sou · GWB395 · 2008-11-03 00:00:00 — När det gäller sjukfrånvaro gäller att rätten till intjänade av semester upphör först av hel frånvaro på grund av sjuk- dom och/eller arbetsskada. Vårt förslag innebär således, dels att tidsperioden kortas från två till , dels att även deltidsfrånvaro leder till att rätten upphör. Effekterna av detta genomgås i detalj nedan. För annan frånvaro har det inte funnits någon längsta gräns för hur länge frånvaron ger rätt till intjänande av semester- förmåner. Detta beror på att de olika frånvarokategorierna i sig tidigare innehållit tidsgränser för detta. I och med att reglerna för- enklas på det sättet att samtliga kategorier av frånvaro nu ensamma eller tillsammans är semesterlönegrundande per intjä- nandeår krävs att förmånen begränsas i tiden. Annars skulle reg- lerna ge alltför stora kostnader för arbetsgivarkollektivet då tiden under vilken semesterförmåner intjänas under frånvaro väsentligt skulle öka jämfört med . Knas lämnade i sitt betänkandeTPF8FPT ett liknande förslag som vårt. Detta gav kritik främst för att ändringen skulle kunna missgynna kvinnor genom att ge sämre förmåner när frånvaro av skäl som för- äldraledighet, ledighet med havandeskapspenning och sjukfrånvaro kombineras. Detta analyseras därför särskilt nedan. De nya reglernas effekt vid sjukfrånvaro gäller att frånvaro på grund av sjukdom är semesterlöne- grundande under två hela intjänandeår. Endast frånvaro på heltid leder till att gränsen inträder. Således kan en arbetstagare som är sjukskriven på deltid tjäna in betalda semesterdagar och semester- lön under ett obegränsat antal år per intjänandeår, men endast per intjänandeår om arbetstaga- 8TP PT SOU 2003:54. ren är heltidssjukskriven. Det har framförts kritik mot detta från arbetsgivarhåll. Andelen sjukskrivningar som är på deltid ökar och målet är att andelen deltidssjukskrivningar på bekostnad av andelen heltidssjukskrivningar ska fortsätta att öka.TPF9FPT Det är därför rimligt att semesterlagen anpassas till detta och att även sjukskrivningar på deltid ska inräknas i ettårsgränsen. Det blir också en förenkling då detta innebär att både 180-dagarsgränsen och ettårsgränsen beräk- nas på samma sätt. Vi föreslår vidare att ettårsgränsen ska beräknas för sjukdom och arbetsskada för sig och för annan frånvaro för sig. Detta med- för att en arbetsgivare måste beräkna sjukfrånvaro och frånvaro på grund av arbetsskada för sig vid tillämpning av ettårsregeln. Det vore sannolikt enklare att summera all frånvaro . Skälet till att utredningen ändå föreslår att ettårsgränsen ska beräknas för frånvaro på grund av sjukdom och arbetsskada separat är att mini- mera risken att kvinnor ska missgynnas av reglerna. En arbetstagare som då t.ex. förkortar sin arbetstid till under ett helt intjänandeår genom att ta ut föräldrapenning kan ändå tjäna in semester under en sjukskrivning under följande intjänandeår. trädde en ny lagstiftning ikraft som innebär att sjukskrivningsprocessen påskyndas. av sjukskrivningen kan arbetstagaren få sjukpenning men bara om han eller hon inte kan utföra sitt eget normala arbete och inte heller något tillfälligt arbete som arbetsgivaren kan erbjuda. erhåller arbetstagaren sjukpenning endast om han eller hon inte kan utföra något arbetet alls hos arbetsgivaren. ska en prövning göras om arbetstagaren kan ta ett annat arbete på arbetsmarknaden eller om arbetstagaren inte kan förväntas ta något arbete alls. Om arbetstagaren kan antas klara ett annat arbete utgår inte sjukpenning. Arbetstagaren måste då ställa sig till arbetsmarkna- dens förfogande och söka annat sådant arbete för att få fortsatt sjukpenning, vilket kan innebära att arbetstagaren måste säga upp sin anställning eller gå tillbaka till sitt arbete. Om det kan antas att arbetstagaren med stor sannolikhet kommer att bli frisk innan gått från sjukskrivningens början, så att han eller hon kan återgå 9TP PT Se prop 2002/03:89 s. 20-22. till sin normala tjänst, kan dock sjukpenning utgå trots att det kan finnas andra arbeten som arbetstagaren skulle klara på övriga arbetsmarknaden. sjukskrivning prövas dock arbetsta- garens arbetsförmåga i de allra flesta fall utan undantag mot hela arbetsmarknaden. Förändringarna innebär vidare att sjukpenningen tidsbegränsas och i normalfallet utgår i högst . med ersättning räknas som . I vissa fall kan dock förlängd sjukpenning utgå i eller . Den begränsning som införs med förlängd sjukpenning kommer inte att gälla arbetsskada. Reformen förväntas minska sjukfrånvaron och därmed minska kostnaderna. Utgifterna för sjukpenning beräknas minska med 600 miljoner kronor.TPF10FPT Det kan konstateras att avsikten är att sjukpen- ning i normalfallet endast kommer att utgå . Detta i kombi- nation med de nya reglerna om prövning av en arbetstagares arbetsförmåga kommer sannolikt att leda till att antalet långtids- sjukskrivna arbetstagare kommer att minska. En ändring av semesterlagen som innebär att den semesterlöne- grundande sjukfrånvaron begränsas från på heltid till ett års frånvaro på hel- eller deltid kommer, mot bakgrund av att antalet långtidssjukskrivningarna kommer att minska, sannolikt inte att få så stora konsekvenser som det kan se ut mot bakgrund av den stati- stik som finns om sjukskrivningar . Det avgörande för om sjukdom är semesterlönegrundande är att arbetstagaren är sjuk eller fortfarande på grund av sjukdomen för- hindrad att arbeta, se t.ex. AD 1988 nr 84. Även ledighet för reha- bilitering kan vara semesterlönegrundande utan att det behöver prövas om en arbetstagare är medicinskt mening sjuk under rehabi- literingen. Det innebär att semester intjänas under frånvaro på grund av sjukdom oavsett om arbetstagaren är berättigad till sjuk- penning eller någon annan form av ersättning. Det kan antas att de flesta sjukskrivna arbetstagare uppbär sjukpenning. Men det före- kommer även att arbetstagaren uppbär rehabiliteringspenning eller aktivitets- eller sjukersättning. Eftersom aktivitets- eller sjukersätt- ning kan beviljas fokuserar den fortsatta beskrivningen på frånvaro med sjukpenning. 10TP PT Enligt Ds 2008:4 Ettårsgräns för sjukpenning och förlängd sjukpenning, s 47. När statistiken om sjukskrivningar presenteras nedan bör det beaktas att de flesta sjukskrivningar är kortare än . Så fort avslutas sjukfallen Uppgifterna i diagrammet är hämtade från sta- tistik avseende sjukfall som påbörjades . Vissa sjukfall pågår dock som framgår av diagrammet under betydligt än så. var det 31 331 personer som hade varit sjukskrivna i upp till ett år.TPF11FPT är alltid inom ramen för den som är semesterlönegrundande. Eftersom frånvaro, för att inte längre berättiga till semesterintjänande, ska ha pågått helt eller delvis under ett helt intjänandeår kan perioden som är semesterlönegrundande variera beroende på när under intjänande- året arbetstagaren blir sjuk. En arbetstagare som blir sjukskriven och är sjuk , har varit sjukskriven ett helt intjänandeår året därpå. I det fallet kommer endast att bli semesterlönegrundande. Om arbetstagaren däremot insjuknar mellan och tjänar han eller hon in under detta år och under nästföljande år eftersom det är sjukskrivning under ett helt intjänandeår som sätter gränsen. Den arbetstagaren kan således vara sjuk och tjäna in semesterlön i sammanlagt 11TP PT Siffran avser pågående sjukskrivningar och är hämtade från statistik över sjukpenningförmåner. För att kunna jämföra siffrorna antas i det föl- jande att arbetstagare som är sjukskrivna mellan ett och har semesterlönegrundande frånvaro , först under det pågående intjänandeåret då insjuknandet sker och där- under det följande intjänandeåret. Därefter har frånvaron varat ett helt intjänandeår och ger inte rätt till semester- intjänande. Av de pågående sjukskrivningarna, dvs. även perso- ner utan anställning, var det 33 841 personer som hade varit sjuk- skrivna mellan ett och , av dessa är kvinnor. Av det totala antalet sjukskrivna är sjukskrivna på del- tid. De av dessa personer som har en anställning tjänar in semester under maximalt 360 av sina frånvarodagar både med de gamla och de nya reglerna. Antal pågående heltidssjukskrivna fördelat på kvinnor respektive män 1 - 2 år 2 - 3 år 3 - 4 år Källa: statistik om pågående sjukskrivningar. Totalt 15 911 personer, varav cirka är kvinnor, är pågå- ende sjukskrivna . Av dessa är sjuk- skrivna på deltid. De av dessa personer som har en anställning tjä- nar in semester under maximalt av sin sjukskriv- ning. De kommer inte att tjäna in semesterlön med de nya reglerna under 180 av de eftersom frånvaron då har pågått i ett Dessa personer skulle därför tjäna in färre betalda semesterdagar med de nya reglerna. Antalet förlorade intjänade semesterdagar per person varierar beroende på hur mycket arbets- tagaren arbetar. En person som är heltidssjukskriven skulle ha tjä- nat in semester , och förlorar därmed 13 betalda semesterdagar på ändringen. En person som endast är sjukskriven förlorar färre antal dagar på ändringen eftersom han eller hon redan tjänar in relativt mycket semester genom sin när- varo. Bland deltidssjukskrivna är andelen kvinnor betydligt större än för män 1 - 2 år 2 - 3 år 3 - 4 år Källa: statistik om pågående sjukskrivningar. Totalt knappt 6 200 personer är sjukskrivna på deltid i tre till , av dessa är kvinnor. finns ingen tidsgräns för hur länge sjukskrivning på deltid är semesterlönegrundande, ger rätt till semesterintjänande under ett obegränsat antal år. Med de nya reglerna kommer de av dessa som har en anställning inte att tjäna in semester under sin sjukfrånvaro. Anta- let betalda semesterdagar som en sådan arbetstagare förlorar är högst men ibland färre, beroende på hur frånvaron läggs ut. Det är svårt att få fram uppgifter om hur många av de sjuk- skrivna som också har en anställning. De siffror som presenteras ovan är generella sjukpenningssiffror. I statistiken ingår således även personer utan anställning. I det så kallade arbetade Försäkrings- kassan och med att förstärka insatser för att försäkrade som är långtidssjukskrivna eller uppbär tidsbegrän- sad sjuk- eller aktivitetsersättning. Målgruppen för projektet var personer som varit sjukskrivna och samtliga per- soner med tidsbegränsad sjuk- eller aktivitetsersättning. Av perso- nerna i målgruppen kunde av pilotundersökningen, som omfattade 15 420 personer, konstateras att av personerna hade en anställning. Risken för att personer med långa sjukskriv- ningar ska bli arbetslösa ökar sannolikt också ju längre sjukskriv- ningen pågår. De som berörs av utredningens förslag är de 15 911 personer som är var sjukskrivna och de 6 200 personer som var sjukskrivna på deltid i tre till . Om man mot bakgrund av den uppskattning som gjordes i antar att ungefär hälften av dessa har en anställning kan det konstateras att cirka 8 000 sjukskrivna arbetstagare skulle tjäna in färre semesterdagar under sin frånvaro med de av oss före- slagna reglerna än de nu gällande reglerna. En majoritet av dessa är kvinnor. kan konstateras att vårt förslag innebär att reg- lerna för intjänande av semester under frånvaro med föräldrapen- ning blir mer förmånliga, vilket främst kommer kvinnor tillgodo. Det ska dock påpekas att de allra flesta arbetstagare och arbets- givare över huvud taget inte påverkas av förändringen eftersom långa perioder av sjukfrånvaro är ganska ovanliga. Som tidigare nämnts kommer de riktigt långa sjukskrivningsperioderna, som överstiger , också sannolikt att minska i och med de nya reg- lerna om sjukpenning och prövning av en arbetstagares arbetsför- måga. Argument för att minska rätten till intjänande under sjukdom Utredningen har sammanfattningsvis funnit följande argument för att begränsa möjligheten till intjänande av semester under sjukfrån- varo till , oavsett om frånvaron är på heltid eller deltid: Det blir enklare att hantera frånvaro. En arbetsgivare behöver endast titta högst för att avgöra hur länge frånvaron ska ge rätt till semester. Detta innebär en förenkling, eftersom arbetsgivaren måste hålla reda på arbetstagarens frånvaromönster som mest . Det är en fördel att ha samma längsta tidsgräns och samma sätt att beräkna den på, för all typ av frånvaro. Om en arbetstagare har varit sjuk länge kommer också samban- det mellan intjänandet av semesterförmåner och syftet med semestern att försvagas. I sådant fall kan semestern inte läggas ut utan ersätts i stället med pengar vid semesterårets slut, vilket innebär att semesterrätten mer kan liknas vid en inkomstförsäk- ring än en möjlighet till ledighet för vila och rekreation. Med de nya reglerna om ersättning av betalda semesterdagar som inte kunnat läggas ut (se lagförslagets 26 a §) kommer arbetstagare som varit långvarigt sjuka, trots minskat intjänande under frånvaron, i de flesta fall ha möjlighet att få 25 betalda semesterdagar eller i vart fall en längre betald semesterledighet vid återgången till arbetet. Det har aldrig varit avsikten att frånvaro på grund av sjukdom ska ge rätt till intjänade av semesterförmåner , vilket är fallet med sjukfrånvaro på deltid. Arbetsgiva- rens ansvar för kostnaderna ska begränsas i tiden. Deltidssjuk- skrivningarna ökar emellertid och är av alla sjukskrivningsfall. Även intjänande av semesterförmåner under sådan sjukfrånvaro bör därför begränsas i tiden för att inte arbetsgivarens ansvar ska bli alltför kostsamt. Långtidssjukskrivningarna kommer sannolikt att minska med de nya reglerna om sjukpenning och skärpt prövning av en arbets- tagare arbetsförmåga. Sjukskrivning ska som regel inte pågå , vilket kommer att leda till att de flesta arbetsta- gare inte kommer att tjäna in färre semesterdagar på grund av ettårsgränsen. De två vanligaste frånvaroorsakerna är frånvaro på grund av sjukdom och på grund av föräldraledighet. Många arbetsta- gare har också båda typerna av denna frånvaro i anslutning till varandra. Frånvaro på grund av föräldraledighet kommer med de nya reglerna att ge rätt till semester i större utsträckning än tidi- gare, medan intjänandet under sjukdom begränsas. Vid tillämp- ning av ettårsgränsen summeras dock dessa typer av frånvaro för sig. Därmed kommer fördelarna och nackdelarna för arbetsta- gare med båda typerna av frånvaro, av vilka en majoritet är kvin- nor, att jämnas ut , se vidare nedan. De nya reglernas effekt för frånvaro på grund av arbetsskada Utredningens förslag innebär att reglerna för intjänande av semes- ter under semesterlönegrundande frånvaro på grund av arbetsskada är mer fördelaktiga än vid vanlig sjukfrånvaro. Frånvaro på grund av arbetsskada summeras inte in i de 180 semesterlönegrundande frånvarodagarna, utan är semesterlönegrundande under hela intjä- nandeåret. Ändringen kommer dock att leda till minskade förmå- ner för de arbetstagare som är frånvarande länge på grund av arbetsskada eftersom gränsen för intjänande ändras från två till ett helt intjänandeår. Förlusten är således 13 betalda semesterdagar om frånvaron pågått på heltid i två hela intjänandeår. Handlar det om deltidsfrånvaro kan det röra sig om fler dagar om frånvaron varat , eftersom det inte finns någon längsta gräns för hur länge frånvaro på deltid på grund av arbetsskada berättigar till intjänande av semesterförmåner. Om man är frånvarande från arbetet på grund av sjukdom orsakad av en arbetsskada utgår ofta sjukpenning. De flesta arbetstagare finns således med i statistiken över sjukpenning ovan. Det har varit problematiskt att semester tjänas in i större utsträckning vid frånvaro på grund av arbetsskada än på grund av övrig sjukfrånvaro eftersom det i många fall dröjt länge innan har prövat om en skada är att anse som en arbetsskada eller inte. En arbetsgivare har då haft svårt att veta hur mycket semester en arbetstagare har tjänat in. Den nya snabbare sjukskrivningsprocessen kommer sannolikt att leda till att Försäk- ringskassan tidigare kan pröva om en skada är en arbetsskada eller inte. I årsredovisning för framgår att målet är att av dem som ansökt om arbetsskadelivränta ska få beslut från ansökningsdagen. Målet bedöms kunna uppfyllas senast vid utgången av . Detta leder för- hoppningsvis till att arbetsgivare lättare kommer att kunna hantera skillnaden mellan semesterlönegrundande frånvaro på grund av arbetsskada och på grund av sjukdom. De nya reglernas effekt för frånvaro på grund av föräldraledighet Enligt semesterlagen är det endast föräldraledighet under vilken föräldrapenning utgår som är semesterlönegrundande. Som utgångspunkt är dagarna med föräldrapenning fördelade lika mellan föräldrarna. Totalt kan med föräldrapenning utgå per barn, 390 av dessa utgår med en ersättning på sjukpenningnivå och är lägstanivådagar som ger en ersättning av per dag. utom med ersättning på sjukpenningnivå kan avstås till en av föräldrarna. En förälder kan därför som mest få om den andra föräldern överlåter alla sina dagar som kan överlåtas. Med de ändringar som utredningen föreslår kommer semester i större utsträckning än tidigare intjänas under ledighet med föräld- rapenning, i stället för 120 eller (för ensamstående föräldrar) per barn. Detta medför att de nu före- slagna reglerna är mer generösa . Rätten är emellertid inte obegränsad. Till skillnad från tidigare kan även annan frånvaro under intjänandeåret ta i anspråk de eftersom endast av sammanlagd semesterlönegrundande frånvaro ger rätt till intjänande av semester per intjänandeår. Hur många frånvaro- dagar med föräldrapenning som rent faktiskt ger rätt till semester- intjänande beror därför på arbetstagarens övriga frånvaromönster. Om frånvaron pågått helt eller delvis ett helt intjänandeår, utan annat uppehåll än , intjänas inte heller längre semester under frånvaron. Dessutom är föräldraledigheten i sig begränsad. tog papporna ut av föräldrapenningda- garna.TPF12FPT För de barn som är födda och som 2007 är (där föräldrapenning kan tas ut) tog papporna i genomsnitt endast ut medan mammorna stod för merparten av utta- gen. I genomsnitt tog mammorna ut med föräldrapen- ning. Denna summa kommer antagligen att bli något jämnare för de barn som föds eftersom pappornas uttag av föräldrapenning sakta ökar. När Knas i sitt betänkandeTPF13FPT presenterade motsvarande förslag om en gemensam gräns med semesterlönegrundande frånvaro under intjänandeåret, kritiserades detta i remissvaren. 12TP PT Enligt uppgift från , http///omfk/analys/barnfamilj/foraldrap/#ju 13TP PT SOU 2003:54. var reglernas effekt för föräldralediga som medförde mest kritik och det befarades att förändringarna skulle missgynna kvinnor. framförde t.ex. att kvinnor i 74 fall av 100 är sjukskrivna eller har havandeskapspenning innan förlossningen och därefter i direkt anslutning till denna frånvaro tar ut merparten av dagarna med föräldrapenning. Av statistik över avslutade sjukfall kan slutsatsen dras att en genomsnittlig sjukskrivningsperiod innan förlossningen är cirka , eller cirka 60 dagar.TPF14FPT Eftersom sammanlagt med frånvaro ger rätt till semesterintjänande med detta förslag skulle detta medföra en försämring jämfört med dagens regler. Något samband med sjukskrivning innan föräldraledighet finns av naturliga skäl inte för män. Vad som inte får glömmas bort i den här diskussionen är att för- slaget innebär att ledighet med föräldrapenning i större utsträck- ning än tidigare ger rätt till semesterintjänande. Sådan frånvaro är semesterlönegrundande per intjänandeår, i stället för endast per barn. En arbetstagare kan således vara ledig med föräldrapenning och tjäna in semester under från- varon. Rätten till intjänande under frånvaron, , upphör om arbetstagaren varit frånvarande helt eller delvis i ett helt intjä- nandeår. Om arbetstagaren arbetar minst i en följd inträ- der dock en ny period med nya som ger rätt till semesterintjänande. Eftersom kvinnor tar ut merparten av föräld- raledighetsdagarna kan det också antas att kvinnor är de som också tjänar mest på att med föräldrapenning ger rätt till semesterintjänande. Det är därför utredningens uppfattning att reglerna med det nya förslaget sammantaget är mer fördelaktigt för föräldralediga arbetstagare. När tar föräldrar ut sin föräldrapenning För att veta vilken effekt de nya reglerna får är det intressant att se när föräldrar tar ut sin föräldrapenning. För att tjäna in som mest semester ska en förälder ta ut med föräldrapenning per intjänandeår eftersom det är så många dagar som är semester- lönegrundande. En förälder, som har med föräldrapen- 14TP PT Siffran avser sjukskrivna förstföderskor och inkluderar karensdag och sjuklöneperiod. Siffran är generella och det kan inte uteslutas att skälen till sjukskrivningen avser andra orsaker än sådana som kan hänföras till en graviditet. ning (det maximala antalet som kan uppnås efter att den andra för- äldern överlåtit sina dagar), skulle i teorin kunna tjäna in semester under samtliga dagar. Detta förutsätter att arbetstagaren tar ut med föräldrapenning under första intjänandeåret, under det andra intjänandeåret och de återstående under det tredje intjänandeåret. Frågan är om föräldrar utnyttjar föräld- raförsäkringen på detta sätt. Dåvarande , , gjorde 2004 en studie över hur föräldrar använder föräldrapenningdagarna och hur länge de är föräldralediga, RFV analyserar 2004:14 Flexibel föräldrapen- ning. Studien baseras på barnets fyra första levnadsår och studerar föräldrars ledighetsmönster och uttag av föräldrapenning. Föräldrar till barn födda ingick i studien. De allra flesta dagar med föräldrapenning togs ut under barnets fyra första år, i snitt tog för- äldrarna ut under barnets första , dvs. mer än de dagar där ersättning baseras på den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI-dagarna). De allra flesta föräldrapenningdagar tas ut under barnets första levnadsår. I snitt tar föräldrar ut (av sju möj- liga). Det innebär att av föräldrapenningen förbru- kas redan under barnets första levnadsår. Det är mamman som står för majoriteten av uttaget av föräldrapenning . I snitt tog mammorna ut med föräldrapenning medan papporna tog ut , de flesta i slutet av barnets första år. Dessa siffror säger dock inget om hur dagarna fördelar sig, om papporna tar under , eller om papporna lägger ut sin ledighet i ett sammanhang. efter att barnet har fyllt tar för- äldrarna ut i snitt (varav mamman står ) och under det därpå följande kvartalet (varav mamman står för cirka 23). När barnet är har således föräldrar i snitt tagit ut . Därefter sjunker uttaget snabbt. Endast i genomsnitt läggs ut tills barnet är . Efter barnets tvåårsdag rör det sig endast om enstaka dagar . Det kan också tilläggas att med föräldrapenning inte tas ut. För barn som fyllde var av föräldra- penningdagarna outnyttjade, vilket i snitt motsvarar per barn. Antalet dagar som inte tas ut har ökat . Dessa siffror visar således när ledighet med föräldrapenning läggs ut, vil- ket är den ledighet som också är semesterlönegrundande. I RFV:s studie Tid och pengar som gjordes 2003 TPF15FPTtillfrågades föräldrar hur länge de var hemma med sina barn, oavsett om föräld- rapenning utgår eller inte. I genomsnitt var de flesta hemma med barnet, varav mamman var hemma knappt 15 måna- der och pappan knappt 2 månader. Majoriteten, dryga var hemma med barnen mellan . Av dessa siffror kan slutsatsen dras att föräldraledighet läggs ut under företrädesvis barnets första . Uttaget av föräldrapenningdagar är mest intensivt , då en av föräldrarna verkar vara hemma på heltid. Det kan i samman- hanget påpekas att barn i normalfallet inte får börja förskola förrän de fyllt . Under barnets 1–1,står även där mammorna för majoriteten av föräldrapenninguttaget men papporna tar en något större del än . Efter barnet blivit tar de flesta inte längre ut föräldrapenning, i vart fall inte i någon större omfattning. Sannolikt börjar de flesta barn på förskola . Frånvaro är endast semesterlönegrundande tills den pågått på deltid eller heltid i mer än ett helt intjänandeår utan annat avbrott i frånvaron än i en följd.