sou · GVB350 · 2008-01-01 00:00:00 — Insatser för utvecklingsverksamhet och allmän kultur- verksamhet, inklusive länskonsulenterna (), Bidrag till centrala amatörkulturorganisationer, lokal- hållande organisationer och länsbildningsförbund (), Bidrag och andra insatser till nationella minoriteters språk och kultur (), Bidrag och andra insatser för kultur i arbetslivet och funktionshindrades deltagande i kulturlivet (17 miljo- ner kronor), Bidrag till mångkulturella organisationer med tvär- kulturell inriktning (). Dessutom tillförs anslagsposten från de (2008–2010) som regeringen avsatte till främjandet av etnisk och kulturell mångfald och interkulturell dialog ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). Samordnaren föreslår även att får i upp- drag att informera om möjligheten att söka bidrag för kul- turpolitisk verksamhet till grupper som arbetar med kultu- rell mångfald och interkulturell dialog. i organisationsstöd till organisationer som arbetar med kulturell mångfald, interkulturell dialog och inter- kulturellt utbyte Samordnaren föreslår att av anslagspos- ten Kulturpolitisk utvecklingsverksamhet ska fördelas som organisationsstöd till kulturpolitiska aktörer som arbetar med kulturell mångfald, interkulturell dialog och interna- tionellt utbyte. Organisationsstödet finansieras genom att lägga ihop: anslaget till mångkulturella organisationer på , av anslagsposterna Insatser för utvecklings- verksamhet och allmän kulturverksamhet inklusive länskonsulenterna, till centrala amatörkultur- organisationer, lokalhållande organisationer och läns- bildningsförbund, samt Bidrag och andra insatser för kultur i arbetslivet och funktionshindrades deltagande i kulturlivet, från de (2008–2010) som regeringen avsatte till främjandet av etnisk och kulturell mångfald och interkulturell dialog ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). Samordnaren föreslår att får i uppdrag att undersöka möjligheten att bevilja organisationsstöd för tre- årsperioder. till anslagsposten Mångfald är fram- tiden till projekt för strategisk kulturpolitisk metodutveckling för kulturell mångfald och interkulturell dialog Samordnaren föreslår att tilldelas 5 miljo- ner kronor till anslagsposten Mångfald är fram- tiden som ska fördelas till projekt för strategisk kulturpo- litisk metodutveckling för kulturell mångfald. Bedöm- ningarna av ansökningarna ska göras av en referensgrupp som är tillsatt . Det ska inte finnas krav på medfi- nansiering för att få stöd. Projekten ska utvärderas i sam- rådsgrupper med , referensgruppen och de organisationer som fått stöd. Förslaget finansieras med medel från de (2008–2010) som regeringen avsatte till främjandet av etnisk och kulturell mångfald och interkulturell dialog ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). Nya mål och återrapporteringskrav i statliga kulturmyndigheters och institutioners regleringsbrev Samordnaren föreslår att ett nytt mål om att myndigheter och institutioner, inom ramen för sin ordinarie verksamhet och med befintliga medel, i högre utsträckning ska nå ut till geografiska områden och platser dit myndig- heten/institutionen tidigare endast nått ut i begränsad omfattning, ska skrivas in i regleringsbreven för samtliga myndigheter, stiftelser, institutioner och bolag inom Kul- turdepartementets ansvarsområde. Ändring i Förordningen (1988:676) med instruktion för och uppdrag till att förstärka metod- utvecklingsarbetet kring mångfaldsfrågor Samordnaren föreslår att en ändring förs in i Förordningen (1988:676) med instruktion för under rubriken , 1 b §, om att har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för frågor om kulturell mång- fald med anknytning till rådets verksamhetsområde, samt att rådet inom ramen för detta ansvar ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga parter. Samordnaren föreslår vidare att förstärker arbetet med metodutveckling kring frågor om mångfald i kulturlivet genom att: skapa en förstärkt funktion på som samordnar, driver på och för dialog om mångfalds- frågor med såväl bidragstagare som andra institutioner inom kultursektorn, tillsätter en referensgrupp för mång- faldsfrågor. Referensgruppen ska bestå av aktörer, fors- kare och experter inom fältet, enligt den modell som Stiftelsen har utvecklat med ad hoc- grupper. Ledamöterna i referensgruppen får sitta i högst . den förstärkta mångfaldsfunktionen får i uppdrag att anordna nätverksträffar för organisationer som fått bidrag för kulturpolitisk utveckling och institutioner som fått utvecklingsbidrag. Till nätverksträffarna inbjuds även referensgruppen för mångfaldsfrågor. beaktar ett mångfaldsperspektiv vid rekrytering till samtliga referensgrupper. att regeringen ger i uppdrag till tre fria aktörer inom mångfaldsområdet att, i form av pilotprojekt, bedriva metodutvecklingsarbete och återföra kunskap och erfa- renheter till genom kontinuerlig dia- log. Samordnaren föreslår att även föreningar, organisationer, institutioner, kommuner och andra aktörer på lokal och regional nivå ges möjlighet att från söka medel för att ansvara för mångkulturkonsulentfunktionen i en specifik kommun eller region i . Det är endast möjligt för ett landsting eller region att vara huvud- man. Fördjupad utbildning i mångfaldsfrågor för chefer, anställda och ledamöter i styrelser, arbets-, referens- och jurygrupper Samordnaren föreslår att ett fördjupat utbildningsprogram om mångfaldsfrågor för chefer, anställda och ledamöter i styrelser, arbets-, referens- och jurygrupper inom kultur- och utbildningsområdet skapas för att öka förståelsen för, och kunskaperna om, såväl teoretiskt som praktiskt mång- faldsarbete inom verksamhetens olika delar. Omfördelning av resurser från Sidas kulturbistånd till interkultu- rella samarbeten Samordnaren föreslår att av Sidas kulturbistånd, det vill säga , används till att skapa kontakter mellan internationella kulturutövare som ingår i svenska utvecklingssamarbeten och svensk publik samt kulturutövare i . Samordnaren föreslår även att , , ges till bygga upp en verksamhet som internationell kontakt- mäklare med inspiration från det brittiska Visiting Arts. Återstående fördelas av Sida till ett antal fria aktörer efter ansökningsförfarande. Samordnaren bedömer att det finns flera aktörer som har den kompetens och de kontakter som behövs för att fungera som kon- taktmäklare, till exempel Bwana Club i , Inkonst i , i , Kulturstorm i och Skellef- teå, Re:Orient i och i . Uppdrag till att se över och förändra den Sverigebild som använder i sitt Sverigefräm- jande arbete Samordnaren föreslår att får i uppdrag att se över och förändra den Sverigebild som använder i sitt Sverigefrämjande så att bilden bättre över- ensstämmer med den mångfald som finns i dagens . I de kulturevenemang som arrangerar bör andelen unga, icke-etablerade kulturutövare, bland annat med utländsk bakgrund, öka. För att ska kunna genomföra uppdraget att se över och förändra sin Sverigebild föreslår samordna- ren att tillsätter en referensgrupp med personer som har kunskap om den kulturella och etniska mångfalden inom svenskt kulturliv. Uppdraget att sitta i referensgruppen är tidsbegränsat, förslagsvis till maximalt . Samordnaren föreslår även att får i upp- drag att arrangera ett större seminarium tillsammans med de svenska kulturråden till exempel i , och . Temat ska vara hur dessa storstäder arbetar med mångfald och interkulturell dialog i ett globaliserat sam- hälle. Vidare får i uppdrag att, i de projekt som stödjer med anslag från biståndsbud- geten, samarbeta med de konstmäklare för Sida-projekt som samordnaren föreslår. Uppdrag till Arbetsförmedlingen Kultur att se över regler och ruti- ner för inskrivning av personer med utländska betyg och arbets- livserfarenheter Samordnaren föreslår att Arbetsförmedlingen Kultur får i uppdrag att se över sina regler och rutiner för att underlätta för personer med utländska betyg och arbetslivserfaren- heter från ett annat land att skrivas in. Det bör bland annat undersökas om det är möjligt att skapa någon form av vali- dering samt undersöka om den arbetssökande har de färdig- heter som krävs inom kulturområdet. Uppdrag till Mångkulturellt centrum i att samordna utbildningsinsatser kring mångfald i kulturlivet Samordnaren föreslår att Mångkulturellt centrum i Bot- kyrka får i uppdrag av regeringen att, som ett pilotprojekt, samordna utbildningsinsatser för att öka förståelsen för och kunskaperna om mångfald i kulturlivet med inriktning mot offentligt finansierad kulturverksamhet. får en budget på –2010. Det finansieras med medel från de (2008–2010) som regeringen avsatte till främjandet av etnisk och kulturell mångfald och interkultu- rell dialog ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). Uppdrag till Intercult att driva ett europeiskt resurscentrum för interkulturell dialog Samordnaren föreslår att produktionsgruppen i får i uppdrag av regeringen att driva ett europe- iskt resurscentrum för interkulturell dialog. Det är ett tre- årigt uppdrag där en del arbetsuppgifter som utförs av Kulturkontakt flyttas ut från och som arbetet med att skapa nätverk inom EU förstärks. Budgeten är på och finansieras dels med från de (2008–2010) som regeringen avsatte till främjandet av etnisk och kulturell mångfald och interkulturell dialog eko- nomiska vårproposition (prop. 2006/07:100), dels med av Kulturkontakt budget på . Uppdrag till organisationen (Mångfald och inflytande) att utveckla ett nätverk för kulturell mångfald för organisationer och individer inom kultursektorn Samordnaren föreslår att organisationen (Mångfald och inflytande) får i uppdrag av regeringen att, som ett pilotprojekt, utveckla ett nätverk för kulturell mångfald för organisationer och individer inom kultursektorn. Pilotpro- jektet får en budget på och finansie- ras med medel från de (2008– 2010) som regeringen avsatte till främjandet av etnisk och kulturell mångfald och interkulturell dialog eko- nomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). has come to be characterised by a considerable degree of ethnic, cultural, social, linguistic and religious diversity. This diversity of people with different backgrounds, types of experience and perspectives is not always reflected in our publicly financed cultural life. Previous studies (see for instance Pripp, Plisch & Printz 2004) have taught us that there are differences regarding the kind of people who are involved in publicly financed cultural activities, either as practitioners or as audiences/recipients, and those who are rarely or never involved. Artistic creators, practitioners and cultural administrators of non-Swedish or minority origin still comprise only a limited proportion of professionals in the publicly financed cultural sector, although some progress has been made in this respect in recent years. However, this sector has now been charged more explicitly with addressing and including the population as a whole. The basic principle is that the experience, knowledge and perspectives of all sections of the population are to be reflected and turned to account, both among employees and practitioners in the choice of exhibitions, performances and other productions, and among visitors, users and audiences. The Government decided in to proclaim 2006 the Year of Cultural Diversity in . A special Coordinator was given responsibility at national level for coordinating both the preparations and the implementation of the Year. The Coordinators remit involved drawing up a programme for the Year of Cultural Diversity in collaboration with actors in the cultural sector – cultural workers, organisations, institutions and agencies – and providing support for the relevant actors before and during the Year. The Coordinator was also assigned to create conditions for sustainable change in Swedish cultural life through greater ethnic and cultural diversity, and to submit proposals on how best to promote cultural diversity in the publicly financed cultural field. A secretariat was established and two secretaries/research officers were appointed to assist the Coordinator in this task. The purpose of the Year of Cultural Diversity 2006 was twofold: to permanently extend the range of opportunities for people living in to participate in cultural life, and to bring about an interplay between prevailing cultural traditions. A further aim was to devise incentives for those responsible for publicly financed cultural activities to clearly reflect and incorporate the ethnic and cultural diversity that exists in today (Terms of Reference 2004:169). In 2005, the Government assigned all agencies, foundations and public enterprises working in the cultural sphere, universities and other institutions of higher education providing artistic training, and a number of Swedish embassies abroad – 54 bodies in all – to prepare for participation in the Year of Cultural Diversity and to undertake such activities in 2006. At the same time, the Government invited all municipalities, county councils, regions and county administrative boards, along with other public auhorities, regional cultural institutions, organisations, associations and others (630 bodies in all) to take part in the Year. The Year of Cultural Diversity 2006 was officially inaugurated on 11 February 2006 in , , and . Working methods and procedures The working methods and procedures of the Coordinator and the secretariat emphasised dialogue, negotiation and consultation with representatives of the various activities and operations in the Swedish cultural and educational field. The key concepts in their work were long-range thinking, dialogue, interaction, awareness- raising and change. Initially, the Coordinators work involved discussions, meetings and other ways of gathering information and experience about diversity work in the cultural sector. The Coordinator decided at an early stage that in discharging the mandate it would be necessary to proceed from a broader diversity context that embraced not only ethnic and cultural diversity but also such perspectives as gender, age, educational background, sexual orientation and functionality in cultural life. While the emphasis in this work was primarily on the agencies and institutions in the cultural and educational field specifically assigned to take part in the Year, the Coordinator also felt it was important to draw on the knowledge and experience of independent cultural actors seeking to create a more inclusive and open cultural sphere. A number of them had been working for years to discover and develop new ways of enhancing participation in and accessibility to cultural and educational activities. The Coordinator deemed it part of her task to challenge prevailing norms, structures and networks in the cultural and educational field. Considerable importance was attached, therefore, to creating new networks and forums and opening up established ones where people from different backgrounds and with different kinds of knowledge and experience could meet and draw inspiration from one another. During the spring and summer of 2005, work focused largely on developing a programme for the Year of Cultural Diversity 2006 in collaboration with other actors in the cultural and educational field. In October 2005, the Coordinator delivered an interim report to the Government, Agenda for Cultural Diversity (SOU 2005:91), which included a policy statement and a calendar for the Year. The report outlined the planned activities and operations of more than 350 actors at local, regional and national level around . Before, during and after the Year of Cultural Diversity 2006, the Coordinator has made a particular point of adopting an outward- looking, communicative approach. The Coordinator has hosted a number of conferences, seminars, discussions and meetings around to learn more about how work to improve ethnic and cultural diversity may be pursued. A basic aim in this endeavour has been to bring obstacles into the open and show what opportunities for enhancing diversity are available in cultural life, while also identifying good practices in this area at both national and international level. The Coordinator has been much helped in this task by the regional cultural diversity consultants currently working in eight county councils and regions. A group of experts has also been available to assist the Coordinator. During the latter part of 2006 and in 2007, the Coordinator and the secretariat have concentrated on analysing the lessons learned from the Year of Cultural Diversity 2006 and on formulating proposals on how long-term, responsible efforts to promote cultural diversity in publicly financed cultural activities may be pursued in the future. An important part of this work has involved meeting the senior officials and educational heads of all agencies and institutions in the cultural and educational field and consulting them on opportunities and obstacles in this area. One of the aims of the Year of Cultural Diversity 2006 was to create incentives that would encourage publicly financed cultural activities to clearly reflect and incorporate the ethnic and cultural diversity found in contemporary (Terms of Reference 2004:169). Based on an analysis of what was learned during the Year, the Coordinator takes the view that the will to promote ethnic and cultural diversity in the publicly financed cultural sector at local, regional and national level is strong and growing, but that levels of knowledge and willingness in this respect are unevenly distributed within and between different cultural activities. There has been very considerable interest in the Year. Agencies, national, region and local cultural institutions, universities, other institutions of higher education, municipalities, county councils, regions, county administrative boards, organisations, associations and other actors have all addressed diversity issues in their activities and in cultural life in general. Via exhibitions, performances and other productions, conferences, seminars and documentation work, multicultural has been portrayed at museums, on stage and screen, in dance, music and literature, and in other forums. Three main approaches were evident in the work of cultural agencies and institutions in particular during the Year itself. One involved internal efforts to change structures, overhaul recruitment guidelines and train staff in diversity promotion. Another involved discussing activity content, choice of themes for productions, and how growing cultural diversity in might be depicted, while a third involved discussing how best to reach out with cultural activities and which methods and procedures might be used to reach a wider, more diversified audience. The Coordinators consultations with the municipalities targeted by the Governments metropolitan policy work show that in 2006 only a few regional and national cultural institutions actually collaborated with local actors in the urban and suburban districts covered by this policy. Many cultural agencies and institutions have difficulty reaching what for them are new areas and getting more people to feel involved in the publicly financed culture they are already paying for. As the Coordinator sees it, publicly financed cultural institutions charged with reaching all sections of society need to be better at getting through to people with what they do, not only in metropolitan suburbs but also in smaller town and rural communities. The cultural institutions also need to develop and enter into new forms of collaboration with actors at national, regional, local and international level in seeking to avail themselves of the knowledge and experience found all over the country, not least on the independent cultural scene. The Year of Cultural Diversity 2006 has helped to lift the issue up the public agenda and has raised awareness among decision- makers, cultural practitioners and audiences about the importance of a more open, inclusive cultural life. The Year also made clear that publicly financed cultural activities must address society as a whole and reflect the wide range of knowledge and experience and the diverse perspectives found in the community. Regarding the obstacles to greater cultural diversity that have been identified in the course of the work, the Coordinator has pointed to the need to review from different perspectives both internal and external diversity efforts in the publicly financed cultural sector. This should include clearly defining the lines of responsibility in the diversity work of agencies and institutions, reviewing recruitment and admission procedures in order to attract more people with others kinds of knowledge and experience and other perspectives, both as employees and as students in the cultural and educational field, and developing appropriate methods so that people who feel distanced from publicly financed cultural institutions and seldom visit them find reason to do so and become actively involved in their activities. Chapter 1 describes the background to the Year of Cultural Diversity 2006, its basic premises and its aims and objectives. The remit and work of the Coordinator is also presented, and the goals and focus of cultural policy are discussed, along with the theoretical principles on which it is based. Chapter 2 describes the Coordinators experience of both internal and external work during the Year of Cultural Diversity 2006. It also analyses and discusses the efforts of cultural agencies and institutions during the year, presents initiatives at local and regional level in municipalities, county councils, regions and county administrative boards, and discusses the role of culture in the Governments metropolitan policy work. In addition, it describes the work of the cultural diversity consultants, discusses the remit and focus of , and presents a number of good practices at national and international level. Chapter 3 outlines the Coordinators proposals regarding cultural institutions in particular, and makes recommendations both as to how agencies government appropriation directions might be formulated and how appointments to senior posts and executive boards might be changed to enhance diversity in cultural life. It also presents examples of methodological support and outlines proposed mandates as part of the Coordinators application of the negotiation and consultation method. Chapter 4 describes proposals for new methods and models in Swedish cultural life affecting such bodies as , presents a training programme for employees and board members, and proposes mandates both for actors in cultural life and for agencies and institutions as part of the Coordinators negotiation and consultation policy. Chapter 5 discusses proposals on international collaboration and exchange affecting the mandates proposed as part of the Coordinators negotiation and consultation approach. The essays in the report As an extension of certain aspects of the internal work involved, and to provide greater depth, the Coordinator has chosen to include a number of essays in the report. These fulfil a number of different functions. They amplify and elaborate on a number of the discussions that the Coordinator and the secretaries had with various actors during the Year of Cultural Diversity 2006. They afford an opportunity to delve deeper into a number of specific issues, and the use of the essay form enables more people to make their voices directly heard in the report. The essays include opinions about Swedish cultural policy and proposals for change, not all which have been taken up by the Coordinator and incorporated in her recommendations, for example. The authors themselves are responsible for their texts and the opinions expressed therein. The Coordinators proposals and analyses of the Year are presented only in the regular text. Some of these proposals have been inspired by the essayists.