicering – borde räcka för att ge en bild av uppfattningar om personlig integritet och integritetsskyddets gränser. Naturligtvis kan man tänka sig andra kombinationer av områden. Det vi vill lyfta fram är själva strategin för frågeskapandet. 4.6Egen upplevelse av intrång Obehagskänslor och inställningen till personlig integritet kan vara relaterade till tidigare upplevelser av intrång. Som en hypotes kan till exempel en person som upplevt missbruk av personuppgifter på ett sjukhus känna större allmänt obehag och göra anspråk på en bredare personlig sfär än en person som aldrig har blivit utsatt för intrång på detta sätt. En inledande fråga kan vara allmän, t.ex. har du upplevt något som du själv betraktar som ett intrång i din personliga integritet? Berodde detta intrång på något av följande skäl? (listan är hämtad från SCB 1976) reklam- och försäljningsansträngningar, inklusive användandet av olika personuppgifter i sådana sammanhang myndigheters agerande gentemot enskilda spridning av (myndigheters) uppgifter om enskilda intrång i hem genom våld/inbrott Man kan även tänka sig att klassificeringen kan byggas ut med undernivåer, t.ex. sjukhusbesök, telefonreklam, e-postreklam, osv. Trots att ämnet kan upplevas som mycket känsligt kan frågor ställas om den tillfrågade tillhör någon viss särskilt utsatt grupp, vilken inte nödvändigtvis behöver närmare preciseras. Syftet med frågor av detta slag skulle vara att få en uppfattning om och i vilken utsträckning tillhörighet till en utsatt grupp påverkar inställningen till personlig integritet i allmänhet och i bestämda hänseenden. Om frågor av detta slag anses alltför närgångna kan undersökningen i stället utformas för att ge indirekt kännedom om förhållandena. Frågor kan således ställas om den svarande anser att den personliga integriteten hos vissa grupper borde vara bättre skyddad, t.ex. om skyddet för invandrare och homosexuella borde vara starkare än för grupper som inte kan betraktas som särskilt utsatta (årsklasser, cineaster). Lagstiftningen föreskriver en intresseavvägning i vissa situationer. Artikel 8 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna tillåter t.ex. inskränkningar i rätten till privatlivet med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. Som har framkommit i olika tidigare undersökningar företar också allmänheten sådana intresseavvägningar. I SCB:s undersökning skulle de tillfrågade rangordna vissa samhällsrelaterade frågeställningar (intressen). Att skydda människors privatliv kom på plats nummer tre. Frågeställningarna som förekom i denna undersökning var emellertid inte i konflikt med varandra, jfr t.ex. arbetslöshet och personlig integritet. Kanske är det mer intressant att be människor rangordna vissa kon- kurrerande intressen. Frågan kan t.ex. vara ställd så att de tillfrågade ombeds ordna vissa intressen efter deras inbördes vikt. Som kategorier kan t.ex. följande väljas: brottsbekämpning, bidragsfusk, förvaltningseffektivitet, effektivitet i e-handel, personlig integritet, tryckfriheten (meddelarfrihet). Förhoppningsvis kan en sådan undersökning belysa om allmän- heten är benägen att tillåta vissa typer av intrång och intrång för vissa syften. Frågorna kan även här med fördel formuleras med anknytning till konkreta exempel/situationer (jfr 4.5). 4.8Åsikter om olika juridiska åligganden att lämna ut uppgifter Till denna kategori hör frågor som är mer specifika (jfr modellen på sid. 11). Vilka frågor som ställs måste i hög grad bero av konkreta kunskapsbehov. Det kan gälla t.ex. skyldighet att lämna ut uppgifter om enskilda personer. En skiss till ett frågebatteri kan belysa vad det handlar om: Vissa myndigheter, som t.ex. , har en lagstadgad skyldighet att lämna ut vissa personuppgifter till andra myndigheter och till privatpersoner. Känner du oro över att denna skyldighet kan leda till att din personliga integritet kränks? När myndigheter utbyter information med varandra? När myndigheter lämnar ut information till enskilda? Om du känner oro, förklara anledningen: (a)Risk för missbruk av uppgifterna, (b) Ingen tillit till andra individer eller myndigheter, (c) Andra skäl (i så fall vilka?) En annan tänkbar fråga rör DNA-prov: Enligt ett aktuellt lagförslag ska DNA-prov kunna sparas för personer som blir dömda för brott som leder till fängelse. Känner du oro över att ett register skapas där polisen kan jäm- föra olika DNA-prov och möjligen klara upp ett större antal brott? Om du känner dig orolig, varför? ) (a) Risk för att uppgifterna i registret kommer i fel händer. (b) Risk för att uppgifterna missbrukas för andra syften (c) Risk för storebrorssamhälle. (d) Andra skäl (ange vilka). En diskussion pågår just nu inom EU angående uppgifter om användning av telefoni och Internet. Känner du oro över att din teleoperatör är tvungen att spara och lämna ut alla uppgifter angående vem du har ringt och när, dock inte innehållet? Om du känner dig orolig, varför? (a) Risk för att uppgifterna kommer i fel händer. (b) Risk för att uppgifterna missbrukas för andra syften. (c) Risk för storebrorssamhälle. (d) Andra skäl (ange vilka). Känner du oro över att din Internetleverantör är tvungen att spara och lämna ut alla uppgifter angående från vem du har fått e-post, till vem du har skickat e-post och vilka webbsidor du har besökt och när? Om du känner dig orolig, varför? (a) Risk för att uppgifterna i registret kommer i fel händer. (b) Risk för att uppgifterna missbrukas för andra syften. (c) Risk för storebrors samhälle. (d) Andra skäl (ange vilka). Detta block av frågor knyter an till frågor om tillit som togs upp i Eurobarometern och i den ovan kort redovisade norska under- sökningen. Skillnaden är att frågorna här är mer specifika och rör vissa handlingar i stället för en typ av organisation i allmänhet. Frågan rör även intresseavvägningar av det slag som behandlades ovan (4.7), men här formuleras frågorna på ett mer konkret plan. 4.9Oroskänslor och faktiskt uppträdande Trots att en person känner oro över att ge tillgång till personliga uppgifter, kan han eller hon trots detta lämna sådan information på vissa webbplatser. Det kan ha intresse att undersöka varför och i vilka situationer detta sker. Detta frågeblock kan inledas med frågor om användningen av Internet, t.ex. hur ofta någon använder Internet och i vilka situationer detta sker (köpa varor, få vissa tjänster utförda, kontakter med myndigheter etc.). I anslutning till detta kan frågor ställas om upp- giftslämnandet på nätet och vad det omfattar i olika situationer. Exempel på konkreta frågor: Känner du oro när du lämnar uppgifter om din person i sam- band med ett köp på Internet? Känner du oro när du lämnar uppgifter om din person i sam- band med kontakt med en myndighet, t.ex. skattedeklarationen eller ansökan om bidrag? Har du lämnat uppgifter om din person trots att du kände oro? Om ja, varför? (a) Fördelaktig erbjudande. (b) Tids- besparing. (c) Uppgifterna mindre viktiga (som namn, e-post adress). (d) Annat (ange vad). Syftet med frågor av detta slag är att undersöka i vad mån och hur en obehagskänsla och ett visst agerande på Internet hänger samman med varandra. Oroskänslor betingas inte alltid av faktiska risk- moment, utan kan ha en mer eller mindre irrationell grund. Svaren på frågor som de ovan skisserade kan belysa samband mellan kunskaper om och användning av IT å ena sidan och uppfattningar om personlig integritet å den andra. En hypotes kan vara att en omfattande IT-användning bidrar till en minskad oroskänsla. Liknande frågor kan ställas om användningen av mobiltelefoner. De kan bl.a. anknyta till användningen av geografisk information för lokalisering. Som har framkommit i flera tidigare undersökningar (t.ex. den norska), tenderar personer att besvara kunskapsfrågor utan att ha de insikter eller erfarenheter som förutsätts för att kunna svara. Det kan därför ha intresse att ha med ett frågeblock som (direkt eller indirekt) tar sikte på kännedomen om rättigheter som innebär skydd av personlig information. Frågorna kan vara av följande typ: Har du kontaktat en myndighet, ett företag eller någon annan organisation och begärt ett utdrag av dina person- uppgifter? Har du kontaktat en myndighet, ett företag eller någon annan organisation och begärt rättelse av dina person- uppgifter? Om du inte gjort det vilket är skälet? (a) Kände inte till rättig- heten. (b) Fann det inte viktigt att fråga. (c) Litar på att organi- sationen behandlar mina uppgifter på ett korrekt och lagligt sätt. (d) Andra skäl (ange vilka) Det kan finnas samband mellan hur väl allmänheten känner till sina informationsrättigheter och vilken grad av oro de upplever i sam- band med personlig integritet. 5 Kompletterande om strukturen i undersökningen Ovan i avsnitt fyra har vi ställt upp en grov struktur med fråge- områden som är naturliga att ha med, inte minst med tanke på hur tidigare undersökningar har inriktats. Generellt kan man säga att denna struktur kan ge en överblicksbild av människors inställning till integritetsskyddets olika problem. 5.2Befintliga regelverk och föreslagna reformer I våra överväganden om utkastet till denna promemoria har vi också resonerat kring möjligheten att använda en struktur som baserar sig på befintliga regelverk och förslagna reformer. En sådan struktur kan föras ned till relativt djup detaljnivå och stämmer väl överens med behovet att på förhand tänka igenom hur den genom undersökningen inhämtade informationen kan användas i lagstift- ningsarbetet (jfr allmän bra att ha information). De regelverk som är aktuella och som kommittén avser att kartlägga är följande: 2.Författningsskyddande verksamhet och landets försvar i övrigt 14.Hantering av post och elektroniska kommunikationstjänster Av dessa torde området för brottsundersökningar motivera det största antalet frågor i opinionsundersökningen, med inriktning på hemliga tvångsmedel, (såsom buggning och hemlig telefon- avlyssning), registerfrågor, trafikdatalagring, parlamentarisk kon- troll m.m. Även områdena för hälso- och sjukvård, forskning och statistik, socialtjänst, skola och skolhälsovård, socialförsäkring samt arbetslivet har förutsättningar att bli volymmässigt ganska omfattande. Vid utformandet av de olika frågekomplexen är det naturligtvis nödvändigt att SCB, vid sidan av den ledning som tidigare utförda undersökningar kan ge, efter samråd med kommitténs sekretariat utnyttjar sig av den materiella kunskap som finns i sekretariatet. Prioriteringar kommer givetvis att visa sig nödvändiga eftersom det totala antalet frågor måste hållas nere. Det finns även en tredje, tänkbar grundstruktur som behöver övervägas. Den utgår från den för centrala frågan: Är integritetsskyddet, sett från allmänhetens synpunkt, reglerat på ett tillfredsställande sätt? Denna fråga kan i sin tur kopplas till hur kommittén valt att definiera begreppet personlig integritet (enligt promemoria 2005- 01-31, Begreppet personlig integritet. Det skyddsvärda områdets avgränsning) Med detta som utgångspunkt kan man fundera kring en tredje, tänkbar grov-struktur, där vissa av de ovan redovisade över- vägandena och iakttagelserna utnyttjas. Strukturen bör vara relativt lätt att fylla på med konkreta frågor hämtade från bl.a. avsnitt 4 ovan. är det viktigt att ha en klar inriktning på sådant som för kommittén framstår som nyckelfrågor. Nyckelfrågorna handlar om att säkra integritetsskyddets kärna – ett skyddat rum dit individen kan dra sig undan och vara sig själv, fredad mot insyn och övervakning.