sou · GVB32 · 2008-01-01 00:00:00 — Målgruppen ska ha en begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv och ha varit anmälda på . Ytterligare en förutsättning är att personen i fråga inte har haft några in- komster av eget arbete samt varit beroende av ekonomiskt bistånd för sin försörjning. Subventionen kan gälla hel- eller deltidsanställ- ningar hos en privat eller offentlig arbetsgivare eller hos en ideell organisation. Syftet med förslaget är att nytillträdande på arbetsmarknaden ska få en gynnsam möjlighet att som arbetslös etablera sig på arbetsmarknaden, med en anställning där arbets- givaren inte behöver betala hela lönekostnaden. Konstruktionen av de nuvarande anställningsstöden kräver att en arbetssökande som är ska ha varit oavbrutet arbetssökande för att vara aktuell för en subventionerad anställning. Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna Att ha varit anmäld hos Arbetsförmedlingen utan att ha fått arbete kan vara stigmatiserande i sig. Har enskilda varit arbetslösa hjälper det inte alltid att Arbetsför- medlingen i princip erbjuder arbetsgivaren att subventionera hela lönen. Arbetsgivaren vill ändå inte ta det ansvaret. Vi vill därför öka arbetsmarknadsanknytningen i ett tidigare skede för denna grupp och föreslår därför att etableringsjobb ska kunna erbjudas efter att en person varit anmäld på Arbetsförmedlingen . Införandet av etableringsjobb föreslås regleras i förordning och stimulans till arbetsgivare för etableringsjobb som har beslutats av föreslås få tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). En förutsättning för att komma i fråga för etableringsjobben är att man har varit helt arbetslös och varit beroende av ekonomiskt bistånd under sammanlagt . I de fall en person efter att ha etableringsjobbat återigen blir arbetslös och beroende av ekonomiskt bistånd, bör man kunna komma ifråga för etablerings- jobb igen . Tiden i etableringsjobb bör dock alltid räknas som arbetstid, vilket innebär att man inte kan sluta etableringsjobba för att börja ett annat etableringsjobb. Eftersom syftet med etableringsjobben är att man ska etablera sig på arbetsmarknaden, är det inte rimligt att samma person erbjuds etableringsjobb vid ett flertal upprepade tillfällen. Det bör dock vara upp till arbetsförmedlaren att närmare ta ställning till detta. Målgruppen för etableringsjobb är arbetssökande som inte har rätt till nystartsjobb förrän och som har en begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv. Utredningen definierar målgruppen på följande sätt: Arbetssökande personer som är eller äldre som inte har haft en anställning som överstiger och som har varit anmälda hos den offentliga arbetsförmedlingen i minst sex Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna månader och varit beroende av ekonomiskt bistånd till sin försörjning till följd av att man saknat inkomster från eget arbete. Målgruppen när det gäller arbetssökande som är utrikes födda är de personer som har haft uppehållstillstånd än , samt deras anhöriga som har beviljats uppe- hållstillstånd. Dessa utrikes födda personer ska kunna erbjudas etableringsjobb förutsatt att de inte har haft en anställning som överstiger och varit anmälda hos den offentliga arbets- förmedlingen och varit beroende av ekonomiskt bistånd till sin försörjning till följd av att man saknat inkomster från eget arbete. var cirka 10 000 biståndstagare, eller äldre, inskrivna på arbetsförmedlingen , enligt årsstatisti- ken för ekonomiskt bistånd. Det är inte möjligt att ur denna statistik utläsa hur många som varit inskrivna . Ett rimligt antagande är att det kan röra sig om ytterligare 5 000 per- soner, dvs. totalt 15 000 personer. Som nytillträdande har man inte kvalificerat sig för A-kassa. Merparten av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som är beroende av ekonomiskt bistånd har inte kvalificerat sig för A-kassa. Enligt vår fördjupningsstudie hade av dem som var inskrivna på enbart ekonomiskt bistånd, vilket innebär att antalet kan reduceras till cirka 11 400 personer (av 15 000 personer). Efter att hänsyn tagits till vistelsetid i för de utrikes födda uppgår antalet personer som kan komma i fråga för etableringsjobb till totalt cirka 10 000 personer (drygt 1 400 utrikes har enligt årsstatistiken för det ekonomiska biståndet varit i i endast ). Det innebär att cirka 5 000 personer beräknas kunna komma ifråga för etableringsjobben. Förslaget om införandet av etableringsjobb innebär en högre grad av subvention för arbetsgivaren jämfört med nystartsjobben. Det motiverar i sin tur att högre krav kan ställas på arbetsgivaren i fråga. Som ny på arbetsmarknaden är det viktigt att man får goda förutsättningar att lära sig arbetsuppgifterna och komma in i arbetsgemenskapen. En personlig som vi lägger förslag om Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna i kommande avsnitt kan i detta sammanhang vara av stort värde. Därutöver bör den anställde i vissa fall kunna ges möjligheter till kompetensutveckling utanför arbetet. Det kan t.ex. handla om att man kan läsa svenska eller delta i någon annan form av kom- petensutveckling på betald arbetstid. Det bör vara upp till arbets- givaren och den anställde att komma överens om vilket kompetens- utvecklingsbehov som finns samt hur kompetensutvecklingen kan se ut i det enskilda fallet. Syftet med kompetensutvecklingen ska vara att den nyanställde får fördjupade kunskaper som är till nytta i arbetssituationen. De befintliga anställningsstöden har varit till för att undanröja arbetsgivarnas eventuella tveksamheter att anställa en person som varit arbetslös och som därmed, enligt arbetsgivarens synsätt, riskerar att vara mindre produktiv. De nya etableringsjobben ska kunna ges , vilket kan medföra att arbetsgivaren får en reducerad lönekostnad för en högproduktiv person som eventuellt hade anställts ändå. Förutom att staten mister skatteintäkter, kan det ge upphov till en spiral av lönesubventioner från Arbetsförmedlingen. Personer som varit anmälda på Arbetsförmedlingen och vars anställningsstöd syftar till att öka dennes anställningsmöjligheter, får här en betydande konkurrens av arbetssökande som varit anmälda på förmedlingen som också får subventionerad lön, om än med en lägre subventionsgrad. Anställningsstödens undanträngningseffekter har dock tonats ned . När anställningsstöden riktats till arbets- sökande som har en svag ställning på arbetsmarknaden minskar de negativa effekterna som undanträngning av osubventionerade arbeten medför. Anställningsstöden har i stället framhållits som en effektiv insats för att få ut arbetslösa i arbete.TPF5FPT De positiva effek- terna gäller för personer som varit anmälda på Arbetsförmedlingen , men även för dem som varit anmälda på förmedlingen . Utredningen tror att dessa positiva effekter även gäller efter ett halvårs inskrivning, om det handlar om personer som är beroende av ekonomiskt bistånd och som saknar förankring på arbetsmarknaden. 5TP PT IFAU, Anställningsstöd – en väg från arbetslöshet till arbete?, 2004:17. Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna Utredningens förslag: Ett mentorskap ska införas i form av ett personligt stöd vid en arbetspraktik eller vid deltagande i andra arbetsmarknadspolitiska program. Förändringen föreslås belasta utgiftsområde 13 Arbetsmarknad anslag 22:4 och regleras i förordningen om arbetsmarknadspolitiska program. Personer som är beroende av ekonomiska bistånd står olika långt ifrån arbetsmarknaden och de har därmed varie- rande behov av insatser. En av de insatser som saknas är möjligheten att ge enskilda arbetslösa ett personligt stöd i form av en stödperson under en arbetspraktik eller vid deltagande i ett annat arbetsmarknads- program. Ett sådant särskilt stöd kan vara värdefullt för att ta det första steget ut i arbetslivet. Lämpligen kan den personen vara en utvald arbetskamrat som stödjer den arbetslöses introduktion på arbetsplatsen. Särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () är ett program på Arbetsförmedlingen som syftar till att ge ett särskilt stöd vid introduktionen inför en anställning. Stödet ges om den arbetssökande har stort behov av individuellt stöd för att träna sig i arbetsuppgifter och annat som krävs i arbetssituationen. Målgrup- pen för denna insats är arbetssökande med funktionshinder som dessutom har en nedsatt arbetsförmåga. Om insatsen sätts in får den speciella SIUS-konsulenten ett uppdrag att tillsammans med arbetsplatsen ta fram ett lämpligt upplägg på introduktionen. Dessutom ska SIUS-konsulenten ge ett individuellt stöd till den arbetssökande enligt en uppgjord handlingsplan. Mycket av de tankar som finns runt SIUS-konsulenter ligger i linje med utred- ningens idéer när det gäller mentorer. En annan verksamhet som kan ge inspiration till hur vårt förslag till mentorskap närmare kan utformas är den verksamhet som bedrivs inom Volontärbyrån. Syftet med verksamheten är att kanalisera människors engagemang till frivilligorganisationerna och hjälpa frivilligorganisationerna att ta tillvara volontärer i sin verksamhet. Internationellt finns en större erfarenhet av den insats som vi föreslår. I exempelvis använder av kommunerna mentorskap i större omfattning. Där finns det inga regler för hur länge den enskilde kan ha en . Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna längden på mentorskapet fastställs i stället i ett avtal, och en vanlig omfattning är i maximalt fyra månader.TPF6FPT I kan mentorn vara anställd på arbetsplatsen, men kan också komma utifrån. Kommunen täcker arbetsgivarens lönekost- nader för de timmar som den anställde är . Kommunen kan också bevilja ett ekonomiskt bidrag på 6 000 Dkr till utbildning av mentorn. Staten ersätter sedan kommunerna av kostnaderna. Vi anser att arbetsmarknadspolitiska medel ska avsättas till mentorer för arbetslösa som i samband med deltagandet i ett arbetsmarknadspolitiskt program behöver särskilt stöd. En viktig utgångspunkt för mentorskap är att det är den enskilde som avgör om en ska tillsättas eller inte. Det bör alltså vara en möjlighet till stöd som den enskilde antingen kan välja att ta emot eller inte. Praktiska omständigheter såsom tillgången på mentorer kommer sannolikt att innebära en begränsning för hur omfattande denna insats kan bli. Det är också rimligt att en får viss utbildning för att fullgöra sitt uppdrag. Enligt AMS uppgick antalet SIUS-konsulenter till 2005. Med ledning av detta torde det vara rimligt att inom få en omfattning på uppemot 800 mentorer. 17.5Rehabilitering genom arbete i sociala företag Utredningens bedömning: Det mervärde som sociala företag kan tillföra både individen och samhället bör i högre grad tillvaratas inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Det är av stort värde både för individen och för samhället att meningsfulla arbeten skapas för dem som vill jobba trots att man har en begränsad arbetsförmåga. Orsakerna till att en person har en nedsatt arbetsförmåga kan relateras både till arbetsplatsen, arbets- uppgifterna och till de individuella förutsättningarna. För att kunna ge det stöd som behövs i varje enskilt fall är det därför viktigt att man beaktar både de individuella orsakerna och förutsättningarna på arbetsplatsen. Inom socialt företagande står människorna och deras behov i centrum, vilket gör det möjligt för människor att arbeta av sin egen arbetsförmåga. 6TP PT (2004), Bryg gamle vaner ansät nye ansigter. Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna Det sociala företagandet har varit av mindre omfattning i jämfört med andra länder inom EU. Mycket tyder dock på att socialt företagande kan spela en betydligt större roll för att ge arbete och välfärd för den grupp medborgare som står lite längre från arbetsmarknaden. Exempel på sociala företag i detta sammanhang är arbetskooperativ (drivs ofta som en ekonomisk förening men kan också vara ett aktiebolag), ideella föreningar och stiftelser. erbjuder arbete till personer med mycket skiftande arbetskapacitet, som det finns en mängd olika inriktningar av företag. Inom ramen för projektet har man i sammanställningen Socialt företagande – en väg till arbetsmark- nadenTPF7FPT visat att det finns drygt 170 sociala företag vars huvudsyfte är att bedriva en icke-vinstdrivande arbetsintegrerande verksamhet. Sammantaget sysselsätter dessa företag uppskattnings- vis 4 500 personer. kan erbjuda både arbetsträning och rehabilitering, vilket i sin tur ökar kunskaperna om en persons arbetsförmåga. erbjuder permanenta arbeten, vilket skapar nya arbetstillfällen. De sociala företagen kan grupperas i följande kategorier:TPF8FPT 1.Övergångsföretag: Erbjuder arbetsträning, rehabilitering och utbildning. Därefter går de berörda vidare till andra företag som arbetar på kommersiella villkor. 2.Företag som skapar permanenta arbeten: Erbjuder arbeten som finansieras genom försäljning av tjänster och varor på en kommersiell marknad. Företaget får kompletterande lönebidrag enligt vissa kriterier. 3.Permanent subventionerade företag: Erbjuder arbetsplatser för svårt funktionshindrade. Företaget får lönebidrag som ska kompensera bristande produktivitet och vissa kostnader för särkskilda arbetsledningsinsatser m.m. 4.Företag som arbetar med personer som har haft stora sociala problem: Erbjuder arbetsplatser för rehabilitering och reaktivering, och till bland annat före detta missbrukare och kriminellt belastade. 7TP PT Projekt som drivs av . Sammanställningen av sociala arbetsintegrerade arbets- kooperativ har genomförts av och inom ramen för detta projekt . 8TP PT Klassificeringen är gjord av det europeiska . Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna 17.5.1Mervärdet av att arbeta inom sociala företag Under utredningens gång har vi sett många exempel på att människor som ges möjligheter att utvecklas i sin egen takt både får ett ökat självförtroendet och en ökad arbetsförmåga. Det har stärkt oss i vår uppfattning att det är viktigt att ta tillvara vars och ens arbetsförmåga även om den är begränsad. Detta synsätt ligger även i linje med vad som sägs i direktiven om betydelsen av att i högre grad ta tillvara den kompetens som finns i samhället. Det är även viktigt inför en eventuell kommande arbetskraftsbrist. Vår uppfattning är att möjligheterna att rehabilitera en person ökar om den enskilde ges redskap att återta kontrollen över sitt liv och upplever oberoende och stolthet över det man gör, dvs. att man får möjligheter att återerövra makten över sitt eget liv. Detta synsätt, som ibland beskrivs med det engelska ordet empowerment, är centralt för de sociala företagen, och bidrar i stor utsträckning till det mervärde som sociala arbetskooperativ kan erbjuda. En annan fördel med sociala företag är att verksamheten bygger på arbete och att människor faktiskt utför en arbetsinsats även om man har en begränsad arbetsförmåga. Det är förmodligen lättare att uppleva självtillit, stolthet och delaktighet genom ett arbete jämfört med att vara sysselsatt i ett projekt som i mer generella termer syftar till aktivering. Genom att sociala företag skapar nya arbetstillfällen bidrar de också till att öka efterfrågan på arbetskraft. Det är inte minst värdefullt för personer som befinner sig i ett utanförskap och som därmed får möjligheter att komma in i arbetslivet. 17.6Arbetslivsinriktad rehabilitering inom sociala arbetskooperativ De insatser som AMS erbjuder personer med en begränsad arbets- förmåga regleras i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbets- förmåga. Själva begreppet funktionshindrad är inte närmare pre- ciserat och att vara funktionshindrad kan betyda olika saker för olika personer. En person som har rörelsehinder behöver inte uppleva sig som funktionshindrad om arbetsplatsen anpassas och görs tillgänglig. Vidare kan personer som har ett funktionshinder Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna ha full arbetsförmåga om arbetsplatsen kan erbjuda rätt hjälpmedel. En del personer kan uppleva svårigheter att klara av att arbeta till följd av psykiska och/eller socialmedicinska funktionshinder, och för denna grupp är ofta självförtroendehöjande insatser av stor betydelse. Begreppet funktionshinder inom arbetsmarknadspolitiken verkar vara en samlingsbenämning för personer som av en rad olika an- ledningar har en begränsad arbetsförmåga. Det är enligt utred- ningen viktigt att se begreppet i relation till förhållandena på arbetsmarknaden, eftersom förutsättningarna på arbetsplatsen kan ha stor betydelse för om individen upplever sig som funktions- hindrad eller ej. Det kan även ifrågasättas om det är relevant att överhuvudtaget använda sig av en sådan typ av klassificering. Det bidrar knappast till att öka självförtroendet för individen i fråga. 17.6.2Utvecklings- och trygghetsanställning i sociala arbetskooperativ Vi har tidigare använt begreppet sociala företag där både arbets- kooperativ, ideella föreningar och stiftelser kan ingå. I de följande avsnitten lägger vi förslag som specifikt riktar sig till sociala arbetskooperativ. När det gäller begreppet sociala arbetskooperativ utgår vi från samma definition som görs i betänkandet Inte bara SamhallTPF9FPT, dvs. det är fristående sammanslutningar av personer som samverkar för att lösa behov av arbete och social gemenskap genom ett samägt och demokratiskt företag. Vinstmotivet är underordnat syftet att utveckla och göra bruk för vars och ens arbetsförmåga och medbestämmande i företagets angelägenheter. Personer som befinner sig utanför den ordinarie arbetsmarknaden på grund av funktionshinder är den dominerande medlemsgruppen. De sociala arbetskooperativen bedriver affärsverksamhet med varu- och tjänsteproduktion för försäljning och de har alltid en relation till offentlig sektor, genom olika typer av stöd, bidrag, försäljning av platser eller tjänster. Som tidigare nämnts har vi dock en vidare syn på den målgrupp som bör kunna komma i fråga för sociala arbetskooperativ. Enligt vår mening kan en anställning i ett socialt arbetskooperativ även vara ett alternativ för personer som inte har ett klart definierat funktionshinder. Det kan t.ex. handla om människor som har en 9TP PT SOU 2003:56. Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna mer tillfälligt nedsatt arbetsförmåga eller om personer som kan behöva stöd för att successivt öka självförtroendet, utan att för den skull vara uttalat funktionshindrad. Utredningens bedömning: De arbetsmarknadspolitiska insatserna utvecklingsanställning och trygghetsanställning bör i högre grad riktas mot sociala arbetskooperativ. Utredningens förslag: av anslaget 22:4 Lönebidrag och m.m. anslagspost 3 inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad avsätts för utvecklingsanställning i sociala arbetskooperativ, och ur samma anslag och anslagspost avsätts för trygghets- anställning i sociala arbetskooperativ. Sociala arbetskooperativ är i varierande grad beroende av samhällets stöd. Det är vanligt att deltagarna får en subventionerad lön i form av lönebidrag eller anställningsstöd. Det förekommer även att man har partiell sjuk- eller aktivitetsersättning eller ekonomiskt bistånd. Stödformerna till arbetslösa bidragsberoende och långtidssjuka uppfattas ofta som splittrad av aktörerna inom sociala arbets- kooperativ. Det finns förvisso en viss flexibilitet i det nuvarande regelverket som t.ex. medger att sjuk- och aktivitetsersättning i vissa fall kan kombineras med arbetslöshetsersättning. Den som har sjuk- och aktivitetsersättning kan även under vissa förhållanden ha denna vilande för att pröva ett arbete. Vi tror dock att fler sociala arbetskooperativ skulle kunna göra en insats inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen om regelverket vore enklare och i högre grad tog sin utgångspunkt från en persons faktiska arbetsförmåga. infördes inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen de båda insatserna utvecklingsanställning och trygghetsanställning för personer med funktionshinder som med- för nedsatt arbetsförmåga. Båda dessa insatser är av intresse i detta sammanhang, enligt utredningens mening. Utvecklingsanställning är anpassat arbete för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och som står långt från arbetsmarknaden. Syftet är att individen genom arbete, i kombination med andra insatser, ska öka sin arbetsförmåga och Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna Det ekonomiska stödet till utvecklingsanställ- ning är tidsbegränsat till högst . Ekonomiskt stöd lämnas av Arbetsförmedlingen och finns i två former, dels ett så kallat löne- bidrag, dels ett så kallat anordnarbidrag som ska täcka särskilda kostnader. Lönebidraget anpassas efter nedsättningen av arbets- förmågan och det arbete som ska utföras. Enligt utredningens uppfattning passar utvecklingsanställningen för de sociala arbets- kooperativ som agerar som övergångsföretag, dvs. som erbjuder arbetsträning, rehabilitering och utbildning med sikte på en över- gång till andra företag. Trygghetsanställning kan betraktas som ett alternativ till skyddat arbete hos . Stöd till en trygghetsanställning kan lämnas till alla andra arbetsgivare än som anställer en person med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och som har stort behov av stöd i arbetet. Målgruppen är framför allt arbets- sökande som Arbetsförmedlingen bedömer ha så stort behov av anpassning och stöd i arbetssituationen att en anställning med andra stödformer inte kan fungera. Med detta menas främst personer med psykiska eller intellektuella funktionshinder, men även personer med mer än en funktionsnedsättning, exempelvis rörelse- och kommunikationssvårigheter. Ekonomiskt stöd lämnas av Arbetsförmedlingen i form av lönebidrag och ersättning för eventuella särskilda kostnader (så kallat anordnarbidrag). Trygg- hetsanställning ska följas upp regelbundet genom besök på arbets- platsen. Vid omprövning det fjärde året ska Arbetsförmedlingen göra en mer grundläggande prövning av hur arbetsförmågan har utvecklats och om det finns skäl för att fortsätta lämna lönebidrag till trygghetsanställning, och i så fall på vilken nivå. Enligt utredningens uppfattning kan trygghetsanställningen vara lämplig för de sociala arbetskooperativ som skapar permanenta arbeten. 17.6.5Sociala arbetskooperativ har en plats att fylla beräknas det totala antalet utvecklingsanställningar omfatta i genomsnitt 1 400 personer, och är budgeterat för detta ändamål. Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna omfatta i genomsnitt 500 personer, och utgifterna beräknas uppgå till . Enligt veckostatistik från hade totalt 1 253 personer en utvecklingsanställning vecka 2006. hade sammanlagt 539 personer fått en trygghetsanställning. Det ger en fingervisning om att det finns utrymme för sociala arbetskooperativ att kunna vara en aktör både när det gäller utvecklings- och trygghetsanställningar. I budgetpropositionen för framgår vidare att ytterligare satsningar görs på utveck- lings- och trygghetsanställningarTPF10FPT. Sammanlagt är drygt 400 mil- joner kronor avsatta för utvecklingsanställningar och för trygghetsanställningar. Som tidigare nämnts finns det drygt 170 sociala arbets- kooperativ som bedriver en icke vinstdrivande arbetsintegrerande verksamhet i . Av naturliga skäl är det svårt att precisera exakt hur många sociala arbetskooperativ som skulle kunna komma i fråga för dessa anställningar, men en uppskattning är att sociala arbetskooperativ skulle kunna användas i en storleksordning som motsvarar av de utvecklingsanställningar som beräknas för , och för av de trygghetsanställningar som beräknas för . Uttryckt i antal personer innebär det att uppskattningsvis cirka 700 personer med utredningens förslag skulle kunna komma i fråga för en utvecklingsanställning i ett socialt arbetskooperativ och att cirka 800 personer skulle kunna komma i fråga för en trygghetsanställning i ett socialt företag. 10TP PT Prop. 2006/2007:1, utgiftsområde 13. Förändrat arbetssätt på Arbetsförmedlingarna 17.7Fördjupat samarbete på lokal nivå mellan Arbetsförmedlingen och lokala kooperativa utvecklingscentrum