sou · GWB3126 · 2008-12-16 00:00:00 — Med tydliga krav på Äldreassi- stentens kompetens kommer hon eller han att inom ramen för sin yrkesroll eller efter instruktion kunna utföra vissa sjukvårdande kontroller, provtagningar och behandlingar. Ett av yrkeskraven har vi valt att benämna sjukvård. Med sjuk- vård avses åtgärder som kräver medicinsk kunskap. Det är sådana behandlingar, provtagningar, kontroller och andra insatser som förutsätter likartad kunskap och förmåga oavsett av vilket skäl insatsen görs. En sådan uppgift är t.ex. administreringen av läke- medel. Enligt allmänna råd avses med administre- ring av läkemedel tillförsel eller överlämnande av en iordningställd läkemedelsdos till en patient.164 Många äldre uppger att de helst vill få sin omsorg och vård utförd av ett fåtal personer. I syfte att begränsa antalet personer som kommer och går i den enskildes hem är det därför angeläget att Äldreassistenten kan utföra viss sjukvård och administrering av 164 SOSFS 2001:17 (M) 1 kap. 3 § föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2000:1) om läkemedelshantering i hälso- och sjukvården. läkemedel i samband med övriga omsorgsuppgifter. I utredningens uppdrag ingår också att klargöra frågor om behörighet till vissa arbetsuppgifter och delegering på området. Nuvarande omsorgspersonal utför olika sjukvårds- uppgifter, oftast i samarbete med högskoleutbildad personal, ibland efter instruktion eller genom delegering. kommer dessa uppgifter antagligen att bli allt fler och Äldreassistenten ska därför ha förmåga att göra enklare kontroller såsom temperaturtagning, puls- och blodtrycksmätning samt kontroller av vikt, vätskeintag och provtagning på kroppsliga utsöndringar. Äldreassistenten ska också ha förmåga att utföra enkla behandlingar som gångträning och sårvård, enligt instruktion. Andra insatser av sjukvårdande karaktär som Äldreassistenten ska behärska är byte av urin- och stomipåse. Läkemedelshantering är en vanligt förekommande arbetsuppgift i omsorg och vård för äldre. Enligt de uppgifter vi fått bl.a. från företrädare för verksamheten innebär den praktiska situationen att näst intill alla som arbetar med omsorg och vård i ordinärt boende har delegation att administrera läkemedel. För att höja kva- liteten och öka säkerheten ska Äldreassistenten därför ha kunskap om hur vanligt förekommande läkemedel administreras. Äldreassi- stenten ska också ha kunskap om läkemedelsbiverkningar och för- måga att efter instruktion vara observant på eventuella biverk- ningar. Äldreassistenten ska ha förmåga att till den äldre administrera iordningställt läkemedel. Ett sätt att möta det ökande behovet av sjukvårdande och reha- biliterande insatser kan vara att väsentligt öka personaltätheten vad gäller sjuksköterskor, arbetsterapeuter och sjukgymnaster. Även om fler högskoleutbildade anställs så är vår bedömning att många sjukvårdande insatser även kommer att utföras av den personal som och ibland , har kon- takt med den äldre. Det är inte ovanligt att omsorgspersonal i samband med den dagliga omsorgen om den äldre kommer i kontakt med uttöm- ningar, sårsekret eller blod. Både för att inte själv bli smittade och för att inte föra smitta vidare till andra krävs goda kunskaper om grundläggande hygieniska principer, smitta, smittspridning, smitt- skydd och förebyggande åtgärder som tandhygien samt handhy- gien. Vidare krävs att Äldreassistenten också har förmåga att arbeta efter dessa principer. Samtliga dessa uppgifter måste genomföras på ett sådant sätt att den äldres värdighet och integritet bibehålls. En del av dessa hand- lingar har mycket intim karaktär och kan av den äldre uppfattas som kränkande. Det är av stor vikt att Äldreassistenten har kun- skap och förståelse för detta och har förmåga att agera på ett så fin- känsligt sätt som möjligt. Sammanfattningsvis ska Äldreassistenten ha kunskap om sjuk- vårdande insatser. Äldreassistenten ska ha förmåga att utföra kon- troller, provtagningar och behandlingar. Äldreassistenten ska ha kunskaper om smitta och smittspridning och förmåga att utföra sina arbetsuppgifter med beaktande av hygieniska principer. Äldre- assistenten ska också ha förmåga att administrera läkemedel. Med sjukvård avses provtagningar, kontroller och behandlingar som kräver medicinska och hygieniska kunskaper. Insatserna genomförs enligt likvärdiga principer oavsett av vilken anledning de utförs. Det kan exempelvis var puls-, temperatur- och blodtrycks- kontroller samt provtagning på utsöndringar. Med sjukvård avses också sjukvårdande eller rehabiliterande behandlingar som sårvård, administrering av läkemedel och rörelseträning. Den medicinsk-tekniska utvecklingen gör att allt fler livshotande sjukdomar kan behandlas. Som exempel kan nämnas att utsikterna att överleva med cancer har ökat bl.a. på grund av förbättrad dia- gnostik.165 Utvecklingen har också inneburit att en mängd hjälpme- del utvecklats, såsom greppvänliga köksredskap och trygghetslarm. Även mer avancerade hjälpmedel finns att tillgå som elektriska rull- stolar och personlyftar. Nya produkter utvecklas ständigt och många projekt pågår för att hitta nya lösningar på olika svårigheter som en person med funktionsnedsättning kan ha.166 Detta bidrar till att allt fler äldre med omfattande funktionsnedsättningar, kom- plicerade sjukdomar och därmed komplexa omsorgsbehov kommer Cancerfonden, 2008. att vårdas i hemmet fram till livets slut. Den medicinsk-tekniska utvecklingen och människors önskemål att bo hemma innebär att en mängd provtagningar, kontroller och behand- lingar utförs i hemmiljö och det finns anledning att förmoda att dessa insatser successivt kommer att öka. utförs i praktiken många sjukvårdsuppgifter av omsorgs- personal, varav en del görs på delegation från sjuksköterskan. Ett sådant exempel är administrering av läkemedel.167 Läkemedel ska enligt föreskrifter iordningställas av sjuksköterska, läkare, tandläkare, receptarie eller apotekare. En vanligt förekom- mande arbetsgång på särskilda boenden är att sjuksköterskan där- efter delegerar till undersköterskan att hjälpa den äldre att inta sina läkemedel. I ordinärt boende har den äldre ofta en dosett som iordningställs av sjuksköterska eller så är doseringen utförd direkt från . Även i dessa situationer är det vanligt att under- sköterskan bistår den äldre med att inta sina läkemedel. Andra medicinska åtgärder utförs efter instruktion av högskole- utbildad personal. Det kan gälla rehabiliterande insatser, omlägg- ning av sår, byte av stomipåse etc. Många insatser ska genomföras eller , vilket innebär att uppgiften ofta överlämnas till undersköterskor eller vårdbiträden. I många kom- muner finns generella rutiner som beskriver vilka arbetsuppgifter som omsorgspersonalen kan få utföra på delegation eller efter instruktion. Omfattningen av dessa rutiner tyder på att de handlar om vanligt förekommande arbetsuppgifter.168 Det förekommer problem förknippade med delegering av arbetsuppgifter, dels att det är för många delegeringar att hålla reda på, vilket gör det svårt att bedöma den reella kompetensen, dels följa upp givna delegationer.169 Omsorgspersonal besöker de äldre i deras egna hem och arbetsuppgifterna sker ofta i nära kontakt med kroppsliga utsöndringar. Speciellt när det gäller hjälp med personlig hygien och kontakt med utsöndringar eller kroppsvätskor finns risk för smittspridning. Många äldre personer har nedsatt immunförsvar och är därför särskilt utsatta för risk att drabbas av infektioner. De provtagningar och behandlingar som utförs i hemmet måste utföras enligt samma hygieniska principer som om de utförts på ett 167Samtal med företrädare för verksamhet (se avsnitt 1.4). 168Definition av hälso- och sjukvårdsuppgifter inom särskilda boendeformer. kommun och sjukvård, 2000. 169Patientsäkerhet och kvalitet i hemsjukvården. Rapport från tematisk tillsyn av hemsjukvården ide fyra nordligaste länen. sjukhus eller en vårdcentral. I HSL anges uttryckligen krav på att vården ska vara av god hygienisk standard, men även när det gäller omsorg enligt annan lagstiftning är det viktigt att den hygieniska standarden är god. En god hygienisk standard är alltså en naturlig del i en vårdgivares uppdrag, både inom socialtjänst och hälso- och sjukvård.170 Även i , Kommuner och Landsting och Kravmärkt Yrkesrolls dokument om yrkeskvalifikationer anges ett antal yrkeskrav som anger att omvårdnadspersonal ska ha kunskap och förmåga att utföra sjukvårdande insatser samt förmåga att arbeta enligt hygieniska principer. Kommuner och Lands- ting och Kravmärkt Yrkesroll har dessutom yrkeskrav kring admi- nistrering av läkemedel. 170 God hygienisk standard i vård, omsorg och hemsjukvård. 5Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven 5.1En reglering införs i SoL Vårt förslag: Genom en ändring i socialtjänstlagens kvalitetsbe- stämmelse (3 kap. 3 §) förtydligas i en ny lag en lägsta nivå på kompetens för personal som arbetar inom omsorg och vård för äldre. Lagen omfattar stöd och hjälp inom omsorg och vård för äldre som ges till personer som fyllt . Det handlar om så- dana insatser som den äldre får i hemmet, i en särskilt inrättad boendeform eller dagverksamhet efter ett biståndsbeslut. Stöd och hjälp till äldre som är av servicekaraktär omfattas inte av den nya lagen. Av direktiven framgår att målet är att all personal ska ha grund- läggande yrkeskompetens för sina uppgifter. Vidare anges att befo- genheter och ansvarsområden samt kompetenskrav inom omsorg och vård för äldre behöver förtydligas, preciseras och regleras. Det är ett kommunalt ansvar att erbjuda omsorg och vård för äldre. Det är också kommunerna eller deras entreprenörer som vet bäst vilka behov som finns hos de äldre, deras närstående och personalen. Kommunen som huvudman har också enligt SoL skyl- dighet att se till att den personal inom omsorg och vård för äldre, som utför de uppgifter socialnämnden och handläggarna beslutat om, har lämplig utbildning och erfarenhet för sina arbetsuppgifter. Staten ska om möjligt undvika att detaljreglera men har ett an- svar för likvärdighet, övergripande kvalitetsfrågor, ramar och lagar för verksamheten. Vi bedömer att det är viktigt att staten genomför en nationell reglering av yrkeskraven för arbetsområdena omsorg och vård. Detta mot bakgrund av de brister som pekas ut i direktiven och som har bekräftats under vårt arbete. Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven skäl är att undvika orimliga regionala skillnader. En reglering möjliggör att yrkeskraven får genomslag i hela landet och att till- synsmyndigheter och annan uppföljning har en konkret reglering att utgå ifrån i sin tillsyn. Vi menar också att det leder till en ökad trygghet och säkerhet för den äldre och ökar attraktiviteten för arbete inom omsorg och vård för äldre. Vi föreslår därför att de nationella yrkeskraven för arbetsområ- dena omsorg och vård regleras i lag så att en lägsta kompetensnivå för personal som arbetar med omsorg och vård för äldre lagfästs. Vi föreslår att ett en ändring görs av kvalitetsbestämmelsen i SoL (3 kap. 3 §) och att det i en ny lag förtydligas en lägsta nivå på kompetens. Lagen omfattar stöd och hjälp inom omsorg och vård för äldre som ges till personer som fyllt . Det handlar om sådana insatser som den äldre får i hemmet, i en särskilt inrättad boendeform eller dagverksamhet efter ett biståndsbeslut. Stöd och hjälp till äldre som är av servicekaraktär omfattas inte av den nya lagen. 5.2Behörighet att arbeta ensam Vårt förslag: Den som är Äldreassistent är behörig att arbeta ensam med sådan omsorg och vård som omfattas av de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. får meddela före- skrifter om vilka andra yrkesgrupper som därutöver kan anses ha dokumenterad kompetens att också arbeta ensamma med sådana arbetsuppgifter. En person som inte har kompetens som Äldreassi- stent kan anställas som trainee. Den som är trainee får utföra arbetsuppgifter som omfattas av de nationella yrkeskraven enbart genom att arbeta tillsammans med en Äldreassistent eller annan personal med dokumenterad kompetens. Att arbeta i omsorg och vård för äldre är kvalificerat och komplext. Enligt vår bedömning kommer arbetet i allt högre grad att ske i de äldres ordinarie bostad med äldre med mer komplice- rade och mångfacetterade behov. Det innebär att yrket i ökad ut- sträckning kommer kräva förmåga att i hög grad agera självständigt och ta ansvar, göra egna bedömningar samt hantera skiftande och ibland komplicerade situationer. Det är bl.a. mot denna bakgrund som de nationella yrkeskraven för Äldreassistent formulerats. Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven Det kommer även framöver att finnas behov av att rekrytera och anställa personer som inte har kompetens som Äldreassistent. Vi finner därför att det är nödvändigt att skilja mellan personal som är behörig att arbeta ensam och den som inte är det för att säkerställa den äldres säkerhet och trygghet. Vi föreslår att den som är Äldre- assistent är behörig att arbeta ensam med sådan omsorg och vård som omfattas av de nationella yrkeskraven för Äldreassistent. Även andra personalgrupper kan därutöver bedömas ha sådan kompe- tens. Det kan t.ex. i vissa delar handla om personer utbildade i social omsorg och socionomer men också om arbetsterapeuter, sjukgymnaster och sjuksköterskor. Vi föreslår att får meddela föreskrifter om vilka andra yrkesgrupper som anses ha sådan dokumenterad kompetens. Personal utan föreskriven kompetens kan anställas som trainee. Den som är trainee får utföra arbetsuppgifter som omfattas av de nationella yrkeskraven enbart genom att arbeta tillsammans med en Äldreassistent eller annan personal med dokumenterad kompetens. Begreppet trainee betonar att den anställde är under upplärning och att målet är att hon eller han ska bli Äldreassistent. Att arbetsupp- gifterna ska utföras tillsammans med personal med dokumenterad kompetens innebär att en trainee måste gå bredvid eller motsva- rande med dessa. En trainee får därmed inte arbeta ensam. Det innebär att det ensamarbete som ofta utförs hos äldre i ordinärt boende alltid måste utföras av personal med dokumenterad kompetens. Vid arbete i särskilt boende måste det finnas kompetent personal i traineens omedelbara närhet. En trainee måste alltid kunna få stöd eller rådfråga kompetent personal, men de behöver inte nödvändigtvis alltid befinna sig i samma rum. För arbetsgivarna innebär denna ordning t.ex. att de kan låta trainees gå tillsammans med Äldreassistenter på särskilt boende. I ordinärt boende kan det ibland behövas två och då kan en trainee och en Äldreassistent gå tillsammans. Avseende bemanning är det inte rimligt, vare sig säkerhetsmäs- sigt eller kvalitetsmässigt, att t.ex. bemanna en avdelning i särskilt boende med en person med dokumenterad kompetens och flera under upplärning. Det rimliga bör vara att förhållandet aldrig över- stiger en trainee per person med dokumenterad kompetens. Efter- som den som är trainee är under upplärning anser vi att personal med dokumenterad kompetens bör ge en trainee handledning och stöd i arbetet. Det bör finnas tid för att tillsammans reflektera kring det arbete som man utför. Sådana åtgärder minskar rimligtvis Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven både den tid och kostnad som det tar för personen under upplär- ning att bli färdig Äldreassistent. 5.3Omsorg – Äldreassistentens huvudsakliga kompetens Vårt förslag: Äldreassistentens huvudsakliga och specifika arbets- område är omsorg. Omsorg ska utgöra minst tre fjärdedelar av den kompetens som preciseras i de nationella yrkeskraven för Äldre- assistent. Det finns i arbetet kring äldre i behov av omsorg och vård en mängd olika yrkesgrupper. Det är t.ex. sjuksköterskor som ansvarar för omvårdnaden, sjukgymnaster och arbetsterapeuter som ansvarar för rehabilitering och träning, dietister som ansvarar för adekvat kost och nutrition. Vi har funnit att frågor kring omsorg och kompetens för att ge omsorg ofta är bristfälligt beskrivna. Enligt vår bedömning beror det bl.a. på att människors emotionella, sociala och fysiska behov som inte kräver sjukvård ofta är svårare att beskriva konkret. Det gör att de mer sjuk- vårdande och tekniska arbetsuppgifterna och ibland även de konkreta serviceuppgifterna oftare kommer i fokus. Traditionellt har också sjukvårdande uppgifter haft en högre status. När stöd och hjälp till den äldre behandlas, både vid biståndsbedömning och vid utförandet, riktas fokus ofta också på de praktiska och medicinska behoven medan de emotionella och sociala blir lägre prioriterade1. Under vårt utredningsarbete har det dock tydligt framkommit, både i samtal med företrädare för verksamheterna och omsorgs- personal och i studier av litteratur och rapporter, att det är omsorgsuppgifterna som borde vara de dominerande. Vi har också gjort bedömningen att det framförallt är omsorgsuppgifter som kommer att dominera och med förskjutningen från arbetsområdena service och omsorg till arbetsområdena omsorg och vård. Vi har bl.a. av detta skäl försökt beskriva omsorgsupp- gifterna utförligt i de uppgiftsrelaterade yrkeskraven Funktionsbe- varande omsorg, Emotionell och social omsorg, Kroppsnära omsorg, Måltid, kost och näring samt Omsorg och vård i livets 1 Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven Sammantaget finner vi därför att omsorg är Äldreassistentens huvudsakliga och specifika arbetsområde, kompletterat med vissa vårduppgifter. Med tanke på de brister som finns och eftersom vi vill skapa ett yrke där omsorg verkligen får genomslag i den kompetens som Äldreassistenten besitter, finner vi att det finns behov av att tydliggöra hur stort utrymme omsorg bör få. Historiskt sett har hälso- och sjukvårdsfrågor i alltför hög grad dominerat yrkesut- bildningarna inom området vilket förstås också får genomslag ute i verksamheterna. Många yrkeslärare har t.ex. en bakgrund i hälso- och sjukvården och enligt beräkningar som vi låtit göra är av vårdlärarna sjuksköterskor. (Se avsnitt 6.3 Utbildnings- vägen) Just yrkeslärarna kommer förstås att ha en central roll i arbetet med att genomföra den kvalitetshöjning vi vill åstadkomma. Man kan ifrågasätta det kloka i att från utredningens sida kvantifiera hur mycket omsorg som måste ingå i preciseringen av yrkeskraven. är det viktigt att påpeka att någonstans, på någon nivå, måste det göras en avvägning av innehållet. Då vi som utrett frågan faktiskt har både en uppfattning om att vi vill öka omsorgens del av det tillgängliga kompetensutrymmet och en far- håga om att så inte blir fallet om inte någon på central nivå beslutar så, tycker vi ändå att det är befogat. Vi föreslår därför att minst tre fjärdedelar av den kompetens som preciseras i de nationella yrkes- kraven ska utgöra omsorg. Omsorg måste således ges motsvarande utrymme i en ny framtida gymnasieutbildning (se vidare 6.3 ) och i valideringen av befintlig kompetens (se vidare 6.4 ). Vårt förslag: ska ges i uppdrag att ytterligare precisera innehållet i och nivån på kompetens i varje nationellt yrkeskrav för Äldreassistent. Den samlade kompetensen ska mot- svara en nivå som man skulle kunna tillgodogöra sig på en treårig gymnasieutbildning med inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre (karaktärsämnen ca 1 500 gymnasiepoäng). Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven Vi har föreslagit elva nationella yrkeskrav. Yrkeskraven har formulerats för att vara giltiga i åtminstone tio till . Det betyder att de är relativt generellt formulerade. I yrkeskravet för åldrandets sjukdomar har vi exempelvis valt att ange att Äldreassistenten ska ha kunskap om vanligt förekom- mande sjukdomar och hälsoproblem hos äldre. Vi har här avstått från att formulera vilka sjukdomar och hälsoproblem som avses eftersom t.ex. medicinteknisk utveckling kan påverka vilka behov som kommer att vara störst . Det är inte heller rimligt att i förordning ange detta. måste en precisering ske för att det ska gå att närmare förstå vilket innehåll och djup i kompetens som avses. Vi anser att det är viktigt för såväl regering, som remiss- instanser och berörda myndigheter att ha ett så pass detaljerat för- slag att ta ställning till att man kan göra sig en föreställning om hur det kommer att se ut när reformen väl är genomförd. I betänkandet har vi därför redan påbörjat en precisering av varje yrkeskrav så som vi tänker oss att det borde se ut. När det gäller Måltid, kost och näring har vi t.ex. preciserat att Äldreassistentens kunskap om måltid bl.a. innefattar kunskap om måltiden ur ett socialt, psykiskt och fysiskt perspektiv samt kunskap om förekomsten av olika mat- vanor eftersom de kan skilja sig ur historiskt, religiöst och kulturellt hänseende. Denna precisering av respektive yrkeskrav behöver emellertid utvecklas ytterligare. har till uppgift att i vissa fall beskriva kompetens för hälso- och sjukvårdspersonal. När det gäller t.ex. utbildning av specialistläkare åligger det att meddela föreskrifter om vilka kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som ska gälla för varje specialistkompetens2. före- skrifter om detta är bindande, vilket bl.a. innebär att utbildningen på sjukhusen måste anpassas efter dessa krav. De olika kompetens- beskrivningarna som utformat för bl.a. sjuk- sköterskor är dock enbart allmänna råd. Vi har, som vi har redogjort för och i enlighet med vårt uppdrag, sett ett behov av att precisera och reglera yrket Äldreassistent. Mot bakgrund av att har erfarenhet av att precisera kompetensen för vissa yrkesgrupper och att vi i övrigt föreslår att flera uppgifter som hänger samman med att skapa det nya yrket Äldreassistent också ska hanteras av , finner vi att myndigheten är mest lämpad för uppgiften att precisera yrkeskraven för Äldreassistent. 2 Läkarnas specialiseringstjänstgöring. Föreskrifter och allmänna råd. Precisering och reglering av de nationella yrkeskraven Ett annat viktigt skäl är att är den myndighet som har sakkunskap om vilken kompetens som behövs inom omsorg och vård för äldre. Vi föreslår därför att får i upp- drag att i föreskrifter ytterligare precisera innehållet i och nivån på kompetens i varje nationellt yrkeskrav för Äldreassistent. I arbetet ska samråd ske med branschens parter liksom med för att i möjligaste mån uppnå en samsyn. Den kompetens som Skol- verket har när det gäller att ta fram kursplaner för gymnasie- kompetens kommer naturligtvis att vara viktig i arbetet. Varje yrkeskrav omfattar tre dimensioner enligt Bologna- deklarationens tre huvudområden för kompetens, dvs. förhåll- ningssätt och värderingsförmåga, kunskap och förståelse samt färdighet och förmåga. I arbetet ska en precisering ske av dessa. ska utgå ifrån vad vi har angivit om relationen mellan yrkeskraven, dvs. att omsorg ska utgöra minst tre fjärdedelar av Äldreassistentens kompetens. Vidare ska Socialsty- relsen utgå ifrån att den tid som står till förfogande för att uppnå Äldreassistentens samlade kompetens ska motsvara en nivå som man skulle kunna tillgodogöra sig på en treårig gymnasieutbildning med inriktning mot arbete med omsorg och vård för äldre (karak- tärsämnen ca 1 500 gymnasiepoäng). Vår bedömning: Äldreassistenten bör, under förutsättning att de har den kompetens som anges i vårt förslag till nationella yrkes- krav, få behörighet att självständigt administrera läkemedel, efter att läkemedlet iordningställts av sjuksköterska eller annan behörig person. Skulle dagens delegeringsbestämmelser kvarstå 2015 bör regeringen ge i uppdrag att se över sina föreskrifter på området i syfte att ge Äldreassistenten behörighet att administrera läkemedel. I föreskrifter och allmänna råd finns bestämmelser om läkemedelshantering inom hälso- och sjukvården.3 Läkemedel ska iordningställas av sjuksköterska, läkare, tandläkare, receptarie eller apotekare. En sjuksköterska, läkare eller tandläkare som iord- ningställt läkemedlet har själv ansvaret för administreringen till