sou · GWB372 · 2008-08-04 00:00:00 — I rapporten kommuni- kation för funktionshindrade presenterar PTS en strategi för att uppnå de handikappolitiska målen inom dess sektorsområde senast under 2010.TPF17FPT Huvudinriktningen är att bredda fokus från att fylla glapp i kommunikationsutbudet till att försöka påverka markna- dens aktörer att erbjuda allmänna kommunikationstjänster som också tillgodoser funktionshindrades behov. Strävan är att minska behovet av särskilda lösningar för personer med funktionshinder. PTS har givit ut allmänna råd om tillgänglighet m.m. vid extraor- dinära händelser som beskriver hur operatörer bör arbeta med bl.a. riskanalys och planering för avbrott och störningar.TPF18FPT Myndigheten ansvarar vidare för Nationella Telesamverkansgruppen, NTSG, som är ett frivilligt samarbetsforum med syfte att stödja återstäl- landet av den nationella infrastrukturen för elektroniska kommuni- kationer vid extraordinära händelser. Slutligen anges i PTS resultatmål avseende tillgänglig- het i vid mening bl.a. följande. Alla i ska ha tillgång till fast telefoni. Bredband ska vara en USO-tjänst 2010.TPF19FPT Förmågan hos infrastrukturen för elektronisk kommunikation att motstå stör- ningar ska vidmakthållas och ökas. Nödsamtal ska fungera. Nuvarande tillgång till mobil och annan trådlös kommunikation Vad är det som täcks? Det finns två huvudsakliga sätt att mäta täckning, dvs. geografisk tillgänglighet till mobilnät och andra trådlösa nät: yttäckning respektive befolkningstäckning. Det senare måttet kan delas upp i 16TP PT PTS-ER 2007:22. 17TP PT PTS-ER-2005:41. 18TP PT PTSFS 2007:2. 19TP PT Ang. USO se 4.1.3. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna bostäder och fasta arbetsställen. Med måttet yttäckning avses här den andel av eller något annat områdes yta som är täckt av ett nät. Täckning, och särskilt yttäckning är dock ett relativt begrepp. Både måtten yttäckning och befolkningstäckning inrym- mer också en komplexitet. I t.ex. täckningsvillkoren för UMTS- tillstånden definieras täckningskraven utifrån 95 procents ytsanno- likhet, dvs. att det är 95 procents sannolikhet att en slumpmässigt vald punkt inom ytan är täckt av en given signalnivå. Denna restriktion har sitt ursprung i att det praktiken alltid uppstår radio- skugga, beroende på bl.a. topografi och höga byggnader, i nät för trådlös kommunikation. Det är vedertaget att man tillämpar en ytsannolikhet på 90–. Detta innebär att man betraktar ett område som täckt även om radioskugga tillåts på en del av den totala ytan. Även befolkningstäckning går att definiera på olika sätt efter- som det är möjligt att inkludera täckning som är större än bara bostaden, t.ex. på arbetet eller på väg till arbetet. Ju fler ställen som inkluderas, desto större blir givetvis täckningen. Statistik från Sta- tistiska Centralbyrån (SCB) visar att 7 632 000 personer bodde i tätort 2005, vilket motsvarar av hela befolkningen.TPF20FPT Tätorterna upptar av landareal. En tätort defi- nieras i detta sammanhang som sammanhängande bebyggelse med högst mellan husen och minst 200 invånare. eller 1 415 800 bodde 2005 utanför tätort vilket motsva- rar 3,5 invånare per km2P .P I tätorterna bodde 1 444 invånare per km2P .P Det kan också noteras att det rutnät från SCB på 250 x 250m som täcker hela bostäder och fasta arbetsställen (och som består av 427 017 unika rutor) endast täcker av totala landareal.TPF21FPT Av detta följer att en hög befolkningstäckning inte innebär hög yttäckning, dvs. det är inte möjligt att kommunicera mobilt i alla delar av landet bara för att en stor andel av invånare har möjlighet att använda sin mobiltelefon hemifrån. 20TP PT SCB; Statistiska meddelanden, MI 38 . 21TP PT SCB:s geografiska rutnät över nattbefolkning och arbetsställen. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Täckning med vad? Nedan beskrivs täckning av datakommunikation med mobila ter- minaler. Generellt är täckningen i ett givet mobilnät något bättre för taltjänsten än för dataöverföringstjänsten.TPF22FPT I alla radionät har signalstyrkan betydelse för den upplevda datahastigheten och såväl sändning som mottagning är bättre ju närmare basstationen man befinner sig i en cell. erbjöds ungefär följande maximal kapacitet till en slutanvändare (i nedlänken) i mobila kommunikationsnät.TPF23FPT 0,4–7,/sTPF FPT Nedan anges den maximala prestanda som erbjöds för olika fasta (i betydelsen platsbundna) anslutningar:TPF26FPT 0,25–/s 0,25–/s 2–/s 0,5–/s Fast trådlös anslutningTPF FPT Skillnaden i verklig kapacitet till fördel för fasta anslutningar för- stärks av att användare i trådlösa nät delar på kapaciteten i en cell (till en basstation), som därmed är beroende av antalet samtidiga användare i cellen. I accessnät för xDSL, och kabel-TV-nät av typen stjärnnät har dock varje användare en unik, odelad anslutning (i kabel-TV-nät av kaskadnätstyp delar dock flera användare på accessnätet). Vidare är generellt kapaciteten från användaren högre i trådbundna nät och är i vissa fall symmetrisk med en relativt hög kapacitet till och från användaren. Användning av trådlös kommu- nikation skiljer sig slutligen från trådbunden kommunikation 22TP PT Se vidare bilaga 3. 23TP PT I CDMA 2000-nätet är maxkapaciteten /s från användaren (i upplänken). För HSPA är motsvarande maxkapacitet /s i upplänken. 24TP PT Det kan noteras att en utveckling pågår även av EDGE-tekniken genom EDGE Evolution med en teoretisk bandbredd på /s. 25TP PT HSPA med /s kommer att finnas tillgängligt . 26TP PT SOU 2008:40 s. 375 ff. 27TP PT T.ex. WiMAX. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna genom att dess kapacitet begränsas av väder och topografiska för- hållanden.TPF28FPT PTS har på uppdrag av regeringen gjort en kartläggning av landets IT-infrastruktur. Denna redovisas i rap- porten Bredbandskartläggning 2007.TPF29FPT Kartläggningen begränsar sig till att redovisa grundläggande förutsättningar för tillgång till IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet inom de rutor på 250 x 250m där folk enligt SCB bor och på fasta arbetsställen. Därför defi- nieras i rapporten en grundläggande förutsättning för tillgång till HSPA eller CDMA450 om fastigheter som befinner sig i rutor som till täcks av HSPA eller CDMA450 kan få täck- ning via en fast monterad riktantenn. Det bör betonas att externa riktantenner förbättrar mottagningen och täckningen jämfört med exempelvis USB-modem som är det vanligaste sättet att få bred- bandsaccess via HSPA och CDMA450. Enligt myndighetens kartläggning är det ungefär 166 000 perso- ner och 51 000 arbetsställen som saknar förutsättningar för tråd- bundet bredband. Om de som har förutsättningar för tillgång till ett trådlöst alternativ via HSPA exkluderas från denna siffra uppgår de eftersatta områdena till ca 124 000 personer och 39 000 arbets- ställen. Till detta kan läggas ungefär 80 000 personer som har s.k. bärfrekvens via kopparaccessnätet och som inte har möjlighet att teckna ett xDSL-abonnemang. En majoritet av dessa har enligt PTS kartläggning förutsättningar för tillgång till CDMA450 under de förutsättningar som beskrivs ovan. CDMA450-nätet byggs av företaget och lanserades i under andra halvåret 2007.TPF30FPT Den låga frekven- sen medför räckvidder för sändare . I och med kommande mjukvaruuppdateringar kommer den maximala räck- vidden troligen att öka . CDMA450 torde enligt min bedömning fylla en viktig funktion vad gäller mobilitet, taltelefoni och genom att som allra minst tillhandahålla en grundläggande dataöverföringstjänst över stora delar av territorium. Som framgår av bilden nedan är alla delar av täckta. Nätet täcker enligt Nordisk Mobiltelefonis egna uppgifter av landets yta.TPF31FPT När täckningskartan granskas på lokal nivå 28TP PT Till detta kan läggas att hastigheter för CDMA-450 och HSPA hör till dem som tillsammans med /s uppvisar störst avvikelser mellan uppmätt och utlovad hastighet enligt Bredbandskollens statistik. 29TP PT Bredbandskartläggning 2007, PTS, PTS:ER 2008:5. 30TP PT Tjänsterna tillhandahålls under namnet ice. 31TP PT Se bl.a. . Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna är det dock tydligt att det finns många mindre delar som saknar täckning. Figur 4.1 Täckning för CDMA450 med fast riktantenn (enligt operatörens planer ) Källa: PTS, . Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Lanseringen av HSPA fick stor genomslagskraft. Som nämnts i avsnitt 2.4.2 har det totala antalet HSPA-anslutningar i världen ökad tiofalt från till början av 2008 från drygt 3 miljoner till mer än 32 miljo- ner. Enligt PTS bredbandskartläggning förväntas ca 7,3 miljoner eller av befolkning ha grund- läggande förutsättningar för tillgång till HSPA i sina bostäder, lik- som 660 av landets arbetsställen. GSM EDGE är en uppgradering av GSM som möjliggör högre datahastigheter i samma nät som GSM. räcker det med upp- graderingar av mjukvara, men ofta behövs även förändringar av komponenter i basstationer. GSM utan uppgradering till GSM EDGE har med GPRS en maximal datahastighet på ca 40 kbit/s. Med GSM EDGE uppnås en maximal datahastighet på kbit/s och med framtida uppgraderingar datahastigheter /s. GSM EDGE stödjer därmed inte lika höga dataöverföringshastig- heter som CDMA450.TPF32FPT Enligt Telias egna uppgifter är ambitionen att bygga ut EDGE till 90 procents yttäckning under 2008.TPF33FPT Räck- vidden för en basstation med GSM EDGE är . Iridium, som är det enda satellitsystem som i kan erbjuda både en taltelefoni- och en dataöverföringstjänst oberoende av tidpunkt , täcker av yta. Systemet medger dock bara en dataöverföringskapacitet på 28,8 kbit/s. En betydande nackdel med den satellitkommunikation som finns tillgänglig är vidare att det normalt inte finns täckning inomhus eftersom en fri siktlinje krävs mellan terminalen och satelliten. Den totala användningskostnaden är dessutom betydligt högre än övriga mobila system.TPF34FPT Hur bra är täckningen egentligen? Om täckning mäts efter möjligheten att använda en vanlig mobil- telefon inomhus – utan att telefonen kopplas till en riktantenn som är monterad på huset – får man med 90 procents ytsannolikhet helt andra siffror än de som nämnts ovan. 32TP PT För en närmare beskrivning se bilaga 3. 33TP PT Se bl.a. 34TP PT En terminal kostar , abonnemanget kostar /månad och en samtalsavgift på /min tillkommer. Se vidare bilaga 3. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna -Den befintliga yttäckningen för GSM EDGE tillsammans med UMTS-2100 är för taltjänsten och för datatjänsten. -Den befintliga yttäckningen för CDMA450 är för taltjänsten och för datatjänsten.TPF35FPT Ett mått som utgår från möjligheten att använda en vanlig mobil- telefon inomhus har bl.a. den fördelen att det mäter tillgänglighe- ten i sådana byggnader – exempelvis sommarhus – som inte utgör bostäder eller arbetsställen. En 90-procentig ytsannolikhet inom- hus ger dessutom en bättre ytsannolikhet utomhus och utgör där- igenom ett mer tillförlitligt mått på god tillgänglighet där. Utredningen har ställt frågor till regionförbund, lokalavdel- ningar och kommungrupper inom () om tillgänglighet till mobil taltelefoni och mobil datakom- munikation under december 2007.TPF36FPT Medan det inte går att dra några statistiska slutsatser av svarsmaterialet, kan det visa på de geografiska begränsningar användare upplever med sin mobila kommunikation. I kombination med information från operatörernas täckningskartor kan nedanstående exempel från olika delar av landet också illustrera det problematiska i att avgöra vad som kan utläsas av sådana kartor. Kommentarerna rör inte tillgång till CDMA450, av vilket det enligt materialet fanns mindre erfa- renhet . Runt samt bergstrakterna norr därom t.ex. Grans- torp har inget positivt hänt rörande mobiltelefontäckningen . Det har talats om samgående, byggande av mm. men täckningen är = 0. Detsamma i Bruk med omnejd där det finns stora berg och höjder. Detsamma i bergstrakterna norr om men där bor inga människor. För övrigt god täckning i trakten av och . PTS täckningskarta för EDGE – som baserar sig på data från operatörerna – indikerar att täckning finns i , Granstorp och mellan dessa platser, men att täckning saknas till väster om området mellan dessa platser. Telias täckningskarta för GSM och 35TP PT Se bilaga 3. 36TP PT Svaret framgår av brev från LRF till daterat . Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna indikerar täckning i men luckor norr om denna plats.TPF37FPT Söder om och ner till mot är det täckning eller ingen alls. Jag kör med två telefoner och för att få någorlunda täckning. Myndighetens täckningskarta för EDGE indikerar full täckning i området. Telias täckningskarta för GSM och indikerar omfat- tande täckning och i stort sett fullständig täckning längs vägarna mellan orterna. Utefter de flesta stora vägarna är det bra täckning, men det finns några ställen med bristfällig täckning utefter . I de mindre byarna t.ex. Klippen, i Fredrikadelen är det stora problem med täckningen. PTS täckningskarta för EDGE indikerar full täckning i och runt . Telias täckningskarta för GSM och indikerar full täckning på vägen mellan och , medan de mindre byarna inte finns utsatta. 37TP PT gsm/ Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Figur 4.2 Telias täckningskarta för GSM/mellan och . Sammantaget är det svårt att redovisa täckning i absoluta värden. Täckningskartor måste utgå från vissa beräkningsdata som visas som täckning i form av en minsta ytsannolikhet, t.ex. på 90 pro- cent. Dessa är teoretiska i den meningen att användaren ofta kan uppleva en skillnad mellan vad täckningskartan tycks lova och den tjänst som finns tillgänglig vid och plats. Den upplevda tjänsten påverkas som framgått ovan bl.a. av: Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna -avstånd från basstationen; -topografi (skog, höjdskillnader); -inomhus- eller utomhusanvändning; -den antenn som används; -väder; och -antalet samtidiga användare i cellen. Nuvarande tillgänglighet i krissituationer och möjlighet att kunna nå samhällets nödtjänster Den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst ska enligt 5 kap. 7 § LEK medverka till att nödsamtal utan avbrott kan förmedlas avgiftsfritt för användaren och i den mån det är tekniskt genomförbart tillhandahålla den som mottar nödsamtal lokalise- ringsuppgifter. Försökstjänsten larma 112 via SMS är ett tvåårigt projekt där döva, tal- och hörselskadade ska kunna kontakta SOS Alarm via SMS. Tjänsten är endast öppen för hörsel- och talskadade. Projektet finansieras av PTS och drivs av SOS Alarm. Bakgrunden är att tal- och hörselskadade har svårt att komma i kontakt med nödnumret när de befinner sig utanför bostaden. I bostaden har de i regel texttelefon, vilket SOS Alarm också har. kan tryggheten ökas genom möjligheterna att också utanför bostaden snabbt påkalla hjälp. Vid en nödsituation kan den som nyttjar tjänsten sända ett SMS till nummer 112 med så mycket information om händelsen som möjligt. SOS-operatören ställer sedan via SMS kompletterande frågor för att få tillräcklig information för att kunna sända rätt hjälp till rätt plats. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Nödroaming är möjligheten att med en GSM900/1800/UMTS- mobiltelefon nå samhällets genom att ringa 112 på vilket svenskt GSM/3G-nät som helst, oberoende av abonnemang. I de mer ovanliga fall då endast UMTS-täckning finns tillgänglig krävs dock att terminalen klarar även denna teknik. Funktionen är i drift och fungerar även oberoende av nationalitet eller helt utan . Vid olika former av störningar i näten för elektronisk kommunika- tion kan tillgängligheten och funktionen variera på så sätt att vissa operatörers mobilnät är tillgängliga som andras nät inte är det. Med krisroaming menas att en abonnent i en sådan situation automatiskt kan använda andra operatörers mobilnät då abonnen- tens eget operatörsnät av någon anledning, t.ex. på grund av ned- fallna träd eller som en följd av elavbrott, inte fungerar. För att krisroaming skall vara möjlig måste operatörerna i förväg komma överens om under vilka förhållanden krisroaming skall ske och vilka abonnemang och nummerserier som skall ingå samt ett antal andra tekniska detaljer. PTS ingick tillsam- mans med operatörerna en frivillig överenskommelse som närmare reglerar detta. PTS har finansierat införandet av funktionen och införskaffandet av 4 000 inklusive abonnemang. Dessa är endast avsedda att användas i krissituationer som innebär eller kan innebära risk för allvarliga störningar i näten för elektronisk kom- munikation eller kommunikationstjänster. Korten är avsedda för användning av samhällsviktiga funktioner. I första hand ska utlämnande ske på begäran från en länsstyrelse. kan behövande grupper i samhället ges bättre möjligheter att få tillgång till fungerande telefoni vid svåra stör- ningar i telenäten. Korten kan också användas av dem som deltar i återställningsarbetet. Användningen av korten ska dock vara restriktiv både med avseende på utnyttjande och vilka som får denna möjlighet. Avsikten är inte att denna typ av roaming skall ersätta de möjligheter som finns att upphandla driftsäkra kommu- nikationer. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Prioritetsfunktioner för samhällsviktiga användningar Allmänna kommunikationsnät utgör tillsammans med Rakelsyste- met grunden för att tillgodose samhällsviktiga användares kommu- nikationsbehov. I PTS rapport användares behov av prioritetsfunktioner i elektroniska kommunikationer redovisas förut- sättningar för och konsekvenser av att införa prioritetsfunktioner i allmänna kommunikationsnät.TPF38FPT Prioritetsfunktioner ger utvalda användare möjlighet att utnyttja befintliga kommunikationsresur- ser även i de situationer då den totala kapaciteten i näten har redu- cerats på grund av skador, överbelastningar eller andra orsaker. En majoritet av ett 80-tal instanser som på olika sätt bedriver sam- hällsviktig verksamhet har behov av prioritetsfunktioner i allmänna kommunikationsnät, och i flera fall anges att när behovet verkligen uppstår kommer prioritetsfunktionernas användning att vara av verksamhetskritisk betydelse och också kunna rädda liv. PTS förordar i rapporten om samhällsviktiga användares behov av prioritetsfunktioner att sådana funktioner införs i mobila kom- munikationsnät till en uppskattad investeringskostnad av ca med en årlig förvaltningskostnad kring ca 11 mil- joner kronor. Myndigheten föreslår att staten ska finansiera mer- kostnader för införande, förvaltning och vidareutveckling av prio- ritetsfunktioner. Slutanvändares tillgång till mobil och annan trådlös kommunikation ur ett internationellt perspektiv Även om det är svårt att göra exakta jämförelser med andra länder med hänsyn till olikartade geografiska och befolkningsmässiga för- utsättningar, är min bedömning att ligger i framkant när det gäller tillgänglighet på detta område. I förhållande till folkmängden har ett stort antal konkurrerande mobil- operatörer med helt eller delvis egen infrastruktur. Befolknings- täckningen av UMTS är exceptionellt hög jämfört med liknande länder och över huvud taget. För en närmare jämförelse mellan UMTS-täckningen i och andra länder, se bilaga 4. Prisnivån för mobila tjänster är i ett internationellt perspektiv också generellt låg över hela landet.TPF39FPT 38TP PT PTS-ER 2008:7. 39TP PT Se bl.a. mobile price baskets och , Communications Outlook , , . Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna finns inget uttalat politiskt mål avseende tillgäng- ligheten i olika delar av landet när det gäller mobil eller annan trådlös kommunikation specifikt. Däremot finns den allmänna politiska bedömningen att hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). I en senare proposition fullföljdes den IT- politiska inriktningen genom målet att en effektiv och säker fysisk IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ska finnas tillgäng- lig i alla delar av landet, bl.a. för att ge människor tillgång till inter- aktiva offentliga e-tjänster (prop. 2004/05:175, bet. 2005/06:TU4, rskr. 2005/06:142). Dessutom finns det uttalanden om tillgänglighet i förarbeten. beslutade (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 22, bet. 1999/2000:TU1, rskr. 1999/2000:85) om vissa ändringar i dåvarande telelagen (1993:597). Genom ändringarna möjliggjorde att tillstånd enligt telelagen skulle kunna förenas med krav på god tillgänglighet, vilket inkluderar bl.a. täck- ning. Telelagen innehöll inte då några uttryckliga bestämmelser om detta. Regeringen uttalade att god tillgänglighet och regi- onal balans var en väsentlig del av de då gällande telepolitiska målen. Det finns mot denna bakgrund ett behov av att utforma ett politiskt mål för tillgänglighet till mobila och andra trådlösa elek- troniska kommunikationstjänster, exempelvis trådlöst bredband, som riktar sig till slutanvändare i olika delar av landet. Tillgänglig- heten beror huvudsakligen på vilken fysisk täckningsgrad näten har, men kan också självfallet påverkas av kostnaden för konsu- menten. Enligt uppdraget ska ett förslag till politiskt mål för tillgänglig- heten i landet till mobila och andra trådlösa elektroniska kommu- nikationstjänster som riktar sig till slutanvändare utarbetas. Målet ska utformas utifrån de geografiska och befolkningsmässiga förut- sättningar som råder. Målet ska kunna tjäna som vägledning för tillämpande myndigheter. En aspekt som utredaren ska ha med är möjligheten att kunna nå samhällets nödtjänster. Utredaren ska utforma målet så att det i största möjliga utsträckning kan följas upp och utvärderas. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna Jag har tolkat mitt uppdrag så att rundradiosändningar (dvs. marksända radio- och TV-program) inte avses omfattas av ett för- slag om politiskt mål. Medan rundradiosändningar kan sägas vara kommunikation i vid mening, rör det sig om enkelriktade signaler från en till många, till skillnad från kommunikation som sker dub- belriktat. Inte heller har jag övervägt politiska mål för särskilda nät för vissa samhällsviktiga funktioner. jag konstaterar att det finns ett politiskt beslut att bygga ut med en specifik tidplan och sär- skilda mål för verksamheten. Försvaret har för sin del högst sär- skilda behov av trådlösa kommunikationstjänster. Mål för tillgäng- lighet till sådana tjänster måste slås fast med utgångspunkt i en hel- hetsbedömning av de uppgifter försvaret har eller förväntas få. En sådan bedömning torde inte heller ligga inom ramen för utredning- ens uppdrag. Tillgängligheten till trådlös kommunikation och särskilt mobil kommunikation får sammantaget sägas vara god utifrån rådande geografiska och befolkningsmässiga förutsättningar. En snabb utveckling sker dock vilket lär komma att förändra förväntningarna på hur mobil och annan trådlös kommunikation ska kunna använ- das. I betänkandet Bredband till hela landet konstateras dessutom att det politiska målet om en effektiv och säker fysisk IT-infra- struktur med hög överföringskapacitet i alla delar av landet inte uppnåtts.TPF40FPT Enligt de politiska målen inom sektorn för elektronisk kommu- nikation i stort ska tillgängligheten i första hand tillgodoses genom marknaden. Generellt bör det bli lättare att nå tillgänglighetsmål för trådlös kommunikation i ett scenario med låg produktions- kostnad för kapacitet och en hög tillväxt av nya tillämpningar. Detta scenario bör dock inte ses som ett mål i sig utan ett medel för att uppnå ökad tillgänglighet till mobila och andra trådlösa tjänster. Det är min uppfattning att de övriga förslag som läggs inom ramen för denna utredning i hög grad kommer att medverka till att ett sådant scenario uppstår.TPF41FPT 40TP PT SOU 2008:40 s. 53. 41TP PT Om scenarier m.m. se avsnitt 2.4 och bilaga 5. Närmare överväganden och förslag i de enskilda frågorna