sou · GWB330 · 2008-03-20 00:00:00 — Varje ämnesråd ska främja och stödja forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom sitt vetenskaps- område. Vid finns det också en utbildningsveten- skaplig kommitté med uppgift att främja och stödja utbildnings- vetenskaplig forskning av högsta kvalitet. Forskningsmedel fördelas av varje ämnesråd inom sina respek- tive ansvarsområden medan övergripande frågor hanteras centralt av . Vidare inrättades två områdesinriktade forskningsråd. Ett behandlar sociala frågor och arbetsliv –§ för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Detta råd övertog de ansvarsområden som tidigare innehades av det och delar av ansvarsområden från , som båda avvecklades. Ett andra områdesinriktat forskningsråd inrättades – Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Detta råd fick ansvar för de områden som handhades av Skogs- och jordbrukets forskningsråd samt , som båda avvecklades. Även delar av uppgifter inom forskningsområdet fördes till Formas. Dessutom inrättades en myndighet för behovsstyrd forskning och utvecklingsarbete till stöd för innovationssystemet samt en hållbar utveckling och tillväxt – Verket för innovationssystem (). övertog de ansvarsområden som då handhades av Kommunikationsforskningsberedningen, de Forsknings och utvecklingsfinansierande delarna av Närings- och teknikutveck- lingsverket samt delar av det ansvarsområde som handhades av . Kommunikationsforskningsbered- ningen, i dess tidigare form samt avvecklades och dess ansvars- områden kom därmed att fördelas på två myndigheter. Syftet med den nya organisationen för forskningsfinansiering var att skapa ett system som gör det möjligt att kraftsamla inom viktiga vetenskapliga områden, främja samarbete mellan forskning och utvecklingsarbete samt förbättra spridningen av information om forskningen och dess resultat. Den nya organisationen skulle skapa bättre förutsättningar för att stimulera tvär- och mångveten- skaplig forskning och ge framstående forskarbegåvningar tillräck- ligt stöd för att kunna utveckla en självständig och nyskapande forskning. Ambitionen var att en större del av forskningsresurserna skulle erhållas efter prövning hos de nationella forskningsfinan- siärerna. Höga kvalitetskrav skulle ställas på forskningen. Grund- läggande för forskningens kvalitetsarbete är att forskningen granskas av forskare eftersom enbart forskare har den vetenskapliga kompetensen att avgöra om forskningen håller hög kvalitet. Där- med garanteras att den forskning som finansieras av staten håller högsta kvalitet. Regeringens avsikt med förändringarna var att skapa ett system som på ett effektivt sätt kunde stödja utveck- lingen av kreativa forskningsmiljöer och som mer flexibelt kunde ge utrymme för nya frågeställningar och nya kunskapsbehov. () främsta uppgift är att stödja grundläg- gande, nyfikenhetsstyrd forskning av högsta kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. har dessutom uppgifter av mer övergripande karaktär. Rådet har ett särskilt ansvar för att i ett internationellt perspektiv upprätthålla kvaliteten på den svenska forskningen och främja förnyelse och rörlighet inom forskningen. En viktig uppgift för är att ta initiativ till och åstadkomma kraftsamling kring vissa breda forskningssatsningar. Rådet kan på så sätt ge ett kraftfullt stöd till forskargrupper med särskild kompetens. Vidare har styrelsen för en övergripande och samordnande roll i relation till ämnesråden och dessutom ett ansvar för forskningspolitiska analyser och rådgivning till regeringen i forskningspolitiska frågor. har också ett nationellt ansvar för forskningsinformation, som kom- pletterar universitetens och de enskilda forskarnas ansvar för informationsspridning. Dessutom har rådet ansvaret för att ta initiativ till att etiska frågor uppmärksammas vid forskning och förmedla information om forskningsetiska frågor. I propositionen Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinan- siering bedömde regeringen dessutom att ett behövdes med uppgift att verka för dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänheten och andra som direkt eller indirekt berörs av forskningen. placerades på men dess uppgifter utförs numera av andra aktörer och regeringen har därför avvecklat forumet. efter bildande påfördes rådet ytter- ligare uppgifter. I samband med inrättandet av Centrala etikpröv- ningsnämnden och de sex regionala etikprövningsnämnderna 2004 fick rådet i uppgift att svara för kansligöromål, föredragning av ärenden och därmed sammanhängande uppgifter åt samt att utbilda ledamöter och ersättare i och de regionala etikprövnings- nämnderna. har ett särskilt ansvar för att bedriva långsiktig planering av polarforskning. I den ovan nämnda propositionen om en ny organisation för forskningsfinansiering underströk regeringen principen om forskarmajoritet i såväl som dess ämnesråd. består av tretton ledamöter inklusive ordföranden och generaldirektör vid rådet. Åtta ledamöter utses av forskarsamhället inom rådets ansvarsområden genom elektorsval. De övriga inklusive ordföranden utses av regeringen. Varje ämnesråd består av ordföranden och tio andra ledamöter. Fyra ledamöter, däribland ordföranden, utses av regeringen och övriga genom elektorsval. Vid varje ämnesråd finns en huvudsekreterare med hög vetenskaplig kompetens. Styrelsen för utser ordföranden och ledamöter till den utbildningsvetenskapliga kommittén. Flertalet ledamöter ska vara forskare. för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) är det områdesinriktade rådet för sociala frågor och arbetsliv som ska uppfylla höga krav på vetenskaplig kvalitet och ha tydlig relevans för problem och utvecklingstendenser inom de samhälls- sektorer som berörs av rådets verksamhet. Rådet ska främja betydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik, familjepolitik och folkhälsoveten- skap. Rådet har också ett brett och framtidsinriktat uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden i frågor som rör arbetsliv och arbetsmarknad, samhällsvetenskaplig forskning om arbetsmark- naden och dess funktionssätt samt forskning om arbetsmiljö och arbetsorganisation. Rådet har dessutom övertagit det särskilda samordningsansvar som tidigare lagts på vad gäller forskning om äldre och om handikapp, socialvetenskaplig alkoholforskning, internationell migration och etniska relationer. har FAS även samordningsansvar för forskning om barn och ungdomar. Rådet ska ha interna arbetsformer som underlättar en samlad bedömning mellan och sammanvägning av vetenskaplig kvalitet och sektorsrelevans. Ett viktigt inslag är att i samråd med andra berörda forskningsfinansiärer identifiera områden inom vilka gemensamma initiativ kan tas samt samordna finansieringen av forsknings- områden av gemensamt intresse. FAS har en styrelse med tretton ledamöter. Ordföranden och ytterligare fem ledamöter utses av regeringen, medan flertalet ledamöter utses av forskarsamhället genom elektorsval. Vid rådet ska det finnas en huvudsekreterare med hög vetenskaplig kompetens. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är forskningsrådet för både grundläggande forskning och för forskning inom rådets ansvarsområden där samhällsrelevans står i centrum. Rådet ska främja forskning för en ekologiskt hållbar utveckling och utveckla kunskaperna om de biologiska natur- resurserna och mark- och vattenresurserna samt samhällets hållbara nyttjande av dessa resurser. Genom att rådet har ansvaret för lantbruksvetenskaplig forskning, miljöforskning samt samhälls- planering och byggande kan rådet hantera den mång- och tvärvetenskapliga forskning som behövs till stöd för en hållbar utveckling. Rådet ska också verka för ökad konkurrenskraft som är förenlig med högt ställda miljökrav inom sina ansvarsområden. leds av en generaldirektör. Vid rådet finns det ett forskarråd som består av tretton ledamöter som fattar beslut om fördelningen av forskningsmedlen och forsk- ningsstrategiska frågor. Ordföranden i forskarrådet och ytterligare fyra ledamöter utses av regeringen, medan flertalet ledamöter utses av forskarsamhället genom elektorsval. Generaldirektören ingår också i forskarrådet. Vid Formas ska det finnas en huvud- sekreterare med hög vetenskaplig kompetens. Verket för innovationssystem () bildades för att skapa en slagkraftig och effektiv organisation för den behovsmotiverade forskningen till stöd för det svenska innovationssystemet och för en hållbar utveckling och tillväxt. ansvarsområde ska sträcka sig över flera delsektorer som ska ge ökade möjligheter att arbeta över disciplin- och sektorsgränser och att kraftsamla inom viktiga områden. Ett större utrymme ges för att arbeta flexibelt över tiden och ge bättre förutsättningar för att utnyttja synergier mellan olika verksamheter. Antalet aktörer för samfinansiering har minskat i och med bildandet av , vilket underlättar för forskare vid universitet och högskolor och forskningsinstitut att samverka i kontakterna med . Verksamheten omfattar stöd till forskning och utveckling inom bl.a. teknik, transporter, kommunikation och arbetsliv. Dessutom verkar för att ny kunskap tas till vara och omsätts i produkter, processer, varor och tjänster. Verksamheten ska svara såväl mot näringslivets som mot andra delar av samhällets behov. ansvar sträcker sig över olika vetenskapliga discipliner för att bättre svara mot olika avnämares behov. De huvudsakliga ansvarsområdena för är att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckling och att främja utvecklingen av effektiva svenska innovationssystem. Dessutom ska verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet utvecklas samt med beaktande av kunskaps- utvecklingen i särskilt små och medelstora företag utveckla samarbetet mellan industriforskningsinstitut, universitet och högskola och aktörerna inom privat och offentlig verksamhet. Myndighetens FoU-verksamhet är uppbyggd kring olika programområden. Dessa områden utformas för tidsperioder upp till så att återkommande omprövning av prioriteringarna för myndigheten ska kunna underlättas vilket för en mer flexibel organisation. fick 2006 även uppgiften att ansvara för information och rådgivning om samarbetet inom EU för forskning och teknisk utveckling i samband med att myndigheten för forskning och utvecklingssamarbete inom EU upphörde. Myndigheten leds av en generaldirektör. har en styrelse bestående av ledamöter som har goda kunskaper om myndighetens ansvarsområden och om de kunskapsbehov som finns inom området hos bl.a. näringsliv, arbetsliv och offentlig förvaltning. I styrelsen ingår också ledamöter med hög vetenskaplig kompetens. Alla ledamöter samt ordföranden utses av regeringen. främjar och samordnar svensk polar- forskning och utveckling som har anknytning till den. Polar- forskningssekretariatet ansvarar för planering och genomförande av svenska forskningsexpeditioner till polarområdena i samråd med , som har det övergripande ansvaret för polar- forskning. Rymdstyrelsen är en central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, särskilt för forskning och utveckling. Myndigheten fördelar statliga medel till rymdforskning och rymdverksamhet, främst inom ramen för samarbetet inom den europeiska rymdorganisationen (). Den nya organisationen för forskningsfinansiering har varit verksam . Smärre förändringar har gjorts i myndigheternas uppdrag under de år som myndigheterna varit verksamma. har ett visst förändringsarbete gjorts inom myndigheterna i deras strävan att inkorporera alla uppgifter och uppdrag för att bli de nya, slagkraftiga myndigheter som avsågs. Sedan de ursprungliga besluten fattades har vissa förändringar gjorts eller kommer att ske i det svenska forskningslandskapet och dess olika aktörer. har t.ex. tillkommit och avvecklas . Regeringens politiska intentioner är att säkerställa en statlig forskningsfinan- siering med tydliga aktörer, som stödjer hela kedjan från grundforskning till innovationer. Syftet är att uppnå ett klimat för fri forskning av högsta kvalitet i internationell jämförelse. Svensk forskningspolitik behöver kraftsamla för att skapa ett klimat som bidrar till excellenta forskningsmiljöer, spjutspetsforskning, ökad kommersialisering av forskningsresultat och en ändamålsenlig forskningsinfrastruktur för detta. Globaliseringens utmaningar och forskningens betydelse för hållbar tillväxt och kon- kurrenskraft betonas också särskilt av regeringen. Inom EU lyfts forskning och innovation fram som alltmer betydelsefull för gemenskapens långsiktiga konkurrenskraft. Också annat inter- nationellt forskningssamarbete ökar. Vikten av effektiva processer för kunskapsöverföring och kommersialisering av forsknings- resultat ökar. En utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering behöver nu göras för att säkerställa att den är ändamålsenlig för att uppnå regeringens forskningspolitiska ambitioner om en svensk forskning i världsklass och som är väl och tillräckligt flexibel för att på bästa sätt kunna bidra till att utveckla framtida strategiska forskningsområden samt ta till vara den potential som kan finnas för innovationer och utveckling. Det finns även omfattande forskning inom andra samhällssektorer som måste beaktas. Ett antal myndigheter, t.ex. (), samverkar med forskningsfinansiärerna för att öka kvalitetsaspekter på forsk- ningen inom respektive område. Det är angeläget att se över hur andra sektorer kan samverka med forskningsråden och . Det bör vidare analyseras hur den förändrade myndighets- strukturen och myndigheternas senare prioriteringar påverkat möjligheterna att ge stöd till forskningsområden som spänner över flera myndigheters ansvarsområden och kräver särskild samverkan. finns inom det statliga forskningsfinansieringssystemet myndigheter som var och en bidrar till finansiering av olika delar av dessa områden. Det finns två ytterligare aktörer inom forskningsfinan- sieringssystemet som är angelägna att se över i detta sammanhang, nämligen och Rymdstyrelsen. fungerar som en logistikmyndighet för polarforskningen som de vetenskapliga prio- riteringarna görs av . Det är möjligt att dessa funktioner behöver en bättre samordning. Alternativa lösningar för hur den nödvändiga logistiken för polarforskning bäst kan tillgodoses bör därför utredas. Rymdstyrelsen finansierar såväl forsknings- som närings- politiska insatser i enlighet med sin instruktion. Myndigheten fördelar medel till rymdforskning via ett anslag samt medel för rymdverksamhet inom ramen för ESA-samarbetet via ett annat anslag. En särskild utredare får i uppdrag att utvärdera den myndig- hetsorganisation för forskningsfinansiering som inrättades . Utredaren ska utgå från myndigheternas förutsättningar att utföra sina uppdrag i dagens situation och följa upp om regeringens intentioner och ambitioner med den nya organisationen har förverkligats. Vidare ska utredaren se över om organisationen och ansvars- fördelningen mellan myndigheterna är ändamålsenlig samt föreslå om något område behöver flyttas mellan eller inom myndigheterna. Utredaren ska överväga i vilken utsträckning det finns behov av förändringar i den forskningsfinansierande organisationen för att bättre tillvara den potential som finns för tvärvetenskaplig forskning, men också fördjupad forskning inom olika discipliner. Utredaren ska föreslå förändringar i organisationen, om utredaren finner att viktiga uppgifter saknas eller bör tas bort eller kan utföras effektivare i en ändrad organisation. Utredaren ska se över huruvida organisation är ändamålsenlig, beskriva hur bör arbeta och hur det bäst organiseras vad gäller specifika kvalitetsbedömda grundforskningsprogram. Utredaren ska överväga hur den forsk- ningsfinansierade organisationen kan utvecklas för att stödja forskning inom det utbildningsvetenskapliga området. När det gäller Verket för innovationssystem ska utredaren bedöma om restriktionen som rör inom vilka områden myndigheten kan stödja behovsmotiverad FoU är ändamålsenlig eller bör förändras och i förekommande fall föreslå sådana förändringar. Utredaren ska utvärdera och föreslå alternativa lösningar för hur den nödvändiga logistiken för polarforskning bäst kan tillgodoses. Utredaren ska särskilt se över verk- samhet och överväga om och på vilket sätt myndighetens verksamhet bättre kan bedrivas inom andra organisationer. Utredaren ska även göra en övergripande bedömning av Rymdstyrelsens forskningsfinansierande verksamhet. Utredaren ska lägga fram förslag till de författningsändringar som föranleds av utredarens ställningstaganden. Utredningsarbetet ska göras i kontakt med andra pågående utredningar som berör den statliga förvaltningsorganisationen eller det forskningspolitiska området. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14–15 §§ kommittéförordningen 1998:1474). Utredaren ska redovisa uppdraget . Sammanställning av genomförda intervjuer Huvudsekreterare och ordförande i för medicin och Huvudsekreterare i för naturvetenskap och teknik- vetenskap Huvudsekreterare i för humaniora och samhälls- vetenskap Huvudsekreterare i infrastruk- turer, Generaldirektör , tillförordnad GD , administrativ chef Rektor , tidigare huvudsekreterare , Generaldirektör , , , , tidigare , nu Utredare och sekreterare , Utredningen av den kliniska forskningen klinisk forskning (U 2007:04) Utredare och sekreterare , Delegationen för samverkan inom den kliniska forsk- ningen (N 2007:04) Avdelningschef och , Sida/Sarec Utredare , (U 2004:03) Sekreterare , (U 2006:08) Rektor , (samt ordförande i ) och , Svenskt näringsliv , biträdande professor vid ,VD, och , ordförande, Organisering och finansiering av forskning Sammanfattning av rapport författad av Frågan om sektorsorganen och myndigheternas forsknings- finansiering och dess övriga forskningsverksamhet är en av den svenska forskningspolitikens mest omdiskuterade. 1970- talet har frågan om balansen mellan sektorsorganens beställarini- tierade forskning och forskningsrådens reaktiva och underifrån initierade forskningsfinansiering debatterats och successivt reformerats (se t.ex. 2001, 2001). som sektorsorganen och myndigheterna allt mer dränerats på forskningsresurser så har deras sektorsuppgifter och uppdrag krävt allt mer vetenskaplig underbyggnad och forskningslika metoder. Forskningen som aktivitet bedrivs inte längre enbart vid univer- siteten och högskolorna, forskningsinstitut och inom företagen, utan myndigheter (och andra organisationer) har fått allt mer forskningslika arbetsuppgifter och ibland renodlade forsknings- uppgifter (Nowotny m.fl. 2001). Studien beskriver och diskuterar hur ett urval av myndigheter – , , , och – organiserar sin FoU-verksamhet. Studien organiseras runt myndighetens interna forskningsorganisation, dess eventuella forskningsfinansiering, FoU-verksamhetens kva- litetssäkring, former för avnämnarmedverkan och nyttiggörande. Urvalet har gjorts på basis av att myndigheterna verkar inom olika samhällssektorer, har olika stor andel FoU-verksamhet och olika modeller för sin forskningsverksamhet och FoU-finansiering. Det är ofta svårt att skilja ut vad som är forskningsverksamhet och vad som bör klassificeras som utvecklingsverksamhet, utredningar m.m. I den här studien har jag valt ett inkluderande synsätt på forsknings- och utvecklingsverksamheten. Omfattningen av myndigheternas FoU-verksamhet avseende egen forskningen, utlagda uppdrag, mottagande sektor, samt intäktskällorna framgår av tabellerna nedan. Uppgifter är unge- färliga och är hämtade från SCB:s officiella forskningsstatistik. Basuppgifter för FoU-verksamheten vid studerade myndigheter Utgifter för egen FoU-verksamhet, mnkr Utgifter för utlagd FoU-verksamhet efter finansieringskälla Utgifter för FoU-uppdrag och FoU-understöd efter mottagande sektor mnkr / Bransch- och högskolor forskningsinstitut organisation Källa: SCB, Forskning och utveckling inom statliga myndigheter. Materialet till studien är i första hand hämtat från myndigheternas egen dokumentation i form av årsredovisningar, forsknings- program, utlysningstexter, FoU-redovisningar m.m., men telefon- intervjuer med nyckelpersoner vid myndigheterna har också genomförts. är enligt sin instruktion en central förvaltnings- myndighet på miljöområdet och ska vara pådrivande och samlande i miljöarbetet. Verkets arbete ska enligt dess instruktioner syfta till att främja hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. Dessutom ska de av fastställda miljö- kvalitetsmålen och strategierna för att uppnå dessa vara vägledande. ska också bidra med underlag och expertkunskap för det arbete på miljöområdet som regeringen bedriver nationellt och internationellt. Enligt instruktionerna ska myndigheten också finansiera miljöforskning till stöd för verkets arbete. Verket förfogar över två anslag för forskning från regeringen; Miljöforskningsanslaget (via , ) och anslaget för forskning kring hållbar förvaltning av vilt ur Viltvårdsfonden (via , ). Avseende utlysningar av forskningsprogram inom miljöområdet brukar det inkomma 10–15 intresseanmäl- ningar. Vanligtvis får 3 av dessa fördjupningsbidrag för att utveckla en fullständig ansökan och slutligen ges medel till ett program. Ur regleringsbrevet framgår en rad närmare villkor för anslaget. För miljöforskningsanslaget gäller bl.a. att ska användas för med näringslivet om samfinansierad forskning och utvecklingsverksamhet vid IVL . För övriga medel gäller att de främst ska främst finansiera forskning till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, miljö- balken samt underlag för internationellt förhandlingsarbete. anger vidare att fördelningen av forskningsmedlen ska ske utifrån en analys av vilken ny kunskap som behövs för att nå miljökvalitetsmålen samt med beaktande av hög vetenskaplig kvalitet och en jämn fördelning mellan könen. När det gäller viltforskningen är syftet att utveckla veten- skapligt baserad kunskap till stöd för hållbar förvaltning av vilt som naturresurs. Finansieringen ska också bidra till att forskningen kring vilt inom olika vetenskapliga discipliner vidareutvecklas. Forskningsfinansieringen ska också bidra till att främja mång- och tvärvetenskapliga ansatser, internationellt samarbete och jämställd- het. Medlen ur fonden används främst för att finansiera forskning och forskningsanknutna insatser till stöd för viltförvaltande myn- digheter och organisationers kunskapsbehov på central, regional och lokal nivå. En närmare granskning av forskningsfinansieringen visar att man i princip arbetar med tre typer av stödinsatser: utredningar och kunskapsöversikter, resebidrag och EU-projekt och forsknings- program. Programutlysningarna arbetas fram internt inom forsknings- sekretariatet och dess beredningsgrupper med utgångspunkt i exempelvis miljökvalitetsmålen, uppdrag i regleringsbrev eller utifrån egna bedömningar. Utlysningarna kan vara avgränsade och styrda på olika sätt. Ett aktuellt exempel på en utlysning med tämlig snäv inriktning är utlysningen kring digital bildteknik och laserskanning för miljöövervakning och inventering med luft- och vattenburna sensorsystem. Bidraget är fördelat . Även mer öppna programutlysningar finns dock. Verket deltar också i forskningsutlysningar tillsammans med andra nationella och internationella aktörer. Ett sådant exempel på samfinansiering är ett ERA-net inom klimatområdet där Natur- vårdsverket tillsammans med och Forsknings- rådet i utlyst forskningsmedel för att stärka den nordiska samverkan inom klimatområdet. En gemensam kommitté sköter utlysning och rekommenderar ansökningar för finansiering till de nationella organen, efter granskning av vetenskaplig kvalitet, de sökandes kvalifikationer, synlighet, kommunikationsplan och relevans. Ett uttalat mål är att identifiera transnationella forsk- ningsansökningar som kan stärka den forskningsmässiga integra- tionen och samverkansprocesser inom området.