sou · GWB327 · 2008-04-01 00:00:00 — Även i övrigt stärks hemkommunens planeringsförutsättningar i olika avseenden om den har aktuella uppgifter om sina ungdomars påbörjade eller avbrutna studier hos andra huvudmän. Innebörden av andra stycket är att hemkommunen ska få infor- mation från en fristående grundskola om en elev gått klart årskurs nio utan att ha uppnått de kunskapsrelaterade behörighetskraven till önskat program i gymnasieskolan. Uppgiftsskyldigheten före- slås för att ungdomarna ska kunna erbjudas ett preparandår enligt 4 kap. 10 a § eller ett individuellt alternativ enligt 5 kap. 26 § från sin hemkommun. Ändringen görs mot bakgrund av att en bestämmelse med hänvis- ning till vissa bestämmelser i 2 kap. om krav på utbildning, behö- righet och anställningsvillkor nu införs för fristående gymnasie- skolor i 8 § 2. Därmed kan hänvisningen i den nu aktuella paragra- fen till nuvarande 8 § tas bort. Ändringen görs bara mot bakgrund av att fristående gymnasie- skolors rätt till bidrag inte längre regleras i 8 § utan i 7 c §. Ändringen i andra stycket görs bara mot bakgrund av att fristående gymnasieskolors rätt till bidrag inte längre regleras i 8 § utan i 7 c §. Femte stycket är nytt. Innebörden framgår utan vidare kom- mentar. Ändringen görs bara mot bakgrund av att fristående gymnasie- skolors rätt till bidrag inte längre regleras i 8 § utan i 7 c §. Författningsförslagen när det gäller den kommunala vuxenutbild- ningen inskränker sig till förslag till ändringar i skollagen. Några författningsförslag rörande förordningen (2002:1012) om kommu- nal vuxenutbildning lämnas inte. Vissa av de förslag rörande den gymnasiala vuxenutbildningen som lämnas i betänkandet får alltså i den kommande beredningen arbetas in i förordningen om kommu- nal vuxenutbildning. Enligt 11 kap. 2 § andra stycket syftar gymna- sial vuxenutbildning till att ge vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i gymnasieskolan. Samma kompetensmässiga resultat ska alltså uppnås såväl i gymnasieskolan som i den gymnasiala vuxenutbildningen, dock behöver innehållet och formerna för utbildningen inte vara identiska. En skillnad mellan skolformerna som kan nämnas är att några krav på arbets- platsförlagd utbildning inte finns inom den gymnasiala vuxen- utbildningen. Behovet av att komplettera tidigare utbildning eller yrkeserfarenhet kan hos en vuxenstuderande ibland endast avse teoretiska delar. Paragrafen är ny. Varje kommen får en skyldighet att erbjuda kommuninnevånarna sådan utbildning som avses i 17 b §. Paragrafen är ny. Innebörden av första stycket är att den som inte inom ett yrkesprogram i gymnasieskolan eller motsvarande utbild- ning har uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier ska ges en garanti att kunna göra det inom den gymnasiala vuxen- utbildningen. Eftersom en elev kan gå ut ett yrkesprogram i gymnasieskolan med en gymnasieexamen utan att ha uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier är det av vikt att han eller hon kan ges en rätt att uppnå den efterfrågade behörigheten inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Av andra stycket framgår att om hemkommunen inte anordnar gymnasial vuxenutbildning som kan leda fram till grundläggande högskolebehörighet så har den som önskar en sådan utbildning rätt att delta i utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett annat landsting. I ett sådant fall blir hemkommunen skyldig att betala interkommunal ersättning för eleven och bestämmelserna i 5 kap. 47 § om stöd till inackordering blir tillämpliga för ungdomar fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . I andra stycket ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett utökat bemyndigande att meddela föreskrifter om att också den som inte uppfyller åldersvillkoret i första stycket 1 ska vara behörig att delta i den gymnasiala vuxenutbildningen. behövs bestämmelser som medger undantag från åldersvillkoret för att undanröja tveksamheter om att en elev i gymnasieskolan som inte uppnått åldersvillkoret enligt första stycket 1 även kan delta i den gymnasiala vuxenutbildningen. Den tveksamhet i denna fråga som råder kan leda till att samverkan mellan de olika skol- formerna inte kommer till stånd, vilket i sin tur kan leda till att resurserna inte utnyttjas på bästa sätt. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att kommunerna ska erbjuda behöriga sökanden som inte avlagt en gymnasieexamen enligt 5 kap. 9 § en möjlighet att göra det inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Förslaget behandlas i avsnitt 5.18. Att vuxen- studerande ska få en möjlighet att avlägga en gymnasieexamen ligger helt i linje med syftet med den gymnasiala vuxenutbild- ningen; vuxenstuderande ska kunna nå samma kompetenser som ungdomarna i gymnasieskolan. Kommunernas skyldighet att erbjuda behöriga sökande en möjlighet att avlägga en gymnasie- examen ska läsas mot bakgrund av bestämmelserna i 17 §. Kommu- nerna ska alltså eftersträva att erbjudandet till de egna kommun- invånarna svarar mot efterfrågan och behov. Kommunerna behöver inte själva anordna den gymnasiala vuxenutbildningen utan erbju- dandet kan avse utbildning som anordnas av en annan kommun i enlighet med ett samverkansavtal. I enlighet med bestämmelserna i 6 § finns en möjlighet för kommunerna att under eget huvud- mannaskap anlita entreprenörer att anordna utbildningen. I andra stycket ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett bemyndigande att meddela ytterligare föreskrifter om kommunernas skyldighet att erbjuda utbildning som leder fram till en gymnasieutbildning samt föreskrifter om utbildningens innehåll och struktur. Ändringen motiveras bara av att det som tidigare gällt för individuellt program nu ska gälla för individuellt alternativ. I det fortsatta arbetet bör det övervägas dels om första stycket behöver ändras mot bakgrund av att enskilda svarar för en stor del av lärlingsutbildningen, dels om inte tredje stycket ska ändras på så sätt att hänvisningen till 2 kap. omfattar 4–7 a §§. I fråga om behovet av övergångsbestämmelser till skollagen och gymnasieförordningen (1992:394) kan följande kommentarer göras. Tanken är att de föreslagna ändringarna i skollagen och gymna- sieförordningen ska träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Det faktum att nya nationella program föreslås, att dagens möjligheter till special- utformade program tas bort och att innehållet av de individuella programmen genomgår stora förändringar, medför att elever som påbörjat dessa utbildningar före ikraftträdandet måste få slutföra utbildningarna under de förutsättningar de äldre bestämmelserna angav. Den som har påbörjat utbildning före måste under en övergångstid om förslagsvis få gå igenom sådan prövning som avses i 7 kap. 14 och 15 §§ gymnasieförordningen (1992:394) enligt de äldre bestämmelsernas lydelse och enligt de tidigare gällande kursplanerna. Elever som läser eller har läst ett specialutformat program bör under en övergångstid undantas från hemkommunens skyldighet enligt 1 kap. 18 § att hålla sig informe- rad om hur vissa ungdomar i kommunen är sysselsatta. De nya villkor som föreslås gälla för fristående gymnasieskolor bör genomgående tillämpas i fråga om utbildning och bidrag som avser och . Särskilda överväganden om behov av övergångsbestämmelser kan behöva göras beträffande kopp- lingen mellan beslut avseende förklaring om rätt till bidrag som fattats före ikraftträdandet och reglerna om överklagande, åter- kallande av rätt till bidrag, tillsyn m.m. (jfr. R 2003:81). Skollagen (1985:1100). Gymnasieförordning (1992:394). Förordning (1996:1206) om fristående skolor. Förordning (2002:1012) om vuxenutbildning. Förordning (SKOLFS 1994:2) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna, Lpf 94. Grundskoleförordning (1994:1194). Förordning (SKOLFS 2003:17) om 1994 års läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94,. Förordning (SKOLFS 1999:12) om särskilda programmål för gymna- sieskolans nationella program. Förordning (SKOLFS 2000:135) om kursplaner för . Högskoleförordning (1993:100). Förordning (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. Förordning (2000:690) om försöksverksamhet med lärande i arbets- livet i gymnasieskolan. Förordning (1997:762) om försöksverksamhet med lärlingsutbild- ning inom gymnasieskolan. Förordning (1983:411) om dels fortsatt giltighet av förordningen (1980:533) om fortsatt verksamhet med gymnasial lärlings- utbildning, dels ändring i samma förordning. Förordning (1980:533) om försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning. Kursplaner och betygskriterier för gymnasieskolan (SKOLFS 2000:3 – 2000:133). Betygskriterier för (SKOLFS 2000:141). föreskrifter om ansökan om riksrekryterande utbild- ningar (SKOLFS 2007:48). Nya skolmyndigheter, prop. 2007/08:50. Frisökning – ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m., prop. 2006/07:71. Budgetpropositionen , prop. 2006/07:1. Makt att bestämma – rätt till välfärd, prop. 2004/05:2. Kunskap och kvalitet – elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan, prop. 2003/04:140. Vissa skolfrågor, prop. 1999/2000:68. Vissa skolfrågor m.m., prop. 1998/99:110. Gymnasieskola i utveckling – kvalitet och likvärdighet, prop. 1997/98:169. Vissa skolfrågor m.m., prop. 1996/97:110. Vissa skolfrågor m.m., prop. 1995/96:206. Fristående skolor m.m., prop. 1995/96:200. En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux, prop. 1992/93:250. Vissa gymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m., prop. 1991/92:157. Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen, prop. 1990/91:85. Ansvaret för skolan, prop. 1990/91:18. Om skolans utveckling och styrning, prop. 1988/89:4. Om utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan, prop. 1987/88:102. Om gymnasieskola i utveckling, prop. 1983/84:116. Om åtgärder för att främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan m.m., prop. 1979/80:145. Angående riktlinjer för det frivilliga skolväsendet, prop. Angående reformeringen av de gymnasiala skolorna m.m., prop. Frisökning m.m., 2006/07:UbU15. Gymnasieskola i utveckling – kvalitet och likvärdighet, 1998/99 UbU:3. Om yrkesutbildning, 1987/88 UbU:31. Europeisk referensram för kvalifikationer (EQF), (2007), Prome- moria, utbildningsutskott. Bidrag på lika villkor, delbetänkande, SOU 2008:8. Tydliga mål och kunskapskrav i , SOU 2007:28. , Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation, sekretariatsrapport nr 1, SOU 2007:11. , Regional utveckling och regional samhällsorga- nisation, sekretariatsrapport nr 3, SOU 2007:13. Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft, SOU 2007:10. Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden, SOU 2006:102. Anställ unga!, SOU 2006:31. Utredningen om unga utanför, SOU 2003:92. Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan, Skolfrågor – Om skola i en ny tid, SOU 1997:121. Den nya gymnasieskolan – problem och möjligheter, SOU 1997:107. Gymnasieskolan – steg för steg, SOU 1997:1. Aktiv arbetsmarknadspolitik, SOU 1996:34. Den nya gymnasieskolan – hur går det?, SOU 1996:1. Höj Ribban!, SOU 1994:101. Skola för bildning, SOU 1992:94. Ett nytt betygssystem, SOU 1992:86. Utvärdering av försöksverksamheten med 3-årig yrkesinriktad utbild- ning i gymnasieskolan, slutrapport, SOU 1992:25. Utvärdering av försöksverksamheten med 3-årig yrkesinriktad utbild- ning i gymnasieskolan, rapport 2, SOU 1990:75. Utvärdering av försöksverksamhet med 3-årig yrkesinriktas utbild- ning i gymnasieskolan, rapport 1, SOU 1989:90. En treårig yrkesutbildning – Beskrivningar och förslag för utbild- ningssektorerna, del 2, SOU 1986:3. En treårig yrkesutbildning – Riktlinjer för fortsatt arbete, del 1, SOU 1986:2. En reformerad gymnasieskola, SOU 1981:96. Yrkesutbildningen II, SOU 1967:4. Yrkesutbildningen I, SOU 1966:3. Departementsskrivelser (Ds) En ny betygsskala, Ds 2008:13. Samverkan mellan skola och arbetsliv. Om möjligheterna med lärande i arbete, Ds 2000:62. PRIV – en ny väg till ett nationellt program, Ds 1998:27. Gymnasieskola i ständig utveckling, Ds 1997:78. Ökad rekrytering till gymnasieskolans industriprogram, Ds 1996:53. Kursutformad gymnasieskola – en flexibel skola för framtiden, Kursutformad gymnasieskola för alla?, Ds 1994:139. Centrala frågor i utformningen av kursutformad gymnasieskola, Samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå, Ds 1988:20. Försök med samordnad ingenjörsutbildning på mellannivå, Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – samverkan, ansvar och utveckling, skrivelse 1998/99:121. Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning – kvalitet och likvärdighet, skrivelse 1996/97:112. Om yrkesutbildning, rskr. 1987/88: 366. En utveckling av gymnasieskolans kärnämnen, Utbildningsdeparte- mentets informationsmaterial 2001, nr. Ämnesbetyg i en kursutformad gymnasieskola, Utbildningsdeparte- mentets informationsmaterial 2001, nr. (2008), En individuell utvecklingsplan med skriftliga omdömen, departementspromemoria. (2007), Rätt till gymnasial vuxenutbild- ning och gymnasial vuxenutbildning för utvecklingsstörda, prome- moria. Utbildnings- och (2006). Uppdrag till Myn- digheten för skolutveckling att stödja utvecklingen av yrkesutbild- ning inom vuxenutbildning och vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Utbildnings- och (2006). Uppdrag till om kursplaner med yrkesinriktning i vuxen- utbildning m.m. (2005), Avhoppen i gymnasieskolan – fakta och föreställning, intern promemoria, . Direktiv till följande utredningar: En fristående vuxenutbildning, U 2007:02. Lika villkor för fristående skolor, U 2007:05. , U 2007:07. Ny lärarutbildning, U 2007:10. – om behörighet och auktorisation, U 2006:07. Yrkeskrav till äldreomsorg, S 2007:12. statistik, wwwU .skolverket.seU (2008), Resultat från ämnesproven i årskurs 9 , dnr. (2007), lägesbedömning 2007, rapport 303. (2007), Attityder till skolan 2006, rapport 299. (2007), Lärare inom förskola, skola och vuxenutbildning, dnr. (2007), Heltid och resursförstärkning - Utvecklingen av individuella program, dnr. (2007), Förslag till mål och riktlinjer för nyanlända elever - Redovisning av ett regeringsuppdrag, dnr. (2007), Kvalitetsgranskning av studie- och yrkesorient- ering inom . (2007), Skriftspråklighet inom yrkesutbildning och arbets- liv, En kunskapsöversikt. , och , (2007), Det rör på sig inom EU, Avdelningen för läroplansfrågor, och utbildningar i utlandet, , , . (2004 - 2006), Material rörande arbete med reformen Gymnasieskola 2007, Gy 07, Huvudsakligen program- PM och idé-PM. (2006), Beskrivande data 2006 – Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning /96 till 2005/06. (2006), Heltid och resursförstärkning, dnr. (2006), Information om icke skolpliktiga ungdomar – det kommunala uppföljningsansvaret, dnr. (2006), Redovisning av förslag till gymnasial lärlings- utbildning inför gymnasieskolan 2007. (2006), Redovisning av uppdrag om möjligheterna att erbjuda anläggningsmaskinförarutbildning i gymnasieskolan, dnr. (2006), Avstängning och förvisning av elev i gymnasie- skolan, PM . (2005), Lärare och elever om gymnasieskolans nationella prov – en enkätstudie, dnr. (2005), Lärlingsutbildning – nyckel till framgång mellan skola & näringsliv? (2005), Väl förberedd?, rapport 268. (2005), 2004 – Sammanställ- ningar och analyser av inspektionsresultaten, rapport 266. (2005), Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet, dnr. , (2005), Bilagor till EU och utbildningspolitiken, (2004), Konsekvenser av flexibel skolstart, dnr. (2004), Varför ser kursplanerna ut som de gör? (2004), Ungdomars utbildnings- och yrkesval – i egna och andras ögon. (2004), 2003 ur ett nationellt perspektiv – en analys av inspektionsresultaten. (2002), Våga lära av varandra – En jämförelse mellan yrkesförberedande utbildning och kvalificerad yrkesutbildning. (2002), Efter skolan, rapport 223. (2001), Villkor och vägar för grundläggande yrkesutbild- ning – några forskarperspektiv. (2001), Individuella programmet, Programhäfte 2001:21. (2001), Utan fullständiga betyg – varför når inte alla elever målen, rapport 202. (2001), Den hägrande framtid? Regeringsuppdrag Konsekvenser av de nya behörighetsreglerna till gymnasieskolan – slutrapport (regeringsbeslut 49, ) dnr. (2001), Delredovisning av uppdrag om kvalitetsför- bättrande insatser för gymnasieskolans yrkesutbildningar m.m. (U 1999/4469/S). (2000), Programhäften för gymnasieskolans samtliga nationella program och Individuella programmet samt Program- handledning. (2000), Utvärdering av fem gymnasieprogram 1999. (2000), Reformeringen av gymnasieskolan – en samman- fattande analys, rapport 187. (1999), Utvärdering av fem gymnasieprogram 1998. (1998), Samverkan Skola – Arbetsliv, rapport 153. (1998), En studie inom ramen för utvärderingen av fem gymnasieprogram 1997. , (1997), Gymnasieskola i stöpsleven – då nu alltid, Myndigheten för skolutveckling (2007), Redovisning av regerings- uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att stödja utvecklingen av yrkesutbildning inom vuxenutbildning och vuxen- utbildning för utvecklingsstörda, dnr. Myndigheten för skolutveckling (2006), Kvalitet inom IV – hela skolans ansvar, 2006:56. Myndigheten för skolutveckling/Yrkesutbildningsdelegationen (2006), Hur står det till med det lokala samrådet? Myndigheten för skolutveckling (2006), Slutredovisning av upp- draget om kvalitetsutveckling inom gymnasieskolans individuella program, dnr. Myndigheten för skolutveckling, Handledarutbildning – Verktygs- låda för gymnasial lärlingsutbildning, Europeiska gemenskapernas kommission (2006), Meddelande från kommissionen till rådet och , Effektiva och rättvisa utbildningssystem i . Commission of Communities (2006), Commission staff working document, European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET), . Direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer, Transposition of Directive 2005/36/EC on the recognition of professional qualifications, , . (2007), Var finns jobben ? (2007), Arbetsmarknadsutsikterna för , Ura 2007:4. , (2007), Vägar till ett akademiskt skriftspråk, Avhandling vid . , (2007), Gymnasieskolans svenskämnen, Avhandling vid . , (2007), Två olika ämnen? – Svenska på gymna- siet och på högskolan (MISS 59), rapport från , . , (2006), Kvalifikation och medborgarfostran – En analys av reformtexter avseende gymnasieskolans samhällsuppdrag, , , (2007), Samband mel- lan betyg i gymnasieskolan och prestationer i högskolan, , rapport 2007:21 R. , Lärande i en lärlingsorganisation, 2004:38 R, Högskolan samverkar. , (2000), Lärande under samma hatt, Avhandling vid . , (2004), Vi vill ha ett nytt arbetsplatsförankrat lärande nu!, . (2007), Företagens kompetensbehov – en utmaning för . Kompetensstegen, Utveckling och lärande Handledning, www. , (1996), Från smeder till yrkesdansare – kommu- nal yrkesutbildning i . LO (2005), Hur står det till med yrkesutbildningarna i gymnasie- skolan? LO (2005), Gymnasiet med siktet inställt på byggbranschen. LO (2005), Gymnasieskolans program riktade mot industrin. LO (2005), Gymnasieskolans program inom servicesektorn. LO (2005), Länsvisa jämförelser av studerande inom de yrkesförbere- dande programmen. LO (2006), Vägar till arbetslivet. LO (2007), Världens bästa jobb, underlagsrapport års . LO (2008), Etableringen på arbetsmarknaden Hur klass, kön och etnicitet styr ungdomars villkor. LO/(2007), Vägval för yrkesutbildningen. Losman, , Förvaltningshistorik, http://arqivarietU .no-ip.info/BeataLosman/ , (2006), Marknad och medborgare – elevers valhand- lingar i gymnasieutbildningens integrations- och differentierings- processer, Avhandling vid . , (2007), Textens väg: om förutsättningar för texturval i gymnasieskolans svenskundervisning, Avhandling vid . (2006), Kvalificerande arbete – lärares vardagliga arbete som bas för lärarprofessionens autonomi. (2004), I rättan tid utredning om arbetstid och arbetsorganisation. i (2001), Redovisning av utredningsuppdrag: med skola – arbetsliv – en över- sikt, dnr. 01-79/00. , , (red) (2000), Mästarlära, Student- litteratur. , (2000), Den glömda arbetsuppgiften, Bilaga till Ds 2000:62, Samverkan mellan skola och arbetsliv. , (1981), Yrkesutbildning i nutidshistoriskt perspek- tiv, ACTA Universitatis Gothoburgensis. (2007), Fakta om svensk turism och turistnäring 2007. (2006), Branschprogrammens koppling till de regionala tillväxtprogrammen. tillsammans med den svenska rese- och turistindustrin (2001), Framtidsprogrammet. Strategier för till- växt i den svenska rese- och turistindustrin. , (2005), Svensk yrkesutbildning, . , och , (2006), Lärlingsutbildning – ett återkommande bekymmer eller en oprövad möjlighet? Expert- gruppen för Studier i Samhällsekonomi, ESS 2006:4. , (red) (2007), – vart leder den? , och , (2007), Ungdomar, utbildning och arbetsmarknad i – lika men ändå olika, Forsknings- rådet för arbetsliv och socialvetenskap. , (1977, 2004), Svensk utbildningshistoria, Stud- entlitteratur. revisorers förslag 1992/93:RR4, Gymnasieskolan, Resurser, resultat och utveckling. , (2007), Utbildningssegregation och självsortering. Om gymnasieval, genus och lokala praktiker, Avhandling vid . SCB (2007), med yrkesstatistik. SCB (2006), Arbetskraftsbarometern ´06. SCB (2006), Arbetskraftsprognos – utvecklingen . SCB (2006), Inträdet på arbetsmarknaden, Enkätundersökning bland avgångna från gymnasieskolan /03, Statistiska meddelanden, UF 86 . SCB (2005), Trender och prognoser 2005. (2006), Vård- och omsorgsassistenters kvalifikationer – Grundläggande nivå. Statskontoret (2007), Lärares utbildning och undervisning i skolan, dnr. 2006/190 – 5, 2007:8. /(2006), Företagens kompetens- behov – En utmaning för . (2005), Yrkesutbildning i – Arbetsgivar- policy, PM . kommuner och landsting (2007), Baskompetens inom vård- och omsorgssektorn. kommuner och landsting, Vård- och omsorgscollege, http://wwwU .skl.se/artikel.asp?C=4057&A=45920 (2007), Unga med attityd. Utbildningsstyrelsen, (2006), Yrkesproven tas i bruk. Utbildningsstyrelsen, – Kinnunen, Halmevuo (red) (2004), Bedömningen av studerande inom yrkesutbildningen. Yrkesutbildningsdelegationen/Myndigheten för skolutveckling (2006), Hur står det till med det lokala samrådet? Yrkesutbildningsdelegationen (2006), Yrkesutbildningsdelegationens verksamhetsberättelse. En särskild utredare skall lämna förslag till en framtida struktur för gymnasieskolans studievägar. Arbetet skall bedrivas utifrån princi- pen att gymnasieskolan skall vara en frivillig utbildning av hög kvalitet, som bygger vidare på kunskaper och ger elever möjlighet att välja utbildning efter fallenhet och intresse. Tre olika huvudinriktningar skall finnas som var och en leder till gymnasieexamen. Utredaren skall se över gymnasieskolans nationella program och inriktningar och lämna förslag på vilka program och inriktningar som bör finnas. Av förslaget skall det framgå vilka program som skall vara studieförberedande och vilka som skall vara yrkesför- beredande. Utredaren skall också föreslå utformning av en modern, flexibel lärlingsutbildning. Utredaren skall föreslå dels behörighetskrav för studie- och yrkesförberedande program samt lärlingsutbildning, dels examens- krav för de tre huvudinriktningarna. Utredaren skall föreslå vilka gemensamma ämnen/kurser som skall finnas på studie- respektive yrkesförberedande program och i lärlingsutbildning. Utredaren skall lämna förslag till hur betygs- systemet bör utformas i gymnasieskolan och i gymnasial vuxen- utbildning. Utredaren skall vidare undersöka om det finns behov av lokala kurser i gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning och hur sådana kurser i så fall bör kvalitetssäkras. Utredaren skall också analysera och lämna förslag avseende användningen av special- utformade program. Utredaren skall överväga och föreslå vilka möjligheter till riksrekrytering som bör finnas i gymnasieskolan. Utredaren skall se över hur lokala inriktningar skall kunna omfattas av frisökning. Utredaren skall överväga hur antalet lektorer i gymnasieskolan skall kunna öka.