sou · GWB355 · 2008-06-02 00:00:00 — ledes av åklagaren, får även han meddela sådant beslut. leds av dem eller av åklagaren. Talan mot beslut som avses i Ett beslut enligt första stycket första stycket föres hos länssty- får överklagas till allmän förvalt- relsen genom besvär inom två veckor från den dag då den hörde den dag då den hörde fick del av fick del av beslutet. talan ej föras. För bestridande av de utbetal- ningar, som enligt denna kun- görelse ankommer på polismyn- dighet eller åklagare, skall efter rekvisition utanordnas lämpliga förskott, i det förra fallet av riks- polisstyrelsen och i det senare av . Denna förordning träder i kraft den 23TP PT Senaste lydelse SFS 2004:1272. förordning om ändring i författningssamlings- förordningen (1976:725) Härigenom föreskrivs att bilaga 1 till författningssamlingsförord- ningen (1976:725) ska ha följande lydelse. Författningssamlingar för centrala myndigheter – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Denna förordning träder i kraft den 24TP PT Senaste lydelse SFS 2007:1229. Kriminalteknisk undersökning som utförs på begäran av polis- myndighet, åklagare, eller domstol är kost- nadsfri. Utförs undersökning på begäran av domstol i mål, vari endast målsägande för talan, ska avgift dock erläggas till labora- toriet.För kriminalteknisk under- sökning som utförs efter fram- ställning av annan än myndighet som anges i första stycket samt för annan än kriminalteknisk undersökning ska avgift erläggas till laboratoriet.Laboratoriet ska ge företräde åt undersökning som begärs av polismyndighet, åklagare, eller domstol. förordning om ändring i förordningen (1978:677) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ förordningen (1978:677) med instruktion för ska ha följande lydelse. 4 § Laboratoriet skall ge företräde åt undersökning som begärs av polismyndighet, åklagare eller domstol. 5 § Kriminalteknisk undersökning som utförs på begäran av polis- myndighet, åklagare eller domstol är kostnadsfri. Utförs undersök- ning på begäran av domstol i mål, vari endast målsägande för talan, skall avgift dock erläggas till laboratoriet. För kriminalteknisk under- sökning som utförs efter fram- ställning av annan än myndighet som anges i första stycket samt för annan än kriminalteknisk undersökning skall avgift erläg- gas till laboratoriet. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i bötesverkställighets- förordningen (1979:197) Härigenom föreskrivs att 2, 3, 4, 11 och 26 §§ bötesverkställig- hetsförordningen ska ha följande lydelse. sker till polismyndighet eller, i sker till polismyndighet. mål varmed tar befatt- ning, till verket. ningen tar befattning med får för- skottsbetalning även ske till respek- mottagna medel till Rikspolissty- Verkställighet på grund av Verkställighet på grund av föreläggande eller på grund av föreläggande eller på grund av dom eller slutligt beslut som dom eller slutligt beslut som meddelats av tingsrätt eller hov- meddelats av tingsrätt eller hov- rätt skall, med de begränsningar rätt ska, med de begränsningar som framgår av andra och tredje som framgår av andra och tredje styckena, i första hand ske styckena, i första hand ske relsen är central uppbördsmyn- relsen är central uppbördsmyn- Uppbörd får inte ske i fråga om böter och belopp som avser särskild rättsverkan av brott, om betalningsskyldighet har ålagts flera med solidariskt betalningsansvar. Uppbörd får inte ske, om kvarstad beslutats till säkerhet för betalningsskyldighetens fullgörande. När en domstol dömer ut ett När en domstol dömer ut ett belopp som kan bli föremål för belopp som kan bli föremål för PT Senaste lydelse SFS 1999:490. PT Senaste lydelse SFS 1999:490. får begära biträde av eller för att driva in böter, när den bötfällde antas vara ombord på fartyg, som anlöper svensk hamn.103Har betalning av böter er- lagts i förskott, ankommer det på eller på , om verket mottagit medlen, att ta dessa i anspråk för verkställighet.När mottagit för- skottsmedel ska Rikspolisstyrel- sen underrätta verket om ut- gången i det mål eller ärende som förskottsbetalningen avser. uppbörd enligt denna paragraf, skall domstolen upp- lysa den bötfällde om möjlig- heten till frivillig betalning. Grundas betalning för böter på ett föreläggande av ordnings- bot, som har utfärdats beträffan- de någon som endast tillfälligt uppehåller sig här i landet, får be- talningen tas emot av en tjänste- man inom polisväsendet eller en tulltjänsteman. Inbetalda medel skall i sådant fall redovisas till eller, då böter- na har betalts till en tulltjänste- man, till . uppbörd enligt denna paragraf, ska domstolen upplysa den bötfällde om möjligheten till frivillig betalning. Grundas betalning för böter på ett föreläggande av ordnings- bot, som har utfärdats beträffan- de någon som endast tillfälligt uppehåller sig här i landet, får be- talningen tas emot av en tjänste- man inom polisväsendet, en tull- tjänsteman eller en kustbevak- ningstjänsteman. Inbetalda medel ska i sådant fall redovisas till eller, då böter- na har betalts till en tulltjänste- man, till . Har betalning av böter er- lagts i förskott, ankommer det på , om medlen mottagits av polismyndighet, och på , om verket mottagit medlen, att ta dessa i anspråk för verkställighet. När mottagit för- skottsmedel skall Rikspolisstyrel- sen underrätta verket om ut- gången i det mål eller ärende som förskottsbetalningen avser. får be- gära biträde av för att driva in böter, när den bötfällde antas vara ombord på fartyg, som anlöper svensk hamn. 27TP PT Senaste lydelse SFS 1999:490. 28TP PT Senaste lydelse SFS 2006:761. skall i övrigt med- verka vid verkställighet av bötes- straff som döms ut enligt lagen (2000:1225) om straff för smugg- ling, tullagen (2000:1281) eller tullförordningen (2000:1306). ska i övrigt med- verka vid verkställighet av bötes- straff som döms ut enligt lagen (2000:1225) om straff för smugg- ling, tullagen (2000:1281) eller tullförordningen (2000:1306). Detsamma gäller Kustbevakning- en. De ytterligare föreskrifter som behövs för verkställighet av bestämmelserna om uppbörd, indrivning, redovisning och för- vandling av böter meddelas av , Åkla- garmyndigheten, Rikspolissty- relsen, och Domstols- verket, var och en för sitt verk- samhetsområde. Denna förordning träder i kraft den 29TP PT Senaste lydelse SFS 2006:761. förordning om ändring i förordningen (1980:789) om åtgärder mot förorening från fartyg Härigenom föreskrivs att 9 kap. 7 § förordningen (1980:789) om åtgärder mot förorening från fartyg ska ha följande lydelse. Underrättelser enligt 11 kap. 15 § lagen (1980:424) om åtgär- der mot förorening från fartyg skall lämnas av förundersöknings- ledaren. Denna förordning träder i kraft den 30TP PT Senaste lydelse: SFS 2001:1292. förordning om ändring i jaktförordningen (1987:905) Härigenom föreskrivs att 22 § jaktförordningen (1987:905) ska ha följande lydelse. Skjutvapen får inte medföras vid färd med motordrivet fordon i terräng. Förvaras ett skjutvapen i ett motordrivet fortskaffnings- medel får det inte finnas ammunition i vapnets patronläge eller Första stycket gäller inte Första stycket gäller inte 1. bevakningspersonal, militär 1. bevakningspersonal, militär personal eller polis under tjänste- personal, en polisman eller en 2. vid sådan jakt som bedrivs med stöd av bestämmelserna i 2. vid sådan jakt som bedrivs 20 §, eller med stöd av bestämmelserna i 3. när undantag medgetts med 20 §, eller stöd av 21 §. 3. när undantag medgetts med stöd av 21§. Första stycket första meningen gäller inte heller vid sådan trans- port av fällt vilt som sker med stöd av 1 § andra stycket 5 terräng- körningsförordningen (1978:594). Denna förordning träder i kraft den 31TP PT Senaste lydelse SFS 1998:1000. förordning om ändring i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 a § förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen ska ha följande lydelse. 1 a §TPF FPT bevakningen lämna sådana upp- vakningen lämna sådana uppgifter gifter om fiskefartyg, yrkesfiske- om fiskefartyg, yrkesfiskelicenser licenser och fartygstillstånd som och fartygstillstånd som Kustbe- vakningen behöver för sin verk- samhet inom fiskerikontrollen. gifter om brott och om iaktta- gelser vid kontroll och tillsyn som 1. för sin verksamhet inom 2. för handläggning av frågor Denna förordning träder i kraft den 32TP PT Senaste lydelse SFS 2000:1454. förordning om ändring i fartygssäkerhetsförordningen (2003:438) Härigenom föreskrivs att det i fartygssäkerhetsförordningen (2003:438) ska införas tre nya paragrafer, 6 kap. 13–15 §§, av följan- de lydelse. får meddela när- mare föreskrifter om tillsyn enligt 5 kap. 1 och 8 §§ fartygssäkerhets- lagen (2003:364). får utöva till- syn i form av inspektion enligt 5 kap. 8 § fartygssäkerhetslagen (2003:364) i fråga om svenska fartyg i internationell och nationell fart med en brutto- dräktighet om högst 1 500 enligt internationella konven- tion om skeppsmätning, 2. kontroll av passagerarantal och registrering eller räkning på passagerarfartyg i svensk nationell trafik med undantag för fartyg i trafik mellan samt an- gränsande öar och fastlandet, 3. kontroll av svenska fartygs djupgående, 4. kontroll av certifikat för svenska fartyg som enbart går i nationell trafik, och 5. kontroll av efterlevnaden av lagen (1998:958) om vilotid för sjömän på fartyg som anges i 1. När det vid en inspektion en- ligt 14 eller 15 § iakttas ett förhål- lande som kan medföra inskränk- ning i rätten att nyttja fartyget enligt 6 kap. fartygssäkerhetslagen (2003:364) ska det inspektions- område inom vilket fartyget be- finner sig underrättas. Denna förordning träder i kraft den förordning om ändring i vägmärkesförordningen (2007:90) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § vägmärkesförordningen (2007:90) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För att ge anvisningar för För att ge anvisningar för trafiken skall en polisman använ- trafiken ska en polisman använ- även av en bilinspektör, vägtrans- även av en bilinspektör, vägtrans- portledare eller av någon annan person som av en myndighet man eller av någon annan person förordnats att övervaka trafiken, som av en myndighet förordnats ge anvisningar för denna eller ut- att övervaka trafiken, ge anvis- ningar för denna eller utföra andra hjälpmedel än dem som anges i 2 § får användas. hjälpmedel än dem som anges i 2 § får användas. Denna förordning träder i kraft den Vårt huvuduppdrag är att se över regleringen av befogenheter i den brottsbekämpande och ordningshållande verksam- heten. I uppdraget ingår att kartlägga de nuvarande befogenheterna och att överväga i vilken utsträckning dessa bör regleras annorlunda. Direktiven betonar att verksamheten att förhindra eller upptäcka brott särskilt ska beaktas. Enligt direktiven, som betonar effektivitet och rättssäkerhet, är utgångspunkten att ansvarsområden ska renodlas och att gränserna mellan olika myndigheters uppgifter, såväl i sak som geografiskt, ska anpassas bättre. Det framhålls också att Kust- bevakningens ansvar måste vara tydligt och att en kustbevaknings- tjänstemans befogenheter bör framgå direkt av författning. Enligt direktiven bör vi överväga om resurser kan ut- nyttjas mer rationellt om myndighetens roll i det brottsbekämpan- de arbetet förändras och samverkan med andra myndigheter ökar. Behovet av en tydligare avgränsning av ansvar gentemot polisen och ska analyseras. Utgångspunkten är att de samlade resurserna för att förebygga, förhindra, upptäcka och utreda brott och ordningsstörningar till sjöss och i kustnära om- råden ska användas mer effektivt. Med dessa utgångspunkter ska vi lämna förslag till en moder- nare och mer ändamålsenlig författningsreglering som är utformad så att framtida ändringar kan underlättas. Uppdraget omfattar bl.a. också frågan om bör ges rätt att bedriva förundersökning om fiskebrott, i syfte att möj- liggöra en effektivare lagföring. I uppdraget ingår dessutom att se över begreppen kontroll- och tillsynsverksamhet samt gränsdragningen mellan sådan verksamhet och brottsbekämpande och ordningshållande verksamhet. Direktiven pekar också på att utökade befogenheter för kustbe- vakningstjänstemännen ställer krav på ökad kompetens. Vi ska där- för redovisa de eventuella utbildningsbehov som förslagen kan ge upphov till. Om de förändrade befogenheterna nödvändiggör att tillförs resurser eller utrustning ska vi lämna förslag till hur detta ska finansieras. Våra direktiv föreskriver att vi, utöver , också ska samråda med , , , , och andra berörda myndigheter. Vi ska också informera berörda centrala arbetstagarorganisationer om arbetet och ge dem tillfälle att lämna synpunkter. Regeringens direktiv och tilläggsdirektiv till utredningen bifogas betänkandet, se bilaga 1 och 2. Vi påbörjade vårt arbete och har haft tio sammanträden som experterna har deltagit i. Ett av sammanträdena hölls i internat- form . Utredaren och sekreteraren har dessutom haft ett antal arbetsmöten. Arbetet har bedrivits i nära samråd med våra experter. Vi har varit angelägna om att ha en öppen dialog med dem som berörs av förslagen och att i ett tidigt skede av arbetet få synpunk- ter på den nuvarande ordningen och förslag till förändringar. Redan i inledningsskedet av utredningsarbetet besökte därför ordföranden och sekreteraren , dess samverkansmyndigheter och berörda arbetstagarorganisationer. Vid det första besöket hos deltog bl.a. dåvarande generaldirektören och över- direktören samt andra representanter för centrala ledning, chefsjuristen, förre chefsjuristen, chefen för sjöövervak- ningsavdelningen och regionchefer samt företrädare för berörda arbetstagarorganisationer. En efter detta möte gjorde ord- föranden och sekreteraren ett längre studiebesök på Kustbevak- ningens station på i , för att få tillfälle att på plats ta del av kustbevakningstjänstemännens arbete och samtala med dem. Sekreteraren har gjort ytterligare studiebesök i verksamheten. Ordföranden och sekreteraren träffade , Region och träffade då även företrädare för polisen, bl.a. dåvarande länspolismästaren i . övriga tre regioner har också besökts. Vid den s.k. , då ett stort antal tjänstemän från hela landet deltog, informerade ordföranden och sekreteraren om utredningen och gav deltagarna tillfälle att ställa frågor om hur utredningsarbetet bedrevs och att lämna synpunkter på den nuvarande befogenhetsregleringen. Vidare sammanträffade utredningen med företrädare för Kust- bevakningsflyget . Vid det ena besöket ingick studium av operativ flygövervakning. Det andra avsåg information till tjänste- männen. Ett särskilt möte och diskussioner ägde rum med myndighetens förundersökningsledare. Ordföranden och sekreteraren sammanträffade också med Kust- bevakningens personal- och utbildningsavdelning för att få infor- mation om den nuvarande utbildningen och för att diskutera det framtida utbildningsbehovet. besökte ordföranden och sekreteraren och förde diskussioner med chefen för den operativa avdelningen, sjöpolisens chef och avdelningschefen för gränspolisen –. Vid samma tillfälle skedde också en visning och genomgång av polisens ledningscentral. Ordföranden och sekreteraren hade möte med miljöåklagare och representanter för Utvecklingscentrum , miljöbrottsenheten. Vidare ägde ett möte rum med företrädare för . I sam- band därmed besökte ordföranden och sekreteraren också Fiskeri- (FKC). samrådde ordföranden och sekreteraren med (). Ordförande och sekreterare sammanträffade även med bl.a. generaldirektören och överdirektören för samt med repre- sentanter för . Ordföranden hade ett möte med företrädare för Naturvårds- verket, där bl.a. chefsjuristen deltog. Särskilda möten ägde rum med Tull-Kust, som organiserar flertalet tjänstemän inom . Utredningen har även träffat en facklig företrädare för , som är ett till Akademikers anslutet förbund. , som är det fackförbund som organiserar de flesta yrkesverksamma polismän i , kontaktat utredningen och framställt önskemål om att få träffa representanter för utred- ningen, sammanträffade ordföranden och sekreteraren med bl.a. förbundsordföranden. Sedan även sagt sig vilja sammanträffa med utredningen besökte ordföranden och sekreteraren denna organisa- tion. Under slutskedet av utredningsarbetet presenterade ordföranden och sekreteraren huvuddragen i utredningens förslag för repre- sentanter för . Vidare bjöd utredningen in samtliga myndigheter som utredningen samrått med till en hearing. Enligt direktiven har vi haft i särskild uppgift att samråda med (Jo 2007:03) och (Jo 2006:02). Den senare utredningen hade redan avslutat sitt arbete när vårt påbörjades. Den förra utredningen påbörjade sitt arbete först när vårt befann sig i slutfasen. Vi skulle också beakta den fortsatta beredningen av ett antal lag- stiftningsärenden. Vi återkommer i avsnitt 13 med en presentation av dessa. Kustbevakningsverksamhet har en lång historia som en verksam- hetsgren inom tullväsendet.TPF1FPT , när den svenska kustbevakningsverksamheten först tog form, sorterade verksamheten under tullväsendet. och påföljande decen- nium initierades emellertid flera olika statliga utredningar i vilkas uppdrag bl.a. ingick att se över sjöövervakningen i en eller annan form och att överväga myndigheternas organisation.TPF2FPT Att kustbevakningsverksamheten skulle brytas ut ur föreslogs redan i ett utredningsbetänkande år 1979.TPF3FPT Utredningen förordade att kustbevakningsverksamheten, i stället för att utgöra en del av tullväsendet, skulle föras samman med . En- ligt utredningsförslaget skulle planeringen av sjösäkerhetsarbetet underlättas och förbättras i den föreslagna organisationen som ett effektivare resursutnyttjande förväntades leda till en bättre tillsyn över olika områden. I ett betänkande som presenterades av konstaterades flera samordningsbrister inom sjöövervak- ningen.TPF4FPT Kommitténs uppdrag bestod bl.a. i att utreda vad som kunde göras för att förbättra samordningen av övervakningen och räddningstjänsten till sjöss. Kommittén föreslog att kustbevak- 1TP PT Till en början bestod av s.k. strandridare som var stationerade i och hade till uppgift att förhindra smuggling och vrakplundring. Arbetet utfördes genom patrullering till fots eller till häst längs den östkusten. Verksamheten sorterade under tullväsendet. Källa: , Kort om , 2TP PT Två exempel utgör vid sjötransporter (Jo 1978:05) och oljeskyddskommitté (Kn 1977:03). Jfr också räddningstjänstkommittén (Kn 1979:01) och prop. 1980/81:119 om miljösäkrare transporter. 3TP PT SOU 1979:43–45, –Tur–Program för miljösäkra transporter, vid sjötransporter (MIST). 4TP PT Ds H 1980:1, Samordning av övervakningen och räddningstjänsten till sjöss, den s.k. SÖK- utredningen. ningen skulle ges ett gemensamt ansvar för övervakningen. I upp- draget ingick emellertid inte att överväga möjligheten att slå samman eller ändra strukturen på myndigheter med ansvar för övervakning och räddningstjänst till sjöss. Samverkansfrågorna och organisatoriska ställ- ning fick ny aktualitet , då en av regeringen tillkallad särskild utredare överlämnade ett förslag till uppbyggnad av en ny myndighet benämnd Sjöfarts- och kustbevakningsverket.TPF5FPT Utredningens över- gripande utgångspunkt var att förändra ansvarsförhållandena inom sjöövervakningen så att märkbara effektivitetsvinster skulle kunna uppnås. Den nya organisationen förväntades ge besparings- och rationaliseringsvinster inom ett flertal områden. Berörda myndig- heter och personalorganisationer hade emellertid en rad synpunkter på de slutsatser som hade dragits i betänkandet. Regeringen avstod därför från att lägga fram förslaget. studerades också förut- sättningarna för ett närmare samarbete och en mer integrerad samord- ning mellan marinen och . I studien konstaterades att tillförts ett flertal mer speci- fika arbetsuppgifter inom ramen för uppgiften att bedriva sjööver- vakning. Efter en genomgång av uppgifter kunde regeringen konstatera att dessa verksamhetsmässigt låg närmare försvaret, polisväsendet och än tullväsendet. Sedan tanken på en samordning med avförts inriktades arbetet på att överväga vilka samverkansformer som kunde utvecklas mellan försvaret och . I den organisatoriska översynen sammanfattade regeringen att det splittrade ansvaret inom sjöövervakningen varit föremål för uppmärksamhet i skilda sammanhang samt konsta- terade att en lång rad uppgifter till sjöss åvilade fyra olika myn- digheter vilka samtliga också sorterade under skilda departement.TPF6FPT Marinen ombesörjde den militära gränsbevakningen till sjöss och ansvarade för fisketillsyn och miljöskydd. Polis- väsendet utövade tillsynen över skydds- och kontrollområden. Sjö- fartsverket var samordningsansvarig för sjöräddningsinsatser för att rädda liv. Inom ramen för dessa ansvarsförhållanden skulle en sam- verkan ske mellan de nämnda myndigheterna inom i princip samtliga verksamhetsområden. 5TP PT Ds K 1985:5. 6TP PT Prop. 1986/87:95, bil. 6, s. 53 f. Regeringen drog slutsatsen att sjöövervakningen präglades av en långt gången sektorisering, som i sin tur medförde stora risker för dubbleringar verksamhetsmässigt, såväl i materiellt som processuellt hänseende.TPF7FPT Utgångspunkten för regeringens arbete var inte att förändra kust- bevakningens uppgifter, utan i stället att bevara dess särart och iden- titet men med en förändrad organisatorisk ställning. Regeringen föreslog därför att organisatoriskt skulle skiljas från och bilda en självständig civil myndighet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde och inom den militära utgiftsramen. Målet var bl.a. att nå en totalt sett effektivare sjöövervakning och en sammantaget mera rationell statlig verksam- het inom detta område. Regeringen betonade vikten av att kustbe- vakningens status som civil myndighet skulle bevaras.TPF8FPT Från sida restes starka invändningar mot förslaget. Farhågorna gällde framförallt att inte skulle prioritera tullbevakning. Regeringen delade inte den uppfatt- ningen och betonade att , under förutsättning att tjänstemännen fick behålla sina befogenheter att ingripa mot brott mot smugglingslagstiftningen och tullförfattningarna, i samma ut- sträckning som tidigare skulle kunna utnyttjas för t.ex. bekämp- ning av narkotikasmuggling och annan grövre smuggling.TPF9FPT 2.2En ny civil myndighet beslutade att den svenska kustbevaknings- verksamheten skulle föras till en ny civil statlig myndighet benämnd Kustbevakningen.TPF10FPT Som en del av tullväsendet hade tillhört Finans- departementets ansvarsområde. Vid bildandet av som en civil myndighet betonades myndighetens uppgifter inom politikområde Rättsväsendet med den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet som övergripande mål.TPF11FPT Trots detta kom myndig- heten att inordnas under Försvarsdepartementet. I den proposition som låg till grund för beslut att in- rätta angavs att en organisationskommitté borde 7TP PT A. prop. 8TP PT A. prop. s. 59 och 63. 9TP PT A. prop. FöU 1986/87:11, rskr. 1986/87:310. 11TP PT A. prop. tillkallas för att lämna förslag till organisation m.m. för Kustbevak- ningen.TPF12FPT 2.3Bildandet av den nya myndigheten En kommitté, som antog namnet , till- sattes i juni 1987.TPF13FPT Denna överlämnade tre delbetänkanden, som i huvudsak behandlade genomförandefrågor inför bildandet av den nya myndigheten , och ett slutbetänkande med fokus på myndighetens mer långsiktiga roll.TPF14FPT I slutbetänkandet behandlade kommittén bl.a. relationer till försvarsmakten samt ansvars- och rollfördelningen mellan myndigheter med ansvar för sjöövervakning. Målsättningen var att utreda om en ändrad ansvars- och rollfördelning kunde minska sektoriseringen och skapa en effektivare verksamhet. Mot bakgrund av att bildades som en civil myndighet konstaterade att det, för att markera myndighetens självständiga ställning också i förhållande till försvaret, ankom på myndigheten själv att i den dagliga opera- tiva verksamheten tydligt visa sin självständiga ställning och civila profil.