sou · GWB3129 · 2008-12-15 00:00:00 — , 2006, Rapport 2006:16,Olycka med vid Skräckskär, Gryts skärgård, E län, . Hutton, , 2008, in the . Presentation på AirMed 2008. /img/aktualne-airmed2008/programme.html (), 2008, Framsyn för krisbered- skap: Samhällskritiska transporter. Luftfartsstyrelsen, 2008, Luftfartens riksintressen. Langhelle, , m.fl., 2004, : the Nordic countries, Resuscitation 2004; 61. , , 2008, Operation . Presentation på AirMed 2008. /img/aktualne-airmed2008/programme.html Marinangeli, , 2007, in : Reality and Perspectives, , 2007;26;6. , 2006, Special Investigation Report on Operations. /publictn/2006/SIR0601.pdf National Confidential Enquiry into Patient and Death (NCEPOD), 2007, Trauma: Who Cares? , 2004, Luft- och vattenburna ambu- lanstransporter. /files/Rapport_20041103110013.pdf NOU 1998:8 Luftambulansetjenesten i . /nb/dep/hod/dok/NOUer/1998/NOU- 1998-8/13.html?id=141287 1990/91:102 Verksamhet och anslag inom totalförsvaret under /92. 1990/91:135 Ändrat huvudmannaskap för sjukreseadmi- nistrationen m.m. Rabausch, E, 2008, Ambulance Flights to Remote Areas, Presen- tation på AirMed 2008. /img/aktualne-airmed2008/programme.html Region , 2008, Praehospital indsats og sundheds- beredskab i Region . Schlechtriemen, Th, 2008, European Cooperation in HEMS. Pre- sentation på AirMed 2008. /img/aktualne-airmed2008/programme.html , 2007, Sjukvårdsinsatser vid sjuk- /Publicerat/2007/9454/2007-101-1.htm , 1999, Ett sammanhängande ambulanshelikopter- SOU 2007:10 Slutbetänkande av . 43, 1999-2000, Om akuttmedisinsk beredskap. /nb/dep/hod/dok/regpubl/stmeld/1999200 0/Stmeld-nr-43-1999-2000-/5.html?id=193583 , , 2004, Helicopter emergency services transport outcomes literature: Published 2000–2003. Prehospital Emergency Care, 2004;8;3. , F, m.fl., 2004, The 2003 : Findings and 2004;23;3. , , 2008, Possibilities of in Long- Distance Flights. Presentation på AirMed 2008. /img/aktualne-airmed2008/programme.html , 1996, i . , , 2006, Flygminnen. i , , /twosection.aspx?id=10215#Helikopter hos i , /templates/page25762.aspx SOS Helikoptern, , Airmed i , /site/img/aktualne-airmed2008/programme.html Association of (), Bergwacht , in and , a)Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten ska träffa en övergripande överenskommelse om Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopter. Regeringen beslutade om direktiv för en utred- ning om Försvarsmaktens helikopterresurser (dir. 2008:118). Mot bakgrund av denna utredning kommer att mer kortfattat behandla Försvarsmaktens helikopterverksamhet. Frågor som rör ambulanstransporter med Försvarsmaktens luft- fartyg behandlas under kapitel 4. Frågor som rör Försvarsmaktens deltagande i flyg- och sjöräddning med helikopter behandlas under kapitel 8. Frågor som rör Försvarsmaktens stöd med helikopter till polisen behandlas under kapitel 6. hade Försvarsmakten 120 stycken helikoptrar. Antalet baseringar och helikoptrar är kraftigt reducerade. pågår dessutom en omsättning av Försvarsmaktens heli- koptersystem, vilket ytterligare begränsar de tillgängliga resurserna. Försvarsmaktens framtida helikopterorganisation ser enligt nu- varande planering ut som följer: 9 stycken medeltunga (AS 332 ) 18 stycken medeltunga (NH 90) 20 stycken lätta (AW 109) använde Försvarsmakten med heli- kopter, som närmare anges i tabell 5.1. Tabell 5.1 Försvarsmaktens användning av helikoptrar, 2007 (BO 105) (AS 332 ) (AW 109) Källa: Försvarsmakten, 2008. Besättningen består av två piloter, en navigatör och en färdmeka- niker. En ytbärgare ingår vid flyg- och sjöräddningsuppdrag. kan med en besättning på 4 personer som mest ta 18 passa- gerare. finns i flera versioner. används primärt för militär flygräddningsberedskap, samt trupptransporter. Helikoptrarna är utrustade med vinsch. är benämningen på de tre helikoptrar som har modi- fierats för att kunna genomföra medicinsk evakuering. De har bl.a. utrustats med ny avionik, varnings- och motmedelssystem, parti- kelseparatorer, ballistiskt skydd och kulspruta. Helikoptrarna är anpassade för att kunna ta två patienter på LSTAT-bårar. Heli- koptrarna ska användas i . Heli- koptrarna har inte vinschar, men ska framöver utrustas med det. Det är beslutat att två skall genomgå en mindre omfattande modifiering av bland annat instrumentering i cockpit för att kunna användas som utbildningsplattform för piloter som ska flyga . har drabbats av stora leveransförseningar. De första tre helikoptrarna finns nu i hos FMV där de genomgår tester. Helikoptrarna beräknas vara operativa . ska kunna lösa flera olika uppgifter, inklusive trupp- transporter, medicinsk evakuering, flyg- och sjöräddning, ubåtsjakt och specialoperationer. Helikoptrarna kommer att kunna utrustas med kulsprutor, raketkapslar, varnings- och motmedelssystem, ballistiskt skydd, värmekamera, IR-strålkastare, datalänk, repinstallation och vinsch. Man kan ta upp till sex bårar i . Helikoptrarna kommer även att vara utrustade med ett specialutvecklat taktiskt lednings- system. Besättningens storlek varierar beroende på uppgiften. kan transportera upp till 20 passagerare. finns i en markoperativ version (12 stycken) och i en maritim version (8 stycken). Helikoptrarna håller på att levereras och beräknas vara operativa . De ska bl.a. kunna användas för spaningsuppdrag, ubåtsjakt, sjuktransporter, VIP- transporter, specialoperationer m.m. kommer att kunna utrustas med bland annat kul- sprutor, raketkapslar, varnings- och motmedelssystem, ballistiskt skydd, värmekamera, IR-strålkastare, datalänk, bår och repinstalla- tion. Den maritima versionen kommer även att vara utrustad med vinsch, samt styrautomater som gör att man kan hovra och göra automatiska nedgångar mot vattenytan. Helikoptrarna kan under gynnsamma förhållanden användas för vissa sjöräddningsuppdrag. Den maritima versionen kommer även att vara utrustad med sonarbojsystem. kommer normalt att flygas av 1 pilot och kan ta upp till 7 passagerare. pågår avveckling av Försvarsmaktens övriga heli- koptersystem. Vidare har inrikt- ningen varit att samtliga ska avvecklas . Det kommer att innebära att Försvarsmakten får en väldigt begränsad tillgång till medeltunga helikoptrar innan införs. Försvars- makten har till regeringen redovisat att ett vidmakthållande av skulle innebära att införandet av skulle skjutas , då organisationen personalmässigt inte är dimensionerad för att hantera fyra olika helikoptersystem. Regeringen har gett den nya utredningen om Försvarsmaktens helikopter- resurser i uppdrag att se över vilka konsekvenser ett vidmakt- hållande av skulle få. Utredaren ska redovisa frågorna kring . Helikopterflottiljen har sin ledning vid Malmen i . Vidare finns enheter vid F 17 , F 7 och F 21 . Helikopterflottiljen är organiserad i en helikopterbataljon med både sjö- och markoperativ förmåga. Förseningarna av leveranser av och har medfört en begränsad operativ för- måga. I Försvarsmaktens kompletteringar till budgetunderlaget för 2009TPF1FPT beskrivs helikopterbataljonens uppgifter enligt följande: Helikopterbataljonen skall kunna avdela taktisk enhet till fredsfrämjande insatser, hävdande av territoriell integritet och med tillgängliga resurser kunna stödja samhället vid svåra påfrestningar. Försvarsmaktens framtida behov definieras av följande typinsatser: stödja sjö- och luftstridskrafter vid hävdande av territoriell integritet stödja sjöstridsstyrka vid internationella insatser understödja specialförband vid nationella och internationella insatser stödja en snabbinsatsstyrka (EU BG) inom ramen för interna- insatser 1TP PT Det kan noteras att BU 09 tillkom under andra planeringsförutsättningar än vad som gäller för Försvarsmaktens ekonomi. Eftersom underlaget är det senaste dokument som anger en inriktning för Helikopterbataljonen har valt att referera till det. utgöra en operativ stödresurs vid internationella insatser (heli- kopterenheten skall ha en hög grad av förmåga till autonomt uppträdande) utgöra en operativ stödresurs under en långvarig internationell insats Den operativa effekten definieras av följande åtta uppgifter vilka ingår i de olika typinsatserna och där en typinsats kan inkludera en eller flera uppgifter: taktisk transport (inklusive CASEVAC) Combat recovery (flygräddning i förhöjd hotmiljö) kan konstatera att helikoptrar nämns som en prioriterad funktion i t.ex. Försvarsmaktens perspektivplane- ringsrapport och Försvarsberedningens rapport . kan vidare konstatera att det finns ett stort tryck inom det internationella samfundet att få fram militära helikopterresurser för fredsfrämjande insatser. I varje freds- främjande insats inom ramen för FN, EU och Nato utgör heli- koptrar en bristvara. Förseningarna i NH 90-programmet, som drabbar alla beställande stater är ett skäl till bristen. Det finns även en ovilja från medlemsländerna att bidra med helikoptrar, bl.a. därför att de slits hårt under användning utomlands. Helikopterflottiljen deltog med en HKP 9-enhet i KFOR i Kosovo. Det ingick även en helikopterenhet i Nordic Battlegroup 2008, bestående av en MEDEVAC-funktion och en trupptransportfunktion. MEDEVAC-funktionen försena- des på grund av att modifieringen av helikoptrarna tog än beräknat. ska delta med en helikopter- enhet för MEDEVAC med till ISAF i . Det finns också planer på att Nordic Battlegroup 2011 ska ha en heli- kopterenhet. Försvarsmaktens helikopterflottilj hade en budget på . I det beloppet ingår bl.a. löner, flygkostnader och värnpliktsutbildning. Däremot ingår inte kostna- der för anskaffning och underhåll av helikoptrar. Militära helikopt- rar är generellt sett dyrare i anskaffning och underhåll än civila helikoptrar, då de innehåller ett stort antal extra system. Som framgår av tabell 5.2 är det höga driftskostnader för de helikoptrar som ingår i Försvarsmaktens framtida helikopter- organisation. Tabell 5.2 Driftskostnader för Försvarsmaktens helikoptrar (tekniskt under- håll och drivmedel), 2008 Driftskostnad kronor/timme Källa: Försvarsmakten. Helikopterflottiljen har drabbats av flera svåra haverier. Mot bak- grund av haverierna har låtit göra en studie över säkerhetskulturen inom Helikopterflottiljen. I den står det bland annat att helikopterverksamheten i Försvarsmakten behöver stabilitet och lugn och ro för att bygga upp kompetens och träna för de nya helikoptersystemen. Man förordar att Helikopter- flottiljen ges en återuppbyggnadsperiod, motsvarande en time- out. bör Helikopterflottiljen inte ges några nya uppdrag, och de befintliga uppdragen bör anpassas till arbetet med återuppbyggnaden. Man skriver vidare att Försvarsmakten behöver göra en långsiktig och bred planering som riskanalyseras för att avgöra hur lång återuppbyggnadsperioden ska vara. Mot bakgrund av rapporter har Försvars- makten tillsatt en projektgrupp som ska analysera rekommenda- tionerna och föreslå åtgärder. Inriktningen är att gruppen ska vara klar . Regeringen beslutade om direktiv för en utredning om Försvarsmaktens helikopterresurser (dir. 2008:118). Av direktivet framgår att utredaren, mot bakgrund av Statens rapporter om militära helikopterhaverier, samt andra relevanta utredningar, ska analysera flygsäkerhetsrelaterade frågor och föreslå förbättringsåtgärder. Försvarsmakten köper all sin grundutbildning av helikopterpiloter från tyska arméflygskolan i . Där sker också typutbildningen för . planerar att inleda byggandet av en helikopterträningsanläggning i . Anlägg- ningen kommer att bestå av en helikopterkropp som hänger i en lyftkran på räls. Syftet med anläggningen är att på ett säkert och kostnadseffektivt sätt kunna öva bland annat i- och urlastning ur en hovrande helikopter. Man kommer även att kunna öva vinsch- operatörer och ytbärgare över vatten, då anläggningen ska stå vid . Anläggningen kommer även att kunna användas av civila aktörer. Utbildningen av Försvarsmaktens helikoptertekniker sker vid Försvarsmaktens tekniska skola (FMTS) i . Utbild- ningen sker utifrån ett militärt regelverk. är utbildningen i stora delar identisk med civila utbildningar. Försvarsmakten deltar i flera nordiska samarbeten som är kopplade till helikopterverksamhet, bland annat inom ramen för Nordic Armaments Co-operation (NORDAC) och projektet (NSHP). presenterades en rapport från det trilaterala initiativet Nordic Supportive Defence Structures (NORDSUP) mellan , och . I rapporten föreslås att en trilateral planering ska inledas om ett utvecklat samarbete kring NH 90, bland annat avseende bruk av simulatorer. 5.8Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopter Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopter hade länge en stor omfattning. har dock en kraftig minskning skett, till stor del till följd av den begränsade kapaciteten hos Försvarsmakten, samt att Försvarsmakten inte längre på Sjö- fartsverkets uppdrag svarar för sjöräddningsberedskapen med heli- kopter. I och med att det finns få beredskapssatta helikoptrar i Försvarsmakten har också möjligheten att genomföra akuta ambu- lanstransporter minskat. Regeringen behandlade Försvarsmaktens stöd till samhälllet med helikopter i budgetpropositionenför 2002 (prop. 2001/02:1 utg.område 6, s. använde Försvarsmakten för stöd till samhället. 2007 var motsvarande siffra . I samband med stormen gjordes 8 insatser med en total flygtid . Vidare gjordes 10 insatser i samband med olika efter- sök, med en total flygtid . Skogsbrandsbekämpning utfördes , med en total flygtid . Det finns flera författningar som reglerar Försvarsmaktens stöd till samhället: Enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor är en statlig myndighet eller en kommun skyldig att med personal och egendom delta i en räddningsinsats på anmodan av räddningsledaren. Skyl- digheten föreligger dock bara om myndigheten eller kommunen har lämpliga resurser och om ett deltagande inte allvarligt hindrar dess vanliga verksamhet. Förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet reglerar bl.a. det s.k. nödhelikoptersystemet, som inne- bär att Försvarsmakten vid livshotande situationer där omedelbar transport är avgörande för behandlingen av skadade och sjuka personer, ska utföra transporter med helikopter på begäran av sjukvårdshuvudman till flygräddningscentralen ARCC. I övrigt får Försvarsmakten i enlighet med förordningen lämna stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting, samt under vissa förut- sättningar även till enskilda. Försvarsmakten ska ta ut avgifter vid stöd enligt förordningen. Lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning innehåller bestämmelser om Försvarsmak- tens stöd till polisen vid terrorismbekämpning med insatser som kan innebära användning av våld eller tvång mot enskilda Mer generella regler om myndigheters skyldighet att hjälpa andra myndigheter inom ramen för den egna verksamheten finns i 6 § förvaltningslagen (1986:223). När det gäller polisverksamheten föreskrivs särskilt i 3 § polislagen (1984:387) att andra myndigheter ska ge polisen stöd i dess arbete. 5.9.1Försvarsmaktens stöd till samhället Försvarsmakten har som enda myndighet tillgång till medeltunga helikoptrar. Försvarsmaktens helikoptrar har vidare kvalificerad teknisk utrustning, t.ex. värmekameror. Vidare är det bara För- svarsmaktens helikoptrar som är utrustade för att kunna verka i en hotmiljö. T.ex. är vissa helikoptertyper utrustade med ballistiska skydd, något som saknas hos Polisflyget. Vid sidan av kvalificerade helikoptersystem med utbildad personal, finns även system för ledning och logistik vid insatser. har slagit fast att stöd till samhället inte ska dimensionera Försvarsmaktens organisation. Likväl kan För- svarsmaktens befintliga helikopterresurser utgöra ett viktigt stöd för samhället i olika situationer. Det gäller vid räddningstjänst, t.ex. i form av: efterforskning av försvunna personer Det gäller vid vissa typer av akuta transporter: taktiska transporter av insatspersonal vid bekämpning av terrorism ambulanstransporter inom ramen för nödhelikoptersystemet Det gäller vid olika typer av större kriser: ambulanstransporter vid händelser med stort skadeutfall övriga transporter i samband med kriser Om stödet ska vara användbart i en kris krävs det dock att Försvarsmakten planerar och övar för uppgiften. Helikopterutred- ningen ser en risk för att tillgängliga resurser inte kan användas för stöd till samhället p.g.a. avsaknad av planering och förberedelser. Sådana indikationer finns : i kommer inte att delta i någon fjällräddningsövning , då verksamheten inte är prioriterad. Det finns inte någon planering för att Försvarsmaktens helikoptrar ska utrustas med RAKEL-enheter. Därmed begrän- sas förmågan att samverka med civila aktörer i . Försvarsmaktens helikoptrar kan sällan användas för stöd till samhället, eftersom larmningsproceduren inom Försvarsmakten är så lång att det kan ta timmar innan ett beslut om insats har fattats. I första hand anser att olika huvudmän för t.ex. räddningstjänst och sjuktransporter bör träffa överenskom- melser med Försvarsmakten om hur specifika samarbeten bör bedrivas. och Försvarsmakten har t.ex. ett avtal om samarbete kring sjöräddning. ser dock ett behov av att en central civil myndighet kan fungera som en dialogpart gentemot Försvars- makten när det gäller mer övergripande frågor om stöd till sam- hället med helikopter. Det kan röra frågor som: vilken förmåga Försvarsmakten bedömer att man kommer att ha avseende stöd till samhället med helikopter i vilken utsträckning Försvarsmakten bör öva för olika stöd- uppgifter, t.ex. skogsbrandsbekämpning, samt stöd i samband med översvämningar, ras och skred vilka civila övningar som det bör prioriteras att Försvarsmaktens helikoptrar deltar i om stöd till samhället ställer krav på särskild utrustning, t.ex. RAKEL-enheter eller vattenbehållare för skogsbrandsbekämp- ning, samt hur den i så fall ska finansieras anser att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är bäst lämpad att ha en sådan uppgift. Av MSB-kommitténs förslag till verksamhetsmål för den nya myndig- heten, framgår att MSB ska utveckla, anskaffa och underhålla personella och materiella stödresurser för räddningstjänst och sanering. Vidare ska MSB i samband med en allvarlig olycka eller en kris i stödja samordningen av centrala myndigheters åtgärder, så att samhällets samlade resurser och internationella för- stärkningsresurser används effektivt. föreslår att MSB och Försvarsmakten ska träffa en övergripande överenskommelse om Försvarsmaktens stöd till samhället med helikopter. MSB bör inför överenskommelsen samråda med berörda myn- digheter, såsom och . 5.9.2Försvarsmaktens stöd till polisen med helikopter Förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet I stödförordningen finns bestämmelser om i vilka situationer och under vilka villkor som Försvarsmakten ska eller får lämna stöd till civil verksamhet. Bestämmelserna gäller inte för sådant stöd som är reglerat särskilt i lag eller förordning, t.ex. i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor eller lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. Enligt stödförordningen föreligger en skyldighet för Försvars- makten att lämna stöd i form av transporter med helikopter vid livshotande situationer där omedelbar transport är avgörande för behandlingen av skadade eller sjuka personer (3 §). Stödet lämnas på begäran av sjukvårdshuvudman. I andra fall där begäran om stöd görs enligt förordningen föreligger inte någon skyldighet för Försvarsmakten att medverka. Det uttrycks i förordningen på så sätt att Försvarsmakten får lämna stöd. Som en allmän förutsättning för att lämna stöd, vare sig det är fråga om helikoptertransporter vid livshotande situationer (skall- uppgifter) eller i andra lägen (får-uppgifter) får stöd lämnas endast om Försvarsmakten har resurser som är lämpliga för uppgiften och det inte hindrar dess ordinarie verksamhet eller dess medverkan enligt lagen om skydd mot olyckor. I stödförordningen finns restriktioner kring hur och i vilka situationer som Försvarsmaktens personal får användas. En sådan restriktion är att personalen inte får användas i situationer där det finns risk för att den kan komma att bruka tvång eller våld mot enskilda. Bortsett från frågan om användande av våld eller tvång utesluts inte någon form av stöd, utan Försvarsmakten har haft möjlighet att stödja samhället, däribland polisen, med i princip alla sina resurser och då även i lägen där polisen utövar våld (se prop. 2005/06:111 s. 13 f.) En annan begränsning är att Försvarsmaktens personal inte får användas för uppgifter enligt förordningen som kan medföra en inte obetydlig risk för att personalen kan komma att skadas (10 §). Att märka är att denna restriktion bara gäller när det är fråga om uppgifter enligt förordningen, inte när stöd lämnas t.ex. enligt de lagar som nämnts ovan. Begränsningen kring Försvarsmaktens personals medverkan i farliga situationer har sin grund i synsättet att den inte ska tas i anspråk i lägen där personalen från det organ som begär stödet själv inte medverkar därför att det är för farligt. Försvarsmaktens per- sonal ska alltså inte utsättas för ett större risktagande än andra vid utförande av uppgiften. Detta synsätt ska ses mot bakgrund av att ett agerande med en hög risknivå kan vara nödvändig för att Försvarsmaktens personal ska kunna lösa sina uppgifter i den mili- tära miljön och för att nå syftet med den militära kärnverk- samhetenTPF2FPT. Även om meningen med den här begränsningsbestämmelsen är att man inte ska utnyttja den för militära risksituationer tränade militära personalen i farlig civil stödverksamhet, vill det synas som att bestämmelsen har kommit att få en tillämpning som går längre än vad som avsetts. Enligt bedömning utesluter varje riskfylld situation inte en medverkan från Försvars- maktens personal. 2TP PT Se närmare i betänkandet SOU 2001:98 Stöd från Försvarsmakten, s. 158 f. har erfarit att denna tillämpning har inneburit inskränkningar för när Försvarsmaktens helikoptrar kan användas för att t.ex. transportera . Lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning kan konstatera att lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning 1 § endast är tillämplig vid insatser som kan innebära användning av våld eller tvång från Försvarsmaktens personal mot enskilda. Lagen tillåter därmed inte att Försvarsmakten stödjer polisen genom att t.ex. genomföra en helikoptertransport av i samband med terrorismbekämpning. Sådant stöd regleras i stället i stödförordningen (se prop. 2005/06:111 s. 44). Däremot medger den aktuella lagen att Försvarsmakten t.ex. kan genomföra en helikoptertransport av egna specialförband i samband med terrorismbekämpning. ledning har till framfört att har fattat ett principbeslut om att man i samband med terrorism- bekämpning endast ser ett behov av att använda flyg- och sjö- stridskrafter från Försvarsmakten. Därmed utbildas och övas inte Försvarsmaktens specialförband för att utföra terrorismbekämp- ning i enlighet med den aktuella lagen (av samma skäl förekommer det heller inte några samövningar mellan och Försvarsmaktens specialförband). Därmed kan man i praktiken inte räkna med Försvarsmaktens specialförband som en resurs vid terrorismbekämpning. Enligt uppfattning vore det oacceptabelt att i en skarp situation ianspråkta personal för en så svår och farlig uppgift, när den inte har utbildats och övats för hur uppgiften ska lösas i enlighet med den aktuella lagen. Mot bakgrund av ställningstagande, kan konstatera att det i praktiken kan bli svårt att använda Försvarsmaktens helikoptrar med stöd av lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorism- bekämpning. Om polisen ska få stöd med helikopterresurser från Försvars- makten i samband med bekämpning av terrorism måste det därmed ske inom ramen för stödförordningen. Mot bakgrund av den strikta tillämpning som görs av stödförordningen när det gäller att utsätta personalen för risk, är det sällan möjligt att utföra insatser med stöd av denna förordning.