sou · GWB384 · 2008-10-10 00:00:00 — I förarbetena uttalades att det med hänsyn till den växande trafiken var allt mer angeläget att inte någon låter sin förarförmåga nedsättas genom alkoholförtäring och att lagen bör ge uttryck för ogillande av varje bruk av alkohol i samband med motortrafik.TPF13FPT genomfördes ändringar innebärande bl.a. att det vid sidan av gällande promillegräns för alkoholhalten i blodet infördes straffansvar som grundas på motsvarande alkoholhalt i utandnings- luften. sänktes gränsen för straffbar alkohol- påverkan från 0,5 till alkohol i blodet. delades trafiknykterhetsbrotten in i svårighetsgraderna rattfylleri och grovt rattfylleri. I förarbetena uttalades att det måste anses klart fastslaget att prestations- och körförmågan påverkas negativt även vid lägre alkoholhalter än 0,5 promille.TPF14FPT Det förekom viss diskussion kring var gränsen för straffbar påverkan skulle sättas. Efter förslag från justitieutskottet sattes den till . Utskottet uttalade att budskapet om att alkohol och trafik inte hör ihop bör komma till klart uttryck i lagstiftningen.TPF15FPT Gränsvärdet för grovt rattfylleri sänktes från 1,5 till . En sänkning av gränsvärdet angavs ge uttryck för samhällets krav på nykterhet i trafiken och tydligare markera att samhället ser allvarligt på denna typ av brott.TPF16FPT höjdes även maximistraffet från ett till fängelse för grovt rattfylleri. I förarbetena uttalades att det av tillgängliga olycksrisk- undersökningar framgår att ju högre alkoholhalten är, desto mer ökar den genomsnittliga olycksrisken. Det konstaterades även att ökningen är progressiv och att riskkurvan stiger brant vid alkoholkoncentrationer över . Den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i så stor mängd att alkohol- koncentrationen under eller efter färden uppgår till i blodet eller per liter i utandnings- luften, döms för rattfylleri till böter eller fängelse i högst sex 13TP PT Prop. 1957:72, s. 34 ff. 14TP PT Prop. 1989/90:2, s. 29 ff. 1989/90:JuU2, rskr. 1989/90:106. 16TP PT Prop. 1993/94:44, s. 25 ff. För rattfylleri döms också den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn och då är så påverkad av alkoholhaltiga drycker att det kan antas att han eller hon inte kan framföra fordonet på ett betryggande sätt (4 § första och tredje stycket lagen [1951:649] om straff för vissa trafikbrott). Om brottet är att anse som grovt, ska föraren dömas för grovt rattfylleri till fängelse i högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om föraren har haft en alkoholkoncentration som uppgått till i blodet eller per liter i utandningsluften, om föraren annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller om framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten (4 a § lagen om straff för vissa trafikbrott). Straffbestämmelser vid rattfylleri finns även i lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg och i järnvägslagen (2004:519). meddelades 21 694 domar, strafförelägganden eller åtalsunderlåtelser för rattfylleri. Av dessa avsåg 10 493 rattfylleri av normalgraden, 5 895 grovt rattfylleri och 5 306 rattfylleri under påverkan av narkotika. Av de personer som lagfördes för rattfylleri återföll i samma brott och inom 3 år.TPF17FPT Körkortslagen (1998:488), KKL, innehåller bestämmelser om behörighet att köra motorfordon. Enligt 3 kap. 1 § får körkort utfärdas för den som har körkortstillstånd och i övrigt uppfyller fastställda behörighetskrav. Av 2 § samma kapitel framgår att körkortstillstånd får meddelas endast för den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Lämplighet med hänsyn till de personliga förhållandena förutsätter att sökanden inte är opålitlig i nykterhetshänseende och i övrigt kan antas komma att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken. Lämplighet med hänsyn till de medicinska förhållandena förutsätter att sökanden har tillfredsställande syn och i övrigt uppfyller de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. 17TP PT Statistikuppgifter från . Bestämmelser om körkortsingripanden finns i 5 kap. KKL. Ett körkortsingripande sker genom återkallelse av körkortet eller genom varning. Varning kan endast meddelas om det finns grund för återkallelse av körkortet och är alltså inte en självständig form av körkortsingripande. är det länsstyrelserna som handlägger ärenden om återkallelse och varning. I 5 kap. 1 § andra stycket anges en grundläggande princip för körkortsingripanden på grund av brott. ska prövas i körkortsärendet. genom lagakraftvunnen dom, godkänt strafföreläggande, godkänt föreläggande om ordningsbot eller genom beslut om åtalsunderlåtelse. I 5 kap. 3 § 1–8 görs en uppräkning av i vilka fall ett körkort ska återkallas. I stället för att körkortet återkallas kan körkortshavaren i vissa fall varnas. Ett körkort ska bl.a. återkallas om körkortshavaren har gjort sig skyldig till trafiknykterhetsbrott enligt 4 eller 4 a § lagen om straff för vissa trafikbrott. Ett körkort ska således återkallas både vid rattfylleri av normalgraden och vid grovt rattfylleri. Återkallelse är obligatorisk vid trafiknykterhets- brott där alkoholhalten uppgått till lägst i blodet eller lägst per liter i utandningsluften. Vid trafik- nykterhetsbrott med lägre alkoholhalt ska varning meddelas om varningen av särskilda skäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd (5 kap. 9 §). Sådana skäl kan vara hänförliga till omständigheterna kring förseelsen eller till körkortshavarens person. Enligt rättspraxis meddelas varning som regel endast om alkoholhalten uppgått till högst i blodet eller högst per liter i utandningsluften. Föreligger synnerliga skäl får återkallelse underlåtas även i andra fall, om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten (5 kap. 10 § andra stycket). Underlåtes åter- kallelse, får varning meddelas i stället. –2007 har enligt statistik från cirka 7 000 körkort återkallats på grund av trafiknykterhetsbrott och grov vårdslöshet i trafik. Om körkortet återkallas på grund av trafiknykterhetsbrott, ska en spärrtid bestämmas, dvs. en tid under vilken ett nytt körkort inte får utfärdas (5 kap. 6 §). Spärrtiden ska vara lägst en månad och högst . Spärrtiden för grovt rattfylleri ska bestämmas till Den kortaste spärrtiden enligt praxis vid återkallelse på grund av rattfylleri uppgår normalt . Den som har fått sitt körkort återkallat måste efter spärrtiden ansöka om ett nytt. Ett nytt körkort får utfärdas endast om sökanden har beviljats körkortstillstånd. Utfärdandet av körkorts- tillstånd föregås av en prövning av bl.a. sökandens personliga förhållanden. Om sökanden har gjort sig skyldig till grovt rattfylleri, krävs en utvidgad lämplighetsprövning (avsnitt 2.4.3). Ett nytt förarprov ska avläggas om spärrtiden bestämts till (5 kap. 14 §). 2.4.2Omedelbart omhändertagande och interimistiskt beslut Ett körkort kan omhändertas av polismyndighet eller åklagare. Ett körkort ska omhändertas bl.a. om körkortshavaren har visat tydliga tecken på påverkan av alkohol vid förande av motordrivet fordon liksom om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas enligt 5 kap. 3 § 1 KKL. Körkortshavaren mister sin behörighet vid omhänder- tagandet (5 kap. 7 §). Ett körkort ska återkallas tills vidare (interimistiskt) i avvaktan på ett slutligt avgörande av återkallelsefrågan, om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas slutligt på någon av de grunder som avses i 5 kap. 3 § 1–7 (5 kap. 5 § ). Om beslutet grundas på misstanke om brottslig gärning, ska beslutets giltighetstid begränsas enligt reglerna om spärrtid. Detta innebär att om det inte finns något lagakraftvunnet avgörande i brottmålet vid utgången av den angivna tiden återfår körkortshavaren möjlighet att köra motorfordon lika tidigt som om spärrtid hade gällt och på samma villkor. Om så sker, kan ytterligare körkorts- ingripande underlåtas (5 kap. 10 § första stycket). I de fall ett interimistiskt beslut om återkallelse har fattats ska pröva ärendet slutligt när det finns en lagakraftvunnen brottmåls- dom, ett godkänt strafföreläggande, ett godkänt föreläggande om ordningsbot eller ett beslut om åtalsunderlåtelse. Interimistiska beslut om återkallelse förekommer främst i de fall där polismyndighet eller åklagare har beslutat om omhändertagande av ett körkort. Varning kan inte meddelas interimistiskt.TPF18FPT 18TP PT RÅ 1994 not 3. Interimistiska beslut om återkallelse kan också meddelas om det på sannolika skäl kan antas att körkortet kommer att återkallas villkorligt. Se vidare om villkorlig körkortsåterkallelse i kapitel 3. I 3 kap. 1 § andra stycket körkortsförordningen (1998:980), KKF, anges att om sökanden har dömts för grovt rattfylleri ska det till en ansökan om körkortstillstånd fogas ett särskilt läkarutlåtande som styrker att sökanden i nykterhets- hänseende uppfyller kraven i 3 kap. 2 § KKL (dvs. att han eller hon inte är opålitlig i nykterhetshänseende). Läkarintyget får inte vara äldre än . Detta kallas för en utvidgad lämplighets- prövning. De närmare bestämmelserna om formerna för och innehållet i den utvidgade lämplighetsprövningen föreskrivs av med stöd av 8 kap. 1 § KKF. gäller nya föreskrifter i detta hänseende innebärande en mer omfattande prövning . Läkarutlåtandet ska enligt föreskrifterna innehålla en bedömning av om ett beroende eller missbruk föreligger. Om beroende eller missbruk inte föreligger, ska utlåtandet innehålla en redogörelse för och en bedömning av sökandens konsumtion av den substans som påvisats vid trafik- nykterhetsbrottet. Observationstiden ska vara minst fyra laboratorieundersökningar ska ha utförts. Detta är en förändring mot vad som gällt tidigare då observationstiden endast uppgick innefattande krav på två laboratorieundersökningar. När körkortstillstånd meddelats ska villkor om läkarintyg föreskrivas och prövning av frågan om fortsatt innehav göras och därefter . Behovet av villkor om läkarintyg därutöver ska bedömas mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet.TP F19FPT 19TP PT föreskrifter om medicinska krav för innehav av körkort m.m., VVFS 2008:158, 13 kap. Forskning visar att polisens kontroller av trafiknykterheten är en mycket viktig förebyggande åtgärd. Den preventiva effekten består inte enbart av den avskräckande effekt som ett straff innebär. Att det finns en stor sannolikhet att ertappas utgör ett verksamt medel att avhålla trafikanterna från att framföra fordon efter att ha druckit alkohol. Kontrollerna bidrar vidare till att upptäcka rattfylleribrott. Brotten kan därmed avbrytas genom att fortsatt färd förhindras och kan också leda till åtgärder som motverkar återfall i rattfylleribrottslighet.TPF20FPT Polisen är därför en viktig aktör när det gäller att förebygga och beivra rattfylleri. har i en nationell strategi uttalat att varje polisiärt påkallat möte med en förare av motordrivet fordon bör inbegripa ett alkoholutandningsprov. genomförde polisen cirka 2,5 miljoner utandnings- prov vilket är mer än dubbelt så många som år 2001.TPF21FPT I detta sammanhang kan även nämnas att har antagit regeringens förslag till utvidgad riskutbildning. Förare som avser att skaffa sig förarbehörighet A, A1 eller B ska därmed ha genomfört en utbildning som syftar till att öka kunskaperna om riskerna i trafiken innan ett förarprov för den aktuella förarbehörigheten får avläggas (avsnitt 7.3.1). Risk- utbildningen ska enligt 4 kap. 13 § KKF ge kunskaper om faktorer som i samband med körning påverkar föraren och ökar risken för olyckor, såsom alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt. har vidtagit ett antal olika åtgärder för att motverka rattfylleri. En åtgärd är projektet drink and drive som startade och som syftar till att påverka ungdomar att inte köra bil med alkohol i kroppen, inte åka med en påverkad förare samt att stoppa någon som är på väg att köra med alkohol i 20TP PT Prop. 2007/08:53, s. 26. 21TP PT Vägtrafikinspektionen, Alkoholrattfylleri och etappmålet 2007, 2008, Publ. 2008-02, s. 14. Projektet ska pågå och uppges ha fått stort genomslag hos ungdomar.TPF22FPT har vidare ett samarbete med inom vägtrafikområdet berörda myndigheter och organisationer i syfte att uppnå en säker och alkohol- och drogfri vägtrafik. Samarbetet bedrivs under en arbetsform benämnd där står för Objektiva Fakta, Lösningar och Avsikter. Vidare bedrivs i flera län i landet en samverkan mot alkohol och droger i trafiken som bygger på den s.k. Skelleftemodellen. Modellen bygger på kunskap om att den som ertappas för rattfylleri är mer mottaglig för att ta emot hjälp för sin alkohol- problematik om erbjudandet kommer snabbt efter händelsen. I detta arbete samverkar bl.a. , länsstyrelserna, polis, socialtjänst och beroendevård. Som regel erbjuds föraren kontakt med socialtjänst eller beroendevård . Visar det sig att personen i fråga har alkohol- eller drogproblem ska han eller hon erbjudas behandling och rehabilitering. Syftet är att minska antalet påverkade förare genom att minska antalet återfall bland rattfyllerister samt att öka möjligheten för de påverkade förare som ertappats att ta itu med sina problem. Alkolås är ett instrument som mäter alkoholkoncentrationen i förarens utandningsluft. Instrumentet omöjliggör start och körning, om det finns alkohol över en viss inställd nivå i utandningsluften. har utarbetat en strategipromemoria avseende införande av alkolås och annan teknik som förhindrar påverkade förare i trafiken (promemoria ). Av denna framgår att bör arbeta för att ett obligatoriskt krav på alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri införs i alla nya bussar i yrkesmässig trafik och i nya lastbilar , genom ändring av de gemenskapsrättsliga reglerna. Som ett led i detta kan söka godkännande för ett tillfälligt undantag från dessa regler i syfte att påskynda en gemensam reglering. Vidare är det en målsättning att successivt införa alkolås i statens transporter genom upphandlingskrav vid inköp av fordon eller transporter. Främjandet av en frivillig ökning av användandet i 22TP PT A.a., s. 15. egna fordon och i upphandlade transporter ska fortsätta, varvid ska vara pådrivande och samordnande. fick några myndigheter genom regeringsbeslut i uppdrag att implementera alkolås eller liknande system som förhindrar rattfylleri. Det gällde , , Skogs- styrelsen, , , , Geologiska Undersökning och Väg- och . Alkolås eller liknande system skulle enligt uppdraget införas i myndigheternas egna och leasade fordon allt eftersom nyanskaffning sker. Dessutom borde sådan utrustning installeras på redan införskaffade fordon med målsättningen att samtliga fordon har sådan teknik . För upphandlade transporter borde sådana krav införas för lastbilar över som kontrakterats för över 100 timmar.TP F23FPT Enligt uppgift från användes vid utgången av juni månad cirka 40 000 alkolås i . Den huvudsakliga användningen är i preventivt syfte. Yrkes- och kollektivtrafik- utförare använder allt oftare alkolås som ett kvalitetssäkrings- verktyg. Krav på alkolås ställs också ofta i offentliga upphandlingar av transporter. Allt fler kommuner har börjat arbeta med alkolås i egna verksamheter och som krav i upphandlingar. I kapitel 3 redogörs för försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse innefattande krav på alkolås. 23TP PT , Underlagsmaterial för fortsatt alkolåsarbete, 2007. 3Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse I detta kapitel redogörs för utformningen av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse samt redogörs för de utvärderingar som har gjorts av denna. Utredningen har i uppdrag att se över hur den enskildes kostnader för deltagande i ett system med alkolås ska kunna begränsas. Kostnaderna för deltagande i försöksverksamheten beskrivs därför i ett särskilt avsnitt tillsammans med de samhällsekonomiska fördelar som kan förväntas uppnås av ett införande av ett system med alkolås. Slutligen kommer förslag lämnade av en tidigare alkolåsutredning att beröras. Lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkorts- återkallelse trädde i kraft den 1 februari 1999.TPF1FPT Med villkorlig körkortsåterkallelse förstås att rätten att köra ett körkortspliktigt fordon under en villkorstid är begränsad till att gälla enbart om fordonet är utrustat med alkolås samt under förutsättning att föraren undergår vissa läkarkontroller. Om dessa villkor inte uppfylls, kan körkortet komma att återkallas. Inledningsvis omfattade försöksverksamheten enbart , och och förar- behörigheten B. Från gäller försöks- verksamheten hela landet samt även förarbehörigheterna BE, C, CE, D och DE (för redogörelse över behörigheterna, se avsnitt 7.1).TPF2FPT Lagen upphör att gälla . 1TP PT Prop. 1997/98:124, bet. 1997/98:TU11, rskr. 1997/98:260. 2TP PT Prop. 2002/03:55, bet. 2002/03:TU4, rskr. 2002/03:161. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse försöksverksamheten prövas efter ansökan av körkortshavaren i ett ärende om körkortsingripande. Lagen gäller körkortshavare vilkas körkort ska återkallas på grund av brott mot 4 eller 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, dvs. både rattfylleri av normalgraden och grovt rattfylleri. Lagen gäller enbart vid rattfylleri på grund av alkoholförtäring (1 § andra stycket). Den som gjort sig skyldig till trafiknykterhetsbrott på grund av annat drogbruk än alkohol eller som är blandmissbrukare får således inte delta i försöks- verksamheten. Detsamma gäller den som med hänsyn till sina personliga eller medicinska förhållanden bedöms olämplig att delta i försöksverksamheten, liksom om prövotid enligt 3 kap. 18 § körkortslagen (1998:488), KKL, löpte för sökanden vid tiden för överträdelsen (5 §). Ansökan om att delta i försöksverksamheten prövas av i det län där körkortshavaren är folkbokförd. Till ansökan ska fogas ett läkarintyg utvisande att sökanden uppfyller erforderliga medicinska krav, ett avtal om leverans, inmontering och hyra av alkolås och en förklaring i vilken sökanden förklarar sig villig att följa de särskilda villkor som gäller för fortsatt innehav av förarbehörighet (4 §). Ett beslut om att bifalla en ansökan om deltagande gäller , om inte annat förordnas (9 §). beslut att vägra villkorlig återkallelse får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Ett beslut om att undanröja villkorlig återkallelse får överklagas endast i samband med talan mot det beslut varigenom frågan om körkortsingripande avgörs. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten (10 §). Enligt lagens 11 § meddelar regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer de ytterligare föreskrifter som behövs för tillämpningen av lagen. Av 2 § förordningen (1998:1822) om ikraftträdande av lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, m.m. följer att får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna lag. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Villkorstiden är och räknas från den dag då beslut om villkorlig återkallelse meddelas (6 §). är rätten att köra ett körkortspliktigt fordon begränsad till att gälla i och särskilda villkor för fordon och förare gäller. Vid val av villkorstidens längd har hänsyn tagits till försöksanvändning av alkolås behöver fortgå för att insamlade uppgifter ska utgöra erforderligt utvärderingsunderlag. Vidare har den spärrtid under vilken ett slutligt återkallat körkort inte kan återfås beaktats samt har en jämförelse gjorts med tiden för den s.k. utvidgade lämplighetsprövningen (avsnitt 2.4.3).TPF3FPT får körkortshavaren inte köra något annat körkortspliktigt fordon än ett som utrustats med alkolås. Vidare ska han eller hon iaktta meddelade föreskrifter om installation, användning och kontroller av alkolås. Körkortshavaren ska även genom läkarintyg regelbundet styrka nyktert levnadssätt samt iaktta föreskrifter som meddelats med stöd av lagen och de krav som i övrigt gäller för ett fortsatt körkortsinnehav (6 §). Av 7 § framgår att den som ansöker om eller fått villkorlig återkallelse är skyldig att genomgå erforderliga läkarundersökningar, blodprovs- tagningar eller andra liknande undersökningar. Enligt föreskrifter ska alkolåset kontrolleras vid särskilt anvisade serviceverkstäder.TPF4FPT Vid den kontrollen töms alkolåsets minne där startförsök med eller utan alkohol i utandningsluften registreras. Detta ska översändas till . föreskrifter anger vidare att körkortshavaren ska genomgå en läkarundersökning med början efter beslutet om villkorlig återkallelse. Vid varje läkar- besök ska deltagarna avlägga ett blodprov som visar förekomsten av fem biologiska alkoholmarkörer. Om minst en av dessa är högre än normalnivån, kan det vara en indikation på skadligt alkohol- missbruk. Från och med den läkarundersökning som sker och under resterande villkorstid ska körkortshavaren verifiera nykterhet, dvs. de testade alkoholmarkörerna får inte visa förhöjda värden till följd av alkoholkonsumtion. 3TP PT Prop. 1997/98:124, s. 60 f. 4TP PT föreskrifter om ändring i föreskrifterna (VVFS 2003:67) om utvidgad försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, VVFS 2007:1, 11 §. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse läkarundersökningar ska genomföras av läkare som har anvisat.TPF5FPT När villkorstiden löpt ut och körkortshavaren har uppfyllt de villkor och krav som ställts, upphör den villkorliga återkallelsen. Ett nytt körkort med de behörigheter som fanns på det återkallade körkortet ska då utfärdas genom försorg utan att något nytt förarprov behöver göras. Något särskilt beslut av om detta erfordras inte. Körkortshavaren får inte göra sig skyldig till nya förseelser eller brottsliga gärningar som kan föranleda körkortsingripande. Fler än ett enstaka startförsök som visar alkohol i utandningsluften eller om körkortshavaren försökt manipulera alkolåset bedöms som brott mot det avtal som försökspersonen förbundit sig att följa och ska medföra att personen utesluts från försöksverksamheten. Villkorligheten ska alltså uppfattas som en varning till körkortshavaren. Om körkorts- havaren bryter mot villkoren, ska den villkorliga återkallelsen undanröjas och frågan om körkortsingripande tas upp till förnyad prövning (8 § andra stycket). Till grund för denna prövning ska läggas dels det brott som föranledde den villkorliga återkallelsen, dels de omständigheter som medförde att denna upphävdes. Den tid som körkortet varit villkorligt återkallat ska inte automatiskt räknas av från den spärrtid som då beslutas. Härigenom understryks den villkorliga återkallelsens karaktär av varning och prövning för körkortshavaren. Möjligheterna att bestämma kortare spärrtid om synnerliga skäl föreligger enligt 5 kap. 10 § andra stycket KKL kvarstår dock. Sådana skäl kan tänkas föreligga om av villkorstiden kvarstår och föraren gör sig skyldig till en hastighetsöverträdelse som normalt leder till varning.TP F6FPT Med alkolås förstås enligt lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse en sådan anordning i ett fordon som hindrar att fordonet startas och körs av förare som har alkohol i utandningsluften (2 § andra stycket). Alkolås är ett instrument som mäter alkoholkoncentrationen i förarens utandningsluft. Instrumentet omöjliggör start och körning, om det finns alkohol 5TP PT VVFS 2007:1, 4–7 §§. 6TP PT Prop. 1997/98:124, s. 62. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse över en viss inställd nivå i utandningsluften. De flesta alkolås består av en handenhet och en centralenhet. Föraren blåser i handenheten som mäter förarens alkoholkoncentration. För att mäta alkoholhalten i utandningsluften krävs en viss volym av luften från lungorna. Om föraren har en högre alkoholkoncentration i utandningsluften än vad som är tillåtet, sänder handenheten en signal till centralenheten att inte ge klartecken till start.