sou · GWB345 · 2008-05-06 00:00:00 — Det var ett internt arrange- mang för dem som har varit med under genomförandet av året. Syftet med utvärderingskonferensen var att samla de olika erfaren- 10Radio och Sisuradio Norlanti. Europeiska året för lika möjligheter för alla heterna och perspektiven och gemensamt tala om vad som hade gjorts . Utifrån denna diskussion och de lärdomar som gjorts i arbetet med planering och genomförande sammanställde samtliga arrangörer sina slutsatser och planerade framåt. Målet med utvärderingen var att arbetet med EY07:s tema inte skulle upphöra då kampanjen var slut utan att de kontakter som skapats skulle fortsätta ett gemensamt arbete mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. Under utvärderingen diskuterades därför hur arbetet kunde föras vidare och vilka slut- satser för konferenserna som kunde dras. En representant från EU- kommissionen medverkade också vid konferensen. Konferenserna Rättigheter för alla samlade många deltagare både i och i , 350 respektive 450 deltagare. Att det kom fler deltagare till konferensen i berodde troligen på att arbetsgruppen hade till att planera och förankra syftet med dagarna i regionen än vad arbetsgruppen i hade. Däremot hade dagarna i många fler oanmälda deltagare då arrangemanget genomfördes på och kunde locka studenter att delta som inte hade anmält sig innan. Att så många som 70 olika organisationer och myndigheter medverkade i programmen i och i visar på ett brett engagemang för frågorna. Mängden medverkande gav också stora möjligheter till etablering av nya kontakter och nätverk. Del- tagarlistorna uppvisade en bred spridning av deltagarna, från pri- vatpersoner till representanter från brukarorganisationer, skolor, offentliga myndigheter och mindre företag. Utvärderingarna av Rättigheter för alla både i och i visade att deltagarna genomgående var mycket nöjda och upplevde konferenserna som givande. I utvärderingarna efter- frågade kommunanställda ännu fler metoder och praktiska tillväga- gångssätt för att kunna arbeta mot diskriminering och för mänsk- liga rättigheter. Ett viktigt resultat från konferenserna är att Svenska Röda Kor- set har åtagit sig att fortsätta arbetet med att arrangera regionala konferenser under parollen Rättigheter för alla i några av de övriga regionerna . Röda Korset kom- mer även att ta fram en handbok med erfarenheter, tips och råd om Europeiska året för lika möjligheter för alla hur man arrangerar ett arrangemang som Rättigheter för alla för att vägleda de kommande regionerna i deras arbete. kommer att vara klar . Som ett resultat av konferenserna har ett antal organisationer och myndigheter etablerat nya kontakter. Detta har redan resulterat i samarbete kring liknande aktiviteter i andra regioner i landet. Exempelvis har tillsammans med läns- styrelsen i och den regionala Röda Korsgruppen arrangerat en seminariedag om diskriminering och mänskliga rättigheter med medverkan från ett antal olika organisationer. Liknande seminarier och konferenser utvecklades i samarbete mellan olika organisatio- ner och myndigheter och kom även till i , och . LSU:s workshops under Rättigheter för alla-konferensen i har lett till förfrågningar till LSU om att utbilda 80 lärare samt 50 studenter vid i i anti-diskrimi- nering. kommun har efter sitt deltagande i EY07 beslutat att fortsätta sitt engagemang i frågorna och planerar därför att genomföra en liknande insats som Rättigheter för alla för kom- munens unga . 3.3.4Gemensamma aktiviteter inom EU under EY07 EU anordnade gemensamma aktiviteter för alla del- tagande länder med möjlighet att ta del av varandras erfarenheter och strategier för och . Delegationen deltog för del i dessa arrangemang. Equality Summit och lansering av Europeiska året lanserades Europeiska året för lika möjlighet för alla i . arrangerade det tyska ordförandeskapet EU:s för- sta Equality Summit på ministernivå för att diskutera främjandet av lika möjligheter inom EU. representerades av bland annat Europeiska året för lika möjligheter för alla statsrådet tillsammans med representanter från Integrations- och jämställdhetsdepartementet och delegationen. hölls för Europeiska året för lika möjligheter för alla i . Syftet med konferensen var att dra slutsatser av årets erfarenheter. Program- met innehöll inslag om medlemsländernas olika utmaningar och hur de arbetar mot diskriminering och för att stärka de mänsk- liga rättigheterna. Ländernas olika aktiviteter under EY07 presente- rades i olika workshops. Delegationen valde att skulle representeras av de personer/organisationer som aktivt har arbetat under Europeiska året i och skickade representanter från de regionala arbetsgrupperna och från styrgruppen. Den svenska dele- gationen presenterade arbetet med Rättigheter för alla med mycket god respons från åhörarna. Europeiska året för lika möjligheter för alla har varit ett ut- manande och mycket lärorikt uppdrag för delegationen att genomföra. Här följer delegationens slutsatser av arbetet med EY07. 3.4.1En tydlig organisationsstruktur i kampanjen ger förankring Delegationen valde att utarbeta en tydlig organisationsstruktur för att ge projektet med EY07 en stadig grund att arbeta utifrån. Orga- nisationen för den svenska kampanjen har bestått av två lokala arbetsgrupper, en central projektledningsgrupp samt en styrgrupp. Det har varit viktigt att tydligt definiera de olika gruppernas arbetsuppgifter och relationen dem emellan för att kunna lösa upp- gifterna effektivt och kreativt. Respektive grupps medlemmar var oerhört viktiga för att för- ankra och utveckla syftet med konferenserna och deras innehåll. Med hjälp av medlemmarna i arbetsgrupperna underlättades för- Europeiska året för lika möjligheter för alla ankringen av Rättigheter för alla i kommunernas eller läns- styrelsernas egna organisationer. Delegationen rekommenderar att kommande kampanjer satsar på att utveckla en tydlig organisationsstruktur utifrån kampanjens arbetsuppgift och målgrupper för att effektivisera arbetet men också för att skapa förankring bland samarbetspartnerna. 3.4.2Låt regional expertis sätta agendan Delegationen valde medvetet att släppa kontrollen vid utform- ningen av programmen och låta arbetsgrupperna ha den i stället. Delegationen ansåg att det var avgörande att medlemmarna i de regionala arbetsgrupperna verkligen hade kunskap och kännedom om regionen för att på ett initierat sätt kunna identifiera behov och intressen som skulle utgöra grunden för framtagandet av pro- grammen. Diskrimineringsproblemen och vad som behövs för att kunna åtgärda kränkningar kan se olika ut beroende på var man befinner sig i . Frågor om samers rättigheter har till exempel större relevans i norra än i södra. Möjligen kan också frågan om diskriminering i krogkön vara av större relevans i storstäderna än på mindre orter. Poängen är att man inte kan utgå från ett huvud- stadsperspektiv för att planera och genomföra ett arrangemang i eller . Det kan leda till att man missar viktig information och viktiga infallsvinklar. För delegationen har det varit viktigt att under planeringen och genomförandet av Rättigheter för alla komplettera styrgruppens kunskap med den kunskap och expertis som finns regionalt och lokalt. Av denna anledning var det framför allt den regionala expertisen som fanns med i arbetsgrupperna som fick sätta agendan för innehållet i och utformningen av programmen i Rättigheter för alla. Det mandat arbetsgrupperna fick för genomförandet av Rättigheter för alla var avgörande eftersom arrangemangen på detta sätt skapades av regionerna själva. Utan de lokala arbets- grupperna hade det varit svårt – om inte omöjligt – att skapa Europeiska året för lika möjligheter för alla Rättigheter för alla med ett tydligt lokalt och regionalt per- spektiv. Att tydligt utgå från regionernas utmaningar och intressen har även möjliggjort en större grad av erfarenhetsutbyte och förståelse mellan olika aktörer i projektet. Delegationen rekommenderar att regionala och lokala represen- tanter får sätta agendan vid genomförandet av regionala/lokala arrangemang. 3.4.3Geografisk spridning av aktiviteter Delegationen anser att det är viktigt med en geografisk spridning av aktiviteter för att mänskliga rättigheter ska bli en nationell angelägenhet. Röda Korset påpekade just att liknande arrangemang sällan ordnas utanför huvudstaden och att detta är beklagligt då det behövs kunskap om mänskliga rättigheter inte bara i storstads- regionen utan också i övriga landet. Geografisk spridning ökar även erfarenhetsutbytet mellan regionerna och huvudstaden och kan bidra till en utveckling av arbetet mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. Delegationen rekommenderar att liknande kampanjer eller arrangemang sprider sina aktiviteter ut i landet för att stödja erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning. 3.4.4Tid för konsultation och förankring Förankringsarbete tar tid och det är viktigt att det får ta tid. Många myndigheter och organisationer behöver för att förankra ett deltagande i nya projekt inom den egna organisationen. Därför är det viktigt att börja en process med att engagera olika aktörer innan aktiviteten ska genomföras. Att ha för att förankra ett projekt ger också till att aktivt konsultera Europeiska året för lika möjligheter för alla och utveckla idéer tillsammans med kommande samarbetspartners. Alla har olika erfarenheter och ser olika behov som bör tas till vara för att nå bästa resultat. Delegationen föreslår att kommande kampanjer ges tidsmässiga förutsättningar för förankringsarbete och konsultation. 3.4.5Samarbete kring en gemensam uppgift Att samlas kring en gemensam uppgift är viktigt för att stärka sam- arbetet mellan olika organisationer och myndigheter. Av den anledningen valde delegationen medvetet att tillsätta arbetsgrupper med myndighetsrepresentanter från både den lokala och regionala nivån och från frivilligorganisationer. Delegationen upplevde att det fanns en viss brist på erfarenhet att samarbeta kring en gemensam uppgift på lika villkor men en större vana vid att söka bidrag för enskilda aktiviteter. Att skapa nya nätverk var en prioritering för året och då särskilt nätverk mellan aktörer som sällan eller aldrig möts. Detta för att skapa synergier genom att samla olika aktörer och projekt. Därför arbetade arbetsgrupperna i och målmedvetet med att sammanföra olika aktörerna under seminarierna. Arbets- grupperna utgick i detta arbete från de aktörer som hade kommit med programförslag och sammanförde aktörer med liknande för- slag till ett seminarium. Arbetsgrupperna kontaktade även aktivt andra aktörer som de själva eller styrgruppen ansåg kunde ge ytter- ligare intressanta perspektiv. Resultatet av sammanförandet blev intressanta diskussioner och förhoppningsvis också i långsiktiga relationer för det gemensamma arbetet mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. Framgångsfaktorn för samarbetet var att man hade en gemensam uppgift med ett tydligt ramverk och avgränsningar. Under arbetet med Rättigheter för alla framkom vilken betydelse avsändaren av centrala budskap har. Det är viktigt att reflektera Europeiska året för lika möjligheter för alla över vem som bör vara avsändare i relation till såväl budskapets innehåll och syfte som de förväntade mottagarna. För att ge legiti- mitet åt att arbeta med frågorna på kommunnivå var det exempelvis viktigt med deltagande från representanter för nationella aktörer i programmet. Det upplevdes vara en förutsättning att frågorna var i fokus nationellt för att de ska uppfattas som prioriterade regionalt eller lokalt. Det gav dessutom frågorna status och underlättade för- ankring på ledningsnivåer inom exempelvis kommunerna. Andra gånger upplevdes det som viktigt att de regionala aktö- rerna var avsändare för att locka till exempel medier till arrange- . 4 Alla olika – Alla lika Delegationen fick i sina direktiv i uppdrag att samordna de natio- nella aktiviteterna inom ramen för kampanj All dif- ferent – All equal eller Alla olika – Alla lika och agera (). Som NCC skulle delegationen fungera som kontaktpunkt gentemot och även fun- gera som samordnare av såväl nationella som regionala och lokala aktörer som deltog i genomförandet av kampanjen. Kampanjen riktade sig till ungdomar och fokuserade på mång- fald, mänskliga rättigheter och deltagande. I arbetet med kampan- jen fick delegationen i uppdrag att samråda och samverka med för Ungdomsorganisationer (LSU) och Ung- domsstyrelsen. Delegationens budget för kampanjen 2006-2007 var totalt . 4.1Den första Alla olika – 1995 Den beslutade att tillsätta ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism, som ett led i uppföljningen av en Europarådsdeklaration mot rasism, främ- lingsfientlighet, antisemitism och intolerans. Kommitténs huvud- uppgift var att initiera, leda och samordna den svenska kampanjen samt stödja och underlätta ungdomars egna initiativ mot främ- lingsfientlighet och rasism. Kommittén fick i uppgift att fördela ur Allmänna Arvsfonden till lokala projekt mot främlingsfientlighet och rasism inom ramen för kampanjen. Kom- mittén ansåg att det viktigaste resultatet av ungdomskampanjen 1995 var skapandet av ett lokalt nätverk och riksorganisationen mot rasism. Alla olika – Alla lika Några av de slutsatser som kommittén drog av sitt arbete1 var att det vid kampanjer av det här slaget är viktigt att inte starta på noll utan att bygga vidare på tidigare erfarenheter och strukturer. Det lokala arbetet är av stor betydelse och det arbete som sker på central nivå ska syfta till att stärka det lokala engagemanget. Om ungdomar får möjlighet att själva ta ansvar för att utveckla sina ini- tiativ och om de får medel direkt till sina lokala verksamheter är de beredda att arbeta mot rasism och främlingsfientlighet inom de områden de anser vara angelägna. menade kommittén att kampanjer av detta slaget inte bör organiseras som en vanlig kom- mitté eftersom själva kommittéformen är begränsande för kam- panjen som behöver friare former. Dessutom var erfarenheten att en ettårig kampanj är för kort för att uppnå långsiktiga effekter på lokal nivå. olika – Alla lika, som genomfördes i ses som en milstolpe i kampen mot rasism och intolerans. Vid Eu- roparådets tredje toppmöte beslutades att organisera en ny kampanj med samma namn. Enligt programförklaring för kampanjen kräver dagens situation med rasism, diskriminering och intolerans att den nya kampanjen skulle få en vidare spridning än den fick 1995 och att kampanjen skulle spegla det som berör alla invånare, men fokusera på ungdomar. Därför hade den nya kampanjen ett bredare tema: mångfald, mänskliga rättigheter och deltagande. Syftet med kampanjen 2006–2007 var att uppmuntra och möj- liggöra unga kvinnors och mäns deltagande i byggandet av fredliga samhällen med utgångspunkt i mångfald och delaktighet i en anda av ömsesidig respekt och förståelse. Målen för den europeiska kampanjen var att uppmärksamma och öka medvetandet om mångfald, mänskliga rättigheter och del- tagande genom formella och informella utbildningsinsatser. Kam- panjen skulle även leda till nya samarbeten mellan det civila sam- hället och offentliga myndigheter samt uppmuntra olika forsk- ningsinitiativ som stödjer verksamheter mot rasism och diskri- minering. 1 Slutrapport från ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism (1996). Alla olika – Alla lika Regeringen anger i delegationens direktiv att det är angeläget att unga människor i ett tidigt skede i livet får kunskap om de mänsk- liga rättigheterna, däribland barnets rättigheter och frågor om icke- diskriminering. Aktiviteterna som genomfördes under kampanjen skulle alltså syfta till att öka kunskapen om mänskliga rättigheter och frågor om icke-diskriminering bland ungdomar. Målgruppen för kampanjen var unga människor i åldern 13–, såväl ungdomar som var aktiva i ungdomsorganisationer som de som inte var aktiva i någon . Denna grupp inbegriper 1,6 miljoner människor i . En sekundär målgrupp har varit aktörer som har betydelse för unga, såsom ungdomsorga- nisationer, beslutsfattare, lärare och fritidsledare. Kampanjen skulle genomföras av unga för unga och det var viktigt att den ägdes av ungdomar. Redan vid kampanjstarten hade LSU och dess medlemsorganisationer en stark känsla av ägan- deskap av kampanjen. Deras förberedelser och planeringsarbete för ett arbete med Alla olika – Alla lika hade pågått långt innan delega- tionen påbörjat sin verksamhet. lämnade LSU till- sammans med 15 av dess medlemsorganisationer in en projekt- ansökan om till Allmänna Arvsfonden. Ansökan avsåg ett treårigt projekt under namnet Alla olika – Alla lika och skulle innebära aktiviteter som modern folkbildning genom utbild- ning av ungdomar och ungdomsorganisationer, ledarskapsut- veckling för mångfald och tillgänglighet inom svenska ungdoms- organisationer samt opinionsbildning på bred front. Projektet ville synliggöra och motverka förtryckande normer och strukturer samt all form av diskriminering. Vidare ville man stimulera till dialog, förståelse och samarbete mellan olika grupperingar inom det svenska samhället samt utveckla och öka intresset för ett aktivt medborgarskap och organisering. Allmänna Arvsfonden beviljade ansökningen . Delegationen uppfattade att LSU genom sin ungdomsprofil, sitt tidiga och långsiktiga engagemang i Alla olika – Alla lika samt Alla olika – Alla lika genom sina resurser hade ett starkt ägandeskap av den svenska kampanjen. Detta låg helt i linje med ambitionerna och inten- tionerna från som uttalat ville att kampanjen skulle vara utformad av unga för unga. Att delegationen ensam skulle stå som kampanjsamordnare gentemot var därför inte ändamålsenligt. Formellt var delegationen NCC, men LSU:s starka roll innebar att delegationen i praktiken delade på rollen som NCC med LSU. Att NCC på detta sätt utvidgades till att även omfatta LSU var extra viktigt eftersom deras kampanj, genom medlen från Allmänna Arvs- fonden, skulle pågå efter det att delegationens mandat som NCC gått ut. Genom ett delat ansvar för kampanjen tog idén om en kampanj av unga för unga på allvar. Delegationen samrådde även med och andra myndigheter som Kommuner och Landsting och ombudsmännen om utformandet av kampanjen. Delegationen och LSU arbetade fram en form för samverkan med tydlig roll- och arbetsfördelning som bäst gynnade den svenska kampanjen. Delegationen tog på sig att: hålla i kontakterna med den europeiska kampanjen som Europa- rådet samordnade vilket bl.a. innebar att kommunicera aktivi- teter och erfarenheter från den svenska kampanjen med Europa- rådet ansvara för att svenska representanter deltog i seminarier och symposier uppmuntra olika initiativ och aktiviteter som ungdomar och andra aktörer ville genomföra i och att göra kampanjens slogan tillgänglig för dessa initiativ finansiera framtagandet av kampanjmaterial med logotyp säkerställa att även icke-organiserade ungdomar i utgjorde en tydlig målgrupp för kampanjen säkerställa samverkan med andra nyckelaktörer såsom , kommuner och andra offentliga myn- digheter i . I samråd med LSU beslutades vilka personer som skulle represen- tera den svenska kampanjen vid olika Europarådsaktiviteter och Alla olika – Alla lika Prioriteringen var gemensam. Den som bäst kunde representera kampanjen i det aktuella sammanhanget och ta med sig erfarenheter tillbaka deltog i mötena. Under kampanjen efterfrågade löpande ungdoms- representanter som kunde medverka på deras olika aktiviteter och möten. I enlighet med logiken ovan ansåg delegationen att kam- panjens samordnare på LSU och andra ungdomsrepresentanter var bäst lämpade att representera den svenska kampanjen i dessa akti- viteter. LSU tog på sig huvudansvaret för att sprida den information som delegationen och LSU fick av till kampanjens ungdomsaktivister genom sina medlemsorganisationer och via nyhetsbrev. ansökte deltagare i huvudsak om plats direkt till arrangören vilket innebar att delegationens roll som kontakt- punkt till minimerades. I den följande rapporteringen beskrivs de aktiviteter som arran- gerades delegationen arbetade med kampanjen. Rap- porteringen fokuserar på de aktiviteter som delegationen och LSU har genomfört i samverkan. LSU har i och med sin ytterligare finansiering från Allmänna Arvsfonden arrangerat ett antal aktivi- teter utan delegationens aktiva insatser. Lansering av Alla olika – Alla lika Lanseringen av den svenska kampanjen ägde rum . Delegationen gav LSU i uppdrag att i enlighet med organisationens eget förslag ansvara för genomförandet av lanseringen som ägde rum i samband med . Lanseringen samlade över 500 personer för att gemensamt inleda arbetet med Alla olika – Alla lika. Tal av bland andra statsrådet och kampanjens samordnare i , , varvades med interak- tiva forum och debatter. Kvällen avslutades med en konsert och DJ. I och med att lanseringen genomfördes i samband med LSU:s års- möte fick kampanjen en mycket bra ingång till olika ung- domsorganisationer som är medlemmar i . Alla olika – Alla lika Utbildningsdag Alla olika – Alla lika – från ord till handling Dagen efter lanseringen, och inom ramen för , genomförde delegationen och LSU en utbildningsdag för LSU:s medlemsorganisationer. Syftet med utbildningsdagen var att vida- reutveckla frågan om hur ungdomsorganisationerna går från ord till handling i arbetet med kampanjen. 42 ungdomar från 25 olika ung- domsorganisationer deltog. att introducera ungdomar i frågor om mänskliga rättigheter med hjälp av utbildningsmaterial som inne- håller metoder och övningar för ungdomars arbete med mänsk- liga rättigheter rättighetsperspektiv i skolan, introduktion till mänskliga rättig- heter och kampanjen för barn- och elevskyddslagen idémöte med LSU:s kampanjsamordnare. Utvärderingen visar att deltagarna tyckte att innehållet var intressant och att talarna var bra. En svårighet var att lägga seminarierna på rätt nivå så att det skulle passa för alla deltagare då de hade olika kunskaper med sig i bagaget. Delegationen beslutade efter samråd med ungdomsorganisationer att stödja framtagandet av ett svenskt kampanjmaterial då det betraktades som viktigt för att profilera kampanjen utåt. LSU tog fram förslag på hur materialet skulle utformas och vilka produkter som borde prioriteras då de hade bättre kunskap om målgruppens önskemål. LSU tog också fram förslag på utveckling av en kam- panjhemsida för att kommunicera budskapet från kampanjen på ett effektivt sätt. Delegationen finansierade kampanjmaterialet och hemsidan . Delegationen ansåg att en utdelning av kampanjmaterialet till ungdomar var ett viktigt sätt att ge dem möjligheten att visa ett tydligt ställningstagande mot fördomar och diskriminering genom att sätta på sig ett märke, ett armband eller en t-shirt. Kampanj- materialet har delats ut på alla aktiviteter som LSU eller delega- tionen har arrangerat. Det material som togs fram var bland annat märken, t-shirtar, väskor, tält, armband, skärmar och vykort. Alla olika – Alla lika panjmaterialet har också varit viktigt för att skapa en igenkänning och möjliggöra ett enkelt sätt ställa sig bakom arbetet mot för- domar och diskriminering. Delegationen menade vidare att det var viktigt att skapa en sär- skild hemsida för att kunna underlätta för såväl organiserade som icke-organiserade ungdomar att engagera sig i kampanjen. Fram har över 50 000 personer varit inne på hemsidan som LSU ansvarar för. Den har varit och är ett viktigt forum för att sprida metodmaterial som LSU har tagit fram samt information om de olika aktiviteter som arrangerades. Under de nationella MR-dagarna i genomförde delegationen i samverkan med LSU en workshop med rubriken lära ut mänskliga rättigheter till ungdomar? Work- shopen gav en introduktion till utbildningsmaterial , med praktiska och kreativa övningar med lärare, infor- matörer och utbildningsansvariga som målgrupp. Seminariet hade över 50 deltagare och var mycket uppskattat vilket ledde till en ny förfrågan om deltagande på MR-dagarna 2007. Europeiska året för lika möjligheter för alla