sou · GWB390 · 2008-10-13 00:00:00 — Målet för Sverigefrämjandet är att skapa intresse, förtroende och goodwill för och att medverka till att betraktas som en pålitlig handels- och samarbetspartner, en attraktiv marknad för utländska direktinvesteringar, ett attraktivt resmål med berikande upplevelser, en ledande nation inom högteknologi, forskning och utveckling samt ett uppskattat land att arbeta, studera och forska i. SI har genomfört ett målmedvetet strategiskt arbete som omfattar fokusområden och geografiska prioriteringar. För att underlätta en gemensam prioritering i val av verksamhet har SI fyra fokusområden: Hållbarhet, Ny kreativitet, Öppenhet och Gränslös utveckling. Dessa är ett praktiskt sätt att koppla institutets verk- samhet till Sverigebilden och till samtida fenomen och områden där just nu har en intressant styrka eller erfarenhet. För att göra verksamheten mer slagkraftig och arbeta mer lång- siktigt har SI valt att samla insatserna där behovet och möjlighe- terna är som störst. Detta görs för att maximera effekten i skapan- det av kännedom och goodwill för . SI ska inom Sverige- främjandet arbeta proaktivt mot tolv världsstäderTPF3FPT som har en sär- skild tyngd inom media, kultur, upplevelseindustri och näringsliv. SI har identifierat ett behov att öka ansträngningarna på de asia- 3TP PT , , , , , , , , , , och . Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt tiska tillväxtmarknaderna där kunskapen om är minst och där svenska företag och representanter har den största utmaningen att etablera sig. Utredningen ser SI:s målmedvetna strategiska arbete som före- dömligt och en modell för hur även det rent företagsinriktade främjandet systematiskt kan prioritera sektorer och marknader. VisitSweden ägs till hälften av svenska staten genom Närings- departementet och till hälften av , som ägs av den svenska besöksnäringen. VisitSwedens uppdrag formuleras i ett regleringsbrev från staten, där ett antal övergripande mål har pre- senterats. Vd:ar i besöksnäringen har fastlagt förväntningarna från näringen. VisitSweden har som övergripande mål att bidra till att har en hög attraktionskraft som turistland och har en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. 2007 gav staten ett anslag på , och VisitSweden hade intäkter från när- ingslivet på 101 miljoner. Anslaget från staten finansierar basverk- samheten och imagemarknadsföringen (uppdraget att marknads- föra varumärket ). Besöksnäringen finansierar marknadsfö- ringskostnaderna för sina egna produkter. VisitSweden skapades 2006. var ansvaret att mark- nadsföra som destination delat mellan Turistdelegationen, en myndighet under , och , ett av staten och näringen gemensamt ägt bolag. i utlandet (NSU) inrättades 1995 och är ett forum för dialog, samråd och samarbete kring Sverigebil- den. I nämnden deltar representanter för , Invest in , , VisitSweden, Utrikesdeparte- mentet och . NSU är ett forum för arbetet med Sverigebilden utomlands och är ett rådgivande organ till regeringen i dessa frågor. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Den Nordiska investeringsbanken (NIB) har i uppdrag att främja hållbar tillväxt genom att erbjuda långfristiga lån och garantier till projekt som stärker konkurrenskraften och gynnar miljön. NIB ägs av , , , , , , och . NIB finansierar investeringsprojekt och projektexport såväl inom som utanför medlemsländerna. NIB:s utlåning utanför medlemsländerna går främst till länder i , och , och , inklusive . Hög prioritet ges investeringar som främjar det ekonomiska samarbetet mellan med- lemsländerna. NIB beviljar endast medel- och långfristiga lån. Tyngdpunkten ligger i kreditgivning till projekt i medlemslän- dernas närområden och investeringar i energiförsörjning, infra- struktur eller forskningsbaserade affärer. NIB har sitt huvudkontor i . NIB är en multilateral finansieringsinstitution och har finansierat mer än 1 000 projekt. Personalstyrkan uppgår till drygt 150 personer. Bankens officiella språk är engelska och svenska. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Översikt, det offentliga främjandet Avtal mellan stat och Finansiering av små och ägda av stat/lands Kommuner, landsting, ägande, ägt av Dialog och koordinering av Främjande av svensk miljö- Notera: Sammanställningen täcker inte alla offentliga främjandeinsatser. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Diskussionen ovan har ägnats till organiseringen av det permanenta offentliga främjandet. Utöver dessa har även särskilda främjande- satsningar genomförts. Ett urval av dessa temporära insatser beskrivs och analyseras nedan. Syftet med denna genomgång är att dra lärdomar avseende temporära insatsers effektivitet i att bidra till målet med främjandet; att underlätta svenska företags internatio- nella tillväxt. Exportcentrum var beteckningen på en regional samarbetsform avsedd att skapa en enda dörr för små och medelstora företag med behov av hjälp för export och internationalisering.TPF4FPT Tanken var även att skapa ett samrådsforum mellan främst , och de regionala handelskamrarna, med syfte att undvika dubbelar- bete och få till stånd en bättre samordning. Det första centrumet bildades och som mest fanns Exportcentrum på 20 orter.TPF5FPT För alla Exportcentrum fanns en huvudkontaktperson, oftast från eller handelskammaren. administrerade ett anslag på som regeringen avsatte av regionalpo- litiska medel för åren 1999–2001. Pengarna var avsedda att dels finansiera verksamhet hos exportcentra i regionalpolitiskt priorite- rade områden, dels genomföra en informations- och rådgivnings- kampanj till de små och medelstora företagen. Det länsvisa samar- betet baserades på treåriga strategiplaner som varje exportcentrum utarbetade . Planerna angav inriktningen (områden, planerade aktiviteter, tidsplan) och reglerade parternas samarbete. Därutöver hade varje centrum möjlighet att ta fram en projektplan för ytterligare aktiviteter som man önskade finansiellt stöd för. Strävan var att ha så stor finansiering som möjligt från deltagande företag. För att genomföra ett projekt inom exportcentrum kräv- des att minst två av de medverkande parterna deltog. Då funge- rande samarbetsformer inte kunde etableras har samtliga Export- 4TP PT Det engelska uttrycket one-stop-shop används ofta för att beteckna denna typ av samlokalisering av olika insatser. 5TP PT , , , , , , , , , , , , , , , , , , och , det vill säga i alla län utom och . Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt centrum avvecklats, det sista var det i som avslutades vid utgången av 2007. Genom en överenskommelse mellan , och förvaltningsavdelningen beslutades i feb- ruari 2004 att genomföra en satsning på tillväxt genom att stärka utrikesrepresentationen (FA2007/1952/STAB). Syftet med sats- ningen var att bättre kunna främja svenska intressen och tillväxten i och att förstärka och fördjupa det svenska EU-samarbetet. Satsningen skedde genom en omfördelning mellan Regeringskans- liet i och utlandsorganisationen utan att antalet anställda ökade. Med början placerades 27 personer från på utlandsmyndigheter för att förstärka främjararbetet. Främjandesatsningen utvärderades av , en utvärdering som drog slutsatsen att satsningen varit mycket lyckad (FA2007/1952/STAB). Utvärderingens sammanfattande bedöm- ning av satsningen i fem punkterTPF6FPT: Det är viktigt med kontinuitet i främjandearbetet. Satsningen har bidragit till svensk export. Satsningen har inneburit ett kompetenstillskott för utlandsmyn- digheterna. Utlandsstationeringen har varit en positiv erfarenhet som de utsända inte velat vara utan. Satsningen har inneburit en större kännedom om utlands- myndigheterna inom . Utredningen har skapat sig en bild av främjandesatsningen som i viss mån avviker från utvärdering. Utredningen har noterat att många exportrådskontor och utlandsmyndigheter är kritiska till satsningen. Huvuddelen av kritiken rör bristen på resurser för aktiviteter i stationeringslandet samt att kompetensen hos personer som deltagit i satsningen inte alltid motsvarat de krav som är nödvändiga för att effektivt arbeta med främjande. Känne- domen om satsningen är låg bland företag i stationeringsländerna. 6TP PT En ytterligare slutsats rörde den fördjupade EU-rapportering som var del i satsningen. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Det är utredningens uppfattning att särskilda satsning på stärkt utlandsrepresentation har inneburit ett viktigt tillskott till främjanderesurserna på många utlandsmyndigheter. För att trygga en hög kompetens i framtida satsningar ser utred- ningen ett stort värde i breddad rekryteringsbas i motsvarande framtida satsningar. I synnerhet bör rekryteringen breddas till att även omfatta personer utanför som besitter vik- tig företags- och landkompetens. ombildades Swentec, miljöteknikråd, till en delegation, direkt underställd . Swen- tecs uppdrag är att skapa en effektiv statlig struktur för att stärka svensk miljöteknik. Swentec arbetar nära och formar statens insatser på miljöteknikområdet genom kontinuerlig dialog och halvårsvis rapportering. Uppdraget ligger i linje med regeringens övergripande målsättning att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag i och att möta utmaningarna inom miljö- och klimatområdet. 6.5Främjandets samverkan med politiken för global utveckling Det svenska utvecklingssamarbetet ökar till i budgetpropositionen . Det finns tre huvudsakliga berör- ingspunkter mellan handel och investeringar och utvecklingssam- arbetet inom den svenska politiken för global utveckling. Den för- sta rör det bidrag som utvecklingssamarbetet ger till utvecklings- ländernas möjlighet att delta i internationell handel och invester- ingsutbyte. Den andra punkten rör utvecklingssamarbetets roll för att bygga upp bilaterala relationer mellan och samarbetslan- det. Här är övergången från bilaterala relationer baserade på utvecklingssamarbete till relationer centrerade kring handel och investeringar viktigt. Den tredje rör svenskt mervärde och kompa- rativa fördelar i utvecklingssamarbetet. För att öka effektiviteten i utvecklingssamarbetet har biståndsgivarna i Parisdeklarationen om biståndsharmonisering åtagit sig att koncentrera insatserna till de områden där de besitter särskild kompetens (, 2005). Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt innebär detta att biståndet ska koncentreras till sektorer där det särskilt kunnande finns. Mottagarländerna har givits ett större ansvar för biståndsmed- lens användning genom principen om lokalt ägarskap. En viktig del i modernt utvecklingssamarbete är principen om obundet bistånd genom vilket mottagarlandets ägarskap garanteras. Dessa föränd- ringar har gjort det viktigare för givarländer som att i part- nerskap med mottagarländerna informera om den kompetens som finns inom svenska företag. Dessa två förändringar: en ökad kon- centration av svenskt utvecklingssamarbete till sektorer där särskilt kunnande finns och ett större ägarskap där mottagarlandet styr användningen av biståndsresurser ställer ökade krav på att infor- mera svenska företag om de möjligheter som finns inom projekt finansierade genom biståndsmedel. Här finns en roll för ett offent- ligt åtagande för informationsspridning. I de länder där svenskt bistånd fasats ut kommer det svenska engagemanget att ta sig nya uttryck i form av aktörssamverkan och riktade insatser. Bland utfasningsländerna finns , , , , , och – alla länder som är intressanta handels- och investeringsdestinationer. Sida är den centrala svenska biståndsmyndigheten som är verksam inom en rad områden. Sida har omkring 850 anställda i och fler än 150 utomlands. Sida har i många fall en närvaro i länder där inte har utlandskontor. Verksamheten är inriktad på utvecklingsländer och i mindre utsträckning länder i . Syftet med verksamheten är att bidra till att höja lev- nadsstandarden i fattiga länder. har fastställt sex delmål för verksamheten, som bland annat, berör ekonomisk tillväxt och ekonomiskt och politiskt oberoende. Sida har inget främjandeuppdrag, myndigheten kan trots det ha en viktig roll för att främja kontakter mellan näringslivet i och andra länder liksom ekonomiskt utbyte i olika former. Nästan hela verksamheten kan i en allmän och indirekt mening betraktas som handelsfrämjande, eftersom syftet är att förbättra tillståndet i de fattigaste länderna. Sidas verksamhet kan också skapa en good- will som är värdefull ur främjandesynpunkt. Sida är inom området privatsektorutveckling verksamt vad gäller att stärka samarbetslän- Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt dernas kapacitet att aktivt delta i världshandeln. Sida koncentrerar sina insatser till fyra huvudområden, där ett gäller utveckling av handel (till exempel verka för reducerade handelshinder och skapa marknadsplatser för samarbetsländernas strategiskt viktiga varor) och ett annat kompetensutveckling för företagare (höja kunskaps- nivån inom områden som marknadsföring och export). Vissa delar av Sidas verksamhet har nära samband med både exportfrämjande och importfrämjande. Detta gäller sådan verksamhet där det svenska näringslivet eller dess organisationer utnyttjas som en resurs i biståndet. är ett av staten ägt aktiebolag. erbjuder risk- kapital och kompetens för investeringar i , , Latiname- rika samt (ej EU-länder). investerar tillsam- mans med strategiska partner. Dessa är i första hand svenska före- tag som vill etablera sig på en ny marknad eller expandera verksam- heten. Den strategiska partnern ska vara beredd att dela den finan- siella risken med och ta ett operativt ansvar. erbjuder riskkapital i form av aktiekapital, lån, garantier och delfi- nansiering av leasingavtal. fattar beslut om investeringar på affärsmässiga grunder. Målet är att medverka till att skapa lönsamma företag och där- med bidra till ekonomisk utveckling i investeringsländerna samti- digt som svenska företags affärsmöjligheter främjas. huvudsakliga roll är att delta i etableringen och stå kvar till dess att företaget uppnått en hållbar lönsamhet. medverkar med högst av den totala investeringen. har drygt 30 anställda och hade vid ingången till 2008 en investeringsportfölj med 69 investeringar i 33 länder. av investerat kapital var placerat i aktiefonder eller riskkapitalfonder (, 2008). är en stor bidragsgivare till FN, och andra multilaterala aktörer. Även detta ekonomiska bidrag ger potentiell goodwill och inflytande som kan användas för att stimulera eko- nomiskt utbyte. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt 6.6Främjandets samverkan med handelspolitiken och den inre marknaden Världen behöver mer frihandel, inte mindre. Så inleddes reger- ingens handelspolitiska deklaration som presenterades i (Regeringen, 2008). Detta är ett tydligt uttryck för att handelspolitik bygger på frihandel. Begreppet fri- handel innebär så mycket mer än bara möjligheten att köpa och sälja varor i andra länder. Frihandeln bidrar till att decentralisera beslut så att de fattas så nära köpare och säljare som möjligt. Fri- handel innebär att det inte bör finnas tullar, vare sig för import eller export. Detta gäller givetvis både varor och tjänster. I idén om fri- handel ligger att alla former av protektionism, till exempel att för- bjuda import i syfte att skydda det egna landets producenter från konkurrens utifrån, är till nackdel för såväl konsumenter som pro- ducenter. har en lång historia av öppenhet i handel gentemot omvärlden. Denna öppenhet möjliggjorde ekonomiska utveckling från agrarsamhälle till ett välfärdssamhälle under 1800 och 1900-talen (, 1931). Frihandel gjorde det möjligt för entreprenörer att grunda och utveckla många av dagens världsle- dande svenska företag. Den svenska hemmamarknaden är begrän- sad och hade möjligheten att expandera till utländska marknader inte funnits skulle företag som SKF, och aldrig kunnat växa sig stora och konkurrenskraftiga. På samma sätt har tillgång till varor och tjänster från andra länder länge varit centrala för svenska företag och konsumenter. Det gör frihandeln till cen- tral för svensk välfärd. anslöts till den Europeiska Unionen 1995. Den inre marknaden med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och perso- ner, är en av grundstenarna i EU-samarbetet. Tre fjärdedelar av handel sker på EU:s inre marknad. Avskaffandet av hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster är en förutsättning för att EU:s inre marknad ska fungera. Den inre marknaden med fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer, är en av grund- stenarna i EU-samarbetet. Arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och den externa handelspolitiken är av stor betydelse för att främja export och import. Tydliga regler och villkor underlättar handeln och bidrar till ökad tillväxt och ekonomisk utveckling i och i EU. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Den inre marknaden består av EU-länderna samt , och . Det är en marknad med 500 miljoner konsu- menter och 20 miljoner företag. Arbetet på den inre marknaden syftar till en öppen handel, avveckling av handelshinder, konkur- rens och regelförbättring i företagens och konsumenternas intresse. Den inre marknaden ska ge konkreta fördelar i form av ett större utbud av varor och tjänster till konkurrenskraftiga priser utan att ge upphov till onödiga och negativa effekter på miljön och männi- skors hälsa. Det ska vara enkelt att flytta kapital över landgränserna och lika självklart är att personer ska kunna röra sig fritt för att studera eller arbeta utan onödiga och krångliga hinder. Regeringens ambition är att ska tillhöra EU:s kärna och vara en aktiv och konstruktiv kraft i samarbetet (Regeringen, 2008). Det så kallade tjänstedirektivet är en viktig komponent för utvecklingen av EU:s inre marknad. Tjänstesektorn är den snabbast växande delen av vår ekonomi och direktivet skulle inne- bära goda förutsättningar för en ökad tjänstehandel inom EU. För att maximera konsument- och företagsnytta av den inre marknaden är fortsatta ansträngningar för att öka rörligheten av varor och tjänster av stor vikt. Tillsättandet av den pågående Inremarknads- utredningen är ett viktigt steg i detta arbete (Dir. 2008:24). är den centrala myndigheten för utrikeshandel och handelspolitik. Kollegiet har 85 anställda och en årlig budget på ca (se Tabell 6.1). Kollegiet genomför analyser och utredningar på det handelspolitiska området och bistår UD i det handelspolitiska arbetet. Kollegiet fungerar också som pro- blemlösare och upplysningscentral för svenska företag i handelsre- laterade frågor. Kollegiet är kontaktpunkt för företag och enskilda som vill anmäla handelshinder på EU:s inre marknad eller i övrigt. Dessa hinder hänger ofta samman med att inte tilläm- pas riktigt. Här arbetar bland annat efter anmälan från företag med konkreta ärenden vilket i enskilda fall kan leda till att praktiska handelshinder undanröjs. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Det offentliga främjandet som berörts ovan är utformat för att komplettera de insatser som utförs genom privata företag på mark- naden eller genom organisationer. En stor del av den rådgivning och assistans som svenska företag får i samband med att de tar ste- get till utländska marknader utförs av icke-statliga aktörer. Det omfattar allt från stora internationella managementkonsulter, jurister och banker till frivilliga sammanslutningar av skiftande slag. Detta avsnitt lyfter fram några av de viktigaste icke-statliga for- merna för kunskapsöverföring om utländska marknader. I finns 11 regionalt baserade handelskammare, 8 av dessa är organiserade i . Deras huvud- uppgift är att skapa bra förutsättningar för näringslivet i hemregio- nen och att främja handel över gränserna. Handelskamrarna erbju- der också tjänster, kurser och rådgivning och förmedlar affärskon- takter mellan företag i olika länder. Många handelskamrar har experter som kan ge råd och utföra uppdrag när det gäller import och export. Handelskamrarna utfär- dar även olika typer av officiella intyg och dokument som krävs för export till vissa länder. De svenska handelskamrarna kan genom sina kontakter med handelskamrar i andra delar av världen hjälpa medlemsföretagen med att etablera företagskontakter. Handels- kamrarna är branschövergripande och partipolitiskt obundna regi- onala näringslivsorganisationer som finansieras genom medlemsav- gifter och genom olika typer av serviceverksamhet. I ett drygt 20- tal länder finns svenska utlandshandelskamrar eller motsvarande. De svenska handelskamrarna ingår i ett internationellt nätverk med över 10 000 handelskamrar. Handelskamrarna i samverkar inom Eurochambres med säte i . I finns ett 20-tal utländska handelskamrar och handelsrepresentationer med vilka de svenska handelskamrarna samverkar. Alla handelskamrar ger råd om export och import till med- lemsföretag och andra företag. Några har egna exportkonsulter, som på uppdrag utför marknadsundersökningar samt internationa- liserings- och affärsutvecklingsprojekt. Några av de svenska han- delskamrarna utomlands har serviceverksamhet för företag som Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt önskar råd och hjälp med kontakter med andra företag i och utlandet. De svenska handelskamrarna i , och bedriver en omfattande sådan verksamhet. Utrikes- handelskamrarna utgör ett värdefullt komplement till . Till exempel kan dessa företräda medlemsföretag vid kontakter med myndigheter i värdlandet. De är också en sam- lingspunkt för svenska företag och deras personal i utlandet. SAU är statens motpart i avtalet om och näringslivets huvudman för . SAU har en bred medlemskrets från alla branscher och exportintressen i näringslivet som helhet. SAU:s viktigaste uppgift är att vara det samlade näringslivets talesman i exportfrämjandefrågor och att som huvudman tillsammans med staten lägga fast övergripande verksamhetsinriktning. SAU representerar näringslivet i förhandlingar med staten om . Föreningen utser näringslivets representanter i . SAU kan ta hand om sådan exportfrämjande verksamhet som är angelägen för näringslivet men som inte kan utföras av . Ett exempel är handelskontoret i som drevs av SAU under innan tog över. SAU har också viss annan verksamhet, till exempel hanterar man medel för ett par stiftelser. är en organisation som arbetar med näringspolitik och arbetsgivarfrågor för handelsföretagen i . Organisatio- nen arbetar både nationellt och internationellt för frihandel utan handelshinder. är Svenskt Näringslivs största medlemsorganisa- tion med drygt 13 000 medlemmar. erbjuder sina medlemmar arbetsrättslig och affärsjuridisk service. Medlemmarna har också tillgång till säkerhetsstöd, marknadsinformation och - analyser, utbildning och rådgivning. har bland annat tagit fram en särskild som ger en grundläggande vägledning för importörer. Insatser för att främja näringslivets internationella tillväxt Företagarna är största företagsorganisation och företräder mer än 90 000 företag i ett nätverk över hela landet med 328 lokala företagarföreningar. Organisationen organiserar i huvudsak mindre företag, nästan hälften av medlemmarna är ensamföretagare. Före- tagarna arbetar för ett bättre företagarklimat. Organisationen sam- arbetar med motsvarande organisationer i andra länder, främst i och , och har ett stort nätverk som kan utnyttjas för att bistå medlemmarna med information om andra länder. I vissa fall kan sådan verksamhet ligga nära . Företagarna har haft uppdrag från Sida för att utveckla små och medelstora företag i andra länder, bland annat . På många håll i landet finns lokala eller regionala företagarföre- ningar, som ofta är anslutna till Företagarna, eller andra nätverk som är mötesplatser för företagen på en ort eller i en region.